bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — bör i dessasammanhang verka för att Unionens program för att stödjautvecklingen i främjar utvecklingen av ettekologiskt uthålligt samhälle.Utskottets övervägandenInfrastruktur I motion U804(m) framhålls vikten av bredbandsförbindelser mellan länderna runtÖstersjön och motionären menar att uppbyggnaden av sådan IT-infrastruktur bör ske med somknutpunkt. Utskottet noterarinledningsvis att inom ramen för medel från den s.k. Östersjömiljarden harregeringen skapat en IT-fond omfattande 80 miljonerkronor. Regeringen önskar med detta initiativ främja denindustriella/tekniska utvecklingen och utbytet i . Föratt främja den lokalaIT-utvecklingen har lokala IT-råd bildats i , , Rigaoch . Aktuella projektfinns inom sektorer som hälso- och sjukvård, datorstödd utbildning,myndighetslogistik och infrastruktur, räddning/säkerhet samtolika industritillämpningar.Vidare har utskottet erfarit att avsikten medIT-fonden inte är att resurserna skall användas för att bygga upp en fysiskinfrastruktur. Däremot skapas godaförutsättningar för en sådan uppbyggnad på grundval av de projekt somkommer till stånd mellan länderna. Därmed skulle en sammanhållendigital infrastruktur kunna utvecklas iÖstersjöregionen. Utskottetkonstaterar vidare att en digital knutpunkt redan initierats av ettsvenskt företag utan stöd från IT-fonden. Detta initiativ baseraspå ett samarbete mellan sjukvården iStockholm och på och genomförs i samverkan mellan ,militärkommandot, ochhögskolan. Vidare villutskottet framhålla att ett flertal projektidéer har presenterats förIT-fonden som kan gynna i detta sammanhang strategiskaläge och leda till en sammanlänkning med andradigitala knutpunkter runt Östersjön.Någon ytterligare åtgärd finner utskottet ej påkallad och avstyrkerdärmed motion U804 (m). Imotion U807 (s) anförs att för att underlätta tillväxten i strategiska satsningar på infrastruktur i form av utbildning,ett sammanhållet transportnät och välutbyggda telekommunikationer.Utskottet delar motionärens uppfattning att satsningar på infrastrukturär nödvändiga för att underlätta investeringar och ökad välfärd iregionen. Ett flertal sådana satsningarhar även kommit till stånd med svenskt stöd.Utskottet vill framhålla att bl.a. har ställt medeltill förfogande för uppbyggnad och de första årens drift av enhandelshögskola i . Vidarehar medel från den s.k. Östersjömiljarden avsatts för stipendier ochprogram för högre akademiskt utbyte. Medlen är avsedda förforskning, forskar-utbildning ochkompetensutveckling inom näringslivet.När det gäller transporter har utskottet erfarit att de avSverige stödda insatserna inriktar sig främst på gods- ochpersontransporter samt säkerhets-och miljöfrågor. Bilaterala sjö- och flygräddningsavtal har träffats medvissa länder och kommer att ingås med återstående länder runtÖstersjön.Vidare noterar utskottet att flygförbindelserna med Östersjöländernaförbättras successivt genom omfattande luftfartsavtal och attSjöfartsverket har fått i uppdragatt utarbeta en plan för hur sjötransporterna skall kunna förbättras iÖstersjöregionen. Utskottetvill även erinra om satsningar inom IT-området vilka omtalades tidigare idetta betänkande. Utskottetkan således konstatera att ett flertal projekt och insatser är undergenomförande eller förbereds i . Syftet medmotionen får därmed anses redan varauppfyllt. Någon ytterligareåtgärd finner utskottet ej påkallad och avstyrker därmed motion U807(s). I motion U801 (m)föreslås inrättandet av en juristhögskola i noterar att diskussioner om att inrätta enhögre utbildning för jurister i har pågått . Ettavtal om att bilda of (RGSL) upprättades mellan och regeringar ijuli 1997. Den beslutade samtidigtatt anvisa för projektets treförsta år, dvs. 12 miljoner kronor.Utskottet har erfarit att upprättades RGSL som juridiskperson vid en ceremoni i . Stadgar för högskolan antogs och enstyrelse tillsattes med SvenskaInstitutets generaldirektör som ordförande. Till rektor utsågs professoremeritus J. , . Ettinternationellt akademiskt råd har tillsatts.Utskottet ser mycket positivt på etablerandetav den juridiska högskolan. Övergången till marknadsekonomi ochintegrationen av de baltiskastaterna med EU ställer krav på höjd juridisk kompetensnivå. Det gällerinte minst internationell rätt, internationell avtalsrätt liksomprimär- och sekundärrätten inomEG. Med vad som ovan anförtsanser utskottet att motionens syfte är tillgodosett. Någon ytterligareåtgärd finner utskottet ej påkallad och avstyrkerdärmed motion U801 (m).Barns hälsa I motionU628 (kd) uppmärksammas att barnens ekonomiska och sociala situation harförsämrats i . I yrkande 1 begärs åtgärdermot reklam för tobak och alkohol riktadmot länder i denna region och i yrkande 2 hjälpinsatser med inriktning påbarn och unga i närområdesom skall finansieras med reservationsmedel från anslaget B 1.Utskottet delar motionärernas syn attinsatser krävs för att förbättra barns sociala och ekonomiska situation ide nya demokratierna.Utskottet kan inledningsvis konstatera att i samarbete medländerna i utgör social utveckling ett av defyra huvudmålen. Att regeringenlägger stor vikt vid den sociala utvecklingen framgick av densärproposition som regeringen lade fram för riksdagenvåren 1998. Särskild tonvikt läggs i propositionen vidinsatser som skall förbättra den sociala situationen och vid barnssituation. Bl.a. framgår avpropositionen att insatser som avser barn och ungdom återfinns bådesom en del i insatser inriktade på utveckling av socialtjänst ochutbildning i socialt arbete och som direktainsatser. Regeringen förutsåg även ett ökat barnperspektiv inomområden som utbildning och hälsa.Utskottet noterar även att stod som värd för enförsta konferens för ungdomsministrar där riktlinjer för denframtida utvecklingen avungdomssamarbete i lades fast.När det gäller alkohol- och tobaksreklamens negativaeffekter instämmer utskottet med motionärerna. Lagstiftning mot alkohol-och tobaksreklam är emellertid enintern angelägenhet, vilken länderna själva måste fatta beslut om.Utskottet kan dock konstatera att inom ramen för det bilateralasamarbetet arbetar regeringen med förebyggandeåtgärder som skall motverka missbruk av alkohol, tobak och narkotika. Utskottet finner således attomfattande åtgärder vidtagits för barnens välfärd inom ramen föröstsamarbetet samt att UD och Sida genomförtinsatser när det gäller att motverka missbruk av alkohol, tobakoch narkotika. Utskottet anseratt vad som ovan redovisats i allt väsentligt ligger i linje med vadmotionärerna eftersträvar och avstyrker därmed motion U628(kd) yrkande 1.I sitt betänkande 1997/98:UU12 uppmärksammade utskottet attdet efter önskemål från inom pågår enöversyn av barnfrågor i syfte attutveckla ett systematiskt barnperspektiv i utvecklingssamarbetet. Inomöversynen prioriteras frågor rörande barn medfunktionshinder, barnarbete, barn på institutioner och sexuellexploatering av barn. Utskottet noterade även att det inom Sida pågår ettarbete i syfte att utröna hursvenska aktörer kan bidra till att förbättra situationen för barn ochungdom i Central- och Östeuropa.Utskottet vill även uppmärksamma det viktiga arbete som inletts avNordiska rådets närområdesutskott. tillsattes enparlamentarisk arbetsgrupp meduppdraget att belysa barnens situation i närområdet och att komma medförslag till nordiska insatser. Bland de förslag som gruppenlagt fram, kan nämnas skapandet av ett BarnensÖstersjömöte. Avsikten har varit att där låta politiker, organisationer,myndigheter och forskare runtÖstersjön mötas, för att sätta barnens situation på den politiskadagordningen. Även i nuföreliggande proposition uppmärksammas att barns situation kräver särskildainsatser. Utskottet har äveninhämtat att regeringen till Sida har understrukit vikten av insatserför att skydda barnen. Inom Sida pågår ett arbete medlandstrategier där behovet av insatser för barnytterligare kommer att understrykas.Slutligen konstaterar utskottet att de insatser som omtalas ovanfinansieras inom ramen för det reguljära samarbetet. Utskottet kanäven konstatera att mat har säntstill som finansierats inom ramen för det reguljärasamarbetet. Utskottet finnerdärför inte anledning att öronmärka resurser för just detta behov.Därmed avstyrker utskottet motion U628(kd) yrkande 2. I yrkande 3i samma motion yrkas att Sidas informationsanslag skall användas för attstimulera svenska kommuner att starta vänortsprojekt medinriktning på barn och ungdom.Utskottet kan inledningsvis konstatera attvänortssamarbetet blir en allt viktigare form för utvecklingssamarbetemellan och våragrannländer. Utskottetnoterar att med statlig finansiering har genomfört en radprojekt i , , , ochUkraina inom ramen för vänortsutbyten.Utskottet vill framhålla att svenskainsatser via kommuner, län och landsting röner stor uppskattning, isynnerhet när de leder till konkretaförbättringar för medborgarna i deras vardagsliv i respektive vänort elleri vänregionen. Statliga medelställs till förfogande för detta samarbete. Som framgår avpropositionen har stödet till vänortssamarbetet varit centralt ochutskottet har erfarit att regeringen ochSida satsar på stöd till ett fördjupat vänortssamarbete. Regeringenframhåller i propositionen att detdecentraliserade samarbetet engagerar 200 av 288 svenska kommuner - vartillkommer länsstyrelser, landsting och storregioner - och att insatsernaär av betydelse för förbättrad kommunaloch regional demokrati, förvaltning och infrastruktur.Utskottet menar att det är parterna som ingår ivänortssamarbetet som bäst kan bedöma vilka insatser som krävs. Ökadeinsatser för barn och ungdomskulle enligt utskottets mening vara positivt men det ankommer påparterna att avgöra detta samt finna de rätta formerna och konkretaändamålen för insatserna. Medel från detallmänna anslaget för vänortssamarbetet kan användas för detta syfte.Utskottet finner således inteanledning att anvisa särskilda medel för dessa insatser.Med vad utskottet anfört avstyrks motion U628(kd) yrkande 3. Miljöfrågor,kärnsäkerhet m.m. Tre motionertar upp frågor kring miljö och åtgärder för att förbättra denna.I motion MJ782 (m) yrkande 14 föreslås ett antal åtgärderför att förbättra miljö, däriblandanläggningar för att ta hand om spillolja från tankfartyg. I motion U810(mp) begärs i yrkande 1 en högreprioritet för miljö, i yrkande 3 åtgärder mot oljeutsläpp, iyrkande 4 mottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrumsavfall,i yrkande 5 att dessa anläggningar skallkunna användas utan kostnad, i yrkande 6 åtgärder mot orenade utsläpp ochi yrkande 8 rådgivning för atthjälpa och att skapa ett ekologiskt hållbart lantbruk. menar i motionMJ803 (fp) yrkande 7 att den bästa miljöinsatsen kan göra på långsikt är att verka för att Sverigesgrannländer på andra sidan blir medlemmar i menar att det lokala samarbetet mellan vänorter börstärkas för att intensifieramiljösamarbetet kring Östersjön.Utskottet delar motionärernas uppfattning som den kommer till uttryck imotion MJ803 (fp) yrkande 7 att bör ägna all tänkbar kraft åtatt underlätta , ,och inträde i EU, även av miljöskäl.Utskottet konstaterar att insatser förmiljön i oförändrat av regeringen beräknas uppgåtill för år1999 vilket innebär ett förhöjt anslag i relativa termer. Härutöver kommeräven insatser inom miljöområdet som finansieras av den s.k.Östersjömiljarden. Utskottet noterarsärskilt att inom miljösamarbetet är stödet till de central- ochösteuropeiska ländernas anpassning tillunionens regelverk på miljöområdet en viktig del.Angående oljeutsläpp noterar utskottet att vidHELCOM:s ministermöte antogs en mängd rekommendationer somsyftar till att begränsamöjligheterna till oljeutsläpp. Utskottet vill framhålla att en avrekommendationerna omfattar förslaget att avgifter för systemet att samlaupp spillolja skall ingå ihamnavgiften för varje fartyg som anlöper en hamn i området.Utskottet kan konstatera att kommissionenhar arbetat fram ett direktivförslag (KOM 1998:452 slutlig) angåendemottagningsanordningar i hamn förfartygsgenererat avfall och lastrester från fartyg, vilket skall gälla föralla hamnar inom gemenskapen. Vissa medlemsländer i HELCOM är ävenmedlemmar i . Utskottet konstateraratt de rekommendationer som HELCOM antagit legat till grund för dessaländers agerande gentemot kommissioneni samband med utarbetandet av direktivet. Utskottet vill framhållaatt det föregående arbetet i HELCOM därigenom har varit av centralbetydelse för utformningen avdirektivet. Vidarekonstaterar utskottet att HELCOM bedriver ett arbete för att enlångtgående reglering av hamnars mottagning av spillolja kommer attinföras år 2000.Utskottet kan vidare konstatera att kustbevakningennyligen genomfört en insats där man genom mellanstatlig bevakning ochinformationsutbyte lyckadesidentifiera och bötfälla skeppare för oljeutsläpp på Östersjön.Beträffande andra vattenföroreningar villutskottet framhålla att , genom Sida, på grundval av gåvomedel,stöder de baltiska ländernasuppbyggnad och installation av vattenreningssystem. I december 1997invigdes ett reningsverk i Haapsalu i , stodett reningsverk i iLettland klart och invigs ett reningsverk iKlaipeda i . Utskottet besökte det blivandereningsverket i Kaunas under en utskottsresa till 1998. Insatser för förbättrad vattenrening pågår även iKaliningrad och i S:tPetersburgsområdet. De ovannämnda åtgärderna sker inom ramen för Åtgärdsprogrammet för Östersjöområdetinom vilket de 132 största föroreningskällorna identifierats.Utskottet har inhämtat att HELCOMkommer att anta kriterier för nya särskilda problemområden som kommer attföras upp på listan av de 132problemområden som identifierades i det ursprungliga programmet 1992.Utskottet menar att det finns ett behov av enviss förskjutning till fördel föråtgärder riktade mot industriella föroreningskällor. Det behövs äveninitiativ för att kunna åtgärda en större mängdkommunala utsläpp.Vidare är det som motionärerna framhåller allt viktigare att åtgärdautsläpp från jordbruket. Utskottet kan konstatera att inom ramenför miljöhandlingsprogrammet Baltic21 pågår intensiva mellanstatliga diskussioner angåendejordbrukssektorn. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är viktigt att komma åt problemetmed oljeutsläpp och andra föroreningar i och kankonstatera att ett antal insatser i den riktningenhar initierats. Som utskottetframhållit tidigare i detta betänkande blir vänortssamarbetet en alltviktigare form för utvecklingssamarbete för och EU:ssamarbete med länderna på andra sidan Östersjön.Utskottet har inhämtat att miljöfrågor, förutom demokratiutveckling, är detvanligaste samarbets- området.Avfallshantering och rening av dricks- och avloppsvatten har genomförtssom lokalt miljösamarbete inom ramen för vänortssamarbetet. Ettsärskilt anslag för miljöinvesteringaruppgående till har stått till sektorns förfogande ochfrämst utnyttjats för genomförandeav lokala Agenda 21-program.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U810 (mp)yrkandena 1, 3-6 och 8, MJ782 (m) yrkande 14 samt MJ803 (fp) yrkande 7är besvarade.I motion MJ804 (v) yrkande 5 anförs att unionensprogram för att stödja utvecklingen i skall främja utvecklingenav ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Utskottetkonstaterar inledningsvis att utgångspunkten för det svenska miljöarbetetinom EU och särskilt vad gäller samarbetet med Central- ochÖsteuropa är att skapa ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att detta ärett av de huvudmål föröstsamarbetet som fastställts av riksdagen.Detta kommer även till uttryck i förhandlingsarbetet iEuropeiska unionens ministerråd. Utskottet har inhämtat att när detgällde det stöd som skall gå tillkandidatländerna har varit det land som främst verkatför att miljöaspekterna skall beaktas. Särskilt kanframhållas förslaget till ett program förstrukturomvandling, inriktat på stöd till miljö- ochinfrastrukturinvesteringar inom transportsektorn,där fått gehör för skrivningar med innebörden atthälften av stödet skall gå till miljöprojekt.Utskottet noterar vidare att vid projekt finansierade avEuropeiska investeringsbanken görs alltid miljökonsekvensbedömningar.Enligt utskottets bedömning ärdetta ett värdefullt inslag i bankens projektberedning, vilken läggergrunden för en god måluppfyllnad vad gäller miljön.Utskottet betraktar därmed motion MJ804 (v) yrkande 5besvarad. Ett flertal motionertar upp frågor kring kärnsäkerhet och risken för radioaktiva föroreningar.I motion MJ782 (m) yrkande 15 begärs en översyn avstödet till kärnsäkerhet i och i motionU810 (mp) yrkande 7 att svenska initiativ skall tas för att minska denradioaktiva föroreningen avÖstersjön. begär i motion U210 (mp) yrkande 15 etttillkännagivande om vad som anförs i motionen om samarbete medCentral- och och i yrkande 16 isamma motion ett saneringsprogram för det radioaktiva avfallet i Murmansk.Även motion U803 (m) tar upp demiljöproblem som finns i närområde med särskild betoning påobearbetat kärnavfall på Kolahalvön.Som regeringen framhåller i propositionen har under perioden1992-1998 301 miljoner kronor anslagits till kärnsäkerhetsprogrammet.Huvuddelen av dessa medel, ca275 har använts till åtgärder vid kärnkraftverket Ignalinaoch den litauiska kärnsäkerhetsmyndigheten. Övrigamedel har allokerats till kärnkraftssäkerhet i Ryssland.Till strålskyddsprogrammet har ca fördelats . Tillkärnämneskontrollen har sammantaget anslagits . I propositionen redovisarregeringen att en utvärdering av de svenska kärnkraftssäkerhets-,strålskydds- och kärnämneskontrollprogrammen hargenomförts. Utredarens övergripande slutsats är att programmetdels har haft en lämplig inriktning, dels har genomförts på ett bra sätt.Utredaren konstaterar vidare attdet fortfarande finns angelägna behov inom kärnsäkerhet, strålskydd ochkärnämneskontroll som inte är tillgodosedda ellersom ännu behöver fortsatt stöd elleruppföljning. Utredaren rekommenderar därför att stödet bör fortsätta.Utredaren finner att den stödnivåprogrammet har haft är rimligt avvägd för ett ambitiöst bilateraltsamarbetsprogram men att flernationell finansiering är nödvändig förde större materiella projekten.Regeringen redovisar ipropositionen att den i allt väsentligt delar utredarens uppfattningar.Regeringen föreslår i propositionen attverksamheten skall koncentreras till åtgärder avseendekärnsäkerhet, hantering av kärnavfall och strålskydd avseendekärnteknisk verksamhet.Utskottet vill för sin del anföra att deinsatser som gjorts vid kärnkraftverken i och medfört attdessa kan drivas med en högregrad av säkerhet . Utskottet kan dock, liksom motionärerna,konstatera att det finns behov av fortsatta insatser inkluderandereaktorsäkerhet med avseende påsäkerhetskultur och stöd till säkerhetsmyndigheterna.Utskottet har inhämtat att när det gäller ökadsäkerhet vid hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall, förstoch främst i nordvästra ,deltar tillsammans med bl.a. övriga nordiska länder i det ökadeinternationella engagemanget för ökad säkerhet. Detta engagemangär förankrat i särskilda kontaktgruppför internationella kärnavfallsfrågor som de nordiska länderna toginitiativ till 1995. Utskottet harerfarit att en central målsättning är att initiera åtgärder för attminska riskerna från använt kärnbränsle och radioaktivt nedfall somförvaras ombord på ryska atomdrivnafartyg och servicefartyg i nordvästra anger regeringen i propositionenatt det svenska kärnsäkerhetsprogrammet skall bidra till att uppenbarasäkerhetsrisker tas om hand vadgäller reaktorer som av energibalansskäl inte kan stängas samtatt stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna. Vad gällerkärnavfall avser regeringen att ge det svenskaengagemanget i samarbetet med ökad prioritet.Utskottet har inhämtat att regeringenberäknar anslå för församarbete på kärnsäkerhets- ochstrålskyddsområdet. Utskottetvälkomnar regeringens ställningstaganden vad gäller kärnsäkerhet,strålskydd, kärnämneskontroll och kärnavfallshantering och finner attdet som motionärerna bakom de olikamotionerna önskar uppnå i allt väsentligt ryms inom samarbetet med Central-och . Med vad somovan anförts anser utskottet att motionerna U210 (mp) yrkandena 15 och 16,U803 (m), U810 (mp) yrkande 7 samt MJ782 (m) yrkande 15 ärbesvarade.Utskottet har tidigare i detta betänkande godkänt regeringens förslagtill anslagsbelopp inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ochanser att den av regeringenredovisade fördelningen av medel under anslaget B 1 är lämplig.B 2 Avsättning för förlustrisker avseendegarantier för finansiellt stöd och exportgarantierPropositionen (avsnitt B 2 s. 65-67)Länderna i har behov avfinansiellt stöd för att påskynda reformprocessen. Detta kan bl.a. avsebetalningsbalansstöd ellerexportkreditgarantier till vissa länder i . Medelavsätts för att täcka eventuella skadeförluster.Regeringen föreslår att den bemyndigas att ikläda staten betalningsansvar i form av statsgarantierför finansiellt stöd tillCentral- och till ett belopp om högst . Föreventuella skadeförluster avsätts , i något fall , av denutestående skulden. Regeringen föreslår intenågra ytterligare avsättningar för år 1999.Regeringen föreslår vidare att den bemyndigas att iklädastaten betalningsansvar i form av statsgarantier förexportkreditgarantigivning förvissa länder i till ett belopp om högst utöver tidigare medgivet belopp. Regeringen har sedan 1993avsatt föreventuella skadeförluster. Av de gjorda avsättningarna har 37miljoner kronor utbetalats för skadeförluster. Föratt täcka eventuella ytterligare skadeförluster föreslårregeringen att en avsättning sker med . MotionenI partimotion MJ224 (kd) yrkande 21 anförs att detär nödvändigt att underlätta den svåra situationen för Sverigessvinköttsproducenter. Motionärernaframhåller att i råder stor brist på livsmedel somdet är problem med att få avsättning för svenskt fläskkött.Därför föreslår motionärerna att 30 000 000 kravsätts i exportkreditgarantier för fläskköttsexport till . Utskottets övervägandenUtskottet kan inledningsvis konstateraatt () har till uppgift att genom utfärdande avgarantier främja svensk export.Utskottet har inhämtat att EKN fastställer sin policy vad gäller olikaländer, bl.a. om garantier skall utfärdas över huvud taget, hur högpremien skall vara, övriga villkoretc. Vad gäller debaltiska staterna och kan EKN utfärda garantier både inomden ordinarie verksamheten och inom en särskildexportkreditgarantiram där risktagandet kan vara någothögre. I båda formerna är den policy vad gäller som EKN fastlagthösten 1998 att endast beviljagarantier för kredittider , vilket även gällerlivsmedelsprodukter.Utskottet vill anföra att inom dessa ramar finns således möjlighet förberörda företag att ansöka om exportkreditgarantier förfläskköttsexport till ser således ingen anledning att öronmärka medel för det särskildaändamål som motionärerna önskar, eftersom det finnsmöjligheter att söka stöd inom det etableradesystemet. Det ankommer dock på det enskilda företaget att agera när enmöjlighet till exportaffär öppnarsig. Utskottet avstyrkerdärmed motion MJ224 (kd) yrkande 21.Utskottet finner det vara viktigt att EKN kan lämna exportkreditgarantiertill vissa länder i Central- och Östeuropasamt även att det är värdefullt att visst finansiellt stöd kan ges tillländer som söker internationell finansiering avprojekt. Regeringens yrkandena 4 och 6 tillstyrks därmed. beträffande de övergripande målen och en biståndspolitiskutredningatt förklarar motionerna 1998/99:U203yrkande 1, 1998/99:U210 yrkande 1 samt 1998/99:U212 yrkande 2 besvarade medvad utskottet anfört,res. 1 (m, fp)res. 2 (mp)2. beträffande oberoendemåletatt avslår motion 1998/99:U203 yrkande 6,3. beträffande de biståndspolitiska målenatt med avslag på motionerna1998/99:U203 yrkande 2 samt 1998/99:U205 yrkandena 1 och 2 förklararmotion /99:U203 yrkande 16 besvarad medvad utskottet anfört,res. 3 (m)res.