bet · GM01KU5 · 1998-10-29 00:00:00 — Kyrkan och trossamfunden - vilande förslag I detta betänkande anmäler utskottet för slutligtbeslut vilande förslag till lagar om ändring iregeringsformen och i tryckfrihetsförordningen samtvilande förslag till lag om trossamfund, lag omSvenska kyrkan och lag om införande av lagen(1999:000) om svenska kyrkan.Syftet med de vilande grundlagsförslagen är attmöjliggöra genomförandet av principbeslutom ändrade relationer mellan staten och . I fråga om regeringsformen innebär förslagetatt det införs särskilda regler för lagstiftning omSvenska kyrkan och andra trossamfund somen rad övergångsbestämmelser mednormgivningsföreskrifter avseende Svenska kyrkanupphävs. Ändringarna i tryckfrihetsförordningengäller allmänna handlingar hos Svenska kyrkan.Förslaget till lag om trossamfund innehåller bl.a.bestämmelser om en ny associationsform, registrerattrossamfund, och om statlig hjälp med att ta inavgifter från dem som är medlemmar i eller tillhörtrossamfund. I förslaget till lag om Svenska kyrkanpreciseras kyrkans grundläggande identitet, ochlagen innehåller även bestämmelser om grunder förSvenska kyrkans organisation och verksamhet samt omden kyrkliga egendomen.Vilande förslagRiksdagen beslutade att anta somvilande de av utskottet i betänkande 1997/98:KU20framlagda förslagen till1. lag om ändring i regeringsformen2. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen,3. lag om trossamfund,4. lag om ,5. lag om införande av lagen (1999:000) om Svenskakyrkan.Lagförslagen är intagna i bilagorna 1-5. Vilande grundlagsförslagDet vilande förslaget till ändringar iregeringsformen innebär dels att deövergångsbestämmelser till regeringsformen somdirekt eller indirekt har att göra med normgivningavseende upphävs, dels att det införsen ny paragraf, 8 kap. 6 §, enligt vilkenföreskrifter om trossamfund samt föreskrifter omgrunderna för som trossamfundmeddelas i lag som beslutas på samma sätt somriksdagsordningens huvudbestämmelser. Vidare innebärändringsförslaget att det görs ett tillägg i 11 kap.6 § som innebär att förvaltningsuppgifter skallkunna överlämnas till registrerat trossamfund.Förslaget till ändring i tryckfrihetsförordningeninnebär att kyrkomötet utgår ur bestämmelserna i 2kap. 5 och 7 §§, eftersom efterrelationsförändringen inte skall utgöra en del avdet allmänna. Vidare innebär förslaget tilländringar i tryckfrihetsförordningen att ett nyttandra stycke tillkommer för att de handlingar somföre har kommit in till eller upprättats hosmyndigheter med uppgifter som hänför sig tillSvenska kyrkans verksamhet eller Svenska kyrkansbeslutande församlingar skall kunna förvaras hosSvenska kyrkan även efter relationsförändringen utanatt därigenom upphöra att vara allmänna.Ändringarna i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen föreslås träda i kraft den1 , liksom lagen om trossamfund ochlagen om Svenska kyrkan.Lagförslag som vilar i enlighet med punkt 9övergångsbestäm-melserna tillregeringsformenDet vilande förslaget till lag om trossamfundinnebär att det införs en ny associationsform,registrerat trossamfund. Lagen innehåller vidarebestämmelser om registrerat trossamfunds namn och omstatlig hjälp med att beräkna, debitera, redovisaoch ta in avgifter från dem som är medlemmar i ellertillhör trossamfund.I förslaget till lag om preciseraskyrkans grundläggande identitet för att denna skallvara oförändrad över relationsförändringen. Vidareinnehåller lagen bestämmelser om grunderna förSvenska kyrkans organisation och verksamhet samt omden kyrkliga egendomen. Förslaget till lag ominförande av lagen (1999:000) om Svenska kyrkaninnehåller bestämmelser bl.a. om upphävande av vissalagar, befogenheter för kyrkomötet ,ledighet för förtroendevalda och egendomsfrågor.Utskottets anmälan och yttrandeUnder /98 har som vilandeantagit de ovan redovisade förslagen till lagar omändring i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen. har samtidigtsom vilande antagit lag om trossamfund samt lag omSvenska kyrkan och lag om införande av denna lag.Genom detta betänkande anmäls nu de vilandeförslagen till kammaren för slutligt beslut. Medhänvisning till vad utskottet anförde vid ärendenasförsta behandling tillstyrker utskottet attriksdagen slutligt antar de ovan angivnalagförslagen. beträffande regeringsformenatt slutligt antar det i bilaga 1 intagna förslagettill lag om ändring i regeringsformen,2. beträffande tryckfrihetsförordningenatt slutligt antar det i bilaga 2intagna förslaget till lag om ändring itryckfrihetsförordningen,3. beträffande trossamfundatt slutligt antar det i bilaga 3 intagna förslagettill lag om trossamfund,4. beträffande Svenska kyrkanatt slutligt antar det i bilaga 4 intagna förslagettill lag om ,5. beträffande införandet av lag omSvenska kyrkanatt slutligt antar det i bilaga 5 intagna förslagettill lag om införande av lagen (1999:000) omSvenska kyrkan.Stockholm den 29 oktober 1998På vägnarGöran MagnussonI beslutet har deltagit: (), BarbroHietala (), (), JerryMartinger (m), (), (),(), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd), (), Per (), (),(), (), PeterPedersen (v) och ().Särskilda yttranden1. ställningMats (), Per (), () och () anför:Vid den föregående behandlingen i utskottet vändesig ledamöterna från liberalerna,och de gröna mot densärställning för som lagförslageninnebär. Vi vidhåller denna bedömning. Vi vill intemotsätta oss den relationsförändring lagförslagensyftar till men anser att den borde gått längre.Religionsfriheten förutsätter att staten förhållersig neutral i trosfrågor. Alla trossamfund bör ilagstiftningen behandlas på ett likvärdigt sätt. Detär enligt vår mening från denna utgångspunkt interimligt att - annat än övergångsvis- får inta en särställning i lagstiftningen. Detgäller framför allt införandet av en särskild lag omSvenska kyrkan, men också den särställning ges i förslaget till lag om trossamfund.Principen om att staten skall vara neutral itrosfrågor gör det också angeläget att reglerna omstatschefens bekännelse, liksom om prinsars ochprinsessors trosbekännelse i regeringsformen resp.successionsordningen upphävs. Regeringen ansåghösten 1997 att reglerna inte skalländras. Vi anser att det är angeläget att frågantas upp igen möjligt.2. Statlig hjälp med avgift tilltrossamfundMats (), Per () och PeterPedersen (v) anför:Vid den föregående behandlingen i utskottet vändesig ledamöterna från och Miljöpartietde gröna mot förslaget om statlig hjälp tilltrossamfund med att ta in avgifter. Vi anserfortfarande att det inte är rimligt att staten skallkunna ge uppbördshjälp till religiösa organisationermen inte till profana organisationer. Det är inteförenligt med religionsfriheten och den viktigaprincipen att staten skall förhålla sig neutral itrosfrågor. Bestämmelsen om uppbördshjälp är - medhänsyn till att den som omfattas av uppbördshjälpenkan tvingas uppge sin religiösa tillhörighet -tveksam också mot bakgrund av 2 kap. 2 §regeringsformen, som ger varje medborgare ett skyddmot tvång att ge till känna sin åskådning ireligiöst hänseende. Vi avser att senare återkomma ifrågan.3.Den kyrkliga egendomenIngvar (), (), IngerRené (m), von der Esch (kd), (), () och Per-SamuelNisser (m) anför:Vid den föregående behandlingen i utskottet vändesig ledamöterna från Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna i en reservation motförslaget om äganderätten till den kyrkligaegendomen. , som inte varrepresenterade i utskottet, röstade förreservationen i kammaren. Förslaget innebär att detkvarstår en oklarhet om tillgångarnasstiftelseliknande karaktär och om vad som kan händamed egendomen på . Själva grundtanken iden historiska reformen är att Svenska kyrkanskall bli så självständig som möjligt i förhållandetill staten. Vi anser att detta bort innebära attägandeförhållandena renodlas ochprästlönetillgångarna därför förs över till Svenskakyrkan.4. De förtroendevaldas rätt till ledighetsamt underlaget för beräkningen av avgiftJerry (), (), () och () anför:Vid den förgående utskottsbehandlingen vände sigledamöterna från Moderata samlingspartiet motförslaget att de förtroendevalda inom Svenska kyrkanskall ha rätt till ledighet när församlingarnas ochsamfälligheternas kommunstatus upphör. Vi anserfortfarande att behovet av en ökad likställighetmellan och övriga trossamfund talarmot att en sådan ordning skall gälla längre äninnevarande mandatperiod.Vid den föregående utskottsbehandlingen framhöllsvidare i ett särskilt yttrande av ledamöterna frånModerata samlingspartiet att det bör finnas en högberedskap för att tillmötesgå framtida önskemål frånSvenska kyrkan om ett ändrat beräkningssätt föruttagande av kyrkoavgift när sådana önskemålframöver kan komma att framföras. Vi gör fortfarandesamma bedömning. Om kyrkoavgiften skall beräknasproportionellt och utan tak i förhållande till denbeskattningsbara inkomsten av tjänst innebär detnämligen att den som enbart har kapitalinkomsterhelt slipper avgift, medan de som har en hyggliginkomst av tjänst kan få betala ett belopp som kanses som orimligt högt med tanke på att det är frågaom en frivillig tillhörighet till ett samfund. Mångasom i och för sig skulle vara beredda att kvarstå ikyrkan kan komma att begära sitt utträde, och dettakan allvarligt påverka kyrkans ekonomi. Till dettakommer att kopplingen till den kommunalabeskattningsbara inkomsten innebär att avgifternapåverkas varje gång det sker en förändring avkommunalskattelagens regler.2Förslag till lag om ändring iregeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen[1]dels att punkterna 9-13 övergångsbestämmelsernaskall upphöra att gälla,dels att punkt 3 i övergångsbestämmelserna tilllagen (1976:871) om ändring i regeringsformen skallupphöra att gälla,dels att punkterna 2 och 3 iövergångsbestämmelserna till lagen (1982:937) omändring i regeringsformen skall upphöra att gälla,dels att 11 kap. 6 § skall ha följande lydelse,dels att det skall införas en ny paragraf, 8 kap.6 §, av följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------8 kap.6 §-----------------------------------------------------meddelas ilag. I lag skall ocksåmeddelas föreskrifter omgrunderna för som trossamfund.Vid stiftande, ändringeller upphävande av sådanlag gäller vad som sägs i16 § om stiftande avriksdagsordningen.-----------------------------------------------------11 kap.6 §Under regeringen lyder Justitiekanslern,, de centrala ämbetsverken ochlänsstyrelserna. Annan statlig förvaltningsmyndighetlyder under regeringen, om myndigheten ej enligtdenna regeringsform eller annan lag är myndighetunder riksdagen.Förvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun.-----------------------------------------------------Förvaltningsuppgift kan Förvaltningsuppgift kanöverlämnas till bolag, överlämnas till bolag,förening, samfällighet, förening, samfällighet,stiftelse eller enskild stiftelse, registreratindivid. eller någonuppgiften av dess organisatoriskamyndighetsutövning, skall delar eller till enskilddet ske med stöd av lag. Innefattaruppgiftenmyndighetsutövning, skalldet ske med stöd av lag.-----------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[1]: Regeringsformen omtryckt 1994:1483Förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningenFörslag till lag om trossamfundFörslag till lag om Svenska kyrkanFörslag till lag om införande av lagen(1999:000) omSvenska kyrkan