bet · GL01UU18 · 1998-05-04 00:00:00 — I motionen framförs därför förslaget att regeringen måste agera föratt öka möjligheterna för svenska hushåll att ta del av ett nordiskt TV-utbudoch därmed medverka till att stärka den nordiska språkförståelsen. De yrkar(yrkande 5) att hos regeringen begär att de förändringar görs somerfordras för att de nordiska ländernas public service-kanaler skall kunna sesi andra nordiska länder.I yrkande 6 i samma motion anförs att åtgärder behövs för att stimuleraengagemanget inom såväl som andra organisationer på folklignivå. Vidare menar motionärerna (yrkande 7) att den informationsverksamhet sombedrivs av Arena bibehålls och ges allt stöd.Utskottets övervägandenI motion U51 (v) yrkande 1 framhåller motionärerna att kulturen har en viktigroll i det nordiska samarbetet. I yrkande 2 efterlyses nordiskt samarbete vadgäller public service-television. I yrkande 3 menar motionärerna att engemensam nordisk hållning vad gäller undantag och samordning inom kulturområdetär önskvärd i förhållande till . Vidare framhålls i yrkande 4 attSverige som ordförandeland mer skall lyfta fram de nordiska folken somvärldsmedborgare och mindre som medlemmar i /EES. I motion U702 (fp) yrkande5 begärs att de förändringar genomförs som erfordras för att de nordiskaländernas public service-kanaler skall kunna ses i andra nordiska länder.Utskottet delar motionärernas uppfattning att samarbete inom kulturområdetutgör en väsentlig del i det nordiska samarbetet och konstaterar att verksamhetpågår inom detta område. Detta samarbete beskrivs även utförligti regeringens skrivelseVad gäller nordiskt samarbete mellan public service-kanaler kan utskottetkonstatera att den digitala sändningstekniken möjliggör att den nordiskavisionen om grannlands-TV kan bli verklighet. Utskottet har inhämtat att denordiska TV-bolagen är i färd att starta digitala sändningar via satellit. Inomen nära framtid kommer merparten av att täckas av grannländernas TV-sändningar via satellit.Utskottet menar att det är viktigt att ge de nordiska public service-bolagenförutsättningar att utvecklas in i den digitala framtiden. Enligt vad utskotteterfarit har inlett digitala satellitsändningar medhuvudsakligt syfte att förbättra möjligheten för de nordiska grannländerna ochövriga att kunna ta emot sändningarna. Vidare har TV-företagen i med de stora distributörerna av TV via marknät, satellit och kabel-/telenät enats om gemensam teknisk specifikation för distribution av digital TVi . Syftet med arbetet är att göra övergången till digital distributionså enkel som möjligt för TV-tittarna och att försäkra sig om att det inteföreligger tekniska hinder för att tittarna skall kunna välja av utbudet.Vad beträffar yrkande 4 i motion U51 (v) konstaterar utskottet att denordiska folken i demokratisk ordning har beslutat om de vill bli medlemmar avEU eller av EES. När det gäller de två länder som senast blev medlemmar av EU,och , föregicks besluten dessutom av folkomröstningar irespektive land. Detta förhindrar emellertid inte att varken dessa länder ellerden nordiska kretsen som sådan vidmakthåller engagemang i de globala frågorna.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionerna U51 (v) yrkandena 1, 2,3 och 4 och U702 (fp) yrkande 5 är besvarade.Motionärerna bakom motion U52 (s) menar att bör verka för ett ökatnordiskt samarbete när det gäller nationella minoriteter.Utskottet vill inledningsvis framhålla att ett etablerat nordiskt samarbete -både på officiellt plan och på frivilligsidan - finns i frågor somrör de nordiska samerna. Vissa samarbetsarrangemang finns också rörande romer(). Utskottet konstaterar vidare att ekonomiskt stöd utgår överNordiska ministerrådets budget till gemensamma nordiska samiska institutioneroch till samisk kulturverksamhet.Vidare noterar utskottet att samerna som enda intresse-/minoritetsgrupp hartillförsäkrats officiell observatörsstatus i . En särskildsamrådsordning finns också mellan samernas nordiska organisationer och . Utskottet har inhämtat att denna har utvärderats och avbåda parter ansetts fungera väl.Utskottet konstaterar att i program för ordförandeskapet under 1998i det nordiska regeringssamarbetet framhålls särskilt att samarbetet iurbefolkningsfrågor skall prioriteras. Häri ingår arbetet med en nordisksamekonvention.Under det svenska ordförandeskapet riktas vidare enligt vad utskottetinhämtat särskild uppmärksamhet mot gränsregionala förhållanden i Norden.Därvid fokuseras på hinder och ofullkomligheter som försvårar kontakter ochrörlighet över nationsgränserna.Vidare vill utskottet anföra att en parlamentarisk utredning (Steg mot enminoritetspolitik; SOU 1997:192 och 193) har belyst frågan om Sverigestillträde till minoritetsspråkskonvention och dess ramkonventiontill skydd för nationella minoriteter. Enligt vad utskottet inhämtat pågårremissbehandling av utredningens förslag.Utskottet anser därmed att motion U52 (s) har besvarats med vad utskottetanfört.I motion U53 (mp) anförs att det nordiska samarbetet vad gäller energi- ochmiljöområdet bör förstärkas.Utskottet har inhämtat att med anledning av den i motionen åberopaderekommendationen från om miljöräkenskaper, energipolitik samtmiljöskatter har tagit initiativ till en utredning omdet samlade nordiska elsamarbetets och den samlade nordiska elproduktionenspåverkan på klimatet och miljön, nu och . Utredningen skall bl.a.beskriva det nordiska elsystemet , analysera den öppnaelhandelns betydelse och bedöma elsektorns framtida miljöpåverkan. Enligt vadutskottet erfarit skall utredningens resultat enligt gällande planer föreliggahösten 1998.Utskottet vill utöver detta framhålla att inom Nordiska ministerrådetinleddes ett särskilt arbete rörande energi- och miljösektorerna. Ensärskild styrgrupp för detta arbete inrättades 1997. Utskottet noterar attgruppens mandat har varit fokuserat på klimatfrågan i relation tillFN:s klimatkonvention och hur de nordiska länderna kan samarbeta och medverkatill att lösa frågor i detta sammanhang. Utskottet har inhämtat att detpågående arbetet är inriktat på nya gaser och flexibilitetsmekanismer; undernästa etapp, som inleds , avser styrgruppen att även ta upp frågorom förnybar energi och energieffektivisering.Vidare konstaterar utskottet att i samband med de nordiska energiministrarnasuppföljning av deklarationen om en uthållig energiförsörjning runt Östersjönbehandlades bl.a. frågor om utvecklingen av regelverken för handel medledningsbunden energi, samarbete avseende ekonomiska styrmedel samtförutsättningarna för en ökad användning av förnybara energikällor och ökadsatsning på energieffektivisering. Utskottet har även inhämtat att de nordiskaenergiministrarna lämnar en rapport i dessa frågor tillstatsministrarna och kommer att närmare diskutera konkreta åtgärder förÖstersjösamarbetet vid sitt sommarmöte i juni 1998.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U53 (mp) är besvarad.Motionärerna bakom motion U62 (m) vill i yrkande 1 att deltagarkretsen vidNordiska rådets session skall kunna utökas med ledamöter frånEuropaparlamentet. I yrkande 2 efterlyses mer samarbete mellan utskotten irespektive parlament. Ett förslag att parlamentariker från börinbjudas till möten framförs i yrkande 3 och i yrkande 4 begärsett tillkännagivande om fortsatt reformering av Nordiska rådet.Utskottet behandlade motsvarande yrkanden i sitt betänkande 1996/97:UU11 ochframhöll då följande:Utskottet vill inledningsvis understryka att under de senasteåren starkt präglats av ett reformarbete som inneburit en ny inriktning påverksamheten, nya arbetsformer och ny organisation. Denna utveckling be-skrivsockså i redogörelsen.Den nya rådsorganisationen har öppnat för nya mötesformer, s.k. temamöten,där andra än rådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kan delta i debatten.Vid den av arrangerade temasessionen omEuropafrågor kunde EU-parlamentariker, Europarådsparlamentariker,parlamentariker från de nordiska parlamentens EU-organ och andraparlamentsutskott utan att ha plats i rådet delta i debatten. En liknandetemakonferens om kulturfrågor hölls i . Även vid det tillfälletinbjöds andra än rådets ledamöter att deltaga. Inbjudna till konferensen vart.ex. parlamentariker från de nationella parlamentens kulturutskott, EU-parlamentariker samt ett stort antal internationella och nationellaorganisationer.Nordiska rådets nya konstitution är beslutad och genomförd sedan den 1januari 1996. Innan några förändringar genomförs, bör erfarenheterna av den nyaorganisationen avvaktas. Innan en sådan utvärdering har kunnat ske, finnerutskottet det inte påkallat att diskutera några mera genomgripande förändringarav rådets verksamhet. Ändringar i rådets arbetsordning, liksom eventuellajusteringar av det grundläggande åvilar också självt. Utskottet förutsätter att principen om ?nordisk nytta?,som den formuleras i regeringens skrivelse och redogörelsen, kommer att blivägledande i rådets fortsatta reformarbete.Utskottet konstaterar vidare att ett av utskott,, har till uppgift att samverka i frågor av betydelse förarbetet inom EU/EES, där de nordiska länderna kan agera utifrån engrundläggande värdegemenskap och sammanfallande intressen. Europafrågorna harenligt utskottets uppfattning en självklar plats i verksamhet.Den nya organisationen återspeglar också detta synsätt. Utskottet vill dockinte förorda att nationella EU-parlamentariker nomineras som delegater tillNordiska rådet.Enligt utskottets uppfattning gäller dessa bedömningar alltjämt.Med det anförda anser utskottet att motion U62 (m) yrkandena 2 och 4 ärbesvarad.Utskottet avstyrker motionens yrkande 1.Vad gäller frågan om kontakter med parlamentariker från de baltiska ländernaanförde utskottet i betänkande 1996/97:UU11 följande:I rådets nya organisation har närområdesutskottet till huvudsaklig uppgift attpå olika sätt stärka och utveckla kontakterna med närområden. Ianledning av det här aktuella motionsyrkandet vill utskottet särskilt framhållanärområdesutskottets deltagande i det första gemensamma mötet mellan och Baltiska parlamentariska församlingen. Vid det tillfället fattadesbeslut om en översyn av samarbetsavtal mellan ochBaltiska församlingen. Detta arbete har inletts. Utskottet spelade också enviktig roll i förberedelserna av den femte i iseptember 1996. utarbetade också en arbetsgrupp tillsatt avministerrådet ett förslag till närområdesstrategi. harföljt detta arbete och framfört synpunkter på förslaget.Enligt redogörelsen skall fortsätta attsamarbeta med och de lokala parlamenten i nordvästraRyssland, delta i Östersjösamarbetet samt följa utvecklingen i när-områden inklusive . Ett EU-seminarium för baltiska parlamentariker omparlamentarikernas roll i medlemsförhandlingarna anordnades i under våren1997, tillsammans med . Utskottet kommer att delta iförberedelserna av den sjätte parlamentariska och i enbaltisk-nordisk jämställdhetskonferens i Valmiera som båda kommer att äga rumunder 1997.Utskottet delar motionärernas bedömning av vikten av ett utvecklat samarbetemed de baltiska staterna. arbete torde också skapa godaförutsättningar att ytterligare bredda och fördjupa detta. Det förefallerutskottet rimligt att baltiska parlamentariker i någon form ges möjlighet attdelta i aktiviteter inom ramen för verksamhet. Hur närmare utformar sina sessioner och sammankomster ankommer det dock iförsta hand på självt att avgöra.Utöver vad som anfördes i betänkande 1996/97:UU11 vill utskottet framhålla attunder 1997 genomfördes en parlamentarisk konferens om Östersjösamarbetet meddeltagare bl.a. från de baltiska länderna. Ett avtal om parlamentarisktsamarbete mellan den och upprättadesockså. Vidare har utskottet erfarit att representanter för Baltiskaförsamlingen alltid inbjuds att närvara vid sessioner ochtemakonferenser. Utskottet har även inhämtat att ett nytt gemensamt möte mellanBaltiska församlingen och planeras under 1999.Med det anförda anser utskottet att motion U62 (m) yrkande 3 är besvarad.I motion U210 (c) yrkande 10 begärs ett tillkännagivande om vad imotionen framförts om förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet iNordiska ministerrådet. Även i motion U701 (fp, c, mp, kd) yrkande 1 begärs ettriksdagens tillkännagivande om vad som anförs i motionen om förberedelsernainför det svenska ordförandeskapet i . I yrkande 2 lyftermotionärerna fram behovet av särskilda informationsinsatser. I motion U702 (fp)yrkande 6 begärs åtgärder för att stimulera engagemanget inom såväl föreningenNorden som andra organisationer på folklig nivå. I yrkande 7 i samma motionmenar motionärerna att Arena skall ges allt stöd.Utskottet konstaterar inledningsvis att förhandsinformation om huvudlinjernai programmet för det svenska ordförandeskapet gavs av samarbetsminister ett besök hos svenska delegation . Programmetoffentliggjordes i enlighet med gällande rutiner i samband med Nordiska rådetssession . Vidare redogjorde samarbetsminister förprogrammet i . Utskottet vill vidare framhålla attprogrammet presenteras på ett förtjänstfullt sätt även i föreliggandeskrivelse.Enligt utskottets uppfattning framgår av de lämnade redovisningarna attregeringen under ordförandeåret verkar för ett stärkt nordiskt samarbete.Utskottet menar att regeringens prioriteringar ligger i linje med vad somanförs i motionerna om angelägna samarbetsområden. Bl.a. är samarbetet mednärområdet en viktig beståndsdel i de svenska prioriteringar förordförandeskapsperioden och utskottet har inhämtat att ökade satsningardiskuteras inom ramen för arbetet med Nordiska ministerrådets budget för 1999.I detta sammanhang vill utskottet även omnämna det värdefulla arbete som görsinom närområdesutskottet i Nordiska rådet.Utskottet vill framhålla att samarbetet med frivilligorganisationerna, därföreningarna intar en särställning, är ett viktigt inslag i det nordiskasamarbetet. Enligt vad utskottet inhämtat stödjer och utnyttjar och de nordiska regeringarna föreningarna somsamarbetspartner i en rad olika projekt. har också stöttat denverksamhet som bedrivs av , vilken omfattar ettstort antal frivilliga organisationer. Utskottet har erfarit att ett förslagtill strategi för samverkan mellan det officiella nordiska samarbetet ochfrivilliga organisationer bereds inom ,med inriktning på behandling under session i november 1998.Vad gäller de stärkta informationsinsatser som motionärerna efterlyserkonstaterar utskottet att sådana har varit en viktig del i arbetet under detsvenska ordförandeskapet. Utskottet noterar att de omfattar bl.a. en satsningpå informationsverksamhet vid Arena , upprättande aven telefonbaserad servicetjänst vid , eninformationsutställning i , vilken invigdes av samarbetsministern iapril, tidningsartiklar av samarbetsministern i nordisk press samtpresskonferenser i samband med nordiska ministermöten m.m.Vidare noterar utskottet att regeringen har vidtagit åtgärder för atttillgodose önskemålet om resurser till Arena . Regeringen har framlagtett förslag om att genom omfördelningar av medel anslå tillArena verksamhet. För den del av de omfördelbara medlen som regeringenej kan besluta över har ett förslag förelagts för avgörande.Utskottet har i yttrande 1997/98:UU3y till tillstyrktregeringens förslag i den del som berör utskottets beredningsområde.Utskottet vill även framhålla att svenska delegation har ettsamarbetsavtal om informationsfrågor med Arena vad som anförts anser utskottet att motionerna U210 (c) yrkande 10, U701(fp, c, mp, kd) yrkandena 1 och 2 och U702 (fp) yrkandena 6 och 7 är besvarade.Motionärerna bakom motion U411 (v) yrkande 3 menar att miljöaspekterna påsäkerhetsarbetet är viktiga och måste integreras i säkerhetsbegreppet.Utskottet har i betänkande 1997/98:UU8 behandlat vissa säkerhetspolitiskafrågor samt deltagande i EAPR och det fördjupad PFF-samarbetet. Ibetänkandet tar utskottet bl.a. upp det breda säkerhetsbegreppet somutgångspunkt för fredsfrämjande verksamhet. Utskottet konstaterar i betänkandetatt säkerhet inte bara är en militär fråga eller en fråga om att undvika krig.Det är även en fråga om att på andra sätt skapa förutsättningar för fred. Ietapp 1 av det gällande försvarsbeslutet, som fattades av den 6december 1995, etablerades det s.k. breda säkerhetsbegreppet, konstaterarutskottet i betänkandet och fortsätter:De senaste årens utveckling medför att man måste teckna en bredare bildav tänkbara risker, hot och påfrestningar. Dessa sträcker sig från den hårdakärnan av mer traditionella säkerhetspolitiska hot som långsiktigt inte kanuteslutas, över de nya konflikter som tenderar att blossa upp i det kallakrigets spår, till de hot och risker som följer av den globala utvecklingen ochde moderna samhällenas sårbarhet. De underliggande konfliktorsakerna kan sökasi såväl politiska som etniska, religiösa, ekonomiska, sociala och miljömässigaförhållanden.Även i betänkande 1997/98:UU21 Verksamheten inom tar utskottetupp det breda säkerhetsbegreppet, vilket även innefattar miljöhot.Utskottet framhåller i betänkandet att särskilda styrka ligger i attverksamheten tar sin utgångspunkt i det breda säkerhetsbegreppet. Vid sidan avde traditionella säkerhetspåverkande faktorerna innefattar detta även frågorsom gäller respekten för demokrati, rättsstatsprincipen, de mänskligarättigheterna samt ekonomiska och miljömässiga faktorer.Utskottet vill framhålla att även i det nordiska samarbetet utgörmiljöfrågorna en viktig del och då inte minst i relationerna till närområdet,och . Utskottet noterar att regeringen i skrivelsenframhåller att den under ordförandeskapet kommer att verka för en vidgadnordisk samverkan i närområdet för att främja demokrati, stabilitet samtekologisk, ekonomisk och social utveckling för hela den region som omfattarNorden, , och Arktis.Med vad som anförts anser utskottet att motion U411 (v) yrkande 3 är besvarad.I motion U702 yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om initiativ att föra vidare den nordiska debatten omvälfärden. I yrkande 3 föreslås att det finska språket bör garanteras statussom minoritetsspråk i Sverige.Utskottet vill framhålla att välfärden är en aktuell fråga på dagordning. Av föreliggande skrivelse framgår att den svenskaregeringen under ordförandeskapet vill bidra till att föra arbetet framåt bl.a.avseende:- Nordisk samverkan för att analysera och värdera välfärdssamhällets utvecklingmot bakgrund av den tvärsektoriella genomlysning som gjorts inom under 1996-97,- förbättra dialogen om den ekonomiska politiken, där en viktig aspekt är attvidmakthålla och säkra den konsolidering av de offentliga finanserna som ären förutsättning för en stabil ekonomisk utveckling,- en nordisk handlingsplan för konsumentpolitiken utarbetas, som kan geförutsättningar för bättre genomslag för nordiska ståndpunkter vidutformningen av EU:s konsumentpolitik.Utskottet vill vidare framhålla att två rapporter med anknytning till välfärdenpresenterades . Rapporterna utgjorde underlag för den välfärdsdebattsom ägde rum vid session . Utskottet har erfarit attministerrådet nu överväger formerna för den fortsatta uppföljningen. Avsiktenär bl.a. att utarbeta en ny bredare rapport om det nordiska välfärdssamhälletriktad till internationella samarbetspartner.De båda ovan nämnda rapporterna, varav den ena har utarbetats av , låg även till grund för ett seminarium i om den framtidanordiska välfärden. Seminariet ägde rum i ocharrangerades av inom Nordiska rådet.Beträffande det finska språkets ställning i noterar utskottet attfrågan har behandlats i , vilken avlämnade sittbetänkande . Kommitténs slutsats är att det finska språket,inklusive tornedalsfinska, är minoritetsspråk. En rad åtgärder föreslås därförpå riksnivå och regional nivå till stöd och skydd för finskan. Kommitténsförslag är föremål för remissbehandling.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U702 yrkandena 1 och 3 ärbesvarad.Med det anförda föreslår utrikesutskottet att lägger skrivelse1997/98:73 Nordiskt samarbete 1997 och Redogörelsen till 1997/98:NR1Nordiska rådets svenska delegations berättelse angående verksamheten under 1997till handlingarna. beträffande nordiskt samarbete mellan public service-kanaleratt förklarar motionerna 1997/98:U51 yrkandena 1-4 och 1997/98:U702yrkande 5 besvarade med vad utskottet anfört,2. beträffande nordiskt samarbete avseende nationella minoriteteratt förklarar motion 1997/98:U52 besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande nordiskt samarbete inom energi- och miljöområdenaatt förklarar motion 1997/98:U53 besvarad med vad utskottet anfört,4. beträffande deltagande vid session, utskottensroll m.m.att med avslag på motion 1997/98:U62 yrkande 1 förklarar motion1997/98:U62 yrkandena 2-4 besvarad med vad utskottet anfört,res. 1 (m)5. beträffande prioriteringar under det svenska ordförandeskapet iNordiska ministerrådet, särskilda informationsinsatser m.m.att förklarar motionerna 1997/98:U210 yrkande 10, 1997/98:U701yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:U702 yrkandena 6 och 7 besvarade med vadutskottet anfört,6. beträffande miljöfrågorna och säkerhetsbegreppetatt förklarar motion 1997/98:U411 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande debatten om välfärden samt frågan om minoritetsspråkatt förklarar motion 1997/98:U702 yrkandena 1 och 3 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande regeringens skrivelse och svenskadelegations berättelseatt lägger regeringens skrivelse 1997/98:73 Nordiskt samarbete 1997och Redogörelsen till 1997/98:NR1 svenskadelegations berättelse angående verksamheten till handlingarna.Stockholm den 14 maj 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (s), (), (), LarsHjertén (m), (), () och MagnusJohansson (s). Deltagande vid session, utskottens roll m.m. (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Nordiskarådets nya konstitution? och på s. 21 slutar med ?motionens yrkande 1? bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar vidare att ett av utskott,, har till uppgift att samverka i frågor av betydelse förarbetet inom EU/EES, där de nordiska länderna kan agera utifrån engrundläggande värdegemenskap och sammanfallande intressen. Europafrågorna harenligt utskottets uppfattning en självklar plats i verksamhet.Den nya organisationen återspeglar också detta synsätt. Utskottet anser därföratt förslaget att även EU-parlamentarikerna skall kunna ingå som valdaledamöter i de nationella delegationerna är intressant och borde prövas.Utskottet tillstyrker därmed motion U62 (m) yrkande 1. Utskottet anser attyrkandena 2 och 4 i motion U62 (m) är besvarade med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande deltagande vid session, utskottensroll m.m.att med bifall till motion 1997/98:U62 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1997/98:U62 yrkandena 2-4 besvarade med vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeNordiskt samarbete inom energi- och miljöområdena (mom. 3)() anför:Miljöpartiets motion om en förstärkning av det nordiska samarbetet på energi-och miljöområdena har besvarats välvilligt av utskottet. Bland annat framhållerutskottet att tagit initiativ till en utredning om detnordiska elsamarbetets och elproduktionens påverkan på klimat och miljö.Resultatet skall vara klart . kommer också energifrågoratt tas upp till diskussion vid de nordiska energiministrarnas sommarmöte ijuni. Alla dessa åtgärder är positiva ur synpunkt.Miljöpartiet menar att utslagsgivande för en förbättring av miljön är attsåväl konferenser som utredningar och arbetsgruppers direkta rekommendationerresulterar i konkreta insatser och samarbete. vill särskilt betonaden av tillsatta arbetsgruppen som satt fokus på miljöfrågorna.I arbetsgruppens rapport rekommenderas de nordiska regeringarna att utvidgasatsningen på förnybara energikällor och att etablera en nordisk miljöräkenskapför energi som ett instrument för att effektivare kunna utnyttja inhemsk energiså att miljöskadliga utsläpp minimeras.