bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Regeringen har därför valt att i balken ange deminimikrav som skall ställas på innehållet i en MKB. Kraven på innehåll i 6kap. 7 § MB motsvarar kraven i EG-direktivet om miljökonsekvensbeskrivningar.Utskottet behandlade ett liknande yrkande under förra (1996/97:BoU10, s. 10 f.). Utskottet avstyrkte motionsyrkandet med motiveringenatt ett genomförande av förslag ommiljökonsekvensbeskrivningar innebär att motionärernas förslag om MKB medåtminstone internationellt vedertagen standard kommer att förverkligas.Mot bakgrund av vad som ovan anförts och med konstaterandet att MB-förslagetutgår från överväganden om en utökning av kraven på MKB,finner utskottet inte tillräcklig anledning att ändra uppfattning i frågan.Således avstyrker utskottet motion 1997/98:Jo37 (fp) yrkande 5 i motsvarandedel om skärpta krav på miljökonsekvensbeskrivningar.När det gäller frågan om att ett särskilt beslut skall fattas av vilket skallframgå om en MKB uppfyller lagens krav på innehåll kan konstateras att MKB ären del av ett beslutsunderlag. Dess kvalitet skall bedömas av den myndighet somhar att fatta beslut i det ärende där en MKB har upprättats. Om en MKB ärbristfällig och sökanden inte kompletterar beskrivningen, kan konsekvensen bliatt ansökan betraktas som ofullständig och avvisas. Enligt 6 kap. 9 § MB skallden myndighet som prövar en ansökan där krav på MKB finns fatta ett särskiltbeslut eller i samband med avgörande i målet eller ärendet ta ställning till ombeskrivningen uppfyller de krav som anges i kapitlet.Utskottet anser att vad som anförts ovan till stor del tillgodoser vad somefterfrågas i partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 12 ochFolkpartiets partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 5 i motsvarande del om ettsärskilt beslut om MKB. Utskottet avstyrker följaktligen båda motionsyrkandena.7 kap. Skydd av områdenStrandskyddI propositionen föreslås att regler om strandskydd tas in i 7 kap. 13-18 §§.Reglerna om strandskydd finns i naturvårdslagen (NVL). De föreslagnareglerna om strandskydd i MB motsvarar i allt väsentligt reglerna i NVL. I MB(7 kap. 16 § 4 och 5) föreslås dock ytterligare restriktioner i syfte attstärka skyddet för djur- och växtarters livsvillkor inom strandskyddsområde. Ipropositionen anförs att avsikten med strandskyddsregleringen är att bevarakvarvarande områden men inte att inkräkta på pågående markanvändning. Av dettaskäl förbjuds inte uppförandet av sådana nya byggnader, anläggningar m.m. sombehövs för de areella näringarna och inte tillgodoser bostadsändamål. Inteheller förbjuds byggnader, anläggningar etc. som utgör komplement tillbebyggelse och som förläggs längre från stranden än huvudbyggnaden.Dispens från strandskyddet kan meddelas i vissa fall. Bl.a. är dispens möjligom allmänna intressen inte alls eller endast obetydligt skulle skadas. Vidprövningen av strandskyddsdispenser måste, enligt propositionen, uppmärksammasatt strandskyddets syften är långsiktiga och att områden som för tillfälletverkar vara av begränsat intresse kan bli betydelsefulla . Det ansessålunda väsentligt att såväl mindre återstående obebyggda delar avhårdexploaterade kuster och insjöstränder bevaras likväl som storasammanhängande orörda områden.Frågan om strandskyddet tas upp i yrkande 22 i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Jo32. Motionärerna anser att en generell glesbebyggelserättskall finnas i hela landet. Om kommunerna vill bevara mark från exploateringfår detta göras genom planläggning. bör föreslå regeringen attåterkomma till med förslag till regler om utformning av englesbebyggelserätt som ersätter de nuvarande strandskyddsreglerna.De regler om en i princip obegränsad glesbebyggelserätt som motionärernaaktualiserat för tankarna till den byggnadslagstiftning som gällde före PBL:stillkomst. I byggnadslagen (BL) som i princip upphävdes vid halvårsskiftet 1987fanns begreppet glesbebyggelse. Med sådan bebyggelse avsågs bebyggelse som intekunde väntas kräva särskilda anordningar för att tillgodose gemensamma behov.Prövning av om mark skulle få användas för bebyggelse gjordes, i fråga omglesbebyggelse, i samband med ansökning om byggnadslov. förändrades emellertid synen på den i princip fria s.k.glesbebyggelserätten. Sålunda infördes i BL en regel om att den förtätbebyggelse gällande ordningen, att mark skall ha prövats från allmänsynpunkt lämpad för ändamålet, kom att omfatta även glesbebyggelse. Det tillkomsålunda samhället att avgöra - liksom beträffande tätbebyggelse - även var ochnär glesbebyggelse fick ske. Ett motiv för denna ändring var ?det ökade behovetatt hushålla med naturresurserna?. I och med PBL:s tillkomst 1987 utmönstradesbegreppet glesbebyggelse. Under har samhället, somframgått ovan, kommit att betona vikten av hushållningen med mark och vatten.Ett accepterande av det synsätt som präglar förslaget i Moderatasamlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 om en ?glesbebyggelserätt somersätter nuvarande strandskyddsregler? skulle innebära en förändring avbalansen mellan enskilda och allmänna intressen som är bostadsutskottetfrämmande och skulle återföra lagstiftningen till en ordning som övergavs försnart . De regler om planläggning och byggande som finns i PBLliksom reglerna om strandskydd i NVL omfattas av en bred riksdagsmajoritet. Dehar sin grund i ställningstaganden som successivt vuxit fram och somåterspeglar samhällets syn på avvägningen mellan exploaterande och bevarande avmark och vatten. Med det anförda avstyrker utskottet motionsförslaget.11 kap. VattenverksamhetGrundvattenskydd m.m.Vattenlagens (VL:s) vara eller inte vara i har varit föremål fördiskussioner under de år som den samlade miljölagstiftningen har utretts. I detförslag som lade fram (SOU 1993:27) ochsom låg till grund för den miljöbalksproposition som presenterades av den förraregeringen (prop. 1994/95:10), ingick inte VL.I föreliggande förslag till miljöbalk har regeringen valt att inkludera dedelar av VL som har anknytning till centrala miljöfrågor medan vattenlagensövriga bestämmelser samlas i en lag med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet. Då denna uppdelning av VL inte mött synpunkter i de motionersom väckts med anledning av propositionen, finner utskottet ingen anledning attkommentera detta regeringsförslag närmare.Mer specifika frågor med anknytning till 11 kap. MB om vattenverksamhet tasdäremot upp i ett par motionsyrkanden. Det är dels Kristdemokraternaspartimotion 1997/98:Jo33 yrkande 7 om beslut om förstärkt vattenskydd, dels iden under allmänna motionstiden väckta motionen 1997/98: Jo758 (m) yrkande2 om ett tillkännagivande om vattenuttag för bevattning.I den kristdemokratiska motionen anförs att skyddet av grundvattnet måstestärkas. Enligt motionärernas bedömning är det oklart om balkförslagetuppfyller nödvändiga EG-direktiv och om vattenresurserna ges tillräckligtskydd.När det gäller det s.k. grundvattendirektivet (80/68/EEG) kommer det enligtregeringen att vara genomfört genom reglerna i balken. Bestämmelserna i 7 kap.21 § MB om vattenskyddsområde ger bl.a. möjlighet att meddela föreskrifter försärskilt känsliga områden, vilket bidrar till att grundvattendirektivets kravuppfylls. Därutöver ger bestämmelser i kapitel om MKN möjligheter att angeförekomst i yt- eller grundvatten av kemiska produkter eller biotekniskaorganismer samt normer för grundvatten (5 kap. 2 § MB). Regeringens bedömning imiljöbalkspropositionen är att de regler om MKN som föreslås i MB möjliggör attsamtliga EG-direktiv om miljökvalitetsnormer kan genomföras. I sammanhanget böräven nämnas att man inom EU håller på att upprätta ettramdirektiv för vatten, där grundvattendirektivets huvudsakliga innehållsannolikt kommer att utgöra en viktig del. Det huvudsakliga målet medramdirektivet är att skydda miljön. Till detta mål har fyra huvudmål knutits.Dessa är: (1) Tillgång till dricksvatten (2) Tillgång till vatten föruppfyllande av andra ekonomiska behov (3) Miljöskydd (4) Förhindrande ochminskning av de negativa följderna av översvämning och torka. I utkastet tillramdirektiv är målet för grundvattenfrågorna att förebygga försämring avgrundvattenstatusen, restaurera förorenat grundvatten och säkerställa en balansmellan uttag och påfyllning. Rådet förväntas ta ställning till EU-kommissionensförslag till direktiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder påområdet vattenpolitik under 1998.Enligt utskottets uppfattning fyller för skydd av grundvattensåväl de krav som finns i nu gällande grundvattendirektiv som de utkast tillett ramdirektiv för vatten som är under övervägande hos rådet. Då det senaredock ännu inte är antaget och därmed inte tillgängligt i sin slutversion kaneventuella förändringar i direktivet föranleda en översyn av MB och dessföljdlagstiftning i aktuella avseenden. finns dock inte tillräckliganledning att anta att skyddet för grundvattnet inte kan förverkligas fullt ut.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:Jo33 (kd) yrkande 7 om ettförstärkt grundvattenskydd.Motion 1997/98:Jo758 (m) yrkande 2, som väcktes under allmänna motionstiden1997 och hänvisats till bostadsutskottet, innehåller förslag som lämpligen börbehandlas i detta yttrande. Motionären tar upp frågan om vattenuttag förbevattning och de problem för bl.a. fiskreproduktionen som kan uppkomma vidöveruttag. Därutöver föreslås att vattenuttag för bevattning beslutas avlänsstyrelsen.I såväl MB som VL gäller en generell tillståndsplikt för vattenverksamhet.Enligt 4 kap. 1 a § VL behövs dock inte tillstånd för vattentäkt för en- ellertvåfamiljsfastighets eller jordbruksfastighets husbehovsförbrukning ellervärmeförsörjning. Motsvarande bestämmelse återfinns i 11 kap. 11 §miljöbalksförslaget. Med husbehovsförbrukning avses enligtförfattningskommentaren inte vattentäkt för jordbruksbevattning som därmed ihuvudsak är tillståndspliktig enligt 4 kap. 1 § VL (11 kap. 9 § MB).En eventuell förändring av tillståndsprövningen av vattenverksamhet behandlasnärmare i propositionen (s. 373 f.). Bland annat ges dessa tillståndsfrågorsärskild belysning med anledning av de problem med grundvattensänkningar somuppkommit i sydlänen på grund av för stora bevattningsuttag undernederbördsfattiga perioder. Effektiva instrument för att komma till rätta medolagliga bevattningsuttag efterfrågas av vissa länsstyrelser. Imiljöbalksförslaget föreslås användandet av MKN för högsta eller lägsta nivåeller värde för vattenstånd eller flöde i ett vattensystem som inte får över-eller underskridas (5 kap. 2 § MB). Avsikten med detta är i första hand attskydda naturmiljön från skador till följd av ytvattentäkt för bevattning.Regeringen föreslår även i miljöbalksförslaget inrättandet av en särskildprövningsmyndighet vid länsstyrelserna som skall pröva miljöfarlig verksamhet(B-listan i miljöskyddsförordningen). Regeringen gav i december 1996Naturvårdsverket i uppdrag att se över fördelningen mellan A- och B-ärenden imiljöskyddsförordningen. Uppdraget redovisades , varefter detöverlämnades till . slutbetänkandeom miljöbalksanknutna förordningar (SOU 1998:35) presenteras i mars 1998.Utskottet anser att regeringen i propositionen tillfredsställande redovisarhanteringen av de frågor som motionären aktualiserat. Möjligheterna att ingripamot bevattningsuttag som exempelvis riskerar att sänka flöden i vattendrag ochpå så sätt negativt påverka de biologiska förutsättningarna förstärks i och medinförandet av MKN. Något tillkännagivande till regeringen omtillståndsprövning av bevattningsuttag enligt vad som föreslås i motion1997/98:Jo758 (m) yrkande 2 är därför enligt utskottets mening inte nupåkallat.17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövningOmfattningen av regeringens tillåtlighetsprövning av vissa verksamheterI propositionen föreslås att regeringen skall tillåtlighetspröva verksamhetersom har stor påverkan på miljön eller på hushållningen med naturresurser.Bestämmelserna om regeringsprövning i NRL och vattenlagen (VL) föreslås i alltväsentligt överföras till MB.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 31 föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om att prövningen inte skall läggaspå regeringen. Motionärerna anför bl.a. att det är oroväckande att regeringenfår en så vid möjlighet att kringgå den i MB föreslagna lagstiftningen genomegen prövning. Regeringen begär enligt motionärerna alltför stora befogenheternär det gäller att själv pröva miljölagstiftningen. Grundprincipen bör var atttillåtlighet av vissa industriföretag m.m. prövas av koncessionsnämnd ellerförvaltningsdomstol.Bostadsutskottet vill anföra följande.De regler som finns i NRL (4 kap.) om regeringsprövning av vissa störreanläggningar hade sitt ursprung i 136 a § byggnadslagen (BL). Denna ordningtillskapades (bet. CU 1972:35) i och med beslut omhushållning med mark och vatten. Bestämmelserna om regeringsprövning hade detprimära syftet att möjliggöra allsidiga bedömningar på ett tidigt stadium iplaneringsprocessen av sådana industriella verksamheter som tar i anspråk ellerförändrar karaktären hos naturresurser som det råder särskild knapphet på.Utskottet delar uppfattningen i propositionen om att det alltjämt är viktigtatt regeringen behåller tillåtlighetsprövningen som en tidig och betydelsefulllänk i prövningskedjan och därigenom kan utöva en politisk styrning av vissabeslut inom ramen för gällande rättsregler.Utskottet kan däremot inte dela motionärernas uppfattning attregeringsprövningen skulle innebära att regeringen får en vid möjlighet attkringgå reglerna i MB. Regeringen har som varje annan självfallet att följalagstiftningen. Görs inte detta får ansvar utkrävas i konstitutionell ordningoch/eller ytterst i val. Såvitt bostadsutskottet har sig bekant har ordningenför regeringens tillåtlighetsprövning som tidigare fanns i BL och som finnsi NRL fungerat i allt väsentligt tillfredsställande. Vad utskottet inte sällanhar haft att behandla är frågan om regeringen - med användande av denförbehållsmöjlighet avseende regeringsprövning som finns i 4 kap. NRL - inteborde pröva tillåtligheten av flera anläggningar eller åtgärder än vad somfaktiskt skett.Sammanfattningsvis anser utskottet att den ordning för regeringsprövning somfinns i NRL och som i huvudsak oförändrad föreslås tas in i MB är välutformad. Regeringsförslaget låter sig inte förenas med yrkande 31 i Moderatasamlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32. Motionsförslaget avstyrks alltså.De verksamheter som föreslås omfattas av den obligatoriskaregeringsprövningen enligt MB är i huvudsak desamma som . I förhållandetill NRL föreslås dock att även större trafikanläggningar såsom nya störrevägar, järnvägar, allmänna farleder och flygplatser skall prövas av regeringen.Vidare föreslås något färre typer av vattenverksamhet vara prövningspliktiga.I motion 1997/98:Jo36 (fp) föreslås att även hamnar, lastnings- ochlossningskajer över en viss minsta storlek skall omfattas avregeringsprövningen.I propositionen konstateras att synen på trafikanläggningar i samhället harförändrats, från en tidigare positiv ställning till en i många fallifrågasättande. Detta anges vara fallet i vad gäller sådana trafikanläggningarsom räknats upp i propositionen.De motiv som förs fram i regeringsförslaget för att ytterligare ärendegrupperskall omfattas av den obligatoriska regeringsprövningen har enligt utskottetsmening fog för sig.De i motion 1997/98:Jo36 (fp) aktualiserade anläggningarna kan - även om de ioch för sig har stor omgivningspåverkan - inte anses innebära sådanamiljöstörningar att en utvidgning av den obligatoriska regeringsprövningen börförordas. Utskottet vill erinra om att regeringen (17 kap. 3 §) - om vissaförutsättningar är för handen - för ett visst fall får förbehålla sig att prövatillåtligheten av en verksamhet som inte omfattas av den obligatoriskaprövningen (17 kap. 1 §). Bl.a. sådana anläggningar som aktualiserats avmotionären bör därvid kunna komma under regeringens prövning utan att dettaexplicit anges. I den mån motionen inte kan anses tillgodosedd med vad nuanförts bör den avslås av riksdagen.Det kommunala vetotVid regeringens prövning enligt 4 kap. NRL har kommunerna möjlighet attmotsätta sig en planerad verksamhet, det s.k. kommunala vetot.I propositionen och i två motioner tas frågan upp. Vetot föreslås iregeringsförslaget bestå och få sin plats i 17 kap. MB. Det föreslås inte gällavid regeringens tillståndsprövning av trafikanläggningar samt vattenverksamhet.Sådana anläggningar och verksamheter har, som framgått ovan, ingen motsvarigheti NRL . I NRL finns vissa undantag från vetorätten. Det gäller bl.a.anläggningar för mellanlagring eller slutförvaring av kärnämne ellerkärnavfall, gruppstationer för vindkraft och anläggningar för behandling avfarligt avfall. Om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget attanläggningen kommer till stånd får regeringen lämna tillstånd även om kommuneninte tillstyrkt detta. Tillstånd får dock inte lämnas utan kommunfullmäktigestillstyrkan om en lämplig plats har anvisats inom en annan kommun som kan antasgodta en placering där eller i annat fall om en annan plats bedöms varalämpligare.I partimotion 1997/98:Jo34 yrkandena 21 och 22 tas upp fråganom det kommunala vetot. Motionärerna föreslår att beslutar att deundantag från det kommunala vetot som föreslås i 17 kap. MB ej accepteras avriksdagen.I partimotion 1997/98:Jo33 föreslås - yrkande 19 - ettriksdagens tillkännagivande till regeringen av vad i motionen anförts omförfarandet vid tillåtlighetsprövningen av större trafikanläggningar ochvattenverksamhet. Motionärerna riktar inte kritik mot undantagen från detkommunala vetot som sådant, men anser att regeringens tillåtlighetsprövning avtrafikanläggningar och vattenverksamhet skall ske med den absolutamålsättningen att samförstånd med berörda kommuner skall uppnås genom ett välutbyggt samråd.Först behandlar utskottet förslagen i partimotion om att någraundantag från det kommunala vetot inte skall finnas.Motioner med liknande förslag har utskottet avstyrkt och avslagitpraktiskt taget sedan det kommunala vetot fick sin nuvarandeutformning (bet 1989/90:BoU20). Då anförde utskottet att det kommunalavetot i NRL är ett uttryck för grundtanken att kommunerna skall utöva ettstarkt inflytande på den lokala miljön. Det kommunala vetot är också ettuttryck för den kommunala självbestämmanderätten i de markpolitiska frågornaliksom även i frågan om en industri på grund av sin verksamhet borde tillåtasetableras i kommunen. Utskottet ansåg emellertid att det även mot en kommunsvilja i speciella undantagssituationer måste finnas möjlighet att fatta beslutom lokalisering av vissa anläggningar av stor nationell betydelse. Utskottetbetonade vikten av att stor restriktivitet iakttas vid regeringens prövning avom en viss anläggning skall undantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand bör eftersträvas. De motiv som hittillsväglett lagstiftningen föreslås i nu refererad del inte förändras när NRL-reglerna om det kommunala vetot föreslås arbetas in i MB.Vad utskottet anförde vid sin bedömning av undantagen från kommunalavetot bör även fortsättningsvis vägleda tillämpningen när reglerna nu föreslåsingå i MB. Denna uppfattning delas uppenbarligen av regeringen. I propositionenföreslås nämligen ingen ändring härvidlag. Utskottet, som vidhåller sintidigare uppfattning, har heller ingen erinran mot den utformning av vetot somföreslås i propositionen. Yrkandena 21 och 22 i partimotion1997/98:Jo34 är inte förenliga med vad nu anförts. Motionsyrkandena avstyrks.Förslaget i yrkande 19 i partimotion 1997/98:Jo33 omytterligare motiv till ledningen för tillämpningen av kommunala vetot kan inteanses tillföra tillämpningen något väsentligt. Utskottet har ovan redovisat denmycket rigorösa ordning som vägleder bedömningarna avseende undantagen från detkommunala vetot. Vad i partimotionen (kd) förordas får anses tillgodosett utannågon begäran därom. Ersättning vid ingripanden av det allmänna och vid tillståndsprövningav vattenverksamhet m.m.Ersättningsreglernas utformning i regeringsformen och i MBFrågan om ersättningsreglernas utformning vid ingripanden av det allmänna hartilldragit sig mycket stort intresse vid den beredning som föregåttregeringsförslaget och även i motioner som avlämnats med anledning avpropositionen. Bl.a. har av Lagrådet och i motioner ifrågasatts om reglerna i 2kap. 18 § regeringsformen ger anledning att föra in bestämmelser om vidgadersättningsrätt i MB. Denna fråga ankommer det närmast konstitutionsutskottetatt bedöma.Bostadsutskottets befattning med ersättningsbestämmelsernas utformning haremellertid aktualiserats genom förslag i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32 yrkande 4. Motionärerna anser att de ersättningsregler somriksdagen beslutade om 1987 kommer att brytas igenom om förslaget i 31 kap. 6 §MB genomförs. Paragrafen innebär att ersättning för intrång upp till den s.k.kvalifikationsgränsen inte skall betalas.När motionärerna nämner beslut om ersättningsreglernas utformningavser de uppenbarligen det förhållandet att ersättning enligt reglerna i PBL ivissa fall betalas ut för hela den skada en fastighetsägare lider närkvalifikationsgränsen är överskriden, dvs. när pågående markanvändning inomberörd del av fastigheten avsevärt försvåras. Reglerna i 14 kap. 10 § förstastycket PBL har denna utformning medan reglerna i lagrummets andra styckenärmast motsvarar 31 kap. 6 § MB-förslaget. De ersättningssituationer i PBL sommotsvarar vad nu föreslås i MB gäller bl.a. om skada uppkommer till följd avvägrat bygglov att ersätta en riven eller genom olyckshändelse förstörd byggnadmed en ny byggnad.Av propositionen framgår (s. 557) att den av regeringen förordade regeln fåttett starkt stöd vid remissbehandlingen av betänkande.Bostadsutskottet vill inte motsätta sig att regeln ges den i propositionenförordade utformningen. Det kan dock finnas anledning att återkomma till fråganvid behandlingen av följdlagstiftningen till MB. Med det anförda avstyrkerutskottet nu Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 4.Länsstyrelsernas resurser för ärendeprövning enligt miljöbalkenEnligt propositionen skall länsstyrelsernas prövning av tillstånd tillmiljöfarlig verksamhet få fastare former genom att de prövas av en självständigoch till administrativt knuten prövningsmyndighet. Ipropositionen beräknas att kostnaden för länsstyrelsernas arbete med vissaärenden enligt MB blir . Regeringen ämnar i budgetarbetetinför budget återkomna till denna och andra kostnader som kanförväntas uppkomna med anledning av MB. Kostnaderna anges komma att finansierasvia avgifter och via utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.I partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 34 i motsvarande delföreslås ett tillkännagivande till regeringen bl.a. om attlänsstyrelserna behöver tillföras resurser så att de kan fullgöra de MB-uppgifter de har fått sig ålagda.Bostadsutskottet har bl.a. att bereda frågan om länsstyrelsernasförvaltningsanslag. Länsstyrelserna har fått vidkännas stora besparingar underde . Utskottet ser därför positivt på att länsstyrelsernastillkommande uppgifter enligt MB avses finansieras utan ytterligare besparingarpå länsstyrelseanslaget. Frågan får, som regeringen anför, tas upp ibudgetarbetet inför nästa års budget. Ett tillkännagivande enligt förslaget ipartimotionen (kd) om länsstyrelsernas resurser bör därför nu kunna undvaras.Stockholm den 5 mars 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), MarianneCarlström (s), (), (), (),(), (), (), (), PerLager (mp), () och ().Avvikande meningar1. MB och förhållandet till annan lagstiftningKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 1 kap. Miljöbalkensmål och tillämpningsområde som börjar med ?Ett genomförande? och slutar med?till MB? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32 yrkande 1 om att regeringens förslag om följdlagstiftning till MBborde ha varit känt redan i samband med huvudförslaget.