bet · GL01UbU12 · 1998-03-05 00:00:00 — Både beträffande aspirantutbildning ochsärskilt stöd till invandrarstudenter ligger alltså numera ansvaret för attbedöma behoven på varje lärosäte.Högskoleverket har på regeringens uppdrag följt upp aspirantutbildningenunder (rapportserie 1998:6). Det framgårav uppföljningen att ca 2 400 platser erbjöds inom aspirantutbildningen, menbara 740 faktiskt utnyttjades. Förutom problem med kort planeringstid mellanbeslut och start av utbildningen begränsades rekryteringen av att många av demsom sökte till utbildningen hade för dåliga kunskaper i svenska för att bliantagna. Lärosätena har också funnit anskaffandet av praktikplatser vara ensvår och arbetsam uppgift. Enligt har utbildningengivit många studenter ett stärkt självförtroende, bättre språkkunskaper och ettutökat kontaktnät, vilka är avgörande faktorer i deras framtida ansträngningaratt hitta ett kvalificerat arbete. Andelen som upp efteravslutad aspirantutbildning hade någon form av arbete var dock bara entredjedel. Såväl många av studenterna som vissa företrädare för lärosätenaanser att en kvalificerad ren språkutbildning vore av större nytta förinvandrare med akademisk utbildning än den nuvarande aspirantutbildningen, sägsdet i rapporten. Utskottet har också under hand erfarit att man inomHögskoleverket anser att det råder brist på utbildning i svenska ovanför sfi-nivån, anpassad till invandrare som har akademisk utbildning.De teoretiska studierna i aspirantutbildningen skall enligt förordningen ge?sådana fördjupade kunskaper som är av värde för praktiken?. Det är respektivelärosätes ansvar att utforma utbildningen utifrån detta, med målet attdeltagarna lättare skall kunna få arbete i . Utskottet anser det mycketviktigt att lärosätena anstränger sig för att rekrytera arbetslösa invandraresom har utländsk högskoleutbildning och att finna sådana kombinationer avpraktik och teoretiska studier som passar den enskilda invandraren. Regeringenhar ålagt lärosätena att i sina årsredovisningar ange antalet helårsstudenteroch helårsprestationer i aspirantutbildning och stödundervisning förinvandrarstudenter. Analysen av invandrarakademikernas utbildningsbehov behöverfortsättas. Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen ochåterkommer till med redovisning och eventuella förslag.Motion 1997/98:Jo544 (kd) tar upp djurförsök i högskoleutbildningen.Motionärerna anser att lärosätena i författning skall åläggas att erbjudaalternativ till djurförsök (yrk. 2) och att studenterna om de så önskar skallha rätt att slippa utföra djurförsök (yrk. 3).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena.Motsvarande yrkanden avslogs av vid förra med hänvisningtill att regeringen då beslutat att en utredning om begränsning avförsöksdjursanvändningen skulle tillsättas (bet. 1996/97:UbU9). Utskottetnoterade också att förberedde allmänna råd till dedjurförsöksetiska nämnderna om djurförsök i utbildning.Den nämnda utredningen pågår. Utredaren skall enligt direktiven redovisasitt uppdrag (dir. 1997:43). Förslag från till allmänna råd har remissbehandlats och ärendetbereds nu inom nämnden.För att det virtuella universitet som växer fram längs järnvägslinjenKristianstad-Lund-Malmö-Köpenhamn-Roskilde skall kunna utnyttjas optimaltbehöver universitetsmeriter vara fritt överförbara inom , ansermotionären i motion 1997/98:Ub406 (m).U t s k o t t e t anser att bör avslå motionen, eftersom det ihögskoleförordningen (1993:100) föreskrivs att den som vid universitet ellermotsvarande läroanstalt i , , eller har gått igenomviss utbildning med godkänt resultat har rätt att tillgodoräkna sig den förmotsvarande utbildning vid svenskt lärosäte (7 kap. 12 §).Tillträde till högskoleutbildningFör grundläggande behörighet till högskoleutbildning bör det enligt motion1997/98:Ub247 (m) yrkande 7 krävas att den sökande är godkänd i alla kurser isitt gymnasieprogram. Med dagens regler har en student grundläggande behörighetäven med betyget underkänt i svenska eller engelska, vilket innebär att sändafel signal till eleverna i gymnasieskolan, anser motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.När behandlade regeringens proposition omtillträde till högre utbildning, lade bl.a. fram förslag om att detskulle krävas godkänt betyg i samtliga kärnämnen för att få grundläggandebehörighet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena och hänvisade till attregeringens förslag - att det skulle krävas godkänt i kurser omfattande minst90 % av det antal gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program -innebar en väsentlig skärpning av de krav som gällt de närmast föregåendedecennierna (bet. 1995/96:UbU11 s. 5). Det nu framförda motionsyrkandet gårlängre än vad då föreslog. Utskottet konstaterar att det ävenlängre tillbaka, när studentexamen var tillträdeskrav till högskolan, förekomatt elever hade behörighet till högre utbildning trots underkänt betyg i någotämne. Även med underkänt betyg i något ämne kunde nämligen eleven under vissaförutsättningar godkännas i studentexamen.Kristdemokraterna tar i motion 1997/98:Ub489 yrkande 9 upp den socialasnedrekryteringen till högskolan. Snedrekryteringen innebär en minskad dynamikoch mångfald i utbildningen och ett stort resursslöseri, skriver motionärerna.De pekar på att det är i som man effektivast kan ökaförutsättningarna för en större rekrytering till högskolan av studenter frånhem med svag studietradition, men de anser att mycket kan göras även inomhögskolan. Antalet högskoleplatser kan ökas, men det förutsätter att kvalitetenpå utbildningen bibehålls, annars gör man studenterna en björntjänst.Motionärerna kritiserar också regeringens dröjsmål med att lägga fram förslagom ett bättre studiestödssystem och regeringens planer på att begränsamöjligheterna till studiemedel för studier utomlands.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna om den socialasnedrekryteringens negativa betydelse. har bifallitregeringens förslag om utbyggnad av högskoleutbildningen och avslagitKristdemokraternas förslag om en långsammare utbyggnad (prop. 1997/98:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Utskottet behandlar frågor om tidpunktenför förslag om ett nytt studiestödssystem i betänkande 1997/98:UbU14. Det nuaktuella motionsyrkandet innehåller inga nya förslag.Rekryteringen av invandrare till högre utbildning tas upp i motion1997/98:Ub466 (s) yrkande 2. Ungdomar med invandrarbakgrund är starktunderrepresenterade bland de sökande till högre utbildning, hävdarmotionärerna. Högskolorna bör stimuleras till utvecklingsarbete som bidrar tillatt öka invandrarrepresentationen och till att ta bort de hinder som kanfinnas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Enligt det generella utbildningsuppdraget till universitet och högskolorskall dessa särskilt främja rekryteringen av studenter från grupper med svagstudietradition och i regioner där det är mindre vanligt att gå vidare tillhögre utbildning. Lärosätena har också ålagts att uppmärksamma att studentermed invandrarbakgrund kan behöva särskilt stöd och att vid behov erbjuda demstödundervisning i svenska. Utskottet utgår från att lärosätena anstränger sigför att fullgöra dessa uppgifter och att regeringen följer frågan omrekryteringen och om särskilt stöd till invandrarstudenter.Flera motioner tar upp frågor om antagningssystemet till högskolan.Kristdemokraterna anser enligt motion 1997/98:Ub489 yrkande 6 attbehörighetskraven inte kan eller skall vara identiska för alla lärosäten.Antagningsperioden bör dock vara nationellt samordnad, så att presumtivastudenter kan söka olika utbildningar och högskolor parallellt. Det bör finnasflera vägar utöver betyg och högskoleprov att kvalificera sig, t.ex.arbetslivserfarenhet, intervjuer och särskilda intagningsprov. Studierutomlands skall ge behörighet och inte diskrimineras. Motionärerna har noteratoroväckande rapporter om att vissa grupper missgynnas av det nuvarandeantagningssy-stemet, bl.a. folkhögskolestuderande, studerande med utländskabetyg och examina samt studenter med International Baccalaureate (IB).I motion 1997/98:Ub201 (m) yrkande 6 skriver motionären att det är angelägetatt högskolorna i högre grad utvecklar egna antagningssystem, där särskilt denkunskap och erfarenhet som krävs för utbildningen prövas. Enligt hennes meningskulle elever på så sätt kunna med hjälp av betyg, högskoleprov och högskolanseget antagningssystem få fler möjligheter att komma in på en utbildning.Centerpartiet tar i motion 1997/98:Ub810 yrkande 11 upp frågan hur IB-eleverskall behandlas vid antagning. Platserna i varje kvotgrupp bestäms av antaletsökande i gruppen. Är det för få sökande kan det i sämsta fall innebära nollplatser. Det är enligt motionärerna inte tillräckligt att hänvisa till att IB-studenter kan antas med hänvisning till särskilda skäl.Elitidrottares möjligheter att antas till högskoleutbildning tas upp i tvåmotioner. Enligt motion 1997/98:Ub408 (m) är det orättvist mot övriga studenteratt vissa universitet har avtal med olika idrottsförbund om att dessa skall fåplacera elitidrottsmän på de mest eftersökta studieplatserna som landet har.Rakt motsatt uppfattning hävdas i motion 1997/98:Kr518 (c) yrkande 2.Motionärerna anser att man måste trygga elitidrottarnas möjligheter tillstudieplats på en ort där de kan få rätt förutsättningar för sin idrott. Det ären bra lösning att ha ett avtal om ett visst antal platser vid en högskola,anser motionärerna. De vill att regeringen återkommer med förslag påhur man skall utforma detta.Miljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 yrkande 27 att Högskoleverketskall få i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter utforma ett förslagtill nya antagningsrutiner. Motionärerna påpekar att lärosätenas institutionerbelastas med mycket antagningsarbete vid terminsstarterna, och att mångastudenter antas så sent att de inte kan börja studierna förrän en del avterminen redan gått.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena.Våren 1996 beslutade om nya regler för tillträde till högskolan(prop. 1995/96:184, bet. UbU11, rskr. De nya reglerna tillämpades förförsta gången . tog vid beslutet ställningtill i vilken utsträckning som behörighets- och urvalsregler skulle varagemensamma för hela det offentliga högskoleväsendet. Regeringen beslutadedärefter om ändringar i högskoleförordningen, som bl.a. innebar attHögskoleverket skulle meddela närmare föreskrifter på ett flertal punkter,bl.a. om särskild behörighet för vissa utbildningar, om användningen avurvalsgrunden särskilda skäl, om meritvärdering av betyg och om fördelning avplatser mellan kvotgrupper. Så har också skett.I september 1997 gav regeringen i uppdrag att redovisa enöversiktlig bild av erfarenheterna från antagningen till utbildning hösten1997. har medanledning av erfarenheterna ändrat i sina föreskrifter om hur sökande skallhänföras till kvotgrupper. Ändringen innebär att kvotgruppen för sökande medutländska betyg (inkl. IB) slås ihop med kvotgruppen för sökande med betyg frånlinjegymnasiet. De problem som påtalats i motionerna när det gäller IB-studenterna kan därmed anses ha fått en skälig lösning.Med anledning av uppgifter i massmedierna gjorde under hösten1997 en genomgång av vilka regler som tillämpades inom tre universitet och trehögskolor som uppgavs utlova förtur för elitidrottare till utbildningar hossig. Det visade sig att ?förturen? vid tre av lärosätena betecknades som ?rätttill studieortsbyte? för elitidrottare som kommit in på önskad utbildning vidannat lärosäte, medan det i tre fall beskrevs som ?antagning på grund avsärskilda skäl?. kom fram till att båda förfaringssätten står istrid med gällande bestämmelser. Utskottet anser inte att bör tanågot initiativ i denna fråga.De problem som påtalas i motion har funnits men harenligt vad utskottet erfarit förvärrats . Det sammanhängertroligen med att antalet sökande totalt sett så kraftigt har överstigit antaletplatser. Eftersom antagningen till fristående kurser görs lokalt, är detnaturligt att studenter som är angelägna om att komma in ansöker till fleralärosäten. Det har visat sig svårt att förmå dem som har tillräckligameriter för att antas på flera ställen att meddela vilken plats detänker ta i anspråk. Lärosätena har genom resurstilldelningssystemet fåttincitament för att se till att tillgängliga platser utnyttjas, vilket ocksåvarit systemets syfte. Verket för högskoleservice (VHS) fick i december 1995regeringens uppdrag att utveckla ett system för antagning, som har somövergripande mål att effektivisera platsutnyttjandet och förbättrainformationen till sökande och olika beslutsfattare. Utskottet har inhämtat attVHS har delat upp arbetet i flera delprojekt. Ett komplicerat delprojekt gällerett clearingsystem som skulle säkerställa att dubbelantagning till fleralärosäten kan upptäckas . Arbetet med detta har påbörjats. Med denansvarsfördelning som gäller förutsätts det att lärosätena kan komma överens.Värnpliktsutbildning bör enligt motion 1997/98:Ub416 (s) bättre än kunnatillgodoräknas vid ansökan till olika studievägar.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Urval till högskoleutbildning som vänder sig till nybörjare grundar sig påantingen betyg eller högskoleprovet (eventuellt i kombination medarbetslivserfarenhet). Värnpliktsutbildning kan tillgodoräknas somarbetslivserfarenhet. Sådan kan ge poäng tillsammans med poäng förhögskoleprovet, dock förutsatt att arbetslivserfarenheten omfattar minst femår. Utbildning utöver den som ligger till grund för behörighet ger inte extrapoäng i betygsurvalet. Utskottet är inte berett att ta initiativ till att ändradetta. Om värnpliktsutbildningen har givit kunskaper och färdigheter sommotsvarar någon del av den högskoleutbildning som studenten därefter genomgår,har han eller hon rätt att tillgodoräkna sig den. Högskolan skall pröva omvärnpliktsutbildningen kan godtas för tillgodoräknande. Bestämmelserna om dettafinns i 7 kap. 13 och 14 §§ högskoleförordningen (1993:100). - Den i september1997 tillsatta utredningen om översyn av totalförsvarspliktens tillämpning m.m.har i uppdrag att utreda frågor bl.a. om pliktutbildningens civila meritvärde.Utredningen skall vara slutförd (dir. 1997:106).Övriga studentfrågorFolkpartiet hävdar i motion 1997/98:Ub474 (fp) yrkande 19 att kårobligatorietär principiellt fel. Motionärerna föreslår att hos regeringen skallbegära ett förslag om dess avskaffande. I motion 1997/98:Ub432 (c) föreslås attkårobligatoriet skall avskaffas för dem som studerar på distans. Dessa bedriverinte sina studier på högskoleorten och kan därför inte delta i det socialalivet på nationerna eller i kårens aktiviteter, skriver motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Riksdagen beslutade på regeringens förslag attkårobligatoriet skulle bibehållas (prop. 1994/95:96, bet. UbU5, rskr. 135).Utskottet anförde då följande (s. 4):Utskottet anser, som framhålls i propositionen, att det är väsentligt attstudenterna på de enskilda lärosätena har möjlighet att utöva inflytande överbeslut som gäller universitets och högskolors utbildningar och övrigaverksamhet. Det är likaledes viktigt att studenterna själva får utforma sinstudiesociala verksamhet.Utskottet måste konstatera att det trots ett omfattande utredningsarbete intevisat sig möjligt att nå en ur olika synvinklar acceptabel lösning på deproblem som är förknippade med ett avskaffande av kårobligatoriet. Vid enavvägning mellan de principiella skälen för att avveckla obligatoriet och depraktiska fördelarna med att bibehålla det, finner utskottet att de sistnämndaväger tyngst.Utskottet gör samma bedömning . När det gäller distansstuderande gäller attdessa har rätt till begränsat medlemskap i studentkåren och att medlemsavgiftenskall bestämmas med hänsyn till de rättigheter och förmåner som tillkommersådana studenter (om studerandekårer, nationer och studentföreningarför fakultet, 1983:18).Vänsterpartiet och tar i motionerna 1997/98:Ub458 (v) och1997/98:Ub489 (kd) upp studenternas rättssäkerhet, som enligt båda motionernabehöver stärkas. I den förra motionen påtalas risken för att det råder storaskillnader mellan högskolornas tillämpning av bestämmelser på områden som ärviktiga för studenterna, t.ex. när det gäller examen, reservantagning,studieuppehåll och avgifter för förbrukningsmaterial (yrk. Motionärernaanser att rättsläget är oklart när det gäller lokala föreskrifter somhögskolorna meddelar utan stöd av bemyndigande i författning. De vill habestämmelser i högskoleförordningen om bemyndigande för högskolorna att meddelaföreskrifter på vissa områden (yrk. Enligt behöverrättssäkerheten stärkas t.ex. när det gäller antagningsfrågor,examinationsfrågor, rätten att tentera och förekomsten av avgifter. En översynav detta bör genomföras, skriver motionärerna (yrk. 16).U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena.Om vikten av rättssäkerhet för studenterna har utskottet ingen annanuppfattning än motionärerna. I de generella verksamhetsmål som regeringen harangivit för ingår att säkerställa att allmänhetens och enskildaindividers behov, intressen och rättigheter i förhållande till högskolesystemetblir tillgodosedda (regleringsbrev för avseendeHögskoleverket). I sin verksamhetsplan har tagit uppett antal projekt som berör rättssäkerheten, bl.a. ett om former förhögskolornas beslut om regler, ett om tillträdesfrågor och högskolornasantagningsordningar och ett om rättssäkerhet i examinationen. Verket planerarockså att göra minst ett tillsynsbesök vid en högskola i syfte att närmaregranska verksamheten i ett rättssäkerhetsperspektiv. Utskottet förutsätter attregeringen kommer att följa arbete på detta område och vidta deåtgärder som kan visa sig behövliga.Högskolorna bör enligt motion 1997/98:Ub458 (v) yrkande 9 ges ett utvidgatansvar för rådgivning till studenterna. anser att studenter medhjälp av en effektiv studierådgivning lättare och fortare kan hitta till denutbildning som passar dem bäst och därmed kan spara både tid och pengar.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.I högskoleförordningen (1993:100) finns i 7 kap. 3 § en föreskrift om attstudenterna skall ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering.Högskolan skall också sörja för att erforderlig information om högskolan finnstillgänglig för den som avser att börja grundläggande högskoleutbildning.Riksdagen har enligt utskottets mening inte underlag för en bedömning att dessaföreskrifter skulle vara otillräckliga.I motion 1997/98:Ub801 (m) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att studiesituationen för studenter med dyslexi behöverförbättras. Motionären anser att det brister både i förståelse frånutbildningsanordnarnas sida och i resurser för anpassning av studierna. Det ärpåfrestande för studenter med dyslexi att ständigt behöva visa upp dyslexiintygför handläggare vid CSN för att få sitt handikapp beaktat vidstudieresultatprövningen, framhåller motionären.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet.Det som motionären konkret påtalar är en fråga om praktiska rutiner, somriksdagen inte har anledning att reglera. och ett flertalhögskolor har antagit handlingsprogram när det gäller handikapp ochhögskolestudier, där dyslexi jämställs med somatisk funktionsnedsättning.Vikten av handikappanpassning av högskolor och universitet tas upp i motion1997/98:So430 (kd) yrkande 3. Det kan röra sig såväl om lokaler ochkringservice som om tillgång till tolktjänst, som funktionshindrade studenterkan behöva för att kunna genomföra sin utbildning. Det är ett krav att ungdomarmed funktionshinder inte diskrimineras vid val av olika studier, framhållermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Universitet och högskolor har i regleringsbrev ålagts att i mån av behovavsätta av högskolans grundutbildningsanslag för stöd till studenter medfunktionshinder. Därutöver disponerar en nationellresurs () för fördelning till lärosätena försådant stöd. I universitetens och flera högskolors nämnda handlingsprogramsägs att ett övergripande mål är att så långt som möjligt erbjuda denhandikappade studenten sådana stödåtgärder att hon eller han kan bedrivastudier på samma villkor som en icke-handikappad. Utskottet förutsätter atthandikappade studenters möjligheter att välja utbildning och studieort och attgenomföra utbildningen uppmärksammas i regeringens budgetdialog med lärosätena.ForskningRiksdagen tog ställning till regeringens förslag ipropositionen Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr. 99).Därvid godkändes bl.a. de allmänna mål för forskningen och de allmännariktlinjer för forskningspolitiken som regeringen föreslagit. Våren 1997tillsatte regeringen en kommitté med uppdrag bl.a. att analysera de svenskastatliga forskningsinsatserna med utgångspunkt i samhällets behov ochforskningens möjligheter och att analysera ansvarsfördelningen mellanstatsmakterna och myndigheter, mellan myndigheter och andra finansiärer liksommellan myndigheter inbördes (dir. 1997:67). Kommittén har antagit namnetForskning 2000. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 1 november1998.Moderata samlingspartiet begär i motion 1997/98:Ub805 yrkande 2 etttillkännagivande till regeringen om forskningens frihet. Enligt motionärernahar universitetens frihet under eget ansvar successivt reducerats av dennuvarande regeringen. Staten måste skapa tydliga och långsiktiga spelregler somser till att de som har kompetens att prioritera och välja forskningsområdenfår ett avgörande inflytande över den processen. Det är i forskarvärlden dessafinns, inte bland politiker och generaldirektörer, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.I högskolelagen (1992:1434) är det fastslaget att det som allmänna principerför forskningen skall gälla att forskningsproblem får fritt väljas,forskningsmetoder fritt utvecklas och forskningsresultat fritt publiceras (1kap. 6 §). Bland de riktlinjer för forskningspolitiken som godkändevid förra ingår att övergripande forskningspolitiska beslut skallfattas av statsmakterna, medan organ med sakkunskap inom berörda områdenbeslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet.Det är en viktig uppgift för staten att säkra medel till fri grundforskning,skriver i samma motion yrkande 3. De anser att densocialdemokratiska regeringens besparingar på forskningsrådsanslagen har letttill en skadlig balansförskjutning från grundforskning till s.k. strategiskforskning.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Som framgår av utskottets betänkande över den senaste forskningspropositionendelar utskottet motionärernas uppfattning att staten bör ha ett särskilt ansvarför grundforskning och inomvetenskapligt motiverad forskning (bet. 1996/97:UbU3s. Hur stora resurser som skall anslås till forskningsråd och fakulteter -de som i första hand fördelar medel till grundforskning - har nyligentagit ställning till (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 108).Betydelsen av kraftfulla fristående forskningsfinansiärer lyfts fram i sammamotion. behöver sådana för att kunna få den kvalitets- ochkompetenshöjning som behövs, hävdar i samma motion (yrk. Deprotesterar mot att regeringen skapat jävssituationer genom ?kors-representation? mellan forskningsstiftelser och forskningsråd och mot attregeringen använder stiftelsernas medel som budgetregulator. De f.d. friståendeforskningsstiftelserna bör återfå sin tidigare roll (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.När vid förra godkände regeringens förslag till riktlinjeför ändringar i stiftelseförordnandena, skrev utskottet att det borde vararegeringen obetaget att själv besluta om varifrån, i eller utanför ,eller ur vilka grupper i samhället som styrelserna rekryteras (bet.1996/97:UbU3s. De regler om jäv som gäller för statsförvaltningen har inte ändrats.Utskottet anser inte att genom motionen har fått anledning att ändrasitt tidigare ställningstagande beträffande forskningsstiftelserna.