bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Vad utskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motionerna 1996/97:T201 (m) och 1997/98:T202 (m) i bdelar som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande vissa konkurrensfrämjande åtgärderatt med bifall till motionerna 1996/97:T201 yrkande 24 och 1997/98:Tyrkande 20 i denna del och yrkande 22 som sin mening ger regeringen till kännautskottet anfört,46. SAS dominerande ställning (mom. 53)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med "I motionerna"slutar med "yrkande 16 i denna del" bort ha följande lydelse:Som anförs i motionerna 1997/98:T28 (fp) och 1997/98:T214 (fp) har avregleringeinrikesflyget ökat flygets attraktionskraft och haft en prispressande effekt. Mkonkurrensen har, som en följd av SAS alltför dominerande ställning, inte fungtillräckligt väl. På många sträckor, såväl inom inrikesflyget som på internatiohar frånvaron av konkurrens lett till orimligt höga priser. Utskottet anser attkonkurrensen skulle främjas av att något lågprisföretag kunde etablera sig på dsvenska marknaden. Regeringen bör vidta åtgärder för att stimulera en sådan ökakonkurrens. Dessutom bör regeringen verka för att fler interkontinentala linjersvenska flygplatser. Vad utskottet nu anfört bör med bifall till moti1997/98:T28 (fp) och 1997/987:T214 (fp) som sin mening ge regeringen till kännadels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande SAS dominerande ställningatt med bifall till motionerna 1997/98:T28 yrkande 16 i denna del och1997/98:T214 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet47. Statens ägarengagemang i (mom. 54)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med "Enligt vad"med "yrkande 20 i denna del" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som framhålls i motion 1997/98:T202 (m) anser utskottet att åtbör vidtas för att ytterligare främja konkurrensen inom luftfarten. Som ett ledarbete bör privatiseras. Regeringen bör begära ett nytt bemyndigav , som innebär att statens ägarengagemang i avvecklasen försäljning av bolaget bör staten sträva efter att SAS blir ett börsnoteratföretag med bred ägarkrets. Vad utskottet nu anfört bör med bifall ti1997/98:T202 (m) i nu behandlad del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande statens ägarengagemang i SAS Sverige ABatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 20 i denna del som simening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,48. Avyttring av LFV Holding AB:s dotterbolag (mom. 55)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med "I motion" o115 slutar med "nordiskt ägarsamarbete" bort ha följande lydelse:Som redovisas i motion 1997/98:T202 (m) pågår ett arbete med att renodlaLuftfartsverkets verksamhet och att därvid bl.a. avskilja rent kommersiella uppfrån verkets ansvarsområde. I konsekvens härmed bör enligt utskottets mening veholdingbolag avvecklas samt detta företags dotterbolag , samt avyttras. Utskottet anser i likhet med motionäreatt också en privatisering av och bör övervägas. En sådan åttorde förbättra möjligheterna att mobilisera nödvändigt riskkapital. Vad utskotanfört bör med bifall till motion 1997/98:T202 (m) i nu behandlad dsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande avyttring av LFV Holding AB:s dotterbolagatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 20 i denna del som simening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,49. Farled i (mom. 56)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 118 börjar med "Utskottet ansregeringens" och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att som ett led i strävandenastånd mer energieffektiva och miljövänliga kommunikationssystem bör satsa mer putbyggnad av den inre sjöfarten. Enligt utskottets uppfattning har Sjöfartsverkredovisade förstudie visat att det är fullt möjligt att bygga en farled mellanÖstersjön. Dock måste projektets miljömässiga och ekonomiska förutsättningarklarläggas närmare. Regeringen bör föranstalta om sådana kompletterande utredniVad utskottet nu anfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T612 (v) och1997/98:T44 (c) tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening ge retill känna.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande farled i Dalälvenatt med bifall till motionerna 1997/98:T44 yrkande 3 och 1997/98:T612yrkandena 5-7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,50. Stuverimonopolet (mom. 60)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 119 börjar med "I två" och påslutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:I två motioner, 1997/98:T28 (fp) och 1997/98:T30 (kd), krävs att det s.k.stuverimonopolet avvecklas. Utskottet kan konstatera att denna fråga har behandriksdagen . Enligt utskottets mening är det av yttersta viksjöfartsnäring och för svenska hamnars förmåga att konkurrera med utländska hamatt lastning och lossning i hamnarna kan utföras så kostnadseffektivt som möjliblir möjligt först när verksamheten öppnas för fri konkurrens. Med hänsyn tillkonventionen nr 137 om hamnarbete åberopats som stöd för ett bibehållande avstuverimonopolet bör så snart det är möjligt frånträda konventionen. nu har anfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T28 (fp) och1997/98:T30 (kd) tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande stuverimonopoletatt med bifall till motionerna 1997/98:T28 yrkande 17 och 1997/98:T30yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,51. Stöd till den svenska rederinäringen (mom. 64)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 125 börjar med "Utskottet har126 slutar med "yrkande 31" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med den statliga utredningsmannen att förändringar iskattelagstiftningen vore det mest naturliga och det snabbaste sättet att skapakonkurrensförutsättningar inom sjöfartsnäringen. Som före-slås i motion 1997/98(v) bör regeringen genom tilläggsdirektiv möjlig-göra för utredaren att också lförslag till nya skatteregler. I övrigt anser utskottet att resultatet av utredavvaktas innan ställning tas till olika konkreta förslag om hur sjöfartsnäringetillförsäkras rimliga konkurrensförutsättningar. Vad utskottet nu anfört, vilkeatt motion 1997/98:T39 (v) tillstyrks i berörd del och motion 1997/98:T40 (mp)i berörd del, bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande stöd till den svenska rederinäringenatt med bifall till motion 1997/98:T39 yrkande 7 och med avslag på mo1997/98:T40 yrkande 31 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet a52. Sjöfartens miljöfrågor m.m. (mom. 65)Tom (), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 127 börjar med "I motion 1997(fp)" och slutar med "yrkande 18" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T28 (fp) aktualiseras frågor som rör sjöfartens miljöfrågor m.likhet med motionärerna anser utskottet att sjöfartens förutsättningar att blimiljövänlig bör tas till vara, såväl nationellt som internationellt. I det senabör regeringen inom EU driva frågor om fartygens luftföroreningar samt om utnytav nya bränslen och katalysatorrening. bör vara pådrivande också när deförutsättningarna för internationellt övervakad konkurrens, ökad standardiserisäkerhet och miljö samt kredit- och sjövärdighet. Vad utskottet nu anfört, vilkatt motion 1997/98:T28 (fp) tillstyrks i berörd del, bör som sin meniregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande sjöfartens miljöfrågor m.m.att med bifall till motion 1997/98:T28 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,53. Statliga subventioner till sjöfarten (mom. 66)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 127 börjar med "I motion 1997(m) och på s. 128 slutar med "yrkande 20" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T45 (m) krävs åtgärder mot statliga subventioner till sjöfarteMotionärerna anser att det svenska rederistödet successivt bör avvecklas och atinom EU bör verka för att EG-fördragets regler om statliga branschstöd tillämpainom sjöfarten. Utskottet delar motionärernas uppfattning att näringsstöd ger neffekter i form av bl.a. ineffektiva organisationer, snedvriden konkurrens ochbibehållande av föråldrad teknik. Mot den bakgrunden ger utvecklingen inom EUanledning till oro. har presenterat riktlinjer för statDessa innebär i korthet att statligt stöd högst får motsvara kostnaderna för inoch sociala avgifter. Detta är ett steg i rätt riktning. Men utskottet anser atkraft bör verka för att förbud mot industristöd tillämpas fullt uinom sjöfarten. Vad utskottet anfört i denna fråga - vilket innebär att motion1997/98:T45 (m) tillstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regertill känna.dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande statliga subventioner till sjöfartenatt med bifall till motion 1997/98:T45 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,54. Bilens betydelse (mom. 67)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 131 börjar med "Utskottet vilslutar med "yrkande 12" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning om bilens betydelse som kommer till uttryck i nbehandlade motioner. Som där framhålls skulle många människor utan bilen ha varett fungerande arbetsliv eller socialt liv. Särskilt viktig är bilen för männisglesbygd, för barnfamiljer och för dem som har ett aktivt fritidsliv. I takt mebilparken moderniseras minskar också bilens miljöpåverkan. Utskottet anser i limed motionärerna att en utredning bör tillsättas med uppgift att belysa bilensoch också utreda frågan om avdrag vid beskattningen för resor till och från barVad utskottet nu anfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T28 (fp), 1997/(m), 1997/98:T202 (m), 1997/98:T207 (fp), 1997/98:T232 (m) och 1997/98: Sk305 (tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening ge regeringen till kÖvriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande bilens betydelseatt med bifall till motionerna 1997/98:T28 yrkande 9, 1997/98:T201,1997/98:T202 yrkande 10, 1997/98:T207, 1997/98: T232 yrkande 1 och 1997/98:Sk30yrkande 4 samt med avslag på motionerna 1997/98:T210 yrkande 1 och 1997/98:A460yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,55. Cykelstrategi (mom. 69)Tom (), (), (), (och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 132 börjar med "I motion 1997(kd)" och slutar med "yrkande 17 avstyrks" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T30 (kd) efterlyses en cykelstrategi. I likhet med motionärernutskottet det vara en brist att regeringen i propositionen har förbigått det memiljövänliga och energieffektiva fordonet på väg - cykeln. Cykeltrafiken är visförsta hand en primärkommunal fråga men rimligen borde det ligga i regeringensintresse att uppmärksamma cykelns möjligheter att bidra till förverkligandet avekologiskt hållbart transportsystem. konstaterade attcyklandet var omkring fem gånger vanligare än . Som motionäranför torde konkurrensen mellan bil och cykel vara mycket stor på korta avståndpå landsbygden som i stan. Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringen böutveckla en positiv strategi för att stimulera fler att cykla i stället för attutskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T30 (kd) tillstyrks i bbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 69 bort ha följande lydelse69. beträffande cykelstrategiatt med bifall till motion 1997/98:T30 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,56. Ökad användning av väginformatik (mom. 70)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 133 börjar med "Enligt vad" omed "yrkande 10 avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T213 (kd) är bristen på samlad informatutbudet av kollektivtrafik ett problem som bidrar till bilberoendet i städerna.motionärerna anför bör det vara naturligt att man i sin dator hemmaexempelvis järnvägsstationer, busstationer eller postkontor kan få informationlämpliga kollektivtrafikalternativ. Detta förutsätter samarbete mellan allakollektivtrafikaktörer i . En verksamhet av det nu förordade slaget kanfå genomslag på rent företagsekonomiska grunder. Enligt utskottets mening börregeringen tillsätta en kommitté med uppdrag att klarlägga förutsättningarna fökraftfull satsning på ett informationssystem för kollektivtrafiken i , dsenaste landvinningarna på IT-området utnyttjas fullt ut. Vad utskottet nu anföinnebär att motion 1997/98:T213 (kd) tillstyrks i berörd del - bör somening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 70 bort ha följande lydelse:70. beträffande ökad användning av väginformatikatt med bifall till motion 1997/98:T213 yrkande 10 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört,57. Långväga linjetrafik med buss (mom. 71)Tom (), (), () och (fanserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 136 börjar med "I propositions. 137 slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser för sin del att tiden nu är mogen för en total avreglering avkollektivtrafiken. Detta innebär att skadeprövningen bör avvecklas också gentemtrafikhuvudmännens busstrafik. I avvaktan på ett förslag från regeringen av deninnebörd är utskottet emellertid berett att acceptera regeringens förslag om atskadeprövningen av linjetrafiken med buss gentemot järnvägstrafiken avskaffas djanuari 1999. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T1997/98:T7 (fp), 1997/98:T202 (m), 1997/98:T905 (m), 1997/98:T920 (m) och1997/98:N309 (fp) tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening geregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker motio1997/98:T30 (kd) om avslag på regeringens förslag samt motionerna 1997/98:T24 (och 1997/98: T35 (c), vari hävdas att regeringens förslag till avreglering är alångtgående.dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande långväga linjetrafik med bussatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 1 och motionerna 199yrkandena 3-4, 1997/98:T7 yrkande 4, 1997/98: T202 yrkandena 8-9, 1997/98:T905,1997/98:T920 och 1997/98: N309 yrkande 2 samt med avslag på motionerna1997/98:T24, 1997/98:T30 yrkande 5 i denna del och 1997/98:T35 yrkande 11dels antar regeringens förslag till lag om ändring i yrkestrafiklagen (1998:000dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,58. Drivmedelsbeskattningen (mom. 73)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 139 börjar med "Skatte-utskotoch slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att vägtrafikens samlade beskattning är föremål för översTrafikbeskattningsutredningen. Enligt utskottets mening bör resultatet av översinväntas innan ställning tas till större förändringar i drivmedelsbeskattningenhar, som anförs i motion 1997/98:T45 (m), en av äldsta bilparkde svenska bränslekostnaderna är högre än i de flesta andra europeiska länder.Personbilen svarar för av alla persontransporter i . För många männbilen av avgörande betydelse för att de vardagliga transporterna skall kunna utrimliga kostnader. Därför bör enligt utskottets mening bensinskatten redan nu smed per liter. Av utskottets ställningstagande följer att utskottet avstyrkandet om en höjning av bensinskatten i motion 1997/98:T40 (mp). Utskottet ärinte är berett att tillstyrka någon höjning av koldioxidskatten eller skatten pvilket föreslås i samma motion. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att mo1997/98:T45 (m) tillstyrks och att motion 1997/98:T40 (mp) avstyrks i berörda dbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse:73. beträffande drivmedelsbeskattningenatt med bifall till motion 1997/98:T45 yrkande 15 samt med avslag på1997/98:T40 yrkandena 32-34 som sin mening ger regeringen till känna vad utskotanfört,59. Drivmedelsbeskattningen (mom. 73)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 139 börjar med "Skatte-utskotoch slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att vägtrafikens samlade beskattning är föremål för översTrafikbeskattningsutredningen. Redan nu bör emellertid enligt utskottets meningändringar i drivmedelsbeskattningen genomföras. Som föreslås i motion 1997/98:T(mp) bör koldioxidskatten höjas med per kg. Den allmännenergiskatten bör samma datum höjas med belopp motsvarande per kWh avbränslets energiinnehåll. Detta betyder en skattehöjning på bensin med pEnergi-skatten på dieselolja bör höjas med per litermoms. Av utskottets ställningstagande följer att yrkandet i motion 1997/98:T45en sänkning av bensinskatten avstyrks. Vad utskottet nu anfört - vilket innebärmotion 1997/98:T40 (mp) tillstyrks och att motion 1997/98:T45 (m) avstyrks i bedelar - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse:73. beträffande drivmedelsbeskattningenatt med bifall till motion 1997/98:T40 yrkandena 32-34 samt med avslamotion 1997/98:T45 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskanfört,60. Fordonsskatt på personbilar (mom. 75)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 140 börjar med "Skatte-utskotoch slutar med "yrkande 14" bort ha följande lydelse:Utskottet har förståelse för den i motion 1997/98:T35 (c) redovisade uppfattninnyare dieselbilar med hänsyn till sina bättre miljöegenskaper borde beskattas läldre bilar. Detta missförhållande bör enligt utskottets mening kunna rättas tiinnan arbete är slutfört. Vad utskottet nu anförinnebär att motion 1997/98:T35 (c) tillstyrks i berörd del - bör sommening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse:75. beträffande fordonsskatt på personbilaratt med bifall till motion 1997/98:T35 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,61. Fordonsskatt på bussar (mom. 76)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 141 börjar med "Utskottet fins. 142 slutar med "yrkande 16" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att regeringen avser att ta ställning till frågan om en eförändring av energiskatten på dieselolja först när resultatet avTrafikbeskattningsutredningens arbete är slutfört. För att det inte skall uppstom den samlade beskattning som kommer att läggas på busstrafiken bör, enligtutskottets uppfattning, också ställningstagandet till frågan om en förändradfordonsbeskattning av bussar anstå till dess utredningen har lagt fram sitt förGenom utskottets ställningstagande tillgodoses syftet med motion 1997/98:T42 (sfarhågor uttrycks för att en höjd fordonsskatt på bussar kommer att drabbaidrottsföreningar, pensionärsgrupper m.fl. i form av taxehöjningar. Något skältillkännagivande med anledning av denna motion finns därmed inte. Vad utskottetanfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T30 (kd) och 1997/98:T45 (m) tilberörda delar och att motion 1997/98:T42 (s) avstyrks - bör som sin mge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse:76. beträffande fordonsskatt på bussaratt med bifall till motion 1997/98:T30 yrkande 5 i denna del och 1997yrkande 16 samt med avslag på motion 1997/98:T42 som sin mening ger regeringenkänna vad utskottet anfört,62. Övriga frågor om beskattning av vägtrafiken (mom. 77)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 142 börjar med "Skatte-utskotredovisar" och på s. 143 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T231 (c) aktualiseras de särskilda problem som drabbar boendenäringsidkare i glesbygden. Utskottet delar den uppfattning som där redovisas,att kostnader som uppstår på grund av långa avstånd och avsaknad av valfrihet mkompenseras. Detta kan inte enbart åstadkommas genom en höjning av reseavdrageHur kompensationen närmare skall utformas bör klarläggas genom en utredning. Enmöjlighet som utskottet ser framför sig är en form av skatteavdrag som, medutgångspunkt i en definierad basservice, differentieras med hänsyn till boendetillgång till alternativa resemöjligheter. De som med rimliga avstånd kan ta debasservice bör inte medges avdrag. Även andra former för kompensation bör övervav den nu förordade utredningen såsom ett system med ett differentierat avdragsärskild kompensation beroende på avstånd och tillgång till basservice. Vad gälförslaget i motion 1997/98:T39 (v) delar trafikutskottet skatteutskottets bedömförmånsbeskattningssystemet i huvudsak har en lämplig utformning. Vad utskottetanfört - vilket innebär att motion 1997/98:T231 (c) tillstyrks i berörd del och1997/98:T39 (v) avstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regerinkänna.dels att utskottets hemställan under 77 bort ha följande lydelse:77. beträffande övriga frågor om beskattning av vägtrafikenatt med bifall till motion 1997/98:T231 yrkande 2 och med avslag på m1997/98:T39 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an63. Övriga frågor om beskattning av vägtrafiken (mom. 77)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 142 börjar med "Skatte-utskotredovisar" och på s. 143 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som uttalas i motion 1997/98:T39 (v) anser utskottet attersättningssystemet för förmånsbilar inte är väl utformat. Enligt utskottets memarginalkostnaden per mil för förmånstagaren minst motsvara drivmedelskostnadenmil. Vidare anser utskottet att förändringen av förmånsbeskattningen skall finainom systemet, att hela förmånsvärdet skall var avgiftsgrundande när det gälleravgifter samt att resor mellan bostad och arbetsplats inte heller savdragsgilla för den som har förmånsbil. Som anförs i motionen bör bilförmånssyses över för att bättre stämma överens med de miljömål och de internaliseringspsom läggs fast i transportpolitiken. Med anledning av vad som framförs i motion1997/98:T231 (c) är utskottet inte berett att tillstyrka någon ytterligare höjreseavdraget eller annan kompenserande åtgärd för privatbilar med större lastkaVad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T39 (v) tillstyrksdel och motion 1997/98: T231 (c) avstyrks i berörd del - bör som singe regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 77 bort ha följande lydelse:77. beträffande övriga frågor om beskattning av vägtrafikenatt med bifall till motion 1997/98:T39 yrkande 8 och med avslag på mo1997/98:T231 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet a64. Alternativa finansieringsmodeller (mom. 78)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 147 börjar med "Utskottet finslutar med "yrkande 11" bort ha följande lydelse:Utskottet finner i likhet med vad som anförs i motionerna 1997/98:T30 (kd) och1997/98:T45 (m) att den s.k. PPP-modellen jämfört med traditionell anslagsfinanoch konventionell lånefinansiering har så stora fördelar, bl.a. i form av högreoch lägre kostnader, att den borde användas även i . På grundval av deerfarenheter som vunnits - och som bl.a. sammanfattas i Statskontorets studie -regeringen pröva möjligheterna att tillämpa PPP-modellen i samband med störrevägbyggnadsprojekt.