bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — (mom. 16)och Skånberg (båda kd) anser:Vi anser, som framhålls i motionerna T223 och T505(båda kd), att en utredning bör tillsättas om attöverföra södra avsnitt mellanKristinehamn och samt alla tvärbanor tillInlandsbanan AB. För att bibehålla ochvidareutveckla den positiva utvecklingen avInlandsbanans godstrafik krävs ökade insatser förbanunderhåll. Vi beräknar därför att ytterligare 9miljoner kronor bör avsättas tillInlandsbanan från anslag.Enligt vår bedömning är godstrafiken på helaInlandsbanan väl motiverad, inte minst frånsamhällsekonomisk synpunkt. Långsiktigaförutsättningar bör därför skapas för att hela bananhar tillräcklig kapacitet för godstrafiken. Detinnebär att bandelarna ochArvidsjaur-Gällivare bör rustas upp.Vi anser vidare att regeringen, tillsammans medberörda parter i inlandet, bör ta ett gemensamtansvar för persontrafikfrågorna längs inlands-banestråket för att hitta lämpliga och effektivatrafiklösningar för inlandets persontransporterefter år 2001.Vi anser att utskottets hemställan under moment 16bort ha följande lydelse:16. beträffande Inlandsbananatt med bifall till motionerna 1998/99:T223 yrkande29 och 1998/99:T505 och med avslag på motion1998/99:T531 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,8. Den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraft (mom. 18)(), Tom (), (), Skånberg (kd), (),() och ()anser:Sedan propositionen lämnades till harregeringen ändrat förslaget och träffat en nyöverenskommelse som höjer kostnaden för statsverketmed . Någon finansiering avbeloppet har inte presenterats, endast ettpressmeddelande från näringsministern attmotsvarande minskning skall göras på väganslaget. Vianser inte att detta är en acceptabel lösning;väginvesteringarna är redan kraftigt beskurna ochvägunderhållet eftersatt.Vi vill erinra om att regeringen sedanotvetydigt ställde i utsikt att man ämnade medverkatill den lagstiftning som skulle krävas till följdav den nettomodell som parterna hade enats om. Vifinner det mycket beklagligt att regeringen därefterändrat inställning.I det slutbetänkande (SOU 1998:129) som Utredningenom sjöfartens struktur- och kapitalsituation nyligenöverlämnade till regeringen framhålls bl.a. följandeom den svenska handelssjöfartenskonkurrenssituation: "Det naturligaste ochsnabbaste sättet att likställa konkurrensvillkorenmed andra EU-länders och är att genomföramotsvarande förändringar, som dessa länder har gjortvad gäller t.ex. beskattning och sociala avgifter.Konkurrensvillkoren blir då inte bara likvärdigautan också mer jämförbara. "Vi delar utredarens uppfattning och hans besvikelsedå han konstaterar att han måste avstå från attföreslå sådana förändringar, eftersom regeringensutredningsdirektiv inte tillåter det.Vi håller fast vid våra motionsledes uttaladeuppfattningar att regeringen möjligt böråterkomma till med förslag till denlagstiftning som krävs för att även i Sverigegenomföra den s.k. nettomodellen. Lagstiftningenskall vara så utformad att fullkonkurrensneutralitet varaktigt uppnås för densvenska handelssjöfarten i förhållande till övrigaEU-länder.Vi anser att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraftatt med bifall till motionerna 1998/99:T220 yrkande31 i denna del, 1998/99:T222 yrkande 13,1998/99:T223 yrkande 31, 1998/99:T615 yrkande 6och 1998/99:T628 yrkande 2, med anledning avmotionerna 1998/99:T230 yrkande 9, 1998/99:T602och 1998/99: T613 samt med avslag på motion1998/99:T229 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,9. Fartygsfonder m.m. (mom. 19)Tom , , ochJan-Evert Rådhström (alla m) anser:Vi anser att tonnageförnyelsen är en fråga avstrategiskt intresse, speciellt för de mindreföretagen. Möjligheten att sälja och köpa tonnagevid lämpliga tillfällen måste garanteras. För attunderlätta tonnageförnyelse och för att utjämna deårliga resultaten i en starkt konjunkturkänslignäring bör fartygsfonderna återinföras.Vi anser också att den arbetsrättsligalagstiftningen inom sjöfartsområdet måste ändras ochatt möjligheten till sympatiåtgärder begränsas. , som ger svensk fackligorganisation vidsträckta internationellabefogenheter, måste upphävas.En ny regel om personalövergång vidföretagsförsäljningar har införts enligt EU-krav.Inom EU görs dock undantag för skepp, något sominte införts i den svenska lagstiftningen. Eftersomden svenska lagen därigenom kommer i konflikt medEU-reglerna bör införas.I fråga om sjuklön, arbetstid och semester gällerspeciella regler för sjöfarten. Dessa regler börsnarast anpassas till de generella bestämmelser somgäller för svensk arbetsmarknad.De svenska hamnarna drivs i form av kommunalamonopol. Sådana har inte visat sig effektiva i andrasammanhang. Monopolet baseras dels på en föråldradförordning om hamnverksamhet, dels på ILO-konvention137 som regeringen inte sade upp när möjlighetfanns. Inom EU finns nu krav på att ävenhamnverksamhet skall konkurrensutsättas.Hamnförordningen och reglerna om allmän hamn måsteanpassas till moderna krav och de kommunalamonopolen avskaffas. Tolkningen av ILO-konvention137, som gäller , måsteändras så att fackliga kompetenstvister i hamnarnaomöjliggörs.Sammanfattningsvis anser vi att den svenskahandelssjöfartens interna-tionella konkurrenskraftskulle stärkas avsevärt om de åtgärder vi sålundaförordar genomförs.Regeringen bör återkomma till med förslagi enlighet med våra önskemål.Vi anser att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande fartygsfonder m.m.att med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 31 idenna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,10. Ekonomiska mål och investeringsplan förSjöfartsverket (mom. 20)Tom , , ochJan-Evert Rådhström (alla m) anser:Sjöfartsverkets generaldirektör harinför utskottet upp-givit att verket under år 1998gjorde en extra inleverans på 100 miljoner kronoroch att det är fråga om en extra inleverans på170 . verksamhetfinansieras huvudsakligen med de sjöfarts-avgiftersom handelssjöfarten har att betala. Extrainleveranser på 270 miljoner under tvåår, vid sidan av de avkastningskrav på en tredjedelav vinsten som har att uppfylla, ärenligt vår mening inte möjliga utan ett så kraftigtöverruttag av avgifter att det för tankarna till enbeskattning av sjöfarten. innebär sådanainleveranser en kraftig försvagning avSjöfartsverkets soliditet till men för dess förmågaatt finansiera investeringar med eget kapital.Regeringen bör, innan den fattar beslut om en extrainleverans för , återkomma till meden analys av effekterna för verkets ekonomi ochinvesteringsförmåga, dels av den soliditetssänkningfrån till lägst som förordas ipropositionen, dels av det ändrade system försjöfartsavgifter som genomförts.Vi anser att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande ekonomiska mål ochinvesteringsplan för Sjöfartsverketatt med anledning av motion 1998/99:T607dels avslår regeringens förslag att riksdagengodkänner ekonomiska mål och investeringsplanför för ienlighet med vad regeringen förordar,dels som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,11. Gotlandstillägget (mom. 23)Tom , , ochJan-Evert Rådhström (alla m) anser:Vi finner det rent principiellt felaktigt atttransportörer skall tillåtas påföra ettGotlandstillägg, som de sedan kan använda för atttrafikera . Denna form av staten beviljad"beskattningsrätt" till privata aktörer finns detutifrån ett flertal aspekter anledning attifrågasätta. Varumottagare i olika delar av Sverigehar allt som oftast reagerat mot att derasfraktkostnad inkluderat ett Gotlandstillägg. Enöppen redovisning av influtna medel har inte gåttatt få till stånd. Det har också gång efter annanförts fram argument för att Gotlandsstödet inteskapar önskvärd konkurrensneutralitet fraktareemellan.Mot bakgrund av det anförda kan vi inte stödjaregeringens förslag att skjuta upp avvecklingen avGotlandstillägget . Föreliggandeanalysmaterial bör enligt vår mening göra detmöjligt för regeringen att före nästa åråterkomma till med ett konkret förslagtill avveckling av Gotlandstillägget, ett förslagsom väl tillgodoser behov av rationella,kostnadsneutrala transporter till och frånfastlandet.Som en följd av vårt ställningstagande börriksdagen anta regeringens förslag till lag omändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxorför vissa lastbils-transporter med den ändringen att1979 års lag skall upphöra att gälla vid utgången avjuni år 1999.Vi anser att utskottets hemställan under 23 bortha följande lydelse:23. beträffande Gotlandstilläggetatt med anledning av motion 1998/99:T220 yrkande 37och med avslag på motion 1998/99:T626dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1996:20) om upphävande av lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning avtaxor för vissa lastbilstransporter med denändringen att lag skall upphöra attgälla vid utgången av juni ,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,12. ekonomiska mål,investeringsplan och finansiellabefogenheter m.m. (mom. 25)() anser:Flyget har expanderat kraftigt under senare tid.Detta är ett allvarligt hot mot miljön. Flyget ärdet sämsta färdmedlet när det gällerenergiförbrukning per passagerare. För sammaenergimängd kan tåget på sträckan omkring tio gånger fler personer änflyget. Vidare är tidsvinsten begränsad på sträckorinom södra och . Flyget orsakarockså stora bullerproblem.En situation där de olika trafikverken försökerfrämja den egna sektorn leder till ohållbarakonkurrenssituationer. För att detta skall undvikasbör vara mycket tydlig rörande de mål ochden inriktning som skall gälla. Exempelvis börLuftfartsverket, av miljö- och hälsoskäl, inte gesi uppdrag att öka flygtrafiken i och över inämnvärd utsträckning. Målet bör i stället vara atthålla flygtrafiken på låga men nödvändiga nivåer.Miljöpartiet de gröna motsätter sig bestämt enSchengenanpassning av flygplatser eftersomSverige bör utträda ur EU. Vi har tidigare avstyrktutbyggnad av . I konsekvens härmed börriksdagen avslå den föreslagna investeringsplanenför för . Detsammagäller förslaget om bemyndigande för regeringen attför ge finansiellabefogenheter enligt vad som föreslås ibudgetpropositionen.Jag anser att utskottets hemställan under momentunder 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande ekonomiskamål, investeringsplan och finansiellabefogenheter m.m.att med bifall till motion 1998/99:T217yrkandena 7 och 8 samt med avslag påproposition 1998/99:1 utgiftsområde 22punkterna 12 och 14 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,13. och flygkapaciteten iStockholmsområdet (mom. 27)(), Tom (), (), Skånberg (kd), (),() och ()anser:På kort tid har utvecklats till enav landets fyra största. De korta avstånden tillStockholm City gör till ett mycket braalternativ till för tjänste- ochaffärsresor. De bolag som med små och tystgåendeflygplan utnyttjar har också bidragit tillatt öka konkurrensen på flygmarknaden. Att lägga nedflygplatsen anser vi vara kapitalförstöring av storamått och ett avbräck för näringslivet i Sverige.Riksdagen bör alltså uttala att flygplatsskall vara kvar.Tillgången till snabba och effektivaflygtransporter är till följd av Stockholmsgeografiska läge avgörande för regionens utveckling.Stockholms flygregion utgör dessutom navet i detsvenska inrikessystemet. Kapaciteten får därmeddirekt inverkan på tillgången till flygtransporter ihela . Enligt beräkningarkan tre banor uppnå sitt kapacitetstakredan år 2007. En fjärde bana på är enligtLuftfartsverket nödvändig för att behoven fram tillomkring skall kunna tillgodoses.Vad vi här har anfört om och omflygkapaciteten i på längre siktbör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande ochflygkapaciteten i Stockholmsområdetatt med bifall till motionerna1998/99:T220 yrkandena 41 och 43 samt1998/99:T702 och med avslag på motion1998/99:T217 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,14. och flygkapaciteten iStockholmsområdet (mom. 27)(), () ochMikael () anser:Vår bestämda uppfattning är att flygkapaciteten iStockholms-regionen är fullt tillräcklig för attklara de funktioner där flygtrafik är nödvändig. Vimotsätter oss all ytterligare utbyggnad. Brommaflygplats bör enligt vår mening snabbavvecklas,eftersom den ligger alldeles för nära bebyggelse ochdärmed utgör en stor hälsorisk och miljöstörning.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande ochflygkapaciteten i Stockholmsområdetatt med bifall till motion 1998/99:T217 yrkande 9och med avslag på motionerna 1998/99:T220yrkandena 41 och 43 samt 1998: T702 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,15. Statens ägarengagemang i (mom. 29)Tom (), (), (), () och ()anser:Enligt vår uppfattning bör staten inte varadelägare i ett flygbolag. Det saknas bärande skälför att staten skall äga aktier i . Enprivatisering av skulle, som vi serdet, befrämja ökad konkurrens. Efter diskussionermed och bör statens aktier i bolagetsäljas ut.Vi anser att utskottets hemställan under moment 29bort ha följande lydelse:29. beträffande statens ägarengagemang i SASSverige ABatt med bifall till motionerna 1998/99:T220 yrkande39 och 1998/99:T222 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,16. Privatisering av vissa svenskaflygplatser (mom. 30)Tom , , ochJan-Evert Rådhström (alla m) anser:Arlanda och står inför betydandeinvesteringar. Mot den bak-grunden anser vi attdessa flygplatser bör privatiseras. Framtidainvesteringar behöver därmed inte belastastatsbudgeten med vare sig lån eller lånegarantier.Båda flygplatserna uppvisar god lönsamhet.Försäljningsvärdet torde uppgå till flera miljarderkronor. En försäljning skulle öppna möjlighet att fåfram nödvändigt riskkapital.Vi anser att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande privatisering av vissa svenskaflygplatseratt med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 40som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,17. Avyttring av LFV Holding AB:sdotterbolag (mom. 31)Tom (), (), (), () och ()anser:Luftfartsverket bedriver en omfattandeaffärsmässig verksamhet som inte är behövlig frånmyndighetssynpunkt. Vi anser därför att och dess dotterbolag , och börprivatiseras, gemensamt eller vart för sig. Dennaåtgärd är ett naturligt steg i en renodling avLuftfartsverkets verk-samhet.Vi anser att utskottets hemställan under momentunder 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande avyttring av LFV Holding AB:sdotterbolagatt med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 44som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,18. Associationsformen för kommunalaflygplatser (mom. 32)() anser :liberalerna anser att de kommunalaflygplatserna inte bör drivas i bolagsform.Det är önskvärt att dessa flygplatser i ställetdrivs i förvaltningsform eller att de privatiseras.Jag anser att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande associationsformen förkommunala flygplatseratt med bifall till motion 1998/99:T222 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,19. Olönsamma linjer (mom. 33)och (båda v)anser:Riksdagens beslut om stöd till kommunala flygplatserär välkommet men långtifrån tillräckligt för attskapa regional balans. De allvarligaste problemen,som t.ex. höga flygpriser, kommer att bestå. Attflyga från inlandet via är orimligtdyrt. T.ex. är normalpriset för en resa mellanGällivare och ca . Denna negativutveckling är, som vi ser det, en direkt följd avden svenska luftfartens avreglering. Enligt våruppfattning bör regeringen tillsätta en utredningmed uppgift att se över avregleringens konsekvenserför den regionala balansen i inrikesflyget ochåterkomma till med förslag.Vi anser att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande olönsamma linjeratt med bifall till motion 1998/99:T703yrkande 2 samt med anledning av motion1998/99:T231 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,20. Upphandling av järnvägstrafik m.m.(mom. 38)(), (), StigEriksson (v) och () anser:Vi anser att Rikstrafiken vid sin upphandling avkollektivtrafik skall sträva efter att detransportpolitiska målen uppfylls. Det förutsätteratt samhällsnyttan av utbyggnaden av järnvägensinfrastruktur tas till vara. har våren1998 klargjort att upprustningen av norra stambananför snabbtågstrafik är regionalpolitiskt angelägenoch bör tidigareläggas. Det bör därför inför denförestående trafikupphandlingen klarläggas attsnabbtågstrafiken på sträckan ske längs norra stambanan via bl.a. Ljusdaloch så att nyttan av den nu pågåendeupprustningen av banan kan tas till vara.Vi anser att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande upphandling av järnvägstrafikm.m.att med bifall till motionerna 1998/99:T230 yrkande6, 1998/99:T527 yrkande 2 och 1998/99:T542 idenna del, med anledning av regeringens förslagsamt med avslag på motionerna 1998/99:T217yrkande 13 och 1998/99:T521dels bemyndigar regeringen att, för ändamål somomfattas av ramanslaget D 2 Köp avinterregional persontrafik på järnväg m.m.,upphandla interregionalpersontrafik på järnväg m.m. som innebärutgifter om högst ,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,21. Upphandling av flygtrafik (mom. 41)() anser:Jag anser att staten bör upphandlaflygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktigamen kommersiellt mindre intressanta. Upphandlingenbör i enlighet med motion T230 (c) finansieras genomatt en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor.Regeringen bör återkomma, dock senast isamband med vårbudgeten 1999, med förslag tillriksdagen angående den närmare utformningen av ettsådant system. Jag bedömer att med ett sådant systemkan syftet med motion T705 (c) tillgodoses så attgotlänningarna ges en tillfredsställande flygtrafikmed rimliga biljettpriser.Jag anser att utskottets hemställan under 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande upphandling av flygtrafikatt med bifall till motion1998/99:T230 yrkande 8 och medanledning av motion 1998/99:T705som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)Tom , , ochJan-Evert Rådhström (alla m) anför:I finns en majoritet, bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister, för förslagen i budgetpropositionen(prop. 1998/99:1) beträffande ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd förberäkningen av det offentliga utgiftstaket samt förförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2000och 2001.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Med en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som den socialatryggheten också i andra bemärkelser kan öka genomatt hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma.Då majoritet förordar en annaninriktning av politiken deltar vi inte i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inomutgiftsområde 22. I detta särskilda yttranderedovisar vi dock den del av vår politik som berörutgiftsområde 22 Kommunikationer och som ocksåframgår av motion T220 (m). Vårt trafikpolitiskaalternativ innebär besparingar om sammanlagt 662miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Mål för transportpolitikenVi anser att följande mål bör gälla förtransportpolitikens fortsatta inriktning:- Ett kundorienterat, snabbt och effektivttransportsystem som främjar svenskt näringsliv ochsvensk sysselsättning.-- En stegvis och målmedvetenmiljöanpassning av trafikslagen i takt med den alltsnabbare teknikutvecklingen.-- Transportsystemen skall till rimligakostnader tillgodose människors berättigade behovav transporter till och från arbetet och påfritiden samt vara anpassade att stärka svensktnäringslivs konkurrenskraft.-- En likvärdig behandling av varjetransportslag i förhållande till dess kostnader ochintäkter, dock med den begränsningen att varjetransportslag också måste tillförsäkras likvärdigavillkor i förhållande till internationellkonkurrens.-Statens rollEnligt vår uppfattning förutsätter en effektivinfrastruktur ett ökat inslag av marknadsstyrning.Privata lösningar skall sökas så långt det ärmöjligt. Först härigenom kan man kan uppnå etteffektivt resursutnyttjande och göra korrektabedömningar av investeringsbehovet. Statens ansvarbör begränsas till planering, upphandling,finansiering och myndighetsutövning. All annanverksamhet bör så långt möjligt varakonkurrensutsatt och drivas i privat regi.Väg och järnvägEfter en kraftig utbyggnad av vägnätet har investeringarna i nya vägar minskat,vilket givit enbottenplacering i internationell jämförelse. Det hargivit negativa effekter i form av ökad trängsel ochförvärrade miljöproblem.I vår kommittémotion T221 (m) föreslår vi enhöjning av anslaget till väghållning och statsbidragmed , jämfört med regeringensförslag. Härigenom tillförs ytterligare resursertill angelägen vägutbyggnad som stödettill det enskilda vägnätet kan förstärkas. Denhalvering av statsbidraget till drift och byggandeav enskilda vägar som genomfördes och denedskärningar som därefter har gjorts har inneburitförsämrad standard på de enskilda vägarna. Som följdav att skogsbolag och andra tunga medlemmar ivägföreningar sagt sig inte vara beredda att svaraför t.ex. vinterunderhåll har den bofastabefolkningen fått vidkännas flerdubblade kostnader.Med hänsyn härtill, samt till det enskilda vägnätetsstora betydelse för näringsliv och människor bosattai glesbygd, bör av den ovanföreslagna anslagsökningen tillföras anslagspostenför enskilda vägar.Vad gäller den fortsatta utbyggnaden avjärnvägsnätet anser vi att landets ekonomiska lägeinte medger framtida satsningar i samma takt somunder senare år. Därför föreslår vi en minskning avanslaget till banhållning med ,jämfört med regeringens förslag. Vi anser också attBanverket bör klara sina sektorsuppgifter med någotmindre resurser än vad regeringen beräknar. Därförföreslår vi en minskning av motsvarande anslag med12 , jämfört med regeringens förslag.SjöfartDen svenskregistrerade delen av den svenskahandelsflottan har fått en allt svårarekonkurrenssituation och är beroende avstatligt stöd. Detta är olyckligt. Stödet snedvriderkonkurrensen och bevarar föråldrad teknik. Ireservation 8 redovisar vi tillsammans medKristdemokraterna och förslag som syftartill att tillförsäkra den svenska handelsflottanrimliga konkurrensvillkor. För nästa budgetår anservi att anslaget kan begränsas till 265 miljonerkronor. Detta innebär en minskning med 140 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag.Regeringen föreslår i budgetpropositionen enhöjning av transportstödet till med 15miljoner kronor till 190 miljoner kronor.Resursförstärkningen skall möjliggöra att basutbudetav färjetrafik förstärks med ytterligare ett fartygunder de tre sommarmånaderna. Vi anser att denutökade trafiken kan om ensamrätten för detrederi med vilket staten ingått avtal omGotlandstrafiken avskaffas. Vi anser att Sverigeskall leva upp till om s.k. frittcabotage även när det gäller trafik till och frånGotland.