bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Vi anser därför att en nyprincip skall införas beträffande anslagssparandeinom ramen för högskolor och universitet. Lärosätensom inte får tillräckligt många sökande i relationtill antalet platser skall vara skyldiga attöverföra ej utnyttjade medel till ett nytt anslag,som skall användas för att lärosäten som har flersökande än studieplatser skall kunna få utökaderesurser. bör med bifall till motion1998/99: Ub802 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Sverige har genom regeringens beslut fått tre nyauniversitet, som av regeringen inte ges rimligaförutsättningar att leva upp till förväntningarna.Vi kan inte frigöra oss från tanken att det i förstahand var en taktisk grund för detta beslut. Sådantundergräver förtroendet för universitetsbegreppetoch för kvalitetsbegreppet inom detutbildningspolitiska området. Dessa lärosätenbehöver en successiv resursförstärkning förforskning och forskarutbildning för att kunnauppfylla kraven på universitet. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1998/99:Ub802 yrkande 5 som sin mening ge regeringentill känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 2, 4, 10 och 11 bort hemställa1. beträffande informationsteknik iskolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub210yrkande 18, 1998/99:Ub802 yrkande 1 och1998/99:T818 yrkande 3, med anledning av motion1998/99:K282 yrkande 5 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Ub1 yrkande 11, 1998/99:Ub3yrkandena 1, 2 och 3, 1998/99:Ub246 yrkande 8,1998/99:Ub454 yrkandena 12 och 13, 1998/99:K231yrkandena 12, 13 och 14, 1998/99:T808 yrkande 12och 1998/99:T809 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts samtlägger skrivelse 1997/98:176 till handlingarna,2. beträffande ett friståendekvalitetsinstitutatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande 5och med anledning av motionerna 1997/98:Ub43yrkande 5, 1998/99:Ub1 yrkande 17 och1998/99:Ub227 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande införandet av en nationellskolpengatt med bifall till motion 1998/99:Ub802 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,10. beträffande principerna för fördelningav resurser till grundläggandehögskoleutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub802 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,11. beträffande de nya universitetenatt med bifall till motion 1998/99:Ub802 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Informationsteknik i skolan (mom. 1)och (båda v)anför:En utvärdering som gjorts om användningen av IT iskolan visar att de utvecklingsprocesser som harkommit i gång än så länge har en teknisk slagsida.Vi menar att det är viktigt att det finns mål även ipedagogiska termer för kommunernas satsningar på dennya tekniken. Det är vår bestämda uppfattning attdatorer i skolundervisningen inte får medföra attfärre lärare anställs. Datorer kan aldrig ersättaden personliga kontakten mellan lärare och elever. vet man väldigt lite om i vilken grad ITomskapar villkoren för undervisning och inlärning.Vi vill att det inom det nationella programmet förIT i skolan avsätts medel dels för forskning ochutvecklingsarbete inom området, dels för datorstödåt lärarstuderande. Det är viktigt att de blivandelärarna blir förtrognamed datorn som pedagogiskt verktyg. Vad vi nu haranfört bör med bifall till motion1998/99:Ub3 och med anledning av motion1998/99:Ub454 yrkandena 12 och 13 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 1 bort hemställa1. beträffande informationsteknik i skolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub3 yrkandena1, 2 och 3, med anledning av motionerna1998/99:Ub454 yrkandena 12 och 13 och1998/99:T808 yrkande 12 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Ub1 yrkande 11, 1998/99:Ub210yrkande 18, 1998/99:Ub246 yrkande 8,1998/99:Ub802 yrkande 1, 1998/99:K231 yrkandena12, 13 och 14, 1998/99:K282 yrkande 5,1998/99:T809 yrkande 6 och 1998/99:T818 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts samt lägger skrivelse1997/98:176 till handlingarna,3. Informationsteknik i skolan, m.m. (mom.1, 5 och 6)och (båda kd)anför:Användningen av informationsteknik i skolan kommerpå sikt att leda till en genomgripande förändring avundervisningsformerna. De skärpta krav som fr.o.m.år 1998 ställs på blivande lärare när det gällerförmåga att behärska IT är därför nödvändiga, mensenkomna. Användningen av IT i undervisningen gernya möjligheter för eleverna att söka kunskaper ochkontakter med omvärlden. IT ger möjlighet till merindividualiserad och effektiv undervisning för t.ex.invandrarelever med språkträning, elever med läs-och skrivsvårigheter, extraträning i matematik m.m.,vilket öppnar nya möjligheter för lärarprofessionen.Vi vill att en plan för rullande fortbildning avredan examinerade lärare utarbetas avHögskoleverket i samverkan med lärosätena. Vi villockså lyfta fram att som minimistandard i skolan börgälla att varje elev har en egen e-postadress ochatt det finns tillgång till en "Internetskrivhörna"där elever och lärare får chans att prova pågränslös kommunikation. Detta bör medbifall till motionerna 1998/99:Ub246 yrkande 8 och 1998/99:T809 yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.Enligt vår uppfattning börresurstilldelningssystemet i varakonstruerat så att det ger alla skolor entillräcklig basresurs per elev. Denna resurs börvara lika stor för alla elever. Därutöver bör detfinnas en tilläggsresurs som varierar med deenskilda elevernas behov av hjälp och stöd. Bidragtill lokalkostnader och andra kringkostnader böranpassas efter den enskilda skolans faktiskakostnader. Vi anser också att det är nödvändigt attelevvården inte utarmas utan får tillräckligaresurser. Medel för elevvården bör inräknas i denföreslagna tilläggsresursen. bör medbifall till motion 1998/99:Ub246 yrkandena 1 och 6som sin mening ge regeringen till känna vad vi härhar anfört.Vi kristdemokrater motsätter oss regeringensförslag att regeringen, och inte som hittillsHögskoleverket, skall besluta i frågor om atttilldela en högskola som inte är universitet etteller flera vetenskapsområden. Detta är ett steg ifel riktning och försvagar kvalitetskontrollen.Högskoleverket bör utveckla sin roll som kontrollantav kvaliteten inom högskolan. Högskoleverketsbedömning att en högskola har förutsättningar föratt bedriva forskning och forskarutbildning inom ettvetenskapsområde behöver inte automatiskt leda tillatt högskolan tilldelas resurser för detta.Riksdagen bör alltså med anledning av motionerna1998/99:Ub483 yrkande 5 och 1998/99:Ub801 yrkande 50avslå regeringens förslag till lag om ändring ihögskolelagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 5 och 6 bort hemställa1. beträffande informationsteknik i skolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub246 yrkande8 och 1998/99:T809 yrkande 6, med anledning avmotionerna 1998/99:Ub1 yrkande 11 och1998/99:K231 yrkande 13 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Ub3 yrkandena 1, 2 och 3,1998/99:Ub210 yrkande 18, 1998/99:Ub454yrkandena 12 och 13, 1998/99:Ub802 yrkande 1,1998/99:K231 yrkandena 12 och 14, 1998/99:K282yrkande 5, 1998/99:T808 yrkande 12 och1998/99:T818 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts samtlägger skrivelse 1997/98:176 till handlingarna,5. beträffande resurstilldelningssystemeti grundskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub246 yrkandena1 och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. beträffande beslutsinstans förtilldelning av vetenskapsområdeatt med anledning av motionerna 1998/99:Ub483yrkande 5 och 1998/99:Ub801 yrkande 50 avslårregeringens förslag till lag om ändring ihögskolelagen (1992:1434),4. Informationsteknik i skolan, m.m. (mom.1, 2 och 7)() anför:Kunskapen om hur IT-användning påverkar undervisningoch arbetssätt i skolan behöver öka. Därför måstedet göras särskilda satsningar på forskning kringdatorn som verktyg för lärande. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:T808 yrkande 12 somsin mening ge regeringen till känna.Enligt min mening bör ett friståendekvalitetsinstitut inrättas med uppgift att jämföradata kommun för kommun och skola för skola. Det börockså ha till uppgift att utveckla och förfinametoder för utvärdering och stödja kommunerna ideras eget arbete bl.a. genom att erbjuda expertispå området. Institutet bör vara fristående och inteha myndighetsuppgifter, som även fortsättningsvisbör åligga . bör övervägas, t.ex. om det skall omfattalärar-, elev- och föräldraorganisationerna ocharbetsgivarna i . Jag anseratt regeringen närmare bör utreda frågan och tainitiativ till inrättandet av ett sådant institut.Riksdagen bör med bifall till motionerna1997/98:Ub43 yrkande 5 och 1998/99:Ub227 yrkande 18och med anledning av motionerna 1998/99:Ub1 yrkande17 och 1998/99:Ub210 yrkande 5 som sin mening geregeringen till känna vad som här anförts.Den pågående utredningen om bemötandet avfunktionshindrade och det aviserade uppdraget tillHögskoleverket är mycket viktiga. Det står enligtmin mening redan nu klart att en central instans börinrättas, som får till uppgift att bevaka, följa uppoch utvärdera de funktionshindrade studenternassituation i högskolan. Den bör också ge råd och stödoch driva handikappfrågorna utifrån den enskildesperspektiv och behov. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:So455yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1, 2 och 7 bort hemställa1. beträffande informationsteknik iskolanatt med bifall till motion 1998/99:T808 yrkande12, med anledning av motion 1998/99:Ub3 yrkande2 samt med avslag på motionerna 1998/99:Ub1yrkande 11, 1998/99:Ub3 yrkandena 1 och 3,1998/99:Ub210 yrkande 18, 1998/99:Ub246 yrkande8, 1998/99:Ub454 yrkandena 12 och 13, 1998/99:Ub802 yrkande1, 1998/99:K231 yrkandena 12, 13 och 14, 1998/99:K282yrkande 5, 1998/99:T809 yrkande 6 och 1998/99:T818 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts samt lägger skrivelse 1997/98:176till handlingarna,2. beträffande ett friståendekvalitetsinstitutatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub43yrkande 5 och 1998/99:Ub227 yrkande 18 och medanledning av motionerna 1998/99:Ub1 yrkande 17och 1998/99:Ub210 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,7. beträffande förhållandena förfunktionshindrade studenter i högskolanatt med bifall till motion 1998/99:So455 yrkande 8och med anledning av motionerna 1998/99:Ub454yrkande 11, 1998/99:Ub457, 1998/99:So376 yrkande5 och 1998/99:So465 yrkande 23 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Informationsteknik i skolan, m.m. (mom.1 och 2)() anför:Jag vill understryka betydelsen av att allagymnasieelever i skolan får tillgång till dator ochegen e-postadress så att de får kunskap om och vanaatt använda informationstekniken. Det finns annarsen stor risk för att eleverna delas in i ett A- ochett B-lag beroende på om de har tillgång till IT ihemmet eller inte. Användningen av IT måsteintegreras i undervisningen. Det bör t.ex. varanaturligt för en elev som gör hemuppgifter att viadator ställa frågor till lärarna och för en lärareatt ge kompletterande uppgifter till eleverna. Enintegrering av IT i undervisningen ställer ocksåkrav på att lärarna själva kan använda tekniken sominstrument för källsökning. Samtliga lärare isamhällsorienterande ämnen, men ocksåskolbibliotekarier, bör därför ges möjligheter attfortbilda sig i praktisk IT-användning. Riksdagenbör enligt min mening bifalla motionerna 1998/99:Ub1yrkande 11 och 1998/99:K231 yrkandena 12, 13 och 14.Skolan behöver en kvalitetsinstans som enbartarbetar med kvalitetsfrågor. Alla elever skall harätt att få veta vilken kvalitet deras utbildninghar i ett nationellt perspektiv. Enligt Folkpartietsuppfattning bör ett från inrättas. Det skall arbeta medstöd och råd, nationella jämförelser ochutvärderingar och med utbildning i kvalitetsfrågor.Institutet skulle kunna bestå av företrädare föruniversitet och högskolor, kommuner, ideellaorganisationer och näringslivet. Ett friståendekvalitetsinstitut bör även kunna kritisera brister iden förda regeringspolitiken vilket enkvalitetsinstans som inte har rätt till.Riksdagen bör med bifall till motion 1998/99:Ub1yrkande 17 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 5, 1998/99:Ub210 yrkande 5 och1998/99:Ub227 yrkande 18 som sin mening geregeringen till känna vad som här har anförts.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1 och 2 bort hemställa1. beträffande informationsteknik iskolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub1 yrkande11 och 1998/99:K231 yrkandena 12, 13 och 14, medanledning av motion 1998/99:T809 yrkande 6 samtmed avslag på motionerna 1998/99:Ub3 yrkandena1, 2 och 3, 1998/99:Ub210 yrkande 18,1998/99:Ub246 yrkande 8, 1998/99:Ub454 yrkandena12 och 13, 1998/99:Ub802 yrkande 1, 1998/99:K282yrkande 5, 1998/99:T808 yrkande 12 och1998/99:T818 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts samtlägger skrivelse 1997/98:176 till handlingarna,2. beträffande ett friståendekvalitetsinstitutatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 17och med anledning av motionerna 1997/98:Ub43yrkande 5, 1998/99:Ub210 yrkande 5 och1998/99:Ub227 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. Förhållandena för funktionshindradestudenter i högskolan (mom. 7)(), () ochBarbro () anför:Den pågående utredningen om bemötandet avfunktionshindrade och det givna uppdragettill är mycket viktiga. Vi anser attden utredning som skall genomföra böravse att granska dessa studenters totalastudiesituation. Såväl lokalernas utformning somkringservice och tillgång till tolkhjälp måsteuppmärksammas. Utredningen bör kartläggaotillfredsställda stödbehov och överväga hur de somär ansvariga för lokalutformningen vid universitetoch högskolor skall få tillräckliga kunskaper omolika funktionshinder. Vad vi här har anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1998/99:Ub454yrkande 11, 1998/99:Ub457, 1998/99:So376 yrkande 5och 1998/99:So465 yrkande 23 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 7 bort hemställa7. beträffande förhållandena förfunktionshindrade studenter i högskolanatt med anledning av motionerna 1998/99:Ub454yrkande 11, 1998/99:Ub457, 1998/99:So376 yrkande5 och 1998/99:So465 yrkande 23 och med avslag påmotion 1998/99:So455 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Avtal om ersättningar för kliniskutbildning och forskning (mom. 8)(), (), (), Per () och () anför:Vi anser att regeringen med det snaraste måste setill att de nuvarande orättvisorna i fördelningen aversättningen för klinisk utbildning och forskningundanröjs. För den framtida läkarförsörjningen iNorrlandslänen är det av avgörande betydelse att enhög kvalitet på läkarutbildning, forskning ochforskarutbildning i kan säkerställas ävenframgent. För detta krävs en relevantmedelstilldelning som likställer universitetmed andra svenska lärosäten med motsvarande uppgift.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotionerna 1998/99:Ub422 och 1998/99:Ub448 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 8 bort hemställa8. beträffande avtal om ersättningar förklinisk utbildning och forskningatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub422 och1998/99: Ub448 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Anslagen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (mom. 13), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet har i motioner föreslagiten alternativ budget för . Den framgår avreservation 16 i finansutskottets betänkande1998/99:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslår vi dären utgiftsram på 29 . Eftersom dettaavviker från det som finansutskottet har tillstyrkt,har vi valt att inte reservera oss här men villredovisa vår inställning till utgiftsområdets budgetför 1999.När det gäller verksamhetsområdet , skolaoch vuxenutbildning vill vi framhålla följande.Kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten platsi den svenska skolan. Vi föreslår inrättande av ettfristående nationellt kvalitetsinstitut föruppföljning och utvärdering och en sammanslagning avSkolverket och skolan (). Uppgifterna att svara föruppföljning och utvärdering lyfts i huvudsak frånSkolverket till det nya kvalitetsinstitutet som ivårt budgetalternativ tilldelas 200 miljoner kronor.Anslaget till utgår. I reservation 1 har vinärmare utvecklat vår syn på ett friståendekvalitetsinstitut.Vi föreslår att anslaget A 2 Utveckling avskolväsende och barnomsorg ökas med 8 miljonerkronor. Medlen är bl.a. avsedda förfortbildningsinsatser för lärare ochförsöksverksamhet med IT i gymnasieskolan. AnslagetA 3 Forskning inom skolväsendet tillförs också 8miljoner kronor.Moderata samlingspartiet har konsekvent drivitfrågor som rör den nya informationsteknikensbetydelse för utveckling, förnyelse ochmodernisering. Den nya informationstekniken måsteinföras och komma till användning i alla skolor ochpå alla nivåer. Alla skolor skall vara anslutna tillInternet och kunna använda informationstekniken inomundervisningen. I vårt budgetalternativ anslår visammanlagt ca . För budgetåret 1999föreslår vi under anslaget A 4Program för IT i skolan, dvs. en ökning av anslagetmed 460 miljoner kronor.Vi föreslår att det nya anslaget A 5 Förstärkningav utbildning i storstadsregionerna utgår. Despecifika krav som bl.a. ställs i vissastorstadsområden för att tillförsäkra alla elever engod grundutbildning kan motivera specifika insatser.Problemen skall dock inte lösas genom tillfälligastatsbidrag och särskilda projekt. Vi anser attutveckling och produktion av läromedel för elevermed handikapp är ett prioriterat område och föreslåren ökning av anslaget A 7 med . Viföreslår vidare att anslaget A 12 Bidrag till svenskundervisning i utlandet ökas med 14 miljoner kronor.De svenska skolorna i utlandet underlättar svenskarsmöjligheter att tjänstgöra utomlands och de fungerarockså som betydelsefulla marknadsförare av Sverige.När det gäller anslaget till Särskildautbildningsinsatser för vuxna anser vi attregeringen överbetonar behovet av vuxenutbildningoch underskattar behovet av kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning (KY). Vi anser attantalet platser i KY-utbildningen bör utökas till 17200. Vi föreslår vidare en besparing på sammanlagt876 på anslaget A 15. Antaletplatser i vuxenutbildningen bör minskas i denomfattning som motsvarar vårt besparingsförslag ochvårt förslag till utökning av KY-utbildningen.Som framgår av reservation 1 anser vi attutbyggnaden av universitet och högskolor - både avgrundutbildning och av forskning ochforskarutbildning - skall ske i en takt sommotsvarar intresset bland de sökande och inte som utifrån politiska förtecken. Ett nytt anslag, B57, bör inrättas från vilket lärosäten som har flersökande än studieplatser i grundutbildningen skallkunna få utökade resurser. Vi anser att anslaget B52 Särskilda utgifter inom universitet och högskolorskall avskaffas. Till det nya anslaget B 57 vill vianvisa , vilket motsvarar de avregeringen föreslagna anslagsposterna 1-6 underB 52. Också för forskning och forskarutbildning villvi införa ett nytt anslag, B 56 Medel att fördelaför forskning och forskarutbildning. Till det villvi anslå , i vilken summa ingår de avregeringen föreslagna anslagsposterna 7, 8 och 9under B 52. De blivande universiteten i ,och bör få en ökning av sina anslagtill forskning och forskarutbildning, med 25, 10respektive utöver regeringensförslag för och en ytterligare ökningstegvis de två därpå följande åren. Högskolan iKarlskrona/bör ges möjlighet att bli enkomplett specialhögskola inom informationsteknik ochså småningom ett IT-universitet. Vi föreslår därför10 utöver regeringens förslag tilldenna högskolas anslag till forskning ochforskarutbildning. Regeringens nya forskningsanslagtill är för stort och bör minskas med20 . Anslaget B 53 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorkan minskas med . Till Sunet villvi anvisa mer än regeringenföreslagit. Som ett nationellt kunskaps- ochkompetenscentrum av yppersta slag skall Sunet verkaför att Internetkompetensen höjs i ochstödja och fördjupa det alltmer nödvändigasamarbetet mellan de kommersiellaInternetleverantörerna.I vår alternativa budget anslår vi sammanlagt 405miljoner kronor mer än regeringen inomverksamhetsområdet och internationellaforskningsresurser för förstärkning avforskningsråden, internationellt forskningssamarbetesamt medel för dyrbar vetenskaplig utrustning. Viökar anslagen till , ,ochTeknikvetenskapliga forskningsrådet med 25 miljonerkronor till vartdera rådet, en uppräkning med 100miljoner kronor jämfört med regeringens förslag. Vianser att det förutvarande anslaget för Europeiskforskningssamverkan skall återinföras och anslårunder ett nytt anslag på statsbudgeten, D 19, ettbelopp på . Enligt vår meningfinns det många skäl för internationell samverkan.Fortsatta framsteg, inte minst inom naturvetenskapoch teknik, kräver sådana investeringar att de äromöjliga för ett enskilt land att klara. På fleraområden krävs dessutom internationell lagstiftningoch standardisering, varför svenska initiativ i detavseendet förutsätter deltagande i deninternationella forskningsmiljön. Anslaget Medel fördyrbar vetenskaplig utrustning bör tillföras 10miljoner kronor för att rädda användningen av dehögpresterande datorsystemen, s.k. superdatorer.Beträffande området Gemensamma ändamål anser vi atten besparing om är möjlig inomanslaget E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. Vi föreslårdärför ett med detta belopp minskat anslag.2. Anslagen under utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning (mom. 13)och (båda kd)anför:Kristdemokraterna har i motioner föreslagit enalternativ budget för . Den framgår avreservation 17 i finansutskottets betänkande1998/99:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslår vi där enutgiftsram på 28 . Eftersom dettaavviker från det som finansutskottet har tillstyrkt,har vi valt att inte reservera oss här men villredovisa vår inställning till utgiftsområdets budgetför 1999.När det gäller verksamhetsområdet , skolaoch vuxenutbildning föreslår vi att anslaget A 12Bidrag till svensk undervisning i utlandet tillförsytterligare utöver regeringensförslag. Vi anser att den av beslutade(prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU1)besparingen på drabbarundervisningen vid de svenska utlandsskolorna hårt.Vi kristdemokrater välkomnar satsningen påvuxenutbildning och som innebär attmotiverade människor får nya möjligheter tillkunskaper. Vi anser dock att den utbyggnadstakt somregeringen förespråkar är alltför snabb, bl.a. finnsdet en uttalad lärarbrist särskilt vad gällervuxenpedagogiskt utbildade lärare. Vi anser attutbyggnadstakten bör vara 7 500 platser i ställetför regeringens förslag om 10 000 platser. Vi hardärför i vårt budgetalternativ minskat anslaget A 15Särskilda utbildningsinsatser för vuxna med 80miljoner kronor vilket motsvarar en minskning avantalet platser med 2 500.Vi välkomnar högskolesatsningen som regeringen gör,men vill varna för att en alltför hög takt iutbyggnaden innebär risk för att kvaliteten iutbildningen blir lidande. Därför vill vi utökaantalet platser i en något lugnare takt än denregeringen föreslår. bör det tillkomma 7 500nya platser, och utbyggnaden bör fortsätta med likastort antal nya platser de två följande åren, alltsåäven . Därtill bör komma en särskildsatsning med 5 000 platser 2000.Samtliga dessa platser skall vara permanenta. Denlugnare utbyggnadstakten ger också utrymme för attförstärka forskarutbildningen med 50 miljonerkronor, vilket bidrar till att öka antaletdisputerade lärare. Dessutom avsätter vi 50 miljonerkronor till kompetensutveckling i pedagogik förhögskolans lärare.