bet · GL01KU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Anmälaren hemställer attkonstitutionsutskottet granskar hur regeringenhandlagt ärenden som innebär användning av debeviljade medlen till Europainformation inomutgiftsområde 5 och utrikesminister tjänsteutövning i detta avseende.UtredningenUtskottet har tagit del av Utrikesdepartementetsinformationsbroschyr Jag är nyfiken EU.I en promemoria inhämtad från Statsrådsberedningen,vilken upprättats inom , harföljande underlag lämnats, bilaga A 2.9.UD har i promemorian lämnat en utförlig redogörelseför den informationsverksamhet UD bedriver med de avriksdagen anslagna medlen. UD har också kommenteratanmälarens påstående att UD:s broschyr Jag ärnyfiken EU är osaklig på åtminstone tre punkter.När det gäller inriktningen avinformationsverksamheten var enligt promemorian UDoch överens om att, efter detatt avslutat sitt arbete, gemensamtta ansvar för att stimulera den offentliga debattenkring frågorna i regeringskonferensen och geföreträdare för olika åsiktsyttringar utrymme attargumentera för sina uppfattningar. Enligt enpromemoria från statssekreteraren för EU-frågorskulle regeringens informationsaktiviteter ha sammahuvudinriktning som den utåtriktade verksamhet sombedrivits av . Seminarier skullearrangeras, snabb och lättläst information omförhandlingsprocessen spridas till allmänheten vianyhetsblad och Internet, expertis inomRegeringskansliet ställas till förfogande för deorganisationer och andra som önskar information ochdiskussion om frågorna som kom upp iförhandlingarna, medierna få kontinuerlig tillgångtill information om förhandlingsprocessen m.m.Denna inriktning har enligt promemorian igranskningsärendet legat till grund för denomfattande informationsverksamhet UD har bedrivitkring regeringskonferensen sedan sommaren 1996.Ambitionen har varit tydlig. Saklig information omregeringens EU-politik och aktuella EU-frågor skallspridas till en bred krets. Ett omfattande arbetehar lagts ned på att producera och nå ut medmaterial samt att arrangera seminarier och stimuleraden offentliga debatten kring dessa frågor.Broschyren Jag är nyfiken EU inleds med ett förordav utrikesministern, som ger regeringens syn påAmsterdamfördraget. Därefter ges en relativtkortfattad beskrivning av de förändringar sommedlemsländerna kommit överens om genomAmsterdamfördraget. Ambitionen har, enligtpromemorian, varit att på ett sakligt sätt redogöraför dessa förändringar. Det ligger i sakens naturatt en broschyr som skall vara lättillgänglig för enbred publik är relativt kortfattad. I promemoriantillbakavisas anmälarens påståenden om osakligheteri broschyren.Utfrågning av utrikesminister utrikesminister , bilaga B3, var syftet med är nyfiken EU attytterligare stimulera intresset för EU. Fråndepartementets sida ville man att allmänheten skulleställa frågor och i broschyren hänvisas tillriksdagens EU-upplysning, men också tillriksdagspartierna. En bred och lättillgängliginformation kan inte gå in i alla detaljer, utanmåste av naturliga skäl lämna en del frågor för attvara lättillgänglig. menar självatt det som gjorts är sakligt och korrekt.Broschyren är enligt henne ingen partsinlaga utan ensaklig redogörelse för vad Amsterdamfördragetinnehåller. Där görs en saklig genomgång av defrågor där och dess regering har arbetatsärskilt starkt, dvs. de områden som har varitprioriterade. Dessa är områden som har förankrats iriksdagen. Utrikesministern anser att det ärnaturligt att svenska folket får del av vad Sverigesom land satsat på i en förhandling och vad somuppnåtts. Dessutom beskrivs förhandlingsresultatetbeträffande andra frågor, som andra länder drivit,t.ex. Det hade gärna velatvara utan, men andra länder ville ha det. De somstår för informationen är hon själv, i förordet, ochRegeringskansliet. Materialet utformades av enjournalist i mycket nära samarbete medRegeringskansliets tjänstemän. Användningen av medeltill produkten godkändes på tjänstemannanivå.Lena anser inte att Amsterdamfördragetinnebär någon avvikelse från ,vilket anmälaren gjort gällande. Hon anser inteheller att Amsterdamfördraget inskränker dennordiska passunionen på något sätt, något somdäremot anförts i granskningsanmälan. OmAmsterdamfördraget ratificeras införs också enkonstitutionell ordning i EU som liknar den svenskaoffentlighetsprincipen, även om det bara är ettförsta steg som måste följas av flera. Det innebäralltså inte att allt är precis som den svenskaoffentlighetsprincipen, men att vi har kommit en brabit på väg. Enligt utrikesministern är det dock interealistiskt att tro att EU kommer att införameddelarfrihet av svensk modell.Som svar på frågan varför inga EU-kritiskaorganisationer räknats upp i broschyren bland deorgan som kan svara på frågor anför att de som vill ha material från olika sådanaorganisationer kan få det via EU-upplysning. Hon är inte orolig för att EU-upplysningen i skall anses obalanserad.Hänvisar man hos EU-upplysningen tillriksdagspartiernas kanslier kan säkert vart och ettav dem tala för sig självt. Hon är dock intefrämmande för att vara ännu mer generös och särskiltförteckna de organisationer som är kritiska. Det ärvidare projektbidrag på gång till flera av de EU-kritiska organisationerna. Naturligtvis gäller attdet är organisationer som har att föra fram EU-information och EU-ståndpunkter som kan sökaprojektbidragspengarna.Lena kommenterar också ett påståendeom att bedrivit åsiktsreklam iSveriges television och när man visatinformationsfilmer under rubriken iprogrammet Anslagstavlan. Hon förnekar att detvarit fråga om åsiktsreklam och påpekar atttelefonnumret till EU-upplysning varithuvudnumret i TV-inslagen. Hon framhåller vidare attde regler som gäller för medverkan i Anslagstavlannaturligtvis har följts.Projektpengar till EU-kritiska organisationerRegeringen beslutade om en nyförordning (1998:173) om projektbidrag förinformations- och kunskapshöjande insatser inomEuropeiska unionen. Genom förordningen ges ideellaorganisationer och stiftelser möjlighet att sökaprojektbidrag. Projekt som kan komma i fråga förbidrag skall vara av folkbildningskaraktär och hagod spridning. Vilken inställning till EU denorganisation som söker bidrag har är dock inteavgörande för utdelningen av projektbidrag.Förordningen träder i kraft den 1 juni 1998.Ansökningar om bidrag kommer att kunna lämnas tillUtrikesdepartementet ochansökningstillfällena annonseras i dagspressen. Imaj annonseras det första ansökningstillfället.Efter får en utvärdering göras avhur stora resurser som bör avsättas tillprojektbidragen.Utskottets bedömningUtskottet finner mot bakgrund av utredningen iärendet att använt de avriksdagen anslagna medlen till Europainformation pådet sätt som avsett. Något stöd för kritikav utrikesminister i detta avseende föreligger alltsåinte.Granskningen föranleder inte något vidareuttalande från utskottets sida.3 Handläggningen av vissaregeringsärenden3.1 Regeringens beslut i fråga ompermutation av StiftelsenBostadskooperationens GarantifondAnmälanI en anmälan, bilaga A 3.1, har begärts granskningav regeringens beslut ompermutation av Stiftelsen . Granskningen bör enligt anmälan ikvarstående del - sedan jävsfrågan behandlats under1995/granskning (bet. 1995/96:KU30 avsnitt12) - avse regeringens skäl för beslutet att delaupp fonden.I en komplettering till anmälan har förhållandettill om statsstöd aktualiserats,bilaga A 3.2.Genom det i anmälan nämnda beslutet gav regeringenStiftelsen ()tillstånd att dels till en av HSB bildad stiftelse,, överlåta den del av SBG:sförmögenhet som enligt SBG:s interna redovisning varknuten till HSB, dels ändra stiftelsens stadgar.Beslutet innebar ändring av ett beslut avKammarkollegiet, vari ansökan om permutationavslagits.Bestämmelser om permutation i stiftelserFöreskrifter som stiftaren har meddelat istiftelseförordnandet kan - om inte annat följer avförordnandet - ändras eller upphävas elleråsidosättas för särskilt fall endast under vissaförutsättningar och med tillstånd av myndighet.Bestämmelser om sådana ändringar finns numera istiftelselagen men reglerades förregeringens beslut i permutationslagen (1972:205).Förutsättningen enligt permutationslagen för att enföreskrift skall kunna ändras äratt föreskriften på grund av ändrade förhållanden inte längrekan iakttas, elleratt föreskriften har blivit uppenbart onyttig eller uppenbartstridande mot utfärdarens avsikter, elleratt det föreligger annat särskilt skäl.Fråga om permutation prövas enligt huvudregeln avKammarkollegiet. Avser ett ärende om permutationändrad ändamålsbestämning för egendom av merabetydande värde eller uppkommer i ärendet fråga avsärskild vikt från allmän synpunkt, skallKammarkollegiet med eget yttrande överlämna ärendettill regeringen för avgörande. Ett beslut avKammarkollegiet överklagas också till regeringen.Genom permutationslagen flyttades prövningen avpermutationsärenden från dåvarande Kungl. Maj:t övertill, såvitt avsåg annat än fideikommiss,Kammarkollegiet.I propositionen över permutationslagen (prop.1972:8) hänvisas till en promemoria 30.6.1971 avDepartementsutredningen angående beslutanderätten iärenden om permutation. I promemorian framförs efteren ingående redogörelse för doktrinen på områdetuppfattningen att Kungl. Maj:ts permutationsrättvuxit fram på sedvanerättslig grund med anknytningtill området för allmän civillag.Enligt promemorian borde inte lagen innehålla någramateriella bestämmelser om förutsättningarna förpermutation. Det huvudsakliga motivet härför varsvårigheten att utforma reglerna så att de både gerledning för tillämpningen och lämnar önskvärtutrymme för de nya permutationsgrunder somsamhällsutvecklingen kan motivera. Frågan omeventuella materiella regler om permutation varföremål för mycket delade meningar underremissbehandlingen.Föredragande statsrådet ansåg dock, med hänsyn tillatt permutationsinstitutet onekligen lämnarmöjlighet till väsentliga ingripanden i enskildasdispositioner, att permutationsrätten i sinahuvuddrag borde regleras i lag, men att någondetaljerad författningsreglering avförutsättningarna inte borde komma i fråga. Härtillvar ärendena alltför disparata, och det var vidareangeläget att inte genom utförliga bestämmelser låsarättsutvecklingen. Som utgångspunkt förtillämpningen av lagen borde gälla att den praxissom hade utvecklat sig vid Kungl. Maj:tshandläggning av permutationsärenden skulle följasäven i fortsättningen och att någon ändring avhittills tillämpade allmänna principer inte varåsyftad.I betänkandet Generell permutation avdonationsbestämmelser (SOU 1984:60) uttalas attpermutationsrätten har vuxit fram på sedvanerättsliggrund och att som grund för rätten till permutationligger två, delvis motstående intressen, nämligendels hänsynen till stiftaren, delssamhällsintresset.I betänkandet (s. 79 f.) påpekas att stiftarenssyften med förordnandet kan vid ändrade förhållandenibland inte förverkligas på det sätt han avsett. Omnågon ändring av ifrågavarande urkund då inte kundekomma till stånd, skulle fonden eller stiftelsenantingen bli tvungen att inställa sin verksamheteller få vidkännas avsevärda svårigheter att följastiftarens vilja. Det måste då anses riktigt ochöverensstämmande med stiftarens vilja och med deintressen som är förbundna med fonden ellerstiftelsen att erforderliga ändringar får vidtas.Samhällets intresse har enligt betänkandet,åtminstone tidigare, ofta i doktrinen tillmätts entämligen underordnad betydelse. Detta intresse kanenligt vad som uttalats "knappast motiveraingripande i annat än mer påtagliga fall avonyttighet eller skadlighet" (se , Omstiftelser, s. 306). Det kan finnas skäl att antaatt samhällsintresset kan komma attspela en större roll i permutationsförfarandet änhittills. Enligt en i doktrinen hävdad uppfattning(se L. Vahlén, i svensk rätt,utgiven av i Finland1955, s. 56) torde sålunda enligt moderntbetraktelsesätt samhällsintresset tilläggas störrebetydelse och föranleda till permutation så snartfond- eller stiftelsemedlen inte ger det uttryck somär önskvärt ur samhällets synpunkt.Stiftelselagens bestämmelser om permutationI 6 kap. stiftelselagen (1994:1220) finns numerabestämmelser om vilka förutsättningar som måste varauppfyllda för att föreskrifter i ettstiftelseförordnande skall få ändras eller upphävaseller åsidosättas i särskilt fall. Bestämmelserna istiftelselagen knyter i stora delar an tillpermutationslagens bestämmelser. Till skillnad frånpermutationslagen skall dock bestämmelserna gällaför alla stiftelser oavsett vem som är stiftare.I materiellt hänseende innebär bestämmelserna ihuvudsak att föreskrifter i stiftelseförordnandetfår ändras, upphävas eller i särskilda fallåsidosättas endast om sådana ändrade förhållandeninträtt att den aktuella föreskriften på grund däravinte längre kan följas eller har blivit uppenbartonyttig eller uppenbart stridande mot stiftarensavsikter eller om det finns andra särskilda skäl (1§ andra stycket). Vid ändring av föreskrifter omstiftelsens ändamål skall vad som antas ha varitstiftarens avsikt beaktas så långt som möjligt (1 §tredje stycket).I formellt hänseende innebär bestämmelserna - imotsats till vad som är fallet enligtpermutationslagen - att det alltid är stiftelsensstyrelse eller förvaltare som ytterst svarar förbesluten i frågor om ändring m.m. Bl.a. gäller attdet endast är styrelsen eller förvaltaren som förstiftelsens räkning får ansöka om tillstånd tilländring m.m. (se 6 kap. 2 § och prop. 1993/94:9s. Det är således styrelsen eller förvaltarensom beslutar om ändring m.m. av föreskriften istiftelseförordnandet. Enligt stiftelselagen fårdock ett sådant styrelsebeslut inte tillämpas innanKammarkollegiet gett sitt tillstånd till det eller,om beslutet avser föreskrifter av ren detaljnatur,innan tillsynsmyndigheten har fått tillfälle attkontrollera att beslutet inte strider motstiftelselagen. Kammarkollegiets beslut fåröverklagas hos regeringen (2 §).När det gäller gränsdragningen mellan föreskriftersom kan ändras m.m. bara efter tillstånd ochföreskrifter som kan ändras m.m. efter kontroll avtillståndsmyndighet lämnar stiftelselagen ett klartbesked. I lagen finns nämligen en uppräkning avsådana föreskrifter eller slag av föreskrifter somär tillståndspliktiga (se 1 § första stycket, jfr 3§ andra stycket och 4 §).Den ordning som beskrivits gäller emellertidinte om styrelsen eller förvaltaren enligt en avstiftaren i stiftelseförordnandet meddeladföreskrift uttryckligen har förbehållits rätt attutan tillstånd av myndighet ändra, upphäva elleråsidosätta särskilt angivna föreskrifter istiftelseförordnandet som angå annan fråga änstiftarens ändamål (ändringsförbehåll). I dylikafall gäller inte några restriktioner för styrelsenseller förvaltarens rätt att fatta beslut om ändringm.m. (3 § första stycket).EU:s regler om statsstödEG-fördragets regler om statsstöd utgör en del avden reglering som skall säkerställa att konkurrenseninom den inre marknaden inte snedvrids. Reglernaåterfinns i artiklarna 92-94 i EG-fördragets kapitelom konkurrensregler. De har till syfte att förhindraatt konkurrensförhållandena inom gemenskapenförvanskas genom att medlemsstaterna ekonomisktgynnar vissa företag eller viss produktion.Artikel 92.1 uppställer ett principiellt förbud motstatsstöd "som ges av medlemsstat eller med hjälp avstatliga medel, av vilket slag det än är, somsnedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensengenom att gynna vissa företag eller viss produktion"och som "påverkar handeln mellan medlemsstaterna".Artikeln gäller, enligt sin lydelse, endast om inteannat föreskrivs i fördraget. Förbudet är såledesinte absolut utan inskränks och modifieras av andrabestämmelser.PermutationsärendetStiftelsen Bostadskooperationens GarantifondStiftelsen bildades av ek.för. och Svenska ek. Den har enligtstiftelseurkunden och stadgarna till ändamålatt i fråga om sådana bostadsrättsföreningar som har avRiksbyggen och godkända stadgar upptaga lånför hyresbortfall enligt kungörelsen (1972:760) om lånavseende kostnader för outhyrda lägenheter eller mottatillskott för täckande av hyresbortfall,att lämna tillskott för täckande av kostnad för hyresbortfall,att motta och förvalta säkerheter för och medel avsedda föråterbetalning av upptagna lån och ombesörja sådanåterbetalning,samt att driva annan härmed sammanhängande verksamhet.I stadgarna föreskrivs också att för återbetalningav lån som upptagits i fråga om bostadsrättsföreningmed av HSB godkända stadgar svarar endast dels medelsom erhållits genom lån till kostnader avseendehyresbortfall inom sådan bostadsrättsförening, delsav HSB inbetalade medel, dels ockinteckningssäkerhet eller borgen som ställts avsådan bostadsrättsförening, av HSB eller av medlem iHSB.Motsvarande bestämmelse gäller i fråga ombostadsrättsförening med av godkändastadgar.Enligt permutationsansökningen hade till följdav utvecklingen på bostadsmarknaden SBG:shuvudsakliga verksamhet kommit att bestå i främstnedan angivna uppgifter.lämna icke återbetalningspliktiga bidrag tillbostadsrättsföreningar anslutna till HSB eller förviss del av uteblivna årsavgifter i de fallbostadsrättsföreningarna inte lyckats upplåta samtliga sinalägenheter med bostadsrätt,lämna icke återbetalningspliktiga marknadsföringsbidrag förbostadsrättsföreningar som har svårigheter att upplåta sinalägenheter med bostadsrätt,lämna återbetalningspliktiga räntefria lån tillbostadsrättsföreningar som inte lyckats upplåta samtligalägenheter med bostadsrätt,lämna lån till bostadsrättsföreningar som har svårt attupplåta sina lägenheter med bostadsrätt för att underlättaupplåtelser med bostadsrätt genom att sänka insatserna ochersätta dem med lån.Vad gäller SBG:s ekonomiska resurser utläses avpermutationsansökningen att SBG erhållit ekonomiskaresurser för sin verksamhet huvudsakligen genom attav HSB och bildade bostadsrättsföreningarerlagt avgifter till SBG i samband med attbostadsrättsföreningarna uppförde sina byggnadersamt att HSB och därutöver lämnat riktadebidrag samt lån till SBG.För beslut inom stiftelsen föreskrivs i stadgarnaatt beslut om upptagande av lån eller om tillskottfår fattas endast av en fulltalig och enhälligstyrelse. Vidare föreskrivs att ett beslut omändring av stadgarna eller om upplösning vara giltigt skall godkännas avHSB:s ek. för., Svenska ek.för. Stiftelsen skall vidare varaundantagen från tillsyn enligt tillsynslagen.Stiftelsens styrelse består enligt stadgarna av tvåledamöter utsedda av HSB resp. . Ävenrevisorerna skall vara två, utsedda av HSB resp.Riksbyggen, och därutöver får Kungl. Maj:t utse enrevisor.1972 års kungörelse m.m.I kungörelsen (1972:760), som upphävdes 1976,föreskrivs stödåtgärder för att motverkakonsekvenserna av hyresförluster för outhyrdalägenheter i statligt belånade flerfamiljshus underåren 1971-1973. Som villkor föreskrivs i 6 § för låntill annan än allmännyttigt bostadsföretag attsäkerhet ställs i form av sådan borgen som för egenskuld, som kan antas utgöra betryggande säkerhet,eller närmare angiven panträtt.I propositionen med begäran om godkännande avgrunderna för lånen (prop. 1972:124) anges att HSBoch Svenska övervägde att tillskapa organsom skall ha till uppgift att som låntagare motta delån som hänför sig till de särskildabostadsrättsföreningarna och att avsikten var attHSB:s resp. organisationer skulle iklädasig borgen för låneskulden till staten.Stiftelsen befriades enligt en särskild lag(1973:278, upphävd 1994) från skyldighet att erläggainkomst- och förmögenhetsskatt för medel som denförvaltar i enlighet med sitt ändamål, och avdragmedgavs för bidrag till stiftelsen. I propositionenom lagen (prop. 1973:103) anges attåterbetalningarna av lånen avses skola finansierasgenom tillskott från föreningar i nyproduktionen.I permutationsärendet sökt åtgärdSBG, ekonomisk förening och ekonomisk förening gav i inen ansökan om permutation samt om ändring avstadgar. Det tillstånd som söktes gällde uppdelningav SBG med överlåtelse av del av stiftelsenstillgångar och skulder till den av samt följdändring avstiftelsens stadgar. Uppdelningen avsågs ske så attSBG överlåter den del av sina tillgångar och skulder"som är identisk med HSB-sfären inom SBG".Av sökandena åberopade skälSBG är i praktiken allt sedan stiftelsens tillkomst uppdeladpå så sätt att från HSB-sfären erlagda avgifter och bidrag ochlån endast kan utbetalas till bostadsrättsföreningar inom HSB-sfären och från Riksbyggesfären erlagda avgifter och lämnadelån endast kan utbetalas till bostadsrättsföreningar inomRiksbyggesfären. Detta var enligt ansökan en förutsättning närstiftelsen bildades, och en uppdelning således i linje medstiftarnas avsikter.SBG beslöt att för Riksbyggensbostadsrättsföreningar inte göra några nya åtaganden utan attendast svara för redan gjorda åtaganden i form av beslutadeavgiftssubventioner samt att därutöver - i enlighet med av SBGtillämpade regler - för tiden svara föravgiftsbortfall som drabbat av bildadebostadsrättsföreningar.Riksbyggen har vidare beslutat att inte tillföra SBG några nyamedel. Konsekvensen var att SBG skulle komma attinte längre kunna lämna ekonomiskt stöd till av Riksbyggenbildade bostadsrättsföreningar, och SBG därmed på grund avändrade förhållanden inte kunna fullgöra den verksamhet somstiftarna avsett.I ett yttrande anförs att skäl för enpermutation förelåg redan när möjligheten att erhållahyresförlustlån upphörde vid utgången av , men frågankom inte då att aktualiseras.Argument 1 om en uppdelning sedan stiftelsenstillkomst har underkänts som permutationsskäl bådeav Kammarkollegiet och regeringen. Argument 2 och 3framfördes i överklagandet och har därför endastprövats i det sammanhanget.Kammarkollegiets skäl i beslut (avslag)Kammarkollegiet anförde bl.a. följande som skäl försitt beslut att avslå ansökan:För att permutation skall kunna medges fordras attförordnandet genom ändrade förhållandenuppenbarligen blivit stridande mot utfärdarnasavsikter. De ändrade förhållanden inombostadsmarknaden, som innebär att belastningen påstiftelsen är större än under inledningsskedet, kaninte anses innebära att stiftelseförordnandet blivitstridande mot utfärdarnas avsikter.Regeringens skäl i beslut 30.3.1995 (bifall)I sitt beslut att bifalla ansökan anförde regeringenbl.a. följande:... numera ändrade förhållanden inträtt därigenomatt ... Riksbyggesfären ej längre kommer atttillskjuta medel till stiftelsen. Om stiftelsenfortsätter sin verksamhet i oförändrade formerinnebär det att endast HSB-sfären tillskjuter medeltill användas för tillskott tillbostadsrättsföreningar i såväl HSB- somRiksbyggesfären. Detta får anses vara uppenbartstridande mot stiftarnas avsikter såsom de kanutläsas ur stiftelsehandlingarna. Med hänsyn härtilloch eftersom den av HSB bildade stiftelsen verkarför, såvitt rör HSB-sfären, samma ändamål somStiftelsen skall,överklagandet bifallas.Uppgifter i revisionsberättelse för SBGDet kan påpekas att SBG:s revisorer irevisionsberättelse för , efteratt ha noterat att SBG:s tillgångar, skulder ocheget kapital fördelas mellan HSB-sektorn ochRiksbyggen påpekat att, för de medel som efter dennafördelning lånats ut till HSB resp. , HSBtill skillnad mot endast ställt säkerhetför en begränsad del och att den räntesats förutlånade medel som utgått för HSB:s delunderstigit motsvarande räntesats för Riksbyggen.Eftersom det inte fanns någon stadgeenlig grund föråtskillnad mellan organisationerna, ansågrevisorerna att förräntningen av utlånade medel,allt annat lika, borde utgå efter enhetligaprinciper.Revisorerna påpekade vidare att efterräkenskapsårets utgång styrelsen beslutat attöverlåta tillgångar, skulder, förpliktelser ochövriga åtaganden som ansetts tillhöra HSB-sektorntill och att beslutet verkställtsper . Revisorerna ansåg attöverlåtelsen stred mot , men eftersomhändelsen inträffat efter räkenskapsårets utgånguppsköts prövningen av frågan till nästföljande årsrevision.Frågor till och svar från RegeringskanslietUtskottet begärde i brev svar på vissafrågor.