bet · GL01JoU26 · 1998-03-26 00:00:00 — Det kan tilläggas attSjöfartsverkets undersökning av ett system med uppbyggande och harmonisering avmottagningssystem för fartygsgenererat avfall kommer att redovisas under mars1998. Undersökningen kommer att ingå i den utredning av gällande regler föringripande vid oljeutsläpp till havs som tillsattes (dir. 1996:82).Utredaren skall redovisa sitt uppdrag . Vidare harutskottet inhämtat att, inom ramen för HELCOM, beslut kommer att fattas vid ettministermöte om obligatorisk landlämning av fartygsgenereratavfall, framför allt olja. Beslutet är avsett att börja gälla den 1 januari2000. Härutöver har i samarbete med tyska myndigheter inlett ettpilotprojekt med transpondrar, dvs. radiosändare, som har installerats på fyrafärjor i trafik mellan och . Projektet skall utvärderas underår 1998. Om projektet är framgångsrikt är avsikten att utarbeta ett förslagtill EU och IMO () om ytterligare åtgärder.Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo731 (m) yrkande 16 lämnas utanvidare åtgärd.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna i motion Jo717 (m) omvikten av att olika slag av avfall från fritidsbåtar omhändertas på ettmiljömässigt tillfredsställande sätt. Utskottet vill emellertid erinra om attlandbaserad verksamhet och anläggningar för omhändertagande av föroreningartill havet regleras i bl.a. miljöskyddslagen, renhållningslagen och plan- ochbygglagen. Råd och anvisningar för denna verksamhet utarbetas av berördamyndigheter. Motionen avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Även frågor om miljö behandlades ingående av utskottet våren ochhösten 1997 (1996/97:JoU15 respektive 1997/98:JoU5). Utskottet redogjorde dåför det arbete som pågår på det globala planet och inom bl.a. HELCOM. redogörelse ovan framgår att miljöministrarna vid det 19:ekommissionsmötet kommer att fatta beslut om obligatorisklandlämning av fartygsgenererat avfall. Dessutom förväntas ettbeslut om ett handlingsprogram för regionen. Beträffande jordbruketsmiljöpåverkan vill utskottet hänvisa till sin behandling av enproposition om hållbart fiske och jordbruk (prop. 1997/98:2, bet.1997/98:JoU9). Utskottet gjorde då samma bedömning som regeringen att iSveriges närområde tyngdpunkten främst bör ligga på insatser för miljön inomÖstersjöregionen, där jordbrukets miljöpåverkan är av betydelse. Vidareredovisade utskottet utförligt de svenska insatserna på jordbrukets område inomÖstersjöregionen. Mer övergripande frågor om den svenska miljöpolitikensutformning, bl.a. vad gäller miljö, kommer utskottet emellertid attta ställning till i samband med behandling av den till april 1998aviserade miljöpolitiska propositionen. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrks motionerna Jo702 (c), Jo705(c) och Jo773 (mp) i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Frågan om oljeletning i har behandlats av utskottet vid ett flertaltillfällen, i betänkande 1997/98:JoU5. Utskottet redogjordeingående för utvecklingen på området och den agerande ochupprepade sitt tidigare ställningstagande att oljeletning i är enviktig fråga såväl för fisket som för miljövården.I ett frågesvar (prot. 1997/98:73, frågorna 456, 463 och 470)konstaterade miljöministern att vid ett flertal tillfällen har ageratkraftfullt när det gäller regler för kemikaliehantering i samband medoljeborrning. Inom har länderna åtagit sig att minskautsläppen av olika kemikalier. Den senaste s.k. Esbjergdeklarationen från denfjärde internationella , som omfattar åttasärskilda områden, bl.a. skydd av ekosystem, sätter det slutliga målet förhalter av miljögifter i haven till nära noll . åtaganden oftast konkretiseras inom OSPAR-kommissionensbindande beslut är aktivt i fråga om att genomdrivaEsbjergåtagandet i denna konvention, dels som en övergripande målsättning, delsmed en konkret strategi för genomförande. Miljöministern uttryckte sinförhoppning att kunna delta i det ministermöte som fattar dettabeslut. Vad gäller planerna på provborrning efter olja på norskt territoriumhar tidigare krävt en omfattande miljökonsekvensbeskrivning. Enligt ettinterpellationssvar (prot. 1997/98:81 5 §) avvaktar regeringenfortfarande den slutliga och sammanfattande miljökonsekvensbeskrivningen. Norgehar genomfört de delmoment i miljökonsekvensbeskrivningen som svenskamyndigheter har begärt och redovisat dessa. Vad som saknas är den norskasammanfattningen och slutsatsen. När den är färdigställd kommer den svenskaregeringen att remissbehandla hela miljökonsekvensbeskrivningen för attdärefter avge yttrande till den norska regeringen. Den svenska inställningentill oljeborrning i ekologiskt känsliga områden är enligt miljöministernnegativ.Den planerade verksamheten på danskt territorium faller enligt regeringensbedömning under den nordiska miljöskyddskonventionen. Miljöministern anserdärför att det finns behov av ytterligare underlag när det gäller konse-kvenserna för svenska intressen innan beslut fattas. I underlaget bör även ingåfrågor rörande effekter av kemikalieanvändning. Med hänvisning till dennordiska miljöskyddskonventionen har regeringen därför begärt samråd med dendanska regeringen i enlighet med konventionen. I sitt interpellationssvar den17 mars ansåg miljöministern att den konkreta innebörden av denna begäranbör bli att de danska myndigheterna utarbetar en miljökonsekvensbeskrivning ochatt därefter tar ställning till beskrivningen och därmed också tillverksamhetens lämplighet. Miljöministern anser att ett eventuellt danskt beslutom koncession, i enlighet med den nordiska miljöskyddskonventionen, bör avvaktaett svenskt ställningstagande i frågan.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Jo740 (fp), Jo745 (mp)yrkandena 3 och 4 och Jo754 (fp) i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Beträffande yrkande 4 i motion Jo745 (mp) om fredning av villutskottet utöver det ovan anförda hänvisa till sitt ställningstagande hösten1997 i en liknande fråga (1997/98:JoU5). Med hänvisning till bl.a. Sverigesengagemang i och avstyrktes det dåaktuella motionsyrkandet. Utskottets ställningstagande kvarstår.Växtnäringsläckage m.m.Utskottet har behandlat ett förslag från revisorer angåendemiljövårdsarbetet och försurningen (förslag 1997/98:RR2, bet. 1997/98: JoU18).I huvudsak instämde utskottet i revisorernas allmänna överväganden. Medhänvisning till bl.a. behandling av förslaget till miljöbalk, enaviserad proposition om miljöpolitiken, tidigare riksdagsuttalanden i fråganoch pågående arbete på området ansåg utskottet att de då aktuella motionernainte borde medföra någon särskild åtgärd från sida. Med hänvisninghärtill finner utskottet att även motionerna Jo709 (fp) yrkande 3, Jo731 (m)yrkande 2 och Jo756 (m) yrkande 9 kan lämnas utan vidare åtgärd.I den miljöpolitiska proposition som kommer att presenteras för riksdagenlängre fram i vår kommer, enligt vad utskottet inhämtat, regeringen attredovisa en samlad bedömning av behovet av ytterligare åtgärder för att nåmiljömålen bl.a. vad avser minskat kväveläckage från olika samhällssektorer.Utskottet går därför i detta sammanhang inte närmare in på de miljöproblem somtas upp i motionerna Jo738 (v), Jo745 (mp) yrkande 2, Jo749 (kd) och Jo770 (s).Motionerna avstyrks.På samma grund avstyrks även motion Jo734 (kd) om en särskild strategi förökad kolbildning.Enligt regeringens förslag till miljöbalk skall försiktighetsprincipen gällavid all verksamhet som omfattas av balkens tillämpningsområde, dvs. Förslaget bereds av utskottet (prop.1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20). Motion Jo775 (v) yrkande 1 kommer således attbli tillgodosedd i detta sammanhang utan att någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida kan anses påkallad.I december 1997 slutredovisade resultatet av den förstaetappen av det tvärvetenskapliga forskningsprojektet i befintlig bebyggelse (Rapport 4847). Rapporten, som utvärderaroch jämför sex olika avloppssystem med hänsyn tagen till bl.a. lokalaförutsättningar, vänder sig till kommuner, forskare, konsulter och andra somarbetar med sådana system. Vidare förekommer satsningar på kretsloppsanpassningav va-system inom ramen för projekt som finansieras genom den s.k.kretsloppsmiljarden. Även inom ramen för regeringens satsning på lokalainvesteringsprogram för stöd till ekologisk omställning och utveckling kanmedel beviljas till projekt inom va-området. I likhet med motionärerna i motionJo726 (mp) anser utskottet givetvis att tekniska lösningar som främjarkretsloppsanpassning och resurssnålhet bör eftersträvas. Det får emellertid iförsta hand anses ankomma på berörda kommuner att ta ställning till valet avavloppsmetod. Motion Jo726 (mp) yrkande 4 avstyrks således.Motion Jo758 (m) yrkande 3 tycks närmast avse den rättsliga skyldigheten atterlägga skadestånd i samband med förorening av fiskevatten. Utskottet hänvisari första hand till bestämmelserna i miljöskadelagen (1986:225), som föreslåsinarbetade i den nya , 32 kap. Vidare bör framhållas att miljöbalkeninnehåller skärpta bestämmelser om bl.a. ansvaret för efterbehandling avförorenade mark- och vattenområden (2 kap. 8 § och 10 kap.). Motionen avstyrksi denna del.Utskottet delar i allt väsentligt de synpunkter på våtmarkernas ochkantzonernas betydelse för reduktion av växtnäringsläckaget till havet ochderas betydelse för den biologiska mångfalden som framförs i motionerna Jo731(m), Jo758 (m), Jo759 (s) och Jo760 (m). Vid budgetbehandlingen hösten 1997tillstyrkte utskottet ett förslag om utökning av jordbruketsmiljöersättningsprogram med (1997/98:JoU1). Någotsenare framhöll utskottet i annat sammanhang miljöersättningsprogrammet som ettviktigt redskap för att öka måluppfyllelsen i fråga om reduktion avkväveläckaget från jordbruket (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9). Utskottetuttalade vidare att, vid utformande av programmet, hänsyn bör tas till behovetav att öka måluppfyllelsen genom höjda ersättningsnivåer och till behovet avutökade arealmål för olika åtgärder. Så långt det är möjligt bör administrativaförenklingar genomföras. Höjda ersättningar, utökning av arealmålet för våtmarksom anläggs på betesmark och en effektivare styrning av ersättningen föranläggning av extensiv vall till de områden i landet där miljöproblemen ärstörst bör enligt utskottet kunna medverka till uppfyllelse av målet om en 50-procentig reduktion av kväveläckaget från jordbruket. I enlighet härmedutfärdade regeringen en förordning (1997:1336) om miljöstöd.Utskottet vill även erinra om regeringens uppdrag till en särskild utredare attlämna förslag till fortsatt inriktning och innehåll i ett svenskt miljöprogramenligt rådets förordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoder inom jordbruketsom är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven (dir. 1998:11).Uppgiften, som avser ett program för , skall redovisas senastden . I direktiven nämns särskilt behovet av effektivaremiljöåtgärder för att ytterligare begränsa jordbrukets miljöpåverkan när detgäller växtnäringsläckaget. Det bör tilläggas att vid sin behandlingav den miljöpolitiska propositionen kommer att kunna göra en mer samladbedömning när det gäller behovet av ytterligare åtgärder för att nå miljömålen.Med dessa uttalanden finner utskottet att de krav som framförs i motionerna iallt väsentligt kan anses tillgodosedda. Motionerna Jo731 (m) yrkande 4, Jo758(m) yrkande 1, Jo759 (s) yrkande 4, Jo760 (m) yrkandena 1 och 3-6 bör intepåkalla någon ytterligare åtgärd från sida.Med anledning av motion Jo758 (m) yrkande 1 vill utskottet härutöver erinraom att i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön och i samrådmed naturvårdsmyndigheterna skall verka för en biologisk mångfald och därmedför ett rikt och varierat fiskbestånd. I aktionsplan förbiologisk mångfald finns en lång rad förslag och överväganden angåendebiologisk mångfald, miljötillstånd och miljöeffekter inom fiskesektorn. Vidareutgår stöd för anläggande av kantzoner m.m. längs vattendrag enligtförordningen om miljöstöd.Vattenvårdsorganisationernas och vattenvårdsförbundens uppgifter ochställning har behandlats av utredningen om avrinningsområden som lämnade sittslutbetänkande Miljösamverkan i vattenvården (SOU 1997:155) till regeringen ioktober 1997. Betänkandet bereds i och frågorna kommer attingå i den miljöpolitiska propositionen. Mot den bakgrunden anser utskottet attmotion Jo760 (m) yrkande 2 inte bör föranleda någon ytterligare riksdagensåtgärd.I anslutning till motion Jo762 (c) vill utskottet erinra om att enligtförordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendragbidrag kan utgå även till olivinbehandling av försurade vattendrag. Utskottethar vidare inhämtat att på regeringens uppdrag arbetar med ennationell plan för den långsiktiga kalkningsverksamheten för att motverkaförsurning av vattendrag. Planen skall vara färdigställd . Mot denbakgrunden finner utskottet att motionen inte bör föranleda någon riksdagensvidare åtgärd.Med hänvisning till sitt ställningstagande i betänkande 1997/98:JoU5avstyrker utskottet motion Jo713 (c).Buller m.m.Under senare år har utskottet haft anledning att vid ett flertal tillfällen taställning till frågan om buller. (1997/98:JoU5) redogjordeutskottet utförligt för ställningstaganden i frågan och om detarbete på området som pågår inom . Utskottet vill även erinraom att kommissionen i sin grönbok om framtidens bullerpolitik (KOM(96)0540slutlig) utpekar buller i miljön som ett av de största lokala miljöproblemen iEuropa. När det gäller tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om bullerfrån utrustning som används utomhus har kommissionen lagt fram ettförslag till direktiv från parlamentet och rådet (KOM (1998) 46 slutlig).Utskottet delar i allt väsentligt den syn på bullerfrågornas betydelse somförs fram i motionerna Jo783 yrkandena 1-3 och So345 yrkande 5 (båda fp). Iavvaktan på behandling av den miljöpolitiska propositionen, därutskottet torde få möjlighet att göra en mer samlad bedömning av dessa frågor,bör motionerna i berörda delar lämnas utan vidare åtgärd.Med anledning av motion Jo741 (m) vill utskottet erinra om miljönämndernasmöjligheter att utfärda förelägganden om bl.a. begränsning av bullerstörningaroch om de riktvärden som tillämpas vid reglering av bullervillkor vid nybyggnadav bostäder och vid nybyggnad/väsentlig ombyggnad av infrastruktur inomtrafiksektorn. Utskottet vill även erinra om förslaget om skyddsåtgärder ochförsiktighetsmått i propositionen om miljöbalk (1997/98:45, bet.1997/98:JoU20). Enligt propositionen skall en verksamhetsutövare eller den somgenomför en åtgärd också vidta de försiktighetsmått som behövs för attförebygga, hindra eller motverka att verksamheten eller åtgärder kan medföraskada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön. Med det anförda ochmed hänvisning till vad utskottet anfört ovan om den miljöpolitiskapropositionen avstyrks motion Jo741 (m) i den mån den inte kan ansestillgodosedd.Motion Jo724 (mp) ger utskottet anledning att erinra om försvarsutskottetsuttalande i betänkandet Försvaret och miljön (1996/97:FöU3).Försvarsutskottet konstaterade då att det inom det svenska totalförsvaretbedrivs ett systematiskt och ambitiöst miljöarbete som i flera avseenden liggerföre andra myndigheter. ansåg vidare att det då aktuellaförslaget till miljöstrategi för Försvarsmakten bör kunna utgöra en god grundför ett långsiktigt miljöarbete. När det gäller åtgärder beträffandefastigheter som utsätts för buller, vill jordbruksutskottet för sin del rentallmänt tillägga att inriktningen av den militära flygverksamheten så långtmöjligt bör vara densamma som för den civila flygverksamheten vad avsergenomförande av de stegvisa bullerprogrammen. Vid avvägningen mellan miljö- ochförsvarsintressen måste emellertid särskilda hänsyn tas till den militäraverksamheten. Enligt vad utskottet inhämtat överprövar regeringen förnärvarande ett antal ärenden enligt miljöskyddslagen beträffandeflygflottiljer. I prövningen ingår givetvis även bullervillkor. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo724 (mp) i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd.I likhet med motionärerna i motion N270 (v) anser utskottet att åtgärder börvidtas för att minska vägtrafikens negativa miljöpåverkan. När det gällerfrågan om vätgas som ett av alternativen till fossila motorbränslen harutskottet inhämtat att vätgas visserligen kan betecknas som ett potentielltrent bränsle men att gasen med dagens motortekniska standard kan medföraoönskade utsläpp av kväveoxider. Utskottet avstyrker motion N270 (v) yrkandena5 och 6.Ett förbud mot icke-katalysatorrenade fordon av den innebörd som förordas imotion Jo714 (kd) skulle avse personbilar , dvs. När det gäller den äldre bilparken är det fråga om ett begränsatoch minskande antal fordon med generellt sett tämligen kortakörsträckor. Vid en avvägning mellan å ena sidan den relativa miljöfördel ettsådant förbud skulle medföra och å andra sidan bl.a. kostnaderna för inlösen aväldre fordon, svårbedömda fördelningspolitiska konsekvenser och negativaeffekter för bilhobbyn är utskottet inte berett att förorda ett förbud ienlighet med motionen. Utskottet vill i sammanhanget erinra om detilläggsdirektiv som har utfärdats för (dir.1996:37 och 1998:7), vars uppdrag att göra en översyn av vägtrafikens samladebeskattning har utvidgats till att omfatta även veteranbilar. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i övrigt anfört avstyrks motion Jo714 (kd).KemikaliekontrollMotionernaAllmäntI motion Jo726 (mp) påtalas behovet av att minska antalet farliga kemikalier(yrkande 1). Vidare anförs att allergier hos barn blir allt vanligare och attbarn bör ha rätt att slippa utsättas för kemikalier som skapar allergier(yrkande 2). Föreningen Det naturliga steget har sammanställt fyrasystemvillkor, som innebär att ämnen från jordskorpan (metaller m.m.) inte fåröka i naturen, att kemikalier och föroreningar producerade av människan intefår öka i naturen, att naturens produktionsförmåga och biologiska mångfald intefår minska och att resurserna måste utnyttjas så effektivt och rättvist sommöjligt. Vikten av detta bör som sin mening ge regeringen till känna(yrkande 3). Motionärerna påtalar att i och med undertecknandet i juni1995 av den fjärde Nordsjödeklarationen har lämnat löfte om att införa helt nyaregler och metoder i kemikaliepolitiken (yrkande 7).I motion Jo747 (mp) anförs att den bör ha en mer?självsäker? hållning i EU när det gäller kemikaliefrågor (yrkande 1).Erfarenheterna visar att ?mjuka? styrmedel, t.ex. information, klassning ochbidrag, för att avveckla en viss kemikalie alltid bör kombineras med en entydigpolitisk signal om att ämnet inte kommer att accepteras (yrkande5). Den måste ge berörda myndigheter betydligt merlångtgående mandat än vad föreslår (yrkande 6). I motionendiskuteras också förslag till åtgärder. Motionärerna anförsammanfattningsvis att exemplen på användning av mjuka styrmedel är många och iflera fall bra, men förslagen till radikal användning av t.ex.lagstiftningsinstrumentet är för få (yrkande 7). Den måsteöverväga frågan om nationell kemikalielagstiftning i ett federationsliknandesystem (yrkande 8). S.k. positiv listning bör användas i så stor utsträckningsom möjligt, vilket innebär att endast i förväg godkända substanser tillåts.Positiv listning måste kombineras med urval baserat på kemisk struktur(yrkande 11). Lagstiftning måste bli ett verksamt styrmedel påkemikaliepolitikens område. Förutom miljödeklarationer, som vore ett värdefulltbidrag till olika former av miljömärkningssystem, så kan miljöavgifter användasmer utbrett i det framtida kretsloppssamhället (yrkande 12).Kemikalieinspektionen presenterade en uppföljare till den s.k. 13-listan med 29 ämnen/ämnesgrupper. Någon åtgärdsplan för när dessa ämnen ellerämnesgrupper skall vara avvecklade har dock inte upprättats. Enligtmotionärerna bör arbetet med genomförande av den s.k. 29-listan och tidigaresolnedgångsprojekt återupptas (yrkande 14).I motion Jo756 (m) yrkande 10 behandlas kemikaliekontrollen i ett integreratEuropa. Motionärerna anför bl.a. att den europeiska integrationen ställer kravpå en gemensam strategi och ett sammanhållet regelverk för att minskamiljöstörningarna på kemikalieområdet. Vidare anförs att målet förkemikaliekontrollen måste vara att förhindra skada på människa och miljö.Skadliga ämnen bör, inom ramen för vad som är tekniskt möjligt och ekonomisktrimligt, ersättas med mindre skadliga och helt ofarliga ämnen.Enligt motion Jo778 (v) bör såväl som EU inleda en im-plementeringsprocess för att kunna uppfylla målet i Esbjergdeklarationen(yrkande 1). Vidare påtalar motionärerna att en uppföljning av riksdagsbeslutetom den s.k. 13-listan bör göras (yrkande 2). Även den s.k. 29-listan diskuterasoch motionärerna anför att regeringen bör ta fram ett åtgärdsprogram avseendeämnena på den listan och överväga att införa miljöavgifter på samtliga (yrkande3). Myndigheterna måste enligt motionärerna bl.a. ta aktivare del i attprioritera kemikalieproblemen, föreslå lagregleringar och ge anvisningar ochråd till marknadens aktörer. Organisationen för kemikaliearbetet måste sesöver. Staten bör stödja framtagandet av en mall för grön statlig ochkommersiell upphandling av såväl kemikalier som varor. Information omtillämpningen av 5 § lagen om kemiska produkter bör spridas (yrkande 4).Vissa kemikalierFrågan om båtbottenfärger tas upp i motion Jo719 (m). Motionärerna anför attdet är viktigt att stimulera forskning och försök på området i syfte att fåfram ofarliga båtfärger och tekniska lösningar som till rimliga kostnader kanerbjuda båtanvändarna bättre lösningar än dagens.PVC-plasten diskuteras i motion Jo769 (m). Enligt motionärerna har PVC-plasten många goda egenskaper, t.ex. lång livslängd, motståndskraft mot väderoch vind och låg vikt (yrkande 1). Vidare anförs att PVC-branschen är viktigför den svenska arbetsmarknaden, särskilt i . I är 40 %av de förvärvsarbetande sysselsatta inom industrin (yrkande 2).Kemikalieinspektionen och bör tillsammans med PVC-industrin fåi uppdrag att utarbeta en plan för att avveckla och byta ut de tillsatsämnensom är skadliga för människa och miljö (yrkande 3). Hanteringen av PVC börfölja den riskhantering för varor och ämnen som generellt fastställts avriksdagen och som gemensamt beslutas i internationella sammanhang (yrkande 4).I motion Jo784 (c) yrkande 19 anförs att regeringen bör återkommatill med förslag till åtgärder så att avvecklingsmålet för amalgamuppnås. Ekonomiska styrmedel, t.ex. en direkt avgift på kvicksilver, kananvändas. Regeringen bör även driva dessa frågor inom EU.Utskottets övervägandenAllmäntUtskottet har behandlat frågor om kemikaliekontroll underde , se bl.a. betänkandena /96:JoU10 och 1997/98:JoU4. Vidarebör nämnas att regeringen tillsatte en kommitté med uppgift att göraen översyn av kemikaliepolitiken (). lämnadekommittén betänkandet En hållbar kemikaliepolitik (SOU 1997:84). Kommitténföreslår ett antal mål med inriktning på varor och produktionsprocesser. Vidareföreslås åtgärder på nationell nivå, på EU-nivå och på internationell nivå.Dessutom presenteras förslag angående särskilda frågor, bl.a. plastmaterial ochhormonstörande ämnen. Kommittén bedömer att en fortsatt användning avorganiska, långlivade och bioackumulerbara ämnen framställda av människan ärett hot mot en hållbar utveckling. Vidare anser kommittén att den samladerisken från kemikalier är mer komplicerad och svårbedömd än tidigare.Regeringen lämnade en lägesbeskrivning av arbetet med att föraSverige mot målet ekologisk hållbarhet (skr. 1997/98:13). Såvitt gällerkemikaliepolitik hänvisar regeringen till förslag. Vidare anförsatt regeringen kommer att återkomma till dessa förslag i den miljöpolitiskaproposition som är aviserad till april 1998.Av det anförda framgår att utskottet i samband med behandling avden miljöpolitiska propositionen kommer att få anledning att mer ingåendebehandla frågor om kemikaliepolitik.