bet · GL01TU13 · 1998-05-26 00:00:00 — harheller aldrig velat medverka till att klargöra kostnadsstrukturen inomaffärsområde på ett sådant sätt att det gått att avgöra om det föreliggernågon merkostnad för viss postutdelning. Innan de faktiska omständigheternakring Posten AB:s kostnader är fastställda - av neutral utredare - bör en nypostlag som tar sina utgångspunkter i att staten skall garantera en ?samhälls-omfattande postservice? Något behov av lagstiftning föreliggerinte för närvarande.Motionärerna välkomnar (yrkande 2) regeringens förslag att postverksamhetdefinitionsmässigt inte skall omfatta paketbefordran. Därmed avskaffas delvisden tillståndsplikt som infördes fr.o.m. och som Moderatasamlingspartiet då motsatte sig. Motionärerna tillstyrker regeringens förslagmen framhåller att tillståndsplikten bör avskaffas även för den postverksamhetsom omfattar brevbefordran så att konkurrensen på postmarknaden underlättas.Vidare noteras i m-motionen (yrkande 3) regeringens förslag att den börbemyndigas att införa ett pristak för de tjänster som ingår i postverksamheteni stället för den nuvarande avtalsregleringen mellan staten och . Påsikt med en väl fungerande marknad, där det råder konkurrens, finns det intebehov av en sådan reglering, betonar motionärerna.Med anledning av vad regeringen anför om att genomtillståndsvillkor skall åläggas att tillhandahålla den samhällsomfattande post-tjänsten utan ersättning, framhålls också (yrkande 4) att behovet av en sådansärreglering kan ifrågasättas. bedriver bolaget en samhällsomfattandeposttjänst utan särskild ersättning. Den samhällsomfattande postservicen är isig ett starkt konkurrensmedel för som med stor sannolikhet uppvägerden eventuella merkostnad som kan finnas inom de absolut mest glesbefolkadeområdena.Motionärerna framhåller (yrkande 5) slutligen att de motsätter sigregeringens förslag att tillstånd att bedriva postverksamhet skall få förenasmed villkor som kan innefatta vissa särskilda skyldigheter, såsom t.ex. ensamhällsomfattande posttjänst. De erinrar om sin ståndpunkt att det inte ännufinns några belägg för att den samhällsomfattande postservicen måste garanterasgenom en särskild reglering. Därmed behövs inte heller några tillståndsvillkorför att säkerställa en sådan posttjänst. Andra tillståndsvillkor somregeringen föreslår behövs inte heller, betonar motionärerna.I motion 1997/98:T56 ( yrkande 1) framhåller m.fl. (v) attPosten AB och den service bolaget ger till befolkningen är av så stort värdeatt lagstiftningen måste ge allt tänkbart stöd så att servicen skall kunnabehållas så länge det är möjligt utan alltför stora kostnader för samhället.Det bör därför klart anges att det skall vara en uppgift för PTS att se tillatt får konkurrera på samma villkor som andra företag på marknaden.I v-motionen anförs vidare (yrkande 3) att förfogar över enmycket viktig infrastruktur som är gemensam för oss alla. Det är mot denbakgrunden märkligt, säger motionärerna, att PTS har uppfattningen attpostnummersystemet, Posten AB:s boxanläggningar och adressändringsregistret ärsamhälleliga nyttigheter som är till för alla på lika villkor. Detta synsättbidrar till att slå undan fötterna för och för dess möjligheter attfinnas kvar som rikstäckande postföretag.I motionen framhålls också (yrkande 4) att Posten AB:s främsta uppgift inteär att generera vinst utan att garantera god postal service i hela landet. Medett avkastningskrav hängande över sig blir det lätt så att låterekonomin komma i första hand, på bekostnad av kunderna och personalen.I motion 1997/98:T57 (yrkande 1) framhåller m.fl. (mp) attdet i högsta grad är befogat att staten garanterar en rimlig servicenivå somett övergripande mål för postverksamheten. Motionärerna säger att regeringensförslag innebär att staten endast garanterar vissa posttjänster, men inte någonservicenivå.I motionen framhålls vidare (yrkande 2) att ambitionsnivån i fråga ompostservice i glesbygd måste höjas. Det innebär - betonar motionärerna - attmålet inte skall vara att antalet hushåll utan daglig utdelning inte skall öka,utan i stället att antalet hushåll utan daglig utdelning skall minska.I motion 1997/98:T58 framhåller m.fl. (c) att det är olyckligtatt inte i ett sammanhang kan ta ställning till ändringar i postlagenoch till frågor om den postala infrastrukturen. Tillgången till denna spelaren viktig roll för andra aktörer och därmed för att få en fungerandepostmarknad. Motionärerna betonar att regeringen skyndsamt bör återkomma tillriksdagen med förslag i frågan.I motionen framhålls också (yrkande 2) att postkontoren ochlantbrevbärarna svarar för en stor del av den grundläggande service somlandsbygden väl behöver. Försämringar av denna service slår hårtmot möjligheterna att bo och verka i landet. Av denna anledning anserCenterpartiet att beslut om förändrade verksamheter som exempelvis nedläggningav postkontor, indragning av lantbrevbärarlinjer och portoförändringar alltidskall föregås av regionalpolitiska konsekvensanalyser.I motion 1997/98:T202 framhåller m.fl. (m) att förutsättningarna fören sund konkurrens inom postsektorn måste förbättras snabbt. Detta bör ske delsgenom att staten tar sitt ägaransvar för och förhindrar fortsattmissbruk av företagets dominerande ställning, dels genom att den postalainfrastrukturen tillhandahålls på ett konkurrensneutralt sätt.I motion 1997/98:T801 framhåller () att , från attha varit ett vinstgivande företag med bra service och bra anseende hosallmänheten, genom sin nuvarande ledning fått sin ekonomi radikalt försämrad.Det har skett genom misslyckade tekniksatsningar, försämrad service ochsatsningar på miljöförstörande flyg- och lastbilstrafik, säger motionären. Enparlamentarisk utredning med regionalpolitisk inriktning bör tillsättas, ochden bör inriktas på hur skall kunna utveckla och förbättra sinkärnverksamhet.I motion 1997/98:T808 framhåller m.fl. (v) att bestämmelsernai postlagen om enhetliga priser och Posten AB:s avtal med staten gör attbolaget helt saknar möjligheter att möta den lokala konkurrensen när detgäller enstaka försändelser. Priset är det avgörande konkurrensmedlet, och omPosten AB är utan möjlighet att konkurrera kan inte bolaget längre vara ettalternativ för kunderna på de lokala marknaderna. bör enligtmotionärerna som sin mening ge regeringen till känna vad de anfört om attPosten AB skall få möjlighet att använda lokala priser.I motion 1997/98:T810 (yrkande 1) framhåller och (båda m) att inte motsvarat de krav på moral och etik som skallställas på statliga företag. Lagen måste gälla alla, även . Därför ärdet oacceptabelt att bolaget fortsätter att bryta mot konkurrenslagen.Regeringen bör se till att de statliga företagen följer gällande lagar ochregler.I motionen framhålls vidare (yrkande 2) att Posten AB:s ledning under enföljd av år hävdat att merkostnaden för bolaget att vara en rikstäckandeoperatör är . har det efter en del utrednings- ochanalysarbete arbete visat sig att det inte varit fråga om någon merkostnadalls, säger motionärerna.I motionerna 1997/98:T811 (yrkande 1) av Per m.fl. (m, fp, kd) och1997/98:T213 (yrkande 26) av m.fl. (kd) framhålls att vi i dagendast ser början av de positiva effekterna av postmarknadens avreglering.Posten AB är av antalet försändelser fortfarande en gigant påmarknaden. För att marknadsmekanismerna skall fungera tillfredsställande måsteKonkurrensverkets auktoritet stå orubbad och Posten AB:s verksamhet renodlas.Det senare är en förutsättning för konkurrensneutralitet på såväl postmarknadensom alla de övriga marknader där agerar.I de nämnda motionerna framhålls vidare (yrkandena 2 resp. 27) att enrevidering av postlagen inte är motiverad innan konsekvenserna av nu gällandelagstiftning fullt ut kunnat analyseras. Ansträngningar bör i stället göras föratt se till att lagen efterföljs, att ställning förblir starkoch att konkurrenslagen efterlevs.I motion 1997/98:T811 (m, fp, kd) framhålls också (yrkande 3) att en grund-läggande förutsättning för en fungerande postmarknad är god kunskap om defacto-monopolistens kostnadsstruktur. En första förutsättning för en fungerandepostmarknad är t.ex. att revisorer utreder Posten AB:skostnadsstruktur och relevansen hos de tidigare utredningarna.I motion 1997/98:T812 framhåller m.fl. (s) att det ipostlagens definition av grundläggande postservice bör preciseras att serviceskall ges (som huvudregel). Undantag bör kunna medges, omdet innebär orimliga olägenheter för operatören.I motion 1997/98:T813 framhåller och (båda c)att det är uppenbart att den bild som , den Öhrlingska utredningen ochKommunikationsdepartementet vill ge av bolaget som ett företag i kris och avPosten Brev som en hotad verksamhet inte stämmer. På basis av nu kändauppgifter kan det inte vara förenligt med gällande konkurrenslagstiftning -säger motionärerna - att huvudaktören av landets postmarknadskall erhålla en särlagstiftning i syfte att utradera den konkurrens på somnya, lokala postoperatörer utgör. Däremot finns det anledning att tillsätta enparlamentarisk utredning för analys av postmarknaden som helhet och av PostenAB:s ekonomiska utveckling med sikte på bl.a. kärnverksamhet och övergripandemålsättning.I motion 1997/98:A460 (yrkande 13) framhåller m.fl. (c) attmöjligheten till god post- och kassaservice är en förutsättning för en positivutveckling och tillväxt i hela landet. Alla måste garanteras denna tillenhetliga priser och med rimliga distributionstider, betonar motionärerna.Geografiskt differentierad prissättning kan inte accepteras.I c-motionen framhålls vidare (yrkande 14) att måste ta sittregionalpolitiska ansvar. Om inte bolagets service i de mer glesbefolkade de-larna kan upprätthållas, måste medel säkerställas för upphandling där andraaktörer ges möjlighet att svara för denna service.I motion 1996/97:T201 framhåller m.fl. (m) att måste vågamöta framtiden på kundernas villkor. Detta innebär en fullständig avregleringav marknaden med öppenhet för största möjliga konkurrens. Fler postföretag ökareffektiviteten och intresset att tillgodose kundernas önskemål.I motion 1996/97:T208 framhåller m.fl. (c) att det nyasorterings- och transportsystem som infört har lett till encentralisering av verksamheten som inte visat sig ge förbättradservice. Om Posten AB:s servicemål inte uppnås i närtid, måste regeringen vidtaåtgärder, betonar motionärerna. Regeringen bör återkomma till medförslag till åtgärder.I motion 1996/97:T213 framhåller m.fl. att Kristdemokraternatidigare (dvs. ) agerat mot regeringens förslag att ta ettsteg tillbaka i utvecklingen och återreglera postmarknaden. Utvecklingen visartvärtom att konkurrensen måste ges förutsättningar att öka.I motion 1996/97:T801 framhåller och (båda c) attlagstiftningen beträffande landets postservice inte får innebära att hushåll pålandsbygden diskrimineras och tvingas hämta sin post långt hemifrån,alternativt tvingas betala en godtycklig summa för lagstadgad service.Postlagen och avtalet mellan staten och måste vara glasklara på denpunkten, betonar motionärerna.I motion 1996/97:T804 framhåller () att regeringen, även omPostverket har bolagiserats, genom ägardirektiv eller avtal måste kunnagarantera att postservicen inte får försämras.I motionerna 1996/97:A430 och 1997/98:A457 framhåller m.fl.(mp) att tendenserna mot nedläggning av allt fler postkontor och kraftigtförsämrad service inte är acceptabla. har över hela landet infört?post-i-butik?, vilket har inneburit att främst kvinnor har förlorat sina jobbsom postkassörskor. bör uttala tydligare krav på om att engod service skall finnas för hela landet, oavsett bostadsort.I motionerna framhålls vidare att en utredning bör tillsättas för attundersöka om den ökade konkurrensen inom postområdet lett till försämrademöjligheter för att tillgodose allmänhetens krav på god service ihela landet. Om så visar sig vara fallet, kan det vara rimligt - sägermotionärerna - att genom avgifter från konkurrerande företag se till att dessakostnader fördelas över branschen i dess helhet.6.2 Avgifter för lantbrevbäringI motion 1997/98:T58 framhålls (yrkande 4) att vissa nya permanenta hushåll pålandsbygden har fått betala extra för att få posten hemkörd medlantbrevbärare, eller för att ha postlådan i närheten av bostaden. Dettastrider mot postlagen, säger motionärerna, och detta har påtalats avCenterpartiet och konstaterats av riksdagen.6.3 Rabatterade frimärken till hushållenI motion 1997/98:T57 av m.fl. (mp) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag att kravet på rabatterade frimärken till hushållenavskaffas. Visserligen finns det många hushåll som inte utnyttjar rabatten -säger motionärerna - men de som gör det är tillräckligt många för att motiveraatt rabatten skall finnas kvar.6.4 Post- och roll och uppgifterI motion 1997/98:T55 av Per m.fl. (m) utgår motionärerna från vadregeringen anför om att () bör få ett sektors-ansvar på postområdet, och därmed ett övergripande ansvar för att postmarknadenfungerar effektivt från konsumentsynpunkt, men inte någon generellkonkurrensfrämjande roll. Motionärerna betonar att sektorsansvaret förpostområdet bör inbegripa ett konkurrensbefrämjande ansvar för attkonsumenternas intressen på allvar skall kunna främjas.I motion 1997/98:T217 framhåller m.fl. (s) att den politiskastyrningen av måste stärkas, som man stärkerdess roll som övervakningsorgan.6.5 Samhällsomfattande betaltjänsterI motion 1997/98:T56 framhåller m.fl. (v) att börges ökade möjligheter till bankverksamhet. Motionärerna anvisar två alternativ.Det ena är att ges större möjligheter att samarbeta med fler bankeroch det andra är att bolaget får starta en egen bank.I motion 1997/98:T58 av m.fl. (c) framhålls (yrkande 3) attdet behövs en utredning om statens ansvar för en grundläggande betaltjänst. Detbör dock understrykas, säger motionärerna, att den rikstäckande kassaservicen,som innebär att alla skall ha möjlighet att verkställa och ta emot betalningartill enhetliga priser, är en av de viktigaste förutsättningarna förgrundläggande service i hela landet.I motionen framhålls vidare (yrkande 5) att ingen minskning av antaletserviceställen med postala betaltjänster bör genomföras i avvaktan påresultatet av utredningen.I motion 1997/98:T808 av m.fl. (v) framhålls (yrkande 2) atthänsyn bör tas till fördelningsmässiga faktorer vid förläggning av postkontor.Enligt motionärerna sker nedläggning av postkontor på ett fördelningsmässigtorättvist sätt till nackdel för områden med många invandrare och äldre.I motionen framhålls vidare (yrkande 3) att Posten AB:s kassaservice börunderlättas genom mer utspridd förläggning av olika dagar då bidrag utbetalas.I v-motionen anförs också (yrkande 4) att staten bör använda sitt egetföretag till samordning och utskick i så stor utsträckning sommöjligt. är det enligt motionärerna i alltför hög grad så att myndigheter,kunder och andra helst ser att man inte använder postgirot.6.6 Övriga motionsförslagI motionerna 1997/98:T801 av m.fl. (c) och 1997/98: T806 avMarianne m.fl. (s) behandlas Posten AB:s planer på att lägga nedpostterminalen i . Motionärerna motsätter sig en nedläggning ochframhåller att en sådan skulle vara mycket olycklig. Konse-kvenserna blirmycket negativa, dels för postservicen i regionen, dels för miljön och förförtroendet för Posten AB.I motion 1997/98:T802 framhåller de () att införandetav postnummer har medfört att många gamla traditionsrika ortnamn har försvunnitoch därmed litet av känslan för hembygden, kommundelen eller lokalsamhället.Postnummer kan i dagens högteknologiska samhälle inte vara nödvändiga för attposten skall kunna sorteras rätt, säger motionären. Därför bör vi kunna fåtillbaka våra gamla ortnamn i postsammanhang.7 Utskottets ställningstagande7.1 Postpolitiska utgångspunkterSamhällsomfattande posttjänst och tillståndsvillkorDet är enligt utskottets mening av avgörande betydelse för såväl privatpersonersom företag, organisationer och offentlig förvaltning att det finns enfungerande postservice i alla delar av landet. har genom postlagenfastställt att staten har ett ansvar för en rikstäckande post- ochkassaservice, vilket innebär att brev och paket samt betalningar kan nå alla,oavsett adressort. I ett avtal mellan staten och förbinder sigbolaget att tillhandahålla en daglig och rikstäckande postservice.Som framgår av vad utskottet anfört i det föregående åligger det attsåsom medlem av EU följa det s.k. postdirektivetsbestämmelser. Det innebär en skyldighet för oss att inom hela vårt landsäkerställa en samhällsomfattande posttjänst (postal service).Samhällsomfattande posttjänst definieras som stadigvarande tillhandahållnapost-tjänster av fastställd kvalitet inom ett lands hela territorium tillrimliga priser.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är lämpligt att såsom ipostdirektivet definiera posttjänsten respektive servicenivån var för sig.Härigenom öppnas möjlighet att diskutera alternativa servicenivåer. Det ger enflexibel och långsiktigt hållbar definition av posttjänsten, kombinerad med enservicenivå som kan ändras vid behov.Det övergripande målet för posttjänsten - att alla skall kunna skicka ochta emot adresserade postförsändelser - måste kompletteras med krav på denservicenivå som skall erbjudas för tjänsten, dvs. Somregeringen framhåller bör servicekraven på den samhällsomfattande posttjänsteni postlagen anges som att posttjänsten skall vara av god kvalitet och att detskall finnas möjlighet för alla att få aktuella försändelser befordrade tillrimliga och, vad gäller enstaka försändelser, enhetliga priser.Enligt postdirektivet får medlemsstaterna införa tillståndsförfaranden, ochtillstånden får förenas med villkor bl.a. beträffande skyldighet atttillhandahålla samhällsomfattande tjänster och om krav på tjänsternas kvalitet,tillgänglighet och utförande. Med stöd härav föreslår regeringen att det ipostlagen införs en bestämmelse om att tillstånd att bedriva postverksamhet fårförenas med villkor om skyldighet för tillståndshavare att t.ex. tillhandahållaen samhällsomfattande posttjänst, att i verksamheten ta hänsyn tillhandikappades behov av särskilda posttjänster och att beakta totalförsvaretsbehov av posttjänster.Utskottet anser i likhet med regeringen att fördelarna med att förenatillstånden med villkor är flera. Det skapar exempelvis möjlighet attdifferentiera kraven med hänsyn till bl.a. omfattningen av respektive operatörsverksamhet. Tillståndsvillkor synes vidare vara ett smidigt sätt attsäkerställa EG-direktivets krav på en samhällsomfattande posttjänst ochservicenivå på denna. Genom villkoren kan alltså de allmänt hållna kraven ipostlagen beträffande den samhällsomfattande posttjänsten preciseras.Ett servicemål som utgår från postdirektivet innebär, som regeringenframhåller, att fler nya krav ställs utöver dem som gäller i Sverige.Det gäller exempelvis tömningstider och lokalisering av brevlådor samtmöjlighet att bedöma posttjänstens kvalitet genom öppen redovisning och uppnåttresultat. Servicemålet understryker att det är användarnas behov och önskemålsom skall sättas i centrum vid utformning av den posttjänst som staten skallsäkerställa. Samma basservice skall säkerställas i hela landet.I likhet med regeringen anser utskottet att det servicemål som staten skallange för posttjänsten i hela landet skall vara en insamling minst iveckan av postförsändelser upp till . Utskottet ser positivt påregeringens uttalade avsikt att i tillståndsvillkor fastställa att det skallske en tydlig anpassning av servicenivån till kundernas behov vad gällerlokalisering av insamlingspunkter, regelbunden och tillförlitlig befordran,lika behandling och publicering av kvalitetskrav. Utskottet finner det vidarevärdefullt att regeringen avser att ytterligare precisera servicemålet i ettavtal mellan staten och den operatör som får till uppgift att tillhandahålladen samhällsomfattande posttjänsten. Denne kommer för överskådlig tid att varaPosten AB. I avtalet skall t.ex. anges att det antal hushåll som saknardaglig service inte får öka. Enligt vad utskottet erfarit finns det i dagendast ca 1 500 svenska hushåll som inte har femdagarsservice. Med tanke på attdet är fråga om hushåll i extrem glesbygd - främst fjällvärlden ochytterskärgården - finner utskottet den angivna målsättningen rimlig ochgodtagbar.Genom att staten i tillståndsvillkor säkerställer en basnivå för posttjänstensom skall uppnås i hela landet, preciseras kravet i postlagen på attposttjänsten skall vara av god kvalitet. I sammanhanget bör nämnas att Post-och enligt regeringen bör vara sektorsmyndighet inte bara, somnu, på teleområdet utan också på postområdet. Med beaktande av det ansvaretskall PTS bevaka att samhällsomfattande posttjänster finns att tillgå.Bevakningen bör ske ur ett konsument- och regionalpolitiskt perspektiv och inära samarbete med och Glesbygdsverket.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen sålunda anför och finnerdetta ägnat att tillgodose de krav på god postservice i glesbygd som framförs iflera motioner.Definition av postverksamhet och tillståndsprövningUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag att paketbefordran tas bortur begreppet postverksamhet och därmed undantas från kravet på tillstånd.Eftersom brev allmänt sett anses vara särskilt skyddsvärda från inte-gritetssynpunkt, är det enligt utskottets mening viktigt att brevbefordranäven fortsättningsvis omfattas av krav på tillstånd och därmed tillsyn av enmyndighet. Då det gäller paket finns det dock, som regeringen framhåller, skälsom talar mot att ställa paketbefordran under sådan tillsyn.Utskottet har inte heller någon erinran mot att tillståndsprövningen skärpspå det sätt som regeringen föreslår. Enligt nuvarande ordning skall tillståndtill postverksamhet beviljas om sökanden inte saknar förutsättning att bedrivapostverksamhet på ett sätt som tillgodoser rimliga krav på tillförlitlighetoch, när det gäller brev, så att skyddet för avsändarnas och mottagarnaspersonliga integritet upprätthålls. Ändringen innebär att tillstånd skallbeviljas endast om sökanden har förutsättning att bedriva postverksamhet på detangivna sättet. Den föreslagna ändringen innebär enligt utskottets mening påintet sätt något etableringshinder för en seriös sökande.Enhetliga priser och pristakUtskottet delar regeringens uppfattning att kravet på enhetliga priser förförsändelser som ingår i den samhällsomfattande postservicen skall kvarstå ipostlagen och att där uttryckligen skall anges att kravet endast gäller förenstaka försändelser. Härutöver skall det stå operatörerna fritt att avtala ompriset för försändelser som lämnas för befordran på annat sätt än styckevisoch i sådan mängd att det innebär en enklare hantering för operatörerna.Vidare har utskottet inte någon erinran mot vad regeringen anför om attkravet på enhetliga priser inte hindrar en differentierad prissättning förolika typer av tjänster för vilka det finns en differentierad kostnadsbild. Entjänst som innebär t.ex. lokal befordran till en lägre kostnad kan såledeserbjudas till ett lägre pris, under förutsättning att tjänsten erbjuds inomhela landet och att priset för lokal befordran av enstaka försändelser ärenhetligt över hela landet.Utskottet har inte heller någon erinran mot att nuvarande prisreglering iavtalet mellan staten och ersätts med ett bemyndigande för regeringenatt föreskriva att priset för tjänster som ingår i posverksamhet inte fåröverstiga vissa nivåer.Finansiering av den samhällsomfattande posttjänstenUtskottet godtar vad regeringen anför om sin avsikt att genom tillståndsvillkorålägga att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten utanersättning.I sitt betänkande 1996/97:TU3 diskuterade utskottet möjligheten attfinansiera det som kallas den samhällsomfattande posttjänsten genom ensärskild avgift för samtliga postoperatörer som har tillstånd att bedrivapostverksamhet. Ett sådant finansieringssystem skulle behövas om intelängre var villig att tillhandahålla denna tjänst utan ersättning. Liknandetankar har också framförts motionsledes.