bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Slutligen finnerutskottet skäl att erinra om bestämmelsen i budgetlagen om att regeringen, vidrisk för överskridande av utgiftstaket, skall vidta sådana åtgärder som den harbefogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder.Näringsutskottet avstyrker med det nu anförda här behandlade yrkanden imotionerna 1997/98:Fi27 (m, fp, kd), 1997/98:Fi17 (m), 1997/98:Fi19 (fp) och1997/98:Fi22 (kd).Övriga förslag under utgiftsområde 21 EnergiStatens energimyndighets förvaltningskostnaderDen nya energimyndigheten - - inrättades den 1 januari1998 och övertog merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet frånfrämst (). I propositionen föreslåsatt anslaget för förvaltningskostnader (A 1) skall ökas meddrygt och att en korresponderande minskning skall genomförasbeträffande motsvarande anslag (A 1) till under utgiftsområde 24Näringsliv. Förslaget innebär en slutjustering av förvaltningsmedlen mellan debåda myndigheterna.EnergiforskningRiksdagen bemyndigar regeringen att i samband med stöd tillenergiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sålunda harregeringen bemyndigats att fatta beslut om stöd till forskningoch utveckling inom energiområdet på totalt för åren1999-2004. Detta beställningsbemyndigande har setts över, och regeringenföreslår i propositionen att det skall höjas till totalt (240, 190, 160, 130, 90 respektive ). I det energipolitiskabeslutet har sammanlagt till energiforskning beräknats 2 310 miljoner kronorfram t.o.m. år 2004.EnergiteknikstödFör innevarande budgetår har anvisats som bidrag tillEnergiteknikfonden (B 5). Medel från denna fond, som inrättades (prop. 1987/88:90, bet. NU40), disponeras för stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher. Forskningsinsatser som är strategiska förteknikutvecklingen skall genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet.Från början finansierades fonden genom en särskild skatt på olja och senare medmedel motsvarande per kubikmeter olja av den allmänna energiskatten påolja. Fr.o.m. /94 har fonden tillförts dessa medel - avkoldioxidskatten på oljeprodukter - via ett särskilt anslag på statsbudgeten.Enligt uppgift i propositionen uppgår behållningen i fonden tillca 420 miljoner kronor.I det energipolitiska beslutet har beräknats sammanlagt 870 miljoner kronorför Energiteknikfondens finansieringsverksamhet för . Enligtregeringen bör Energiteknikfonden avvecklas, varvid fondens behållning skallinlevereras till inkomsttitel på statsbudgeten och utestående åtagandenöverföras till . skall fonden - utan att detgenomförs någon ändring av inriktningen på verksamheten eller omfattningen avdenna - tillföras medel över ett ramanslag som skall disponeras avEnergimyndigheten. Regeringens förslag i propositionen om ett nytt anslag förändamålet (B 10 Energiteknikstöd) på motsvararstorleksmässigt summan av innestående behållning på fonden och det anslag om 90miljoner kronor som tidigare anvisats och som skall dras in.Enligt ett ytterligare förslag i detta avsnitt skall regeringen - påmotsvarande sätt som beträffande energiforskning - bemyndigas att under år 1998fatta beslut om stöd till ny energiteknik innebärande utgifter på högstsammanlagt (100, 80, 65, 50, 40respektive ).Avveckling av Clearingfonden och EnergiforskningsfondenEnligt regeringens förslag skall Clearingfonden och Energiforskningsfondenavvecklas och behållningen på totalt ca tillföras eninkomsttitel på statsbudgeten. Avgifter för clearing av oljeprodukter hartidigare tillförts Clearingfonden, vars behållning nu uppgår till ca 12,3miljoner kronor. Vidare har det tidigare energiforskningsprogrammetfinansierats genom en höjning av den särskilda beredskapsavgiften påoljeprodukter. De inkomster som svarade mot avgiftshöjningen avskiljdes ochtillfördes Energiforskningsfonden, där nu är innestående.Sedan budgetåret 1986/87 redovisas inkomster från avgifterna direkt påstatsbudgetens inkomstsida och fonderna tillförs inga nya medel. Det påpekasockså i propositionen att medlen på de båda fonderna inte har använts.Ändring av ellagenDen nya ellagen (1997:857) trädde i kraft och ersatte bl.a.den gamla ellagen (prop. 1996/97:136, bet. 1997/98:NU3).Bestämmelser om tillsyn finns i kapitel 12 i den nya lagen. Där stadgas bl.a.att den myndighet som utövar tillsyn såvitt avser frågor om elsäkerhet, förnärvarande , får meddela förbud i vissa angivna avseenden. Imotsats till den gamla ellagen saknas det dock möjlighet enligt den nya ellagenatt förena ett sådant förbud med vite.Med hänvisning till att ett vitesföreläggande är det mest verksammapåtryckningsmedlet vid överträdelser mot de aktuella förbuden (12 kap. 4 §punkterna 2-4) anser regeringen att det bör införas en möjlighet att förena ettförbud med vite och framlägger förslag om erforderlig ändring i ellagen. Motbakgrund av att förslaget innebär oförändrat rättsläge jämfört med det somgällde innan den nya ellagens ikraftträdande har regeringen avstått från atthöra Lagrådet i frågan.Regeringen föreslår härutöver ändringar i lagens sista kapitel i tvåparagrafer som behandlar straffansvar och rätten att överklaga (13 kap. 1 och 5§§). På grund av förbiseende i samband med att regeringen lade fram förslagettill ny ellag blev hänvisningar till andra paragrafer felaktiga, vilket nuföreslås bli korrigerat.Lagförslagen återges på s. 65 i propositionen.MotionernaI motion 1997/98:Fi46 (m) avvisas förslaget om justering av förvaltningsmedelmellan och . Motionärerna erinrar om att Moderatasamlingspartiet ansåg att ansvaret för energifrågorna skulle ligga kvar hosNUTEK och att någon ny energimyndighet inte skulle bildas. En sådan lösning ärfortfarande att föredra, inte minst därför att många av de anställda valt attinte flytta med till dess nya lokaliseringsort medökade kostnader som följd, sägs det i motionen.Förslaget i propositionen om att anvisa till det nyaanslaget Energiteknikstöd är föremål för ett yrkande i motion 1997/98:Fi56(mp). Där påpekas att de gröna i sitt budgetförslag för år 1998förordade kraftiga ökningar av anslagen till att främja ny elproduktion frånförnybara energikällor och för att stödja en effektivare energianvändning m.m.Jämfört med regeringens förslag innebar partiets förslag en höjning av ramenför utgiftsområdet med totalt . Av detta belopp skulle 160miljoner kronor anvisas till anslaget (B 2) för investeringar i elproduktionfrån förnybara energikällor, till anslaget (B 1) för attminska elanvändningen, till anslaget (B 3) till åtgärder föreffektivare energianvändning, till anslaget (B 6) förintroduktion av ny energiteknik, som bidrag tillEnergiteknikfonden (B 5) och till energiforskning (B 4).Enligt motionärerna bör de nu av regeringen föreslagna medlen användas intebara för stöd till utveckling av ny energiteknik utan fördelas på övrigaaktuella anslag inom utgiftsområdet enligt den inriktning som Miljöpartietföreslog i sitt budgetmotion.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet tillstyrker regeringens förslag att anslaget tillEnergimyndighetens förvaltningskostnader skall ökas med drygt 7 miljoner kronoroch att en motsvarande minskning skall göras av förvaltningsanslag.Utskottet har svårt att förstå motivet för avslagsyrkandet i motion1997/98:Fi46 (m), nämligen att motionärerna tidigare motsatte sig att ansvaretför energifrågorna skulle överföras från till en ny energimyndighet.Oavsett tidigare åsikter i frågan har bildats, och det harkonstaterats att det bör göras en justering av förvaltningsmedlen mellan debåda myndigheterna. Motionen avstyrks i här aktuell del.Vidare tillstyrker utskottet förslaget i propositionen att Energiteknikfondenskall avvecklas och att summan av medel som har anvisats som bidrag till fondenför innevarande år och fondens innestående behållning skall anvisas under ettnytt ramanslag för stöd till ny energiteknik. Därmed avstyrker utskottet detaktuella yrkandet i motion 1997/98:Fi56 (mp). Regeringens förslag tillbemyndigande avseende framtida åtaganden på området tillstyrks också.Förslagen i övrigt under detta utgiftsområde om förändrat bemyndigande förstödet till energiforskning, om avveckling av Clearingfonden ochEnergiforskningsfonden och om ändring i ellagen har näringsutskottet inget atterinra mot.Utgiftsområde 24 NäringslivPropositionenExportkreditnämndenRiksdagen har ställt sig bakom principen att () vid singarantigivning normalt skall tillämpa ett system med självrisker och atttäckningsgraden i en garanti normalt får uppgå till högst (prop.1989/90:44, bet. I enlighet med detta har i förordningen (1990:113) omexportkreditgaranti föreskrivits att sådan garanti får avse högst eller isärskilda fall av den uppkomna förlusten. I propositionen framhålls attmotiven för självrisk föreligger framför allt när det gäller kommersiellrisktäckning. Däremot, betonas det, har garantitagaren oftast inga eller mycketbegränsade möjligheter att bedöma den politiska risken och påverka skeendet vidpolitiska händelser. Med politiska risker avses bl.a. krig, revolution,naturkatastrof eller åtgärd från utländsk myndighet som hindrar eller fördröjerbetalning.Regeringen instämmer därför i ett förslag från EKN att nämnden skall fåerbjuda upp till 100-procentig täckning i sina exportkreditgarantier. Med sittförslag - om det godkänns - avser EKN att införa en täckningsgrad på normalt100 % för politiska risker och för kommersiella risker. Det påpekas ipropositionen att garantiinstituten i flera andra länder, bl.a. Förentastaterna, , och , kan erbjuda hundraprocentigtäckning.Vidare föreslås att EKN skall få lämna rembursgarantier med mer än 12månaders kredittid och 18 månaders risktid, som är de nuvarande maximalttillåtna tiderna för sådana garantier. Som motiv för förslaget påpekas attmarknaderna för remburser har förändrats genom att kredittiderna har blivitlängre och bankernas behov av riskdelning har ökat.Enligt ett ytterligare förslag i propositionen skall EKN få försäkraremburser med s.k. ensidig bekräftelse. En ensidigt bekräftad remburs innebäratt EKN:s garantitagare på exportörens begäran garanterar betalning under enremburs öppnad av en utländsk bank, trots att det inte finns något uppdrag frånöppnande bank att bekräfta rembursen. Syftet med den föreslagna ändringen sägsvara att erbjuda en förbättrad garanti som tar hänsyn till de förändringar somägt rum på rembursmarknaden.AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivningFör innevarande budgetår har till ovannämnda verksamhet anvisat ca9,. Medlen används för ersättning till AB (AB SEK) för eventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter ochkostnader, huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen försystemet med statsstödda exportkrediter. AB SEK redovisar verksamheten tregånger till regeringen och Kammarkollegiet. Det konstateras nu ipropositionen att anvisade medel för inte kommer att vara tillräckligaför att täcka utbetalningarna. Regeringen föreslår att ytterligare 2,6 miljonerkronor skall anvisas på det aktuella anslaget (E 4). Anslagsökningen skallfinansieras genom att anslaget till EKN:s verksamhet (E 3) minskas medmotsvarande belopp.Världsutställningen i år 2000Sverige har inbjudits att delta i en världsutställning som kommer att äga rum iHannover . är enskilt största handelspartner, påpekarregeringen och anför att det är angeläget att deltar i dennautställning där möjligheterna att främja svenska ekonomiska intressen är stora.Regeringen har för övrigt redan anmält som deltagare i utställningen.Kostnaden för det svenska deltagandet beräknas uppgå till totalt ca 60miljoner kronor, varav näringslivet åtagit sig att bidra med hälften. Vidareväntas kommuner och länsstyrelser bidra med sammanlagt ca 3 miljoner kronor.Enligt regeringens bedömning kommer en mindre del av statens kostnader förförberedelsearbetet att uppstå redan under innevarande år och merparten underår 1999. I propositionen föreslås att under ett nytt anslag (E 6)skall anvisa som ett engångsbelopp för att täcka denberäknade kostnaden för statlig medverkan i världsutställningen. Anslaget skallfinansieras genom att ramen för engångsvis skall minskas med 3 miljonerkronor för nio olika utgiftsområden (utgiftsområdena 5, 9, 14, 16, 18-20, 22och 23).KonsumentverketRegeringen framlägger också förslag i propositionen om att anslaget tillKonsumentverket skall ökas med . Det aviserasatt kommer att ges i uppdrag att - inom en kostnadsram på dettabelopp - utveckla och praktiskt pröva en modell för att mäta och gekonsumenterna en bättre information om konsumentpriser i dagligvaruhandeln.Bland annat skall verket utveckla och praktiskt pröva en modell för insamling(mätning) av butikspriser samt för att sprida denna information. Det betonasatt modellen skall passa in i långsiktiga verksamhet. För attfinansiera denna anslagsökning skall anslaget till ()minskas med samma belopp. Regeringen framhåller sin bedömning att domstolenändå kan bedriva sin verksamhet inom de anvisade medlen.MotionernaI motion 1997/98:Fi56 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag attExportkreditnämnden skall få erbjuda upp till hundraprocentig täckning i sinaexportkreditgarantier. Motionärerna anför att det är rimligt att även deexporterande företagen i dessa fall exponeras för marknadsrisken och menardärmed att det inte är lämpligt att ett statligt organ som EKN skall bära helarisken.Beträffande den planerade världsutställningen i instämmermotionärerna i regeringens uppfattning att utställningen kan innebära godamöjligheter att marknadsföra och svenska företag. Emellertid menarmotionärerna att det är viktigt att bevaka att det inte bara blir en möjlighetför de större och etablerade företagen. Därför borde en del av det statligastödet användas för att de mindre företagen skall ges tillfälle attmarknadsföra sig på utställningen. Särskilt sådana företag som står förkreativitet och nya lösningar inom miljöområdet samt inom natur- ochkulturturism borde stödjas.Regeringens förslag om extra medel - - till ,som skall användas för att utveckla en modell för bättre information omkonsumentpriser och som skall finansieras genom en motsvarande neddragning avanslaget till , avvisas i motion 1997/98:Fi46 (m). En politiksom gynnar konsumenterna kan inte byggas på dyr, statlig och centreradadministration utan måste utgå från konkurrens och valfrihet, anförmotionärerna. De menar att medlen i stället bör föras till anslaget förkonkurrensforskning (C 2) och framlägger förslag härom. En utveckladkonkurrensforskning kan lägga grunden för en långsiktigt framgångsrikkonsumentpolitik, framhålls det.I motion 1997/98:Fi19 (fp) avstyrks att anslaget till skallminskas för att finansiera det höjda anslaget till . Enligtmotionärerna lämnas ingen övertygande motivering för denna neddragning ipropositionen.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet tillstyrker regeringens förslag att ()- på motsvarande sätt som garantiinstituten i flera andra länder - skall kunnaerbjuda upp till hundraprocentig täckning i sina exportkreditgarantier.Utskottet noterar EKN:s avsikt att full täckning normalt endast skall tillämpasför politiska risker och sålunda inte för kommersiella risker. Det sagdainnebär att det aktuella yrkandet i motion 1997/98:Fi56 (mp) avstyrks.Enligt utskottets mening bör inte heller det andra här berörda yrkandet inyssnämnda motion om de mindre företagens deltagande i världsutställningen iHannover föranleda något initiativ från sida. Utskottetförutsätter att också dessa företag uppmuntras och ges tillfälle attmarknadsföra sig på utställningen.Näringsutskottet har vidare inget att erinra mot regeringens övriga förslag ipropositionen under detta utgiftsområde. Detta inkluderar då förslaget om attanslaget till skall ökas med för att verketskall kunna utveckla och pröva en modell för att mäta och ge konsumenternabättre information om konsumentpriserna i dagligvaruhandeln. Med en ökadprisinformation till konsumenterna främjas en effektiv konkurrens. Regeringensförslag om att anslagsökningen till skall finansieras genom enmotsvarande neddragning av anslaget till tillstyrks avnäringsutskottet med hänvisning till regeringens bedömning att domstolensverksamhet kan bedrivas inom det kvarvarande anslaget. Av det anförda följeratt utskottet avstyrker de korresponderande yrkandena i motionerna 1997/98:Fi46(m) och 1997/98:Fi19 (fp).Stockholm den 12 maj 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), () ochPer ().Avvikande meningar1. Ersättning för avveckling av en reaktor i BarsebäcksverketKarin Falkmer (m), (), (), ()och () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittetom ersättning för avveckling av en reaktor i bort ha följandelydelse:Att tidigare - trots kraftig opposition från Moderatasamlingspartiet, liberalerna och men också frånnäringslivet och fackföreningsrörelsen - har beslutat att avvecklakärnkraftverket i kommer att få förödande konsekvenser för landetsekonomi, sysselsättning, företagande och miljö.Det energipolitiska beslutet fattades utan att någrasamhällsekonomiska eller miljömässiga konsekvensanalyser förelåg. Inte hellerbelystes effekterna för energiförsörjningen, hushållens ekonomi eller förboendekostnaderna (och då särskilt för ägare till småhus med elvärme). Detsaknades även en redovisning av de kostnader som skulle komma att drabba statentill följd av den förtida avvecklingen.På ett utmanande sätt fattade sedan beslut om attinföra lagen om kärnkraftens avveckling. Inte heller vid detta tillfälleredovisade regeringen vilka ekonomiska konsekvenser som besluten omavvecklingen kommer att få för staten eller för samhällsekonomin i stort. Änmindre antyddes hur avvecklingen skulle finansieras. tvingadessålunda att återigen fatta ett avgörande beslut utan möjlighet att bedömakonsekvenserna av beslutet.Med det nu framlagda förslaget fortsätter regeringen att handläggaenergipolitiken på ett sätt som urholkar möjligheter till insyn ochpåverkan. finner regeringens tillvägagångssätt som mycketanmärkningsvärt och respektlöst mot . Innebörden av det föreslagnaramanslaget och de föreslagna bemyndigandena är nämligen att överhuvud taget inte kommer att beröras av ärendets vidare hantering - annat än atti efterhand bli informerad om det ekonomiska utfallet av regeringens olikaåtgärder. Det är förvånande att partier, som annars säger sig vilja främjariksdagens ställning, i denna fråga helt ansluter sig till regeringens förslagutan kännedom om storleken på ersättningen för avvecklingen eller hur dennaersättning skall finansieras.Härtill kommer att förslaget uppenbart strider mot intentionerna bakombudgetlagen. Av den föregående redovisningen framgår att den möjlighet tillbemyndigande att överskrida ett ramanslag som regeringen nu begär, bara skalltillämpas undantagsvis - t.ex. i samband med oro på kreditmarknaden eller medanledning av katastrofer. Utskottet finner också skäl att erinra om att denkvarstående budgeteringsmarginalen är så liten att den medstörsta sannolikhet inte kommer att förslå för att täcka de merutgifter som enstängning av skulle medföra.Mot bakgrund av det anförda anser näringsutskottet att nu inte börge regeringen de begärda bemyndigandena. Inte heller bör fatta beslutom ett nytt ramanslag. Om regeringen skulle komma att träffa enförhandlingsuppgörelse med får ett sådant avtal villkoras avriksdagens godkännande - för övrigt helt i linje med att bolagsstämmahos har begärt att en eventuell uppgörelse med staten skallunderställas bolagsstämman för beslut. När ett avtal föreligger får riksdagensammankallas för att i ett sammanhang ta ställning till avtalet och dessfinansiering.Näringsutskottets ställningstagande innebär alltså att de här berördaförslagen i propositionen avstyrks. Med ett sådant beslut av blir denu aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:Fi27 (m, fp, kd), 1997/98:Fi17 (m),1997/98:Fi19 (fp) och 1997/98:Fi22 (kd) helt tillgodosedda.2. Statens energimyndighets förvaltningskostnaderKarin Falkmer, och (alla m) anser att den del avnäringsutskottets ställningstagande i avsnittet om övriga förslag underutgiftsområde 21 Energi som börjar med ?Näringsutskottet tillstyrker? ochslutar med ?aktuell del? bort ha följande lydelse:Näringsutskottet avstyrker regeringens förslag att anslaget tillEnergimyndighetens förvaltningskostnader skall ökas med drygt 7 miljoner kronoroch att en motsvarande minskning skall göras av förvaltningsanslag.Regeringens förslag har sin bakgrund i att det under föregående år uppstod ettinte obetydligt anslagssparande på förvaltningsanslag då många av deanställda som var verksamma med energifrågor valde att inte söka anställningvid den nya energimyndigheten. Enligt utskottets mening hade det varit attföredra att låta ansvaret för energifrågorna ligga kvar hos . Hos NUTEKfinns betydande kompetens på området för teknisk forskning och utveckling somockså är av betydelse för omställningen av energisystemet. Med det sagdatillstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motion 1997/98:Fi46 (m).3. KonsumentverketKarin Falkmer, och (alla m) anser att den del avnäringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 24 Näringslivsom börjar med ?Näringsutskottet har? och slutar med ?och 1997/98:Fi19 (fp)?bort ha följande lydelse:I linje med vad som sägs i motionerna 1997/98:Fi46 (m) och 1997/98:Fi19 (fp)kan näringsutskottet inte ansluta sig till regeringens förslag att ytterligare1 miljon kronor skall anvisas till för att verket skall kunnautveckla och pröva en modell för att mäta och ge konsumenterna bättreinformation om konsumentpriserna i dagligvaruhandeln. Enligt utskottets meninggynnas konsumenterna bättre av en politik baserad på konkurrens och valfrihetän genom utveckling av prismätningsmodeller hos . Som anförs iförstnämnda motion bör de frigjorda medlen i stället anvisas till anslaget förkonkurrensforskning (C 2), varigenom en långsiktigt framgångsrikkonsumentpolitik kan främjas.I övrigt har näringsutskottet inget att erinra mot regeringens förslag ipropositionen under detta utgiftsområde.4. KonsumentverketEva Flyborg (fp) anser att den del av näringsutskottets ställningstagande iavsnittet om utgiftsområde 24 Näringsliv som börjar med ?Näringsutskottet har?och slutar med ?och 1997/98:Fi19 (fp)? bort ha följande lydelseI linje med vad som sägs i motionerna 1997/98:Fi46 (m) och 1997/98:Fi19 (fp)kan näringsutskottet inte ansluta sig till regeringens förslag att ytterligare1 miljon kronor skall anvisas till för att verket skall kunnautveckla och pröva en modell för att mäta och ge konsumenterna bättreinformation om konsumentpriserna i dagligvaruhandeln. Enligt utskottets meninggynnas konsumenterna bättre av en politik baserad på konkurrens och valfrihetän genom utveckling av prismätningsmodeller hos ställningstagande innebär att det ekonomiska utrymmet förMarknadsdomstolens verksamhet inte skall minskas.I övrigt har näringsutskottet inget att erinra mot regeringens förslag ipropositionen under detta utgiftsområde.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1997/98:AU9yTilläggsbudget - Utgiftsområdena 13, 14 och 19Till finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över1998 års ekonomiska vårproposition (prop.