bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Utskottet kan konstatera attkrigsorganisationens utveckling nu inte berörsunder inriktningsavsnitten i budgetpropositionen.Utskottet har slutligen ställt bestämda krav påregeringens information om materielfrågorna.Regeringen förutsätts sålunda ibudgetpropositionen för redovisa allaviktigare utvecklings- och anskaffningsprojekt somär aktuella under det aktuella budgetåret.Regeringen förväntas därvid belysa projektensbedömda kostnader, konsekvenser för förbandensoperativa effekt samt eventuella industriellaaspekter. Regeringen förväntas också redovisavilka materielbeställningar som iplaneringsarbetet övervägts, men av prioritetsskälinte kan genomföras.Utskottet anser att den redovisning som sketti budgetpropositionen under anslag A 3 Utvecklingoch investeringar med tillhörande två bilagor ären klar förbättring jämfört med tidigare ordning.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attdet togs ett viktigt steg för attutveckla hur Försvarsmaktens verksamhet skallstyras och följas upp. tillämpas denna modellför första gången. Regeringen har redovisat i denbeslutade strukturen och underlaget till riksdagenhar blivit tydligare i flera avseenden. Det saknasdock betydelsefull information, t.ex. beträffandekrigsorganisationens utveckling ochanpassningsdoktrinens utformning och tillämpning.Utskottet återkommer till detta vid behandlingenav regeringens förslag till verksamhetsinriktningunder anslagen.Eftersom det är första gången styrningen uttrycksi nya termer anser inte utskottet att det ärförvånande att det finns brister i såväl struktursom uttryckssätt. All information för utskottetsuppföljning och överväganden omverksamhetsinriktning m.m. kan heller inteförväntas komma samlat i ett enda dokument.Muntliga föredragningar från företrädare förRegeringskansliet och myndigheter kommer alltidatt erfordras.Som framgått kan utskottet i stora delar instämmai de synpunkter som motionärerna framför ikommittémotionerna Fö204 (kd) yrkande 2 och 3 ochFö317 (m) yrkande 5 och 8. Utskottet förutsätteremellertid att regeringen fortsätter utvecklingenav den nu tillämpade styrmodellen och successivtförbättrar dess roll som beslutsunderlag förriksdagen. Denna utveckling bör fortsätta i dialogmed försvarsutskottet. Vad som anförts i nämndamotions-yrkanden bör då kunna bli beaktat.Riksdagen bör därför inte bifalla yrkandena.ResultatbedömningUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 21-29) anfört om resultat.RegeringenProgram 1. Operativa lednings- ochunderhållsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med uppgift attutöva eller möjliggöra operativ ledning ochoperativ underhållstjänst.I programmet ingår bl.a. högkvarteret, tremilitärområdesstaber med stabs- ochsambandsförband m.m., tre underhållsregementen,sex markteleunderhållsbataljoner och sexmilitärområdestransportbataljoner. Programmetomfattar även den militära underrättelse- ochsäkerhetstjänstens verksamhet.ResultatUnder har övningen genomförts,varvid betydelsefulla erfarenheter kunnat dras omFörsvarsmaktens ledningssystem. Utbildnings- ochövningsverksamheten har i övrigt skett med vissabegränsningar. Detta har bl.a. inneburit att denplanerade övningen med det krigsorganiseradehögkvarteret ånyo ställts in. Den utveckling avförbanden som regeringen föreskrivit har såledesinte uppfyllts i alla avseenden. Regeringen kommeratt ta upp denna fråga i regleringsbrevet för år1999.Försvarsmaktens utveckling av nya IT-system har inågra fall varit föremål för regeringensuppmärksamhet och åtgärder. Den 20 november 1997avbröt sålunda regeringen och anskaffning avresursledningssystemet . Regeringen ansågatt det saknades flera grundläggandeförutsättningar för systemutvecklingen, bl.a. ensamlad strategi för Försvarsmaktens allaledningssystem. Vidare var styrningen ochuppföljningen av projektet undermålig, vilketbl.a. lett till att driftsättning av ejkunnat ske enligt gällande tidsplaner. Dettariskerade i sin tur att leda till ytterligarekostnadsökningar i projektet. Samtidigtkonstaterade regeringen att omfattningen avnödvändiga anpassningsåtgärder avFörsvarsmaktens IT-system inte var klarlagd. Motdenna bakgrund beslutade regeringen attFörsvarsmakten skall inrikta sitt arbeteinom IT-området med att anpassa sina system tillår 2000 samt att färdigställa en ny plan förledningssystemutvecklingen. I enlighet medregeringens beslut redovisade Försvarsmakten undervåren 1998 en reviderad plan förledningssystemutvecklingen. Planen var dock integenomanalyserad i alla avseenden. Försvarsmaktenhar därför ålagts att komplettera denna.Regeringen anmäler att även ett annat IT-projekthar allvarliga problem. Det är det nya operativaledningssystemet . Driftsättningen harskjutits upp ett flertal gånger. Regeringen kommeräven i fortsättningen att följa Försvarsmaktenshandläggning av detta ärende.Under de senaste åren har Försvarsmakten påregeringens uppdrag vidtagit omfattande åtgärderför att minska antalet vapenförluster. Blandåtgärderna kan nämnas centraliserad förvaring avde vapen som tidigare förvarats i spriddamobiliseringsförråd samt säkrare förvaring av devapen som används i utbildningen. Antaletvapenförluster har stadigtminskat, vilket i flera avseenden torde kunnaförklaras av de vidtagna åtgärderna. Regeringennoterar dock betydelsen av att ytterligareåtgärder vidtas, bl.a. mot bakgrund av stölden iSträngnäs i slutet av september 1998.Program 2. FördelningsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att leda och understödja armébrigadernasstrid.I programmet ingår 3 fördelningsstaber medbetjäningsförband, 4 artilleriregementsstaber medfördelningsartilleribataljoner samt ca 60fristående bataljoner och ca 115 friståendekompanier innefattande bl.a. jägarförband,luftvärnsförband och fältsjukhus.ResultatFortsättningsutbildningen har haft litenomfattning. Huvudsakligen harledningsträningsövningar, kaderövningar ochfältövningar bedrivits för att behålla kompetenseninom befälskadrarna.Relativt lite materiel har levererats.Utvecklingen av den måldetekterandeartillerigranaten BONUS, luftvärnsrobotsystem 23BAMSE, krigsbro 6 och avartillerilokaliseringsradarn har fortsatt.Program 3. FörsvarsområdesförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att leda territoriell verksamhet, skyddaför totalförsvaret viktiga resurser, försvaravissa infallsportar samt leda mobilisering ochtransporter.I programmet ingår 13 försvarsområdesstaber,förband för stads- och gränsstrid, luftvärns- ochingenjörsförband m.m. Sammanlagt omfattarprogrammet ca 242 000 personer, varav ca 86 000 ihemvärnet.ResultatHemvärns- och frivilligutbildningen har genomförtsi samma omfattning . Försök med tremånaders pliktutbildning för frivillig rekryteringtill hemvärnet har genomförts. De utbildade harutgjort ett välbehövligt tillskott tillorganisationen. Försvarsmakten har till regeringenredovisat hur man avser att gå till väga för attöka rekryteringen. Hemvärnet, har tillförtsmateriel , bl.a. fältuniform 90 samtutrustning för mörkerstrid och samband.Huvuddelen av försvarsområdesluftvärnskompaniermed s.k. direktriktningssikten har organiserats,resterande delar avses bli organiserade under år1998.Program 4. ArmébrigadförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att föra anfallsstrid. ärallsidigt sammansatta, har hög rörlighet, gottskydd och stor eldkraft.I programmet ingår fyra infanteribrigader, treNorrlandsbrigader och sex mekaniserade brigader.ResultatFortsättningsutbildningen har haft litenomfattning. Detta har inverkat negativt på framförallt reservofficerarnas förmåga att föra förband ifält. Fortsättningsutbildningen har främstomfattat särskilda övningar för befäl,ledningsträningsövningar, funktionsövningar ochkrigsförbandskurser.Utbildningen av förband med stridsvagn 121 harinte nått uppsatta mål, främst på grund av bristpå reservdelar och övningsammunition. Regeringen avseratt i regleringsbrev för förFörsvarsmakten ta upp detta förhållande.Regeringen bedömer dock att problemen ännu intepåverkar krigsorganisationens duglighet.Krigsorganiseringen av nya stridsfordonsförbandpåbörjas . Verksamheten inriktasdärför nu främst mot att på stor bredd förberedadetta. har armébrigadernas mekaniseringfortsatt med tillförsel av stridsvagn 121,stridsvagn 122, och pansarbandvagn401.Program 5. lednings- och underhållsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med uppgift att ledaoch understödja de krigsförbanden.I programmet ingår bl.a. fyra marinkommandon, ettmarindistrikt, en rörlig marin ledningsgrupp ochåtta underhållsbataljoner.ResultatÖresunds marindistrikt har inordnats i Västkustensmarinkommando. Avvecklingen avunderrättelseförband har genomförts under år 1997och avvecklingen av underhållsförband skallpåbörjas år 1998.Signalspaningsfartyget har under år1997 inte kunnat bemannas med två besättningar. Såkommer att ske , varvid antaletföretag och gångtiden kommer att utökas.Marinens telesystem (MTS) har fullt ut tagits idrift. Utvecklingen av marinens ledningssystem(Matak) fortsätter varvid informationsutvecklingengörs samordnat inom Försvarsmakten. Tillförseln avledningssystem har avsevärt förbättrat stabernasförmåga till stabsarbete.Under den samordnade slutövningen Nordvarthar rörlig underhållstjänst för första gångenövats i större omfattning.Underhållsorganisationen har därvid utvecklat sinförmåga att bedriva marin underhållstjänst utanförordinarie baser.Marinkommando Syd har genomfört enräddningsövning med hemvärnspersonal. VidMarinkommando Ost har förberedelser gjorts för enkemva- peninspektion med internationelltdeltagande.Personalens kompetens har kunnat vidmakthållasoch utvecklas.Verksamheten vid Marinens taktiska centrum haröverförts till det nybildade Marincentrumsorganisation.Program 6. Försvarsmaktens helikopterförbandProgrammets innehållProgrammet inrättades den 1 januari 1998.Programmet innehåller förband för bl.a.pansarvärn, ubåtsjakt och spaning mot ytmål,flygräddning samt transporter.I programmet ingår bl.a. en arméflygbataljon, tremarina helikopterdivisioner och sexflygräddningsgrupper. Den beslutade reduktionen avde helikopterdivisionerna till tvågenomförs under innevarande budgetår.ResultatUnder budgetåret har förberedelserna fortsatt församordningen till det gemensammahelikopterprogrammet och införandet av dengemensamma helikopterflottiljen. Regeringenerinrar i sammanhanget om att ett av syftena medatt inrätta det gemensamma helikopterprogrammet äratt uppnå samordningsvinster i fråga omproduktionsledning, utbildning,materielanskaffning och beredskap.Förbandsutbildningen inom arméflygbataljonen harfortsatt, men bataljonen uppfyller inte ställdakrav. Detta beror på den pågående omorganisationenoch en fortsatt brist på flygförare. Inom denmarina helikopterverksamheten är behovet avförbandsvisa övningar i rörlig bastjänstfortfarande stort. Materiel har anskaffats förbl.a. Antalet insatser för stödtill samhället, främst räddningstjänst ochsjuktransporter, har ökat avsevärt. Detta harförbättrat förbandens förmåga när det gällersamverkan med och stöd till samhället. Sammantagetuppnås dock inte ställda krigsduglighetskrav,beroende främst på den låga flygtidsproduktionenoch brister inom den rörliga bastjänsten.Flygtidsproduktionen för helikoptrarna förflygräddningstjänst () har blivitmindre än planerat. Detta beror bl.a. på brist påförare. Försvarsmakten har redovisat åtgärder föratt komma till rätta med de angivna bristerna. Enöversyn av grunderna för rekrytering ochutbildning av helikopterförare har påbörjats.Vidare skall omprioriteringar göras för attåtgärda bristerna hos de marinahelikopterdivisionerna. Under innevarande budgetårhar utbildningen av personal för helikopter 10intensifierats.Regeringen kommer även i fortsättningen att nogafölja utvecklingen och förutsätter attFörsvarsmakten fullföljer påbörjade och planeradeåtgärder i syfte att åtgärda bristerna.Regeringen anför vidare att ochFörsvarsmakten träffade ett nyttavtal om helikopterberedskap. Avtalet innebär attdet även fortsättningsvis skall finnas helikopteri beredskap vid , , och Berga.Avtalet innebär vidare att det sedan juni 1998också finns helikopterberedskap vid Sundsvall.Därmed har enligt regeringens meningräddningsberedskapen i norra och utmedNorrlandskusten förbättrats avsevärt.Program 7. StridsfartygsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att övervaka och bekämpa mål på och underhavsytan.I programmet ingår bl.a. två ytstridsflottiljermed sex korvetter, sex robotbåtar och tolvpatrullbåtar, tre minkrigsavdelningar med bl.a.sju minröjningsfartyg typ Landsort, fyraminröjningsfartyg typ och två minfartygsamt en ubåtsflottilj med nio ubåtar, varav två imaterielberedskap, och ett ubåtsräddningsfartyg.ResultatHalvtidsmoderniseringen av patrullbåtar harfortsatt. Anskaffningen av minröjningsfartyg avtyp har avslutats. Anskaffningen av ubåt avtyp har fortsatt. På grund avleveransförseningar har dock ännu inte någonGotlandsubåt kunnat tillföras krigsorganisationen.Detta beräknas ske . Utvecklingen avfyra korvetter av typ har fortsatt. Femrobotbåtar, en ubåt av typ och tre ubåtarav typ Sjöormen har avvecklats.Under år 1997 har de taktiska långtidsövningarnaför förbanden reducerats vilket, tillsammansmed en generell gångtidsreducering, innebär attkvalitetsmålen inte har nåtts. Det är främstytstridsförmågan som har nedgått.Minröjningsförbanden har genomfört fyra störreminröjningsföretag i , vilket har höjt dedeltagande förbandens förmåga. Vidare harubåtsräddningssystemet utvecklats bl.a. genomsamarbete med , och Storbritannien.Program 8. KustförsvarsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att försvara infallsportar, marinabasområden och skärgårdsområden.I programmet ingår bl.a. en rörligkustartilleribrigadledning, tolvkustförsvarsbataljoner, sex amfibiebataljoner, trekustartilleribataljoner och ett tungtkustrobotbatteri.ResultatMaterielbeställningarna har fortsatt till denrörliga brigadledningen. av enkustartilleribrigad från fast till rörligorganisation har påbörjats. Samtliga sexamfibiebataljoner har organiserats. Leverans avstridsbåtar och lätta trossbåtar till den fjärdeamfibiebataljonen har fortsatt. Överföring avluftvärnsrobotsystem 70 från armén har fortsatt.Sex kustförsvarsbataljoner har vidmakthållits ochsex kustförsvarsbataljoner, som utgått urorganisationen, har förberetts för avveckling.Verksamheten har medfört attkrigsförbandens förmåga har vidmakthållits.Undantag är vissa fasta förband. Anpassningstidenför förband som nedgått i krigsduglighet har ökatfrån . Utbildningen underåret har medfört att krigsförbandens personellakompetens vidmakthållits på en godtagbar nivå.Krigsorganisationen har tillförts ytterligare enamfibiebataljon och en rörlig brigadledning.Program 9. Flygvapnets lednings- ochunderhållsförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliguppgift att leda och betjäna flygförbanden.I programmet ingår bl.a. treflygkommandostaber, tre vädercentraler, sexstridslednings- och luftbevakningsbataljoner och16 basbataljoner. I programmet ingår ävenförsvarets telenät. Under innevarande budgetårskall en vädercentral avvecklas.ResultatRegeringen konstaterar att antalet krigsförbandsom inte uppfyller krigsduglighetskraven har ökatnågot jämfört med föregående år. Tillförseln avmateriel har visserligen förbättrat situationen,men alltför få samövningstillfällen gör attpersonalens kompetens sjunker och därmed ävenförbandens krigsduglighet.Sex stridslednings- och luftbevakningsbataljonerhar vidmakthållits. Tre bataljoner har avvecklatsunder innevarande budgetår.Försvarets telenät har vidareutvecklats.Organiseringen av telenätenheten för detta telenäthar slutförts.Utvecklingen av det för flygstridskrafternagemensamma ledningssystemet har fortsatt genommaterieltillförsel och utbildning. De förstastridsledningscentralerna har levererats ochutbildning och prov har inletts. Bristen påradarjaktledare har påverkat flygtidsproduktionennegativt. En ny simulator för Stridsledningsskolani har anskaffats. Försvarsmakten harvidare vidtagit särskilda åtgärder för attsäkerställa tillgången på elever till utbildningenav radarjaktledare.Åtta basbataljoner har avvecklats ochviss personal och materiel har omfördelats tillkvarvarande bataljoner. En basbataljon harkrigsförbandsövats och är därmed omskolad för atttillgodose de krav JAS 39-systemet ställer.Vid några förband har det varit svårt attuppfylla målen för flygtidsproduktionen. EnligtFörsvarsmakten beror detta bl.a. på att mångaofficerare i teknisk tjänst har slutat och attomorganisationen i enlighet med 1996 årstotalförsvarsbeslut har krävt storapersonalresurser.Program 10. JAS 39-förbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med uppgift förluftförsvaret, attackförmågan ochunderrättelseinhämtningen.I programmet ingår en division JAS 39 . Denandra divisionen JAS 39 kommer att organiserasunder innevarande budgetår. Regeringen beslutade ijuni 1997 att anskaffa en tredje delserie JAS 39omfattande 64 flygplan.ResultatRegeringen anför att sammanlagt 54flygplan JAS 39A och två flygplan JAS 39B harlevererats till Försvarsmakten.Förbandsverksamheten har inriktats på att utbildapersonal. Den första divisionen kundekrigsorganiseras . Bombkapseln harslutlevererats för JAS 39 och AJS 37Viggen. Integrationen av radarjaktrobot 99 för JAS39 och JA 37 har fortsatt.En tillämpningsövning genomfördes medden första JAS 39 Gripendivisionen och enkrigsorganiserad basbataljon. Enligt regeringenvisar övningen att divisionen ännu endast kan lösabegränsade uppgifter jämfört med målsättningen.Attackförmågan är väl tillgodoseddmedan jakt- och spaningsförmågorna harbegränsningar.Regeringen redovisar i en bilagatill budgetpropositionen. Av bilagan framgårbl.a. :Försvarsmaktens och regeringens samlade uppfattning äratt JAS 39 Gripensystemet fortsätter att utvecklas i enlighet med planeradinriktning. Erfarenheterna visar att systemet kommer att uppfyllaställda krav. Programmet som helhet bedöms ha uppnått en god ekonomisk ochteknisk säkerhet.Den första JAS 39 Gripendivisionen krigsorganiserades efter genomfördkrigsförbandsövning . Den andra JAS 39 Gripendivisionenplaneras att vara krigsorganiserad . Från och med år 1999finns därmed två utbildade JAS 39 Gripen-divisioner operativa vid F 7Såtenäs. Omskolning av den tredje JAS 39 Gripendivisionen planeras attkunna starta vid i . /2003beräknas åtta JAS 39 Gripendivisioner vara omskolade.Erfarenheterna från flygverksamheten vid F 7 är positiva. Det ärfullt genomförbart för en och samma flygförare att utöva alla tre rollerna- jakt, attack och spaning.Leveranserna av serieflygplan från industrin följer den överenskomma planen. Delserie 1 (omfattande 30 flygplan) slutlevererades i december 1996.Delserie 2 (110 flygplan) beräknas vara slutlevererad under förstakvartalet år 2003.Regeringen beslutade att inom en kostnadsram om 27 913 miljonerkronor i prisläge 1997 utveckla och anskaffa flygplan, stödutrustning m.m.för ytterligare fyra divisioner JAS 39 . Serieleveranser av delserie3 (64 flygplan) planeras starta och beräknas varaavslutade under senare delen av år 2006.I nämnda beslut anges även att speciella anpassningsprogram inomområdena flygprestanda, avionik, sensorer och framtida vapen skallgenomföras. Regeringens syfte med anpassningsprogrammen är att JAS 39Gripen-systemet successivt skall upprätthålla förmågan att kunna anpassastill förändrade hotbilder, nya uppgifter och tillvarata ny teknikutvecklingunder dess minst trettioåriga operativa tjänstgöring.Regeringen bemyndigade Försvarsmakten att ingå ettsamarbetsavtal med , , , och om attdelta i ett internationellt projekt om s.k IR-jaktrobot.-.-. Den första av två beställda fullständiga simulatorer är i operativdrift vid på . Den andra levereras . Femsimulatorer för utbildning på divisionsnivå är beställda varav en ärlevererad till F 7 . är ungefär försenat.Flygutbildningen vid F7 bedöms dock kunna genomföras på etttillfredsställande sätt.-.-. Anskaffning av radarjaktroboten 99 (AMRAAM) pågår. Roboten kommeratt vara fullt operativ från år 2001.-.-. Den verksamhet som avslutats (utveckling samt leverans av delserie1, m.m.) och inte längre ingår i den s.k. JAS-ramen har kostat totalt . Projektet har försenats jämfört medinriktningen . Kostnadsökningar har hanterats med avdelade reserveroch genom omplaneringar inom ramen.-.-. Regeringen anser att målsättning och inriktning, enligtdefinitionen JAS-ram för vapenanskaffning till JAS 39 haruppnåtts.-.-. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att den verksamhet som nuavslutats och den materiel som slutlevererats till Försvarsmakten har följtde riktlinjer för utveckling och anskaffning av JAS 39 Gripensystemet somriksdagen lagt fast. Regeringen anser därmed att denna del av JAS 39Gripensystemets anskaffning är avslutad och avser därför inte att i deårliga redovisningarna fortsättningsvis kommentera denna verksamhet.-.JAS-ramen, enligt den definition som lades fast försvarsbeslut,är prisläge . Utbetalda anslagsmedel t.o.m. uppgår till 11 505 miljoner kronor.-.Program 11. Övriga stridsflygförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband med huvudsakliga uppgifter för luftförsvaret,attackförmågan och underrättelseinhämtningen.I programmet ingår bl.a. en J 35-division (Draken), åtta JA37-divisioner () och tre AJS 37-divisioner ().ResultatUnder budgetåret har två divisioner AJS 37 (vid F 15) och en division J 35(vid F10) avvecklats. Vidare har en AJS 37-division ombeväpnats till JAS 39Gripen (vid F7). Systemutvecklingen av JA 37 har fortsatt, liksomintegreringen av robot 99 inom detta system. AJS-modifieringen harslutförts och icke modifierade flygplan gallras ut efter hand.Flygtidsuttaget inom programmet har blivit mindre än planerat, bl.a.beroende på bristen på radarjaktledare och att officerare i teknisk tjänsthar slutat.Regeringen konstaterar att det fortfarande finns brister inom vissaprioriterade förband. Ett begränsat flygtidsuttag och lägre kvalitet iövningarna har lett till att vissa förband inte uppfyller kraven påkrigsduglighet. Jämfört med föregående år har dock JA 37-divisionerna visaten förbättring, bl.a. beroende på att flygtiden för dessa förband harprioriterats. Genom integrationen av robot 99 på JA 37 har ocksåjaktförsvarsförmågan förbättrats. Regeringen förutsätter att Försvarsmaktenfortsätter arbetet med att åtgärda bristerna inom programmet.Försvarsmakten har anmält att flera flygförare har slutat för att övergåtill det civila flyget och att det finns risk för ytterligarepersonalavgångar. Vid några divisioner börjar bristen på flygförare påverkaförmågan att genomföra planerad verksamhet. Regeringen anser att detta äroroande och har därför uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vidtagnaoch planerade åtgärder för att lösa detta problem.Program 12. TransportflygförbandProgrammets innehållProgrammet innehåller förband för huvudsakligen flygtransport- ochsignalspaningsuppgifter.I programmet ingår bl.a. fyra centrala transportflygdivisioner (varav ettsignalspaningsförband), åtta regionala transportflygdivisioner och sexflygräddningsgrupper.ResultatEnligt regeringen finns det fortfarande vissa problem vid Tp 84-divisionen(), främst till följd av för få nationella övningstillfällen. emellertid i väsentliga delar av deltagandet i den internationellaverksamheten. Bristande tillgång på besättningar och medverkan iPartnerskap för fred har lett till mindre flygtid än planerat.Utbildningsbehovet kommer att vara stort till följd av kommandepersonalomsättning.Förberedelserna för att omsätta signalspaningssystemet med flygplan S 102B fortsätter. Det första flygplanet levererades . Det andrahar levererats . Förberedelser har gjorts för att kunna reducera deåtta regionala transportflygdivisionerna till fyra.Program 13.