bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — På så sätt kankostnaderna förlångtidssjukskrivning ochförtidspensionering minskas.Förbättrad administration inomsjuförsäkringen och en förändradberäkning av densjukpenninggrundande inkomsten kantillsammans med en andra karensdagi sjukförsäkring ge betydandebesparingar inom sjukförsäkringen.Därutöver föreslår utskottet ilikhet med attersättning för personskadekostnaderi samband med trafikolyckor skallföras över till trafikförsäkringen.De förslag till strukturellaförändringar av arbetsvillkoretsamt en ökad finansieringsgrad i enallmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring somKristdemokraterna för fram ledertill markant sänkta kostnader inomutgiftsområde 13. De samladeförslagen, som utskottet ställersig bakom, för tillväxt- ochföretagsfrämjande åtgärder samtpersonalförstärkningar inomoffentliga verksamheter, bedömsockså leda till att utgifterna förarbetslöshetsförsäkringen kommeratt minska i viss mån. Kostnadernaför arbetsmarknadspolitiskaåtgärder bedöms minska medKristdemokraternas förslag.Anslagen för lönebidrag ochutbildningsbidrag föreslås utökas,som flyttningsbidragenslopas och åtgärden offentligatillfälliga arbeten (OTA) medtillhörande stimulansersättningavskaffas.Det finns enligt utskottets meninganledning att införa striktare kravpå en viss studietakt samt ensträngare kontroll av attstudietakten hålls för attstuderande skall beviljasstudiemedel. Fribeloppet bör höjasrejält som möjlighetenatt återbetala studiemedlen iförtid mot en viss rabattåterinförs. Vidare anser utskottetatt den planerade utbyggnadstaktenav antalet platser för vuxenstudieroch i högskolan bör vara någotlägre för att undvika negativakonsekvenser förutbildningskvaliteten.Utskottet instämmer iKristdemokraternas uppfattning attSverige fullt ut skall utnyttja demöjligheter till bidrag som EU-medlemskapet erbjuder, något sominte minst påverkar medelsbehovetför stödet till jordbruket.Genom den ökade utförsäljning avstatligt ägda företag somKristdemokraterna föreslår kanenligt utskottets meningräntekostnaderna för statsskuldenminskas.I nedanstående tabell framgårutskottets förslag till fördelningav utgifter på utgiftsområden samtutgiftstaket för staten budgetåret1999. Av det ovan sagda följer attutskottet ställer sig bakomKristdemokraternas förslag tillutgiftstak för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten på 736 miljarderkronor , 743 miljarderkronor samt 762 miljarderkronor . Vidare följer attutskottet förordar att beräkningenav de offentliga utgifterna sompresenteras i motion Fi209 (kd)godkänns av riksdagen.Utskottet biträderKristdemokraternas förslag tillskatteförändringar och förordar attriksdagen godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster somredovisas i motionerna Fi209 (kd)och Sk309 (kd). Förslaget är välsammansatt med syftet att ökatillväxten och därmedsysselsättningen. Den föreslagnaskattepolitiken är även ämnad attbryta många låg- ochmedelinkomsttagaresbidragsberoende.Genom en grundavdragshöjning, somenligt förslaget skall genomföras itvå steg, får fler möjlighet attklara sig på sin egen lön. Dessutomleder detta även till attlönebildningen underlättas.Inkomstbeskattningen bör dessutomförändras genom att gränsen förreseavdrag sänks till samtgenom att barnomsorgskostnader tillviss del görs avdragsgilla motinkomst av tjänst. Utskottetavvisar regeringens förslag tilltillfällig skattereduktion samtanser att den nya värnskatten böravskaffas.Vidare förespråkar utskottetKristdemokraternas förslag om ökatutrymme för pensionssparande samten avdragsrätt för insättningar påindividuella utbildningskonton.När det gäller beskattningen avegendom förespråkar utskottetKristdemokraternas förslag omändringar i fastighetskatten ochförmögenhetsbeskattningen.Fastighetskatten bör sänkas förbostadshus till avtaxeringsvärdet, och endast entredjedel av markvärdet somöverstiger börinkluderas i taxeringsvärdet.Dessutom bör de s.k.krisårgångarnas infasning ifastighetsskatten skjutas fram.Regeringens förslag omfastighetsskattesänkning förhyreshus avvisas av utskottet.Förmögenhetsskatten bör fasas ut.Detta kan ske i enlighet medKristdemokraternas förslag attsänka skattesatsen till 0,5 och till år2000.Tabell. Utskottets ochKristdemokraternas förslag tillutgiftsramar m.m. förbudgetåret 1999Belopp i miljoner kronorI den offensiva tillväxtpolitik somKristdemokraterna föreslår, och somfinansutskottet ställer sig bakom,ingår förutom de ovan nämndaskatteförslagen även åtgärderdirekt riktade mot kostnader förarbetskraften, mot tillgången påkapital samt mot tjänstesektorn.Genom att sänkaarbetsgivaravgifterna med 10procentenheter på lönesummor upptill får demindre företag som tvekar omde skall våga nyanställa klartförbättrade möjligheter att vågasatsa på utveckling ochnyanställningar.Vad gäller kapitaltillgångenföreslår utskottet attriskkapitalavdraget återinförs samtatt dubbelbeskattningen avskaffas.Tjänstesektorn ges helt nyamöjligheter att växa genom att enfemtioprocentig skattereduktion förhushållens köp av tjänster i detegna hemmet införs. Förslaget somutskottet ställer sig bakom kanliknas vid ett permanentande och enutvidgning av det nuvarande ROT-systemet.Regeringens förslag om överföringav det fasta beloppet vidinkomstbeskattningen tillkommunerna avvisas av utskottet.Motsvarande medel bör i ställetföras över till kommunerna på annatsätt. Det är därvid angeläget attäven de kyrkliga kommunerna får delav dessa medel.De förändringar som utskottetföreslår framgår av nedanståendetabell.Budgeteffekter av föreslagnaskatte- och avgiftsförändringarMiljarder kronorMed hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet såledesmotionerna Fi209 (kd) yrkandena2-5, 7, 8 och 11, Sk303 (m, kd,fp), Sk304 (kd) yrkandena 1-3,Sk306 (c) yrkande 14, Sk307 (kd)yrkande 1-6 och 8, Sk309 (kd)yrkandena 1-8, 10-20, 22, 24-28, 31och 32, Sk609 (m, kd), N231 (kd)yrkande 4, N330 (kd) yrkandena 14och 15, N274 (kd) yrkande 22, MJ224(kd) yrkandena 4-7, 30, och 36 samtBo237 (kd) yrkande 13.Av det sagda följer att utskottetavstyrker regeringens förslag omutgiftstak för staten åren1999-2001, beräkningen av deoffentliga utgifterna, utgifternasfördelning på , skattereduktionför låg- och medelinkomsttagare,det fasta beloppet vid beskattningav förvärvsinkomster,fastighetsskatten påbostadshyreshus samt beräkningen avstatsbudgetens inkomster förbudgetåret 1999.Vidare avstyrks de motioner ibetänkandets appendix 2 som ejtillstyrkts i detta avsnitt.dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande för år 1999att riksdagena) med bifall till motion1998/99:Fi209 yrkande 2 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 3 medanledning av ålderspensionsreformenfastställer utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för år1999 till ,för till 743 miljarderkronor och för till 762miljarder kronor,b) med bifall till motion1998/99:Fi209 yrkande 3 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 5 godkännerden reviderade beräkningen av deoffentliga utgifterna för åren1999-2001,c) med bifall till motion1998/99:Fi209 yrkande 5 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget, finans-plan m.m. yrkande 9 beslutar omfördelning av utgifterna på utgiftsområdenenligt det med reservation 17 (kd)betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,d) om förändringar avanslagsbehållningarna ,= utskottet;e) om myndigheters m.fl. in- ochutlåning i samt beräkningen avöverföring av medel från AP-fondenför ,= utskottet;f) med bifall till motion1998/99:Fi209 yrkande 7 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 30 i denna del ochgodkänner vad i motionen anförts omskattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare,g) med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 14 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 31 i denna del ochgodkänner vad i motionen anförts omdet fasta beloppet vidbeskattningen av förvärvsinkomster,h) med bifall till motionerna1998/99:Fi209 yrkande 8,1998/99:Sk307 yrkande 2,1998/99:Sk309 yrkande 19 samt1998/99:Bo237 yrkande 13 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 32 i denna del ochgodkänner vad i motionerna anförtsom fastighetsskatten påbostadshyreshus,i) med bifall till motion1998/99:Fi209 yrkande 4 och1998/99:Sk309 yrkandena 1 i dennadel och 27 och med avslag påproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 8 godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster i enlighet med detmed reservation 17 (kd) betecknadeförslaget i appendix 1 tillhemställan,j) dels med bifall till motionerna1998/99:Fi209 yrkande 11, 1998/99:Sk309 yrkandena 2, 3 och 15 samt1998/99:N330 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionerna anförs omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkandena 17 och 31som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs ominkomstskatteskalan,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om resor tilloch från arbetet,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs ompensionssparande,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omkompetenskonton m.m.,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk303, 1998/99:Sk309yrkande 13 samt 1998/99:Sk609 somsin mening ger regeringen tillkänna vad i motionerna anförs omtjänstesektorn och F-skattsedel,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk309 yrkande 26 samt1998/99:MJ224 yrkande 36 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionerna anförs omyrkesfiskare,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs ombeskattning av royalty,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkandena 4 och 8 somsin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omägarbeskattning,dels med bifall till motion1998/99:N330 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omfåmansföretag,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omredovisning av moms och annanskatt,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omarbetsgivaravgifter,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om särskildlöneskatt på vinstandelar,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk304 yrkandena 1 och 2,1998/99:Sk307 yrkandena 1, 3, 4 och8, 1998/99:Sk309 yrkandena 20 och32, 1998/99:N231 yrkande 4 samt1998/99:N274 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionerna anförs omfastighetsskatten i övrigt,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk304 yrkande 3,1998/99:Sk307 yrkandena 5 och 6samt 1998/99:Sk309 yrkande 10 somsin mening ger regeringen tillkänna vad i motionerna anförs omförmögenhetsskatten,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkandena 24 och 25som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs ommervärdesskatt,dels med bifall till motion1998/99:MJ224 yrkandena 4-7 och 30som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omjordbrukets energiskatter,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 28 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omtrafikområdet,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkandena 16 och 22som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omövriga punktskatter,dels med bifall till motion1998/99:Sk309 yrkande 1 i denna delsom sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omövriga inkomstförslag,dels avslår övriga i appendix 2till hemställan upptagnamotionsyrkanden,18. Budgetförslagen för (mom. 7) (c)() anserdels att den del av utskottetsyttrande som i avsnitt 2.4.3Finansutskottets sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjarmed "" och som längrefram i avsnitt 4.1.28Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten slutar med "" bort ha följandelydelse:Utskottet delar synpå budgetpolitiken. Beträffandeinkomstsidan vill utskottetframhålla att det är viktigt attskattepolitiken utformas för attgagna företagsamhet i hela landet.Inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare bör sänkas. Envaraktig lösning med höjtgrundavdrag för människor med småeller medelstora inkomster är härden bästa lösningen. Utskottetgodtar regeringens förslag om entillfällig skattereduktion menanser, i likhet med ,att den bör höjas till 1 800 kr.Arbetsgivaravgifterna bör sänkas.Förmögenhetsskatten bör fasas utoch den särskilda löneskatten påvinstandelar tas bort. Fåmansbolagoch andra mindre företag bör fålättnader i beskattningen. Skattenpå hushållsnära tjänster bör sänkasoch ett s.k. RUT-avdrag införas.RUT-avdraget bör innebära enskattereduktion på avarbetskostnaden på hushållsnäratjänster som utförs i hemmet medett belopp ochår.Utskottet vill erinra om attCenterpartiet ihärdigt har verkatför lägre skatt på boende och genomen överenskommelse med regeringenhar fått till stånd en sänkning avfastighetsskatten från till1,. Regeringens förslag om ensänkning av fastighetsskatten påhyresfastigheter avstyrks avutskottet. Sänkningen är tillfälligoch ger liten effekt. Det är ocksåosäkert om den kommer hyresgästernatill godo. Regeringens förslag ombelägenhetsfaktorn bör beredasytterligare och med därav följandekompletteringar föreläggasriksdagen i en proposition. Det ärviktigt att berörda människor iskärgården får ett besked i form avett riksdagsbeslut.Utskottet förespråkar sänkt skattpå arbete för ökad sysselsättning.För att skapa utrymme för detta börskatterna höjas på verksamheter somtar naturens resurser i anspråk.Fordonsskatten för dieseldrivnapersonbilar bör förändras så attstörre vikt läggs vidmiljöegenskaperna. För äldredieseldrivna personbilar börskrotningspremien höjas till 8 000kr som en engångsåtgärd för attskrota ut de äldsta och mestmiljöförorenande bilarna.Energibeskattningen skall ge godaförutsättningar för den svenskaindustrins internationellakonkurrenskraft. Beskattningenskall utgöra drivkraft förhushållning och övergång tillförnybara energislag. Vidutformningen av beskattningen skallden elintensiva industrinssärskilda behov beaktas. Utsläpp avkoldioxid vid förbränning avfossila bränslen påverkar klimatet.Det är därför angeläget att istörsta möjliga utsträckningundvika förbränning av fossilabränslen. Detta kan ske genom enaktiv energihushållning och genomatt utnyttja förnybara energislag.En ökad användning av alternativaenergislag inom trafiksektorn måstesärskilt eftersträvas. Produktionenav biobränslebaserade drivmedel iSverige måste öka. Detta bör skegenom en ökad miljörelatering avenergiskatterna i kombination meden skattebefrielse för biobränslen.Som ett led i strävan mot avveckladkärnkraft bör produktionsskatten påkärnkraftsel stegvis höjas.Kärnkraften skall inte ytterligaresubventioneras genom särskiltgynnsamma avdragsmöjligheter.Fastighetsskatten på vattenkraftbör återinföras liksom enmiljöskatt på inrikes flyg. Ettyrkesfiskaravdrag bör införas.Utskottet ställer sig också bakomCenterpartiets förslag tillfördelning av utgifterna påutgiftsområden . Förslagetåterfinns i följande tabell.De viktigaste förändringarnajämfört med regeringens förslag ärföljande.Inom utgiftsområde 1 Riketsstyrelse bör avtillskottet tillRegeringskansliet avslås.Besparingen skall inte drabba deresurser som behöver avsättas förSveriges ordförandeskap i EU.En ökad decentralisering tillregionala och lokala nivåer ledertill minskade utgifter förstatsförvaltningen. Någon nymyndighet för kvalitetsutvecklingoch kompetenshöjning inomförvaltningarna bör inte inrättas.Utskottet välkomnar den ökning avpolisens resurser som sker dekommande åren. Utskottet vill, ilikhet med , tillföra65 ytterligare tillpolisen. Detta finansieras genomhöjda tvistemålsavgifter och genomhöjda böter för fortkörning. Eneffektivisering av polisensresurser måste till parallellt medatt nya resurser tillförs. Utskottets ochCenterpartiets förslag tillutgiftsramar m.m. för budgetåret1999Belopp i miljoner kronorUtgiftsområdeRegeringens UtskottetsförslagförslagAvvikelse1Rikets styrelse4 1804 080-1002Samhällsekonomi ochfinansförvaltning1 7051 682-233Skatteförvaltning och uppbörd5 8115 811±04Rättsväsendet21 91921 984+655Utrikesförvaltning ochinternationell samverkan2 8712 871±06Totalförsvar44 10844 108±07Internationellt bistånd11 90012 002+1028Invandrare och flyktingar4 3244 324±09Hälsovård, sjukvård och socialomsorg24 01224 432+42010Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp80 50379 818-68511Ekonomisk trygghet vid ålderdom34 31533 790-52512Ekonomisk trygghet för familjer ochbarn39 89639 551-34513Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet33 78933 789±014Arbetsmarknad och arbetsliv48 27445 984-2 29015Studiestöd22 44723 447+1 00016Utbildning ochuniversitetsforskning29 03129 131+10017Kultur, medier, trossamfund ochfritid7 4527 502+5018Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande20 46319 963-50019Regional utjämning och utveckling2 7433 243+50020Allmän miljö- och naturvård1 5491 639+9021Energi1 6811 681±022Kommunikationer25 50125 396-10523Jord- och skogsbruk, fiske medansl. näringar11 97412 004+3024Näringsliv2 8983 042+14425Allmänna bidrag till kommuner103 565105 015+1 45026Statsskuldsräntor m.m.84 56084 560±027Avgiften till Europeiskagemenskapen21 90821 908±0Summa utgiftsområden693 379692 757-622Summa utgiftsområden exkl.Statsskuldsräntor608 819608 197-622Minskning av anslagsbehållningar5 0005 000±0Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten135 849135 849±0Summa takbegränsade utgifter749 668749 046-622Budgeteringsmarginal3 3313 953+622Utgiftstak753 000753 000±0Beträffande utgiftsområde 5Utrikesförvaltning ochinternationell samverkan villutskottet framhålla att det ärnödvändigt att ge den svenskaadministrationen godaförutsättningar att kunna axla deförpliktelser som ordförandeskapetför EU medför. Detsvenska föreningslivet,frivilligorganisationerna,folkrörelserna och de idéburnaorganisationerna bör uppmuntras attfungera som kraftkällor i detmedborgerliga Europasamarbetet.Regeringen bör finna former attstödja det civila samhälletseuropeiska nätverk. Utskottetförutsätter vidare att Arena ett ekonomiskt stöd som tryggarden framtida verksamheten ienlighet med anslagsframställanfrån Föreningen anser att biståndsmåletpå av BNI stegvis skallåterupprättas och är kritiskt tillatt regeringen och desssamarbetspartier har så lågaambitioner för det svenskabiståndet. Biståndsramen för 1999bör uppgå till 12 942 miljonerkronor, eller till av BNI.Utskottet ser med stort allvar påden ökade segregationen som märksmest i storstadsområdena. Nyckelntill att bryta den negativaspiralen är att ge makt, inflytandeoch ansvar till de boende iområdet.För ett system medhemservicecheckar förpensionärshushåll bör 700 miljonerkronor avsättas. Anslagettill bör öka med5 . Det finns storarationaliseringsvinster att göragenom att avveckla Apoteksbolagetsmonopolställning.Utskottet vill erinra om attCenterpartiet har avvisatregeringens investeringsbidrag förbyggande av äldrebostäder. Behovenvarierar i landet. Utskottet delarCenterpartiets uppfattning attkommunerna själva, med stöd av denationella målen, klarar av attbedöma hur resurserna skallanvändas. De av regeringen för år1999 föreslagna 150 miljonerkronorna för ombyggnation aväldrebostäder bör ingå i detgenerella bidraget till kommunernaunder utgiftsområde 25.Företagare bör så långt som möjligtjämställas med arbetstagare vidprövning av arbetsförmåga ochrehabiliteringsbehov. I utredningenFöretagare med restarbetsförmågaföreslås en ändring inomsocialförsäkringen vad gällerarbetsfrågebedömningen förföretagare. Utredningens förslagbör göras till föremål förlagstiftning. Förändringar börgöras i beräkningar av densjukpenninggrundande inkomsten(SGI), i enligt med de förslag sompresenterats i utredningen inkomst (SOU 1997:85).Förslaget innebär attlöneanpassningen slopas ochkvalifikationsvillkoren förändras.Pensionstillskottet bör höjas med vilket gynnarpensionärer med låg pension.Samtidigt avvisas regeringensförslag om en höjning avkompensationsgraden i BTP från 85till . Endast pensionärensbidragsberättigade del avbostadskostnaden bör ligga tillgrund för rätt till BTP. Enmodernisering av folkpensionen börgöras så att samboende pensionärerlikställs med gifta.Vid utvärderingar avänkepensionsreformen har framkommitatt kvinnor med låg egen inkomstskyddas och att kvinnor med egenhög inkomst drabbas. För ungafamiljer kan minskningen avfolkpensionen leda till ekonomiskasvårigheter. Utskottet anser attkvinnor med barn ejskall beröras av inkomstprövningen.Utskottet delar Centerpartietsuppfattning att ett förnyatfamiljestöd med barnkonto börinföras från den 1 januari 2001.I likhet med anserutskottet att det bör införas en nyarbetslivs- och ohälsoförsäkringsom bygger på att alla garanterasen miniminivå och eninkomstrelaterad del. För dem somönskar skall det finnas möjlighetatt utöver detta teckna egnaförsäkringar. Modellen innebär enradikal omfördelning. De som stårutanför dagens ersättningssystemfår med förslaget en ordentligförbättring.Egenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen börstegvis höjas med per månadår 1999, och år2001. Det finns skäl som talar föratt en större del av kostnaden förarbetslösheten bör internaliseras iavgiften för försäkringen.Med tanke på att sysselsättningenökar förefaller det märkligt attregeringen beräknar så högautgiftsramar för åren 1999-2001.Med förslag påtillväxtskapande åtgärder, somutskottet ställer sig bakom, räknarutskottet med att arbetslöshetensjunker och behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärderminskar.Ett nytt studiemedelssystem ienlighet med vad Centerpartietföreslagit bör införas. Utskottetanser vidare attkommunikationsforskning ärangelägen i då transporteroch kommunikation förändrashastigt. bör nu beslutaatt inrätta en internationellhögskola för transport ochkommunikation vid iDalarna. Utskottet kan konstateraatt tre högskolor från årsskiftetblir universitet och att en fjärdeberäknas få universitetsstatus år2000. Det är dock med ettbeklagande utskottet konstateraratt regeringens satsningar på denya universiteten stannat vidstatusen och inte omfattarresursförstärkningar för de nyauniversiteten. Utskottet föreslårresursförstärkningar och anser attregeringen i ljuset av Forskning2000 i samband med vårbudgeten böråterkomma med en strategi förutveckling av forskningsresursernavid de nya och blivandeuniversiteten och vid de mindre ochmedelstora högskolorna.Under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritidföreslår utskottet att ett nyttanslag för stöd till ungdomarskultur inrättas. Stödet tillsamlingslokaler bör bibehållas.Utskottet föreslår en övergång frånräntebidrag till investeringsbidraggenom en avveckling av det s.k.Danellsystemet. Utskottet villframhålla att väl genomtänktsamhällsplanering ochbostadsförsörjning är viktigt förskapande av ett hållbart boende.Beträffande de lokalainvesteringsprogrammen anserutskottet att regeringen i för högutsträckning avsatt särskilda medelför utdelning till projekt. Det ären godtycklig behandling av medel,och medlen kan göra bättre nytta påandra sätt. Regeringens minskningav anslagen till byggforskning,åtgärder mot mögel och radon samtinvesteringsstöd tillstudentbostäder bör avslås.Utskottet delar Centerpartietsuppfattning att ramen förutgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling bör höjas med 500miljoner genom en överflyttningfrån utgiftsområde 14. Medlen skallhuvudsakligen fördelas tilllänsstyrelserna förnäringslivsutveckling.Utskottet välkomnar en översyn avmiljöforskningen men anser att detredan nu står klart attmiljöforskningen behöver tillförasytterligare resurser. En ökning avanslaget till kalkning bör ske.Under utgiftsområde 22Kommunikationer bör anslagen föråtgärder för drift och underhållsamt för bärighetshöjande åtgärderökas med för år1999.