bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — Det rör sig om uppgifter om kvarstående misstankar samtpersonuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet,kriminalunderrättelseregister och Säkerhetspolisens register (13 § andrastycket, 16 § andra stycket, 21 § andra stycket och 35 § andra stycketförslaget till polisdatalag). Enligt motionärernas mening bör bestämmelserna isamtliga dessa fall meddelas genom lag.I motion Ju49 (fp) anförs att de bemyndiganden som lämnas regeringen i deföreslagna lagarna är alltför långtgående och oprecisa. De bestämmelser somavses är 5, 13 och 15 §§ förslaget till lag om belastningsregister, 4, 5, 11och 12 §§ förslaget till lag om misstankeregister samt 7, 8, 13, 16, 21, 31, 33och 35 §§ förslaget till polisdatalag. Med hänsyn till att det rör sig omreglering av uppgifter som rör den personliga integriteten bör föreskrifternaenligt motionärerna meddelas i lag.I regeringsformen (RF) meddelas de grundläggande bestämmelserna till skyddför den enskildes integritet. Av 1 kap. 2 § tredje stycket RF framgår att detallmänna skall värna den enskildes privatliv och familjeliv. Enligt 2 kap. 3 §andra stycket RF skall varje medborgare i den utsträckning som närmare anges ilag skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att uppgifter omhonom registreras med hjälp av automatisk databehandling. Bestämmelsen har inteansetts hindra att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer gesbehörighet att närmare precisera och konkretisera en sådan skyddsreglering.Enligt 8 kap. 3 § RF meddelas föreskrifter om förhållandet mellan enskilda ochdet allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas ekonomiska och personliga förhållanden, genom lag. Av 8 kap. 7 §punkt 8 RF framgår att regeringen utan hinder av 3 § kan, efter bemyndigande ilag genom förordning, meddela föreskrifter om skydd för personlig integritetvid registrering av uppgifter med hjälp av automatisk databehandling. Riksdagenhar i samband med behandlingen av personuppgiftslagen beslutat att sistnämndadelegationsgrund skall utsträckas till att avse skydd för personlig integritetvid all behandling av personuppgifter (prop. 1997/98:44, 1997/98:KU18,rskr.1997/98:180).I propositionen redovisar regeringen inga principiella överväganden angåendeanvändningen av delegationsbestämmelser. Lagrådet behandlade emellertid debemyndiganden för regeringen som finns i förslaget till lag ombelastningsregister. Enligt Lagrådets uppfattning kunde möjligen utrymme förolika uppfattningar finnas beträffande i vilken omfattning 2 kap. 3 § andrastycket och 8 kap. 3 § första stycket RF krävde att de föreskrifter som avsågsmed bemyndigandena gavs lagform. Övervägande skäl talade dock för att deföreslagna föreskrifterna som ju gällde ett register hos en myndighet inteavsåg ämnen som enligt RF måste regleras i lag. Från konstitutionell synpunkttorde det alltså ha varit möjligt att ta in föreskrifterna i enregeringsförordning. Det innebar givetvis inget hinder mot att lagform ändåvaldes. Om Lagrådets bedömning var riktig, innebar det emellertid attbestämmelserna i 8 kap. RF om rätt att delegera normgivning inte vardirekt tillämpliga på de föreslagna bemyndigandena. Något krav på att dessaskulle vara förenliga med t.ex. 8 kap. 7 § RF kunde därför inte uppställas.Lagrådet kunde mot denna bakgrund godta bemyndigandena.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande att bemyndiganden för regeringensom föreslås i såväl lagarna om belastningsregister och misstankeregister sompolisdatalagen inte är sådana föreskrifter som enligtnormgivningsbestämmelserna i 8 kap. RF skall meddelas genom lag.Konstitutionsutskottet anser inte heller att bestämmelsen i 2 kap. 3 § andrastycket RF eller målsättningen att myndighetsregister med ett stort antalregistrerade och ett särskilt känsligt innehåll skall regleras i lag utgörnågot hinder mot att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter på detaktuella området. finner det i stället lämpligt att vissnormgivningskompetens delegeras, bl.a. med tanke på de nu aktuella lagarnasöverskådlighet. föreslår att regeringens förslagtillstyrks och att motionerna Ju48 och Ju49 i berörda delar avstyrks.Justitieutskottet delar bedömning och avstyrkermotionerna Ju48 ( yrkandena 9, 13, 15, 17 och 19) och Ju49 (yrkande 9).Utlämnande av registeruppgifter till utländska myndigheterPropositionenEnligt 11 § förslaget till lag om belastningsregister får uppgifter urregistret lämnas till en utländsk myndighet eller en mellanfolkligorganisation, om utlämnandet följer av en internationell överenskommelse somSverige efter godkännande har tillträtt. En likalydande bestämmelsefinns i 9 § förslaget till lag om misstankeregister.ÖvervägandenI motion Ju44 (v) yrkas avslag på bestämmelserna i 11 § förslaget till lagenom belastningsregister och 9 § förslaget till lagen om misstankeregister.Motionärerna anför bl.a. att integritetsskyddet inom Europol ochSchengensamarbetet är undermåligt.Enligt vad regeringen anför i propositionen bör det i lagarna ombelastningsregister och misstankeregister införas bestämmelser om utlämnande avuppgifter till utlandet som i huvudsak motsvarar de nuvarande. Uppgifter frånmisstankeregistret bör dock inte få lämnas till utländsk domstol. Regeringenframhåller att bestämmelserna motsvarar den ändring i 4 § polisregisterlagensom gjordes med anledning av att godkände Europolkonventionen.Bestämmelsen gör det möjligt att utan begäran lämna ut uppgifter till enutländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation om utlämnandet följer aven internationell överenskommelse som efter godkännande hartillträtt.I samband med behandling av tillträde tillEuropolkonventionen anförde justitieutskottet med anledning av vissamotionsyrkanden att konventionen innehåller en rad regler som tar sikte påenskildas integritetsskydd, skydd för känsliga personuppgifter, ansvar förregistrering, kontroll samt regler om användning av data och om sekretess. Närdet gäller skyddsnivån för datalagrade uppgifter, och även sådana icke ADB-baserade uppgifter som finns i registren, gäller vidare att principerna iEuroparådets konvention om skydd för enskilda vid automatisk behandling avpersonuppgifter, den s.k. dataskyddskonventionen och 1987 årsEuroparådsrekommendation om användningen av personuppgifter inom polissektorn,skall iakttas också för Europols dataregister. Innan något utbyte avpersonuppgifter mellan Europol och medlemsländerna kan ske måste, enligtkonventionen, medlemsländerna ha en nivå på sitt integritetsskydd som minstmotsvarar de nämnda Europarådsdokumenten. Utskottet avstyrkte bl.a. ettmotionsyrkande att vissa känsliga personuppgifter inte skulle få utlämnas tillEuropol (1997/98:JuU2 s.7 f).Konstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande, under hänvisning tilljustitieutskottets nyssnämnda betänkande, att tagit ställningtill farhågor av det slag som framförs i motion Ju44. Utskottet konstaterarockså att anslutit sig till . Mot dennabakgrund förklarar sig sakna anledning att avstyrkaregeringens förslag i denna del. tillstyrker förslagetoch föreslår att motion Ju44 i denna del avstyrks.Justitieutskottet, som understryker att förslagen motsvarar gällande rätt,instämmer i bedömning. Motion Ju44 (yrkandena 4 och 5)avstyrks.Registrering av minderåriga i misstankeregistretI motion Ju46 (m) begärs att personer som är skäligen misstänktaför brott skall kunna registreras i misstankeregistret.Enligt 3 § förslaget till lag om misstankeregister skall registret innehållauppgifter om den som har fyllt och som, enligt förundersökningsledarensbedömning, är skäligen misstänkt för brott mot bl.a. brottsbalken.Regeringen anför i propositionen att det allmänt sett åligger polisen attfortlöpande samarbeta med myndigheterna inom och snarastunderrätta dessa om förhållanden som bör föranleda någon åtgärd av dem.Socialtjänsten skall alltså underrättas om en polisutredning mot ett barn. Denbrottslighet som ett enskilt barn misstänks för kommer därför som regel attregistreras i barnets akt hos . Med anledning härav anserregeringen att det är tveksamt om det finns något behov av att registreraminderåriga. Mot detta talar också hänsynen till den unges integritet.Regeringen anser således inte att det finns tillräckligt starka skäl för attmotivera att barn som inte är straffmyndiga registreras på samma sätt som vuxnapersoner. Någon registrering av ungdomar bör därför inte ske (prop.s. 93).Konstitutionsutskottet instämmer i regeringens bedömning.Justitieutskottet har senast vid /97 avstyrkt motionsyrkandenav motsvarande innebörd. Utskottet konstaterade då att frågor om regi-streringav minderåriga lagöverträdare skulle övervägas inom ramen förBrottsförebyggande rådets program Tidiga åtgärder och avstyrktemotionsyrkandena (1996/97:JuU12 s. 8). Utskottet finner inteskäl att inta en annan inställning till frågan än regeringen gör ipropositionen. Motion Ju46 (yrkande 1) avstyrks. - Det kan nämnas att utskotteti dag avstyrkt ett liknande yrkande i ett ärende om bl.a. påföljder för ungalagöverträdare (bet. 1997/98:JuU21).Uppgifter om näringsförbud i belastningsregistretI motion Ju48 (mp) begärs att uppgifter om näringsförbud skall tas in ibelastningsregistret.Näringsförbudsregistret förs av och användsför samordnad registerföring av näringsförbud och tillfälliga näringsförbudm.m., se 23 § lagen (1986:436) om näringsförbud.I propositionen anför regeringen att dubbelregistrering bör undvikas.Dubbelregistrering medför såväl ökad spridning av uppgifterna som ökadekostnader för registrering. Mot denna bakgrund anser regeringen inte att detfinns någon anledning att dubbelregistrera uppgifter om näringsförbud. Detskulle visserligen kunna övervägas att överföra uppgifterna inäringsförbudsregistret till belastningsregistret. försemellertid för ett annat ändamål än belastningsregistret och är dessutomoffentligt. Förutsättningarna för en sådan överföring är inte belysta ilagstiftningsärendet och regeringen föreslår mot denna bakgrund ingenförändring avseende belastningsregistret (prop. s. 80 f).Konstitutionsutskottet instämmer i regeringens bedömning och anser attriksdagen nu inte bör vidta någon åtgärd med anledning av motionen.Inte heller justitieutskottet finner skäl till annan bedömning än denregeringen gjort. Motion Ju48 (yrkande 4) avstyrks och propositionen imotsvarande del tillstyrks.Känsliga personuppgifterPersonuppgiftslagenEnligt 13 § personuppgiftslagen är det förbjudet att behandla personuppgiftersom avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös ellerfilosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening. Det är också förbjudetatt behandla sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Uppgifter avnu angivet slag betecknas i personuppgiftslagen som känsliga personuppgifter.Från förbudet finns ett flertal undantag uppställda. Känsliga personuppgifterfår sålunda bl.a. behandlas med den registrerades samtycke eller om de ärnödvändiga inom hälso- och sjukvården, se närmare 14-19 §§ personuppgiftslagen.I 20 § personuppgiftslagen bemyndigas regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer att i fråga om automatiserad behandling av personuppgiftermeddela föreskrifter om ytterligare undantag från förbudet, om det behövs medhänsyn till ett viktigt allmänt intresse.PropositionenEnligt förslaget till 5 § polisdatalagen skall denna innehålla en särregleringi förhållande till personuppgiftslagen beträffande behandling av känsligapersonuppgifter. Enligt paragrafen får uppgifter om en person inte behandlasenbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung,politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fack-förening, hälsa eller sexuella läggning. Om uppgifter om en person behandlas påannan grund, får dock uppgifterna kompletteras med sådana känsligapersonuppgifter, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet medbehandlingen.ÖvervägandenI motionerna Ju44 (v) och Ju48 (mp) yrkas avslag på förslaget till 5 §polisdatalagen. I motion Ju45 (c) yrkas att rekvisitet sexuell läggning skallstrykas ur paragrafen. Orden ?sexuell läggning? bör ersättas med ?sexuelltbeteende? enligt vad som yrkas i motion Ju49 (fp). I samma motion begärs attordet ?ras? skall strykas ur paragrafen samt att det skall vara förbjudet attta ut listor över särskilda kategorier av personer, t.ex. homosexuella ellerkommunister, från de känsliga uppgifterna.I sina motiv till den nu förevarande bestämmelsen erinrar regeringen om detprincipiella förbudet i personuppgiftslagen mot behandling av känsligapersonuppgifter. Regeringen framhåller vidare att i rekommendationom användning av personuppgifter inom polisen anges att sådana känsligauppgifter om en person inte får föras in i polisregister om det inte äroundgängligen nödvändigt.Vidare anför regeringen att polisen undantagsvis kan ha ett befogat intresseav att i en utredning eller en särskild undersökning i underrättelseverksamhetkunna anteckna känsliga uppgifter av ifrågavarande slag. Om andra uppgifter göratt det finns anledning att behandla uppgifter om en person bör polisen därförundantagsvis få behandla också sådana uppgifter. I enlighet med Europarådetsrekommendation bör det dock krävas att behandlingen är oundgängligen nödvändig(prop. s. 101).Regeringen anför i författningskommentaren som exempel att under enförundersökning får t.ex. uppgifter om den misstänktes ras eller etniskaursprung behandlas endast om det är av avgörande betydelse för spaningen. Underen utredning om sexualbrott kan vara befogat att anteckna den misstänktessexuella läggning. Det kan enligt regeringen också vara fallet i samband med ensärskild undersökning i kriminalunderrättelseverksamhet rörandebarnpornografibrott (prop. s. 169).Konstitutionsutskottet har utförligt behandlat förslaget till 5 § polisdata-lagen i sitt yttrande. Utskottet erinrar om att i det EG-direktiv (95/46/EG) omskydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter ochom det fria flödet av sådana uppgifter som ligger till grund för person-uppgiftslagen används i artikel 8, som behandlar känsliga uppgifter, begreppet?sexualliv?. I konvention till skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter, den s.k. dataskyddskonventionen,används i artikel 6, som rör särskilda kategorier av uppgifter, begreppet?sexual life? eller ?la vie sexuelle?. I rekommendation omanvändning av personuppgifter inom polissektorn används i artikel 2.4, som rörbehandling av personuppgifter, begreppet ?sexual behaviour?.Konstitutionsutskottet har inhämtat att det inte finns någon auktoriseradsvensk översättning av rekommendationen.Konstitutionsutskottet redovisar vidare vissa överväganden som gjordes avUtredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning idess betänkande Förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning (SOU 1997:175). Enligt vad utskottet anför avsåg utredningen ibetänkandet med sexuell läggning hetero-, homo- och bisexuell läggning.Utredningen drog en avgörande skiljelinje mellan den sexuella läggningen somsådan och sexuella beteenden eller handlingsmönster som återfinns hos såvälhetero-, homo- som bisexuella personer.I fråga om utformningen av 5 § förslaget till polisdatalag harkonstitutionsutskottet ingen invändning mot att denna utformas med utgångspunkti artikel 2.4 i rekommendation. När det gäller användningen avordet ?ras? i paragrafen hänvisar till sitt betänkande1997/98:KU29. Utskottet konstaterade där att ordet ras förekommer i svensklagstiftning så gott som uteslutande när det handlar om författningar somgrundar sig på internationella konventioner eller som genomför EG-direktiv. Detvar därför inte möjligt att utmönstra ordet ras ur all lagstiftning. Regeringenborde dock göra en genomgång av i vilken utsträckning ordet ras förekommer isvenska författningar som inte grundas på internationella texter och där så ärmöjligt föreslå en annan definition.Vad gäller det i paragrafen använda begreppet sexuell läggning ifrågasätterkonstitutionsutskottet om begreppet ?sexual behaviour? iEuroparådsrekommendationen skall översättas med sexuell läggning. Utskottetanser vidare att lämpligheten av begreppet sexuell läggning i paragrafen bordeövervägas ytterligare. Härför talar inte bara vad som anförts av Utredningenmot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och i motionernautan även de exempel regeringen lämnat i författningskommentaren.Konstitutionsutskottet anser sig emellertid av tidsskäl inte kunna ta ställningtill förslaget utan lämnar detta till justitieutskottet för närmare behandling.Justitieutskottet får för sin del anföra följande. Utskottet delarregeringens bedömning att det måste vara möjligt att i polisens arbete behandlakänsliga personuppgifter i större utsträckning än vad som tillåts enligtpersonuppgiftslagen. Utskottet konstaterar att den föreslagna paragraf somanger förutsättningarna för sådan behandling erhållit en utformning sommotsvarar vad som föreskrivs i artikel 2.4. i rekommendation. Medden föreslagna utformningen av paragrafen har frågan om behandling av känsligapersonuppgifter hos polisen fått en lösning som utskottet i princip kan ställasig bakom. Utskottet avstyrker motionerna Ju44 (yrkande 6) och Ju48 (yrkande8).Eftersom paragrafen inte lämnar utrymme för att självständigt behandlakänsliga uppgifter, kan utskottet inte finna att det är möjligt att med stöd avbestämmelsen ta fram listor över särskilda kategorier av personer. Motion Ju49(yrkande 6) avstyrks.När det sedan gäller den närmare utformningen av paragrafen kan utskottetinstämma i vad anfört rörande begreppet ras. Utskottetkonstaterar emellertid att begreppet används i artikel 2.4 i Europarådetsrekommendation och anser sig inte ha underlag för att nu förorda att begreppetutmönstras ur paragrafen. Utskottet avstyrker motion Ju49 (yrkande 4).Vad slutligen gäller begreppet sexuell läggning anmärker utskottet att dettauttryckssätt redan förekommer i svensk lagstiftning, så t.ex. i 16 kap. 9 §fjärde stycket vari stadgas straff för den som diskriminerar annanpå grund av dennes homosexuella läggning. När det gäller begreppets användningi förevarande paragraf anser utskottet att det kan råda visst tvivel om desslämplighet. Rent språkligt torde det i rekommendation användabegreppet ?sexual behaviour? snarare vara att översätta med sexuellt beteende.Som motionärerna framhåller torde det väl också oftast vara en persons sexuellabeteende som är av intresse i en polisundersökning, låt vara att beteendet intesällan är en manifestation av läggningen. Att på förevarande beredningsunderlagförorda att begreppet sexuell läggning skall ersättas av begreppet sexuelltbeteende finner emellertid utskottet tveksamt. Utskottet vill här som exempelpeka på det fall att polisen under en utredning av sexuella övergrepp mot barnanträffar barnpornografiska bilder hos en misstänkt person. Att en sådanomständighet är av betydelse för utredningen är tydligt. Här kan det dockhävdas att innehavet av bilderna snarare är en fråga om personens sexuellaläggning än om hans sexuella beteende. Utan att ta ställning i frågan villutskottet ändå framhålla att exemplet pekar på risken för att en användning avbegreppet sexuellt beteende i stället för sexuell läggning riskerar att blialltför snävt och få till följd att känsliga uppgifter som är av betydelse fören utredning inte kan behandlas. Utskottet är därför inte nu berett att förordaen sådan ändrad avfattning av paragrafen som motionärerna begärt. Utskottetanser däremot att förslagsvis den sexualbrottsutredning som regeringen aviserati proposition 1997/98:55 Kvinnofrid (s. 95 f) bör få i uppdrag att överväga ettenhetligt begrepp i svensk lagstiftning för vad som betecknas som sexuellläggning. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju45 och Ju49 (yrkande5) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Kvarstående brottsmisstankarPropositionenEnligt förslaget får, om en förundersökning mot en person har lagts ned pågrund av bristande bevisning, uppgifter om brottsmisstanken behandlas för annatändamål än arkivering endast under förutsättning att den misstänkte enligtförundersökningsledarens bedömning är skäligen misstänkt förbrottet och uppgifterna behövs för att förundersökningen skall kunna tas upp pånytt (10 § förslaget till polisdatalag). Om åtal mot en person har lagts nedeller om denne genom lagakraftvunnen dom har frikänts får uppgifter ombrottsmisstanken behandlas för annat ändamål än för arkivering endast omförundersökningen tas upp på nytt eller för prövning av särskilt rättsmedelenligt 58 kap. (11 § förslaget). Bestämmelserna skall dockinte gälla för Säkerhetspolisen (12 §). Någon särskild gallringsbestämmelseupptas inte i förslaget. Enligt dess 13 §, första stycket, skall emellertiduppgifter som inte längre behövs gallras om inte annat anges i lagen. Uppgiftersom ingår i en förundersökning skall emellertid arkiveras enligt arkivlagens(1990:782) bestämmelser.ÖvervägandenI motion Ju46 (m) begärs att uppgifter om kvarstående brottsmisstankar skallgallras om grund för misstanke inte längre föreligger. I motionJu48 (mp) begärs att sådana uppgifter skall gallras efter nedlagtåtal eller lagakraftvunnen dom. Vidare begärs i motionen att den som är föremålför kvarstående misstankar skall underrättas om detta. I motion Ju49 (fp) yrkasatt gallringsbestämmelserna skall vara tidsbestämda och att reglernas innehållskall anges i lag.I propositionen anför regeringen att polisen, om en förundersökning läggs nedpå grund av bristande bevisning, kan ha ett berättigat intresse av attfortsätta att behandla uppgifter om den misstänkte. Dessa uppgifter kan såsmåningom, om det kommer fram nya uppgifter, leda till att det blir möjligt attpå nytt inleda förundersökning. Det bör därför finnas bestämmelser om attuppgifter om kvarstående misstankar får behandlas. Någon särskildgallringsbestämmelse anser regeringen inte vara erforderlig. Regeringenframhåller att det närmast ligger i sakens natur att den enskilde normalt intebör få kännedom om att kvarstående misstankar fortfarande behandlas. Uppgiftentorde i regel kunna sekretessbeläggas enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen. Isådant fall följer av 27 § personuppgiftslagen att någon information till denregistrerade inte behöver lämnas ut.Konstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del ochföreslår att motionerna Ju46 och Ju48 i aktuella delar avslås.Konstitutionsutskottet delar regeringens uppfattning att den allmännagallringsbestämmelsen i förslaget till polisdatalag är tillräcklig för attgarantera att kvarstående brottsmisstankar inte behandlas längre än befogat.Utskottet erinrar om att regeringen med stöd av 50 § personuppgiftslagen harmöjlighet att meddela tillämpningsföreskrifter om vilka krav som ställs på denpersonuppgiftsansvarige vid behandling av uppgifter. Utskottet utgår från attregeringen, för att ytterligare tillgodose rättssäkerheten, kommer att meddelasådana föreskrifter som innebär att t.ex. tillgången till uppgifternabegränsas.Justitieutskottet ansluter sig till vad anfört i frågaom förslaget i förevarande del och tillstyrker detta. Motion Ju48 (yrkandena 10och 11) avstyrks.Detsamma gäller motionerna Ju46 (yrkande 3), Ju48 (yrkande12) och Ju49(yrkande 8).KriminalunderrättelseverksamhetPropositionenRegeringen föreslår att polisen får möjlighet att under vissa förutsättningar ikriminalunderrättelseverksamhet utföra automatiserad behandling av person-uppgifter i särskilda undersökningar samt föra kriminalunderrättelseregister.Enligt 3 § förslaget till polisdatalag förstås med underrättelseverksamhetpolisverksamhet som består i att samla, bearbeta och analysera information föratt klarlägga om brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövasoch som inte utgör förundersökning enligt 23 kap. . Medkriminalunderrättelseverksamhet förstås annan underrättelseverksamhet än densom bedrivs av Säkerhetspolisen.