bet · GM01NU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Regeringen beräknar anslaget till14,för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Rymdverksamhet (D 3)PropositionenVerksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra till att stärka följande:- konkurrenskraften i svensk rymdindustri,- den rymdanknutna näringsverksamheten i ,- användningen av rymdteknik inom för samhället viktiga områden.Dessa mål uppfylls genom insatser för rymdforskning, fjärranalys,industriutveckling och genom deltagande i det europeiska rymdsamarbetet inomEuropean () och bilaterala samarbete främst medFrankrike. Regeringen bedömer att rymdverksamheten i allt väsentligtbedrivits på ett ändamålsenligt sätt och att de resultat som uppnåtts välsvarar mot de fastställda målen. Resultatbedömningen har inte föranlettförändringar i de övergripande målen.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Vidare begär regeringen bemyndigande att låta staten ta på sigförpliktelser som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst efter år 1999.MotionenRiksdagen bör göra ett uttalande om att den besparing på 50 miljoner kronorsom gjordes på det här aktuella anslaget bör återföras tillanslaget så snart budgetläget medger detta, anförs det i motion 1998/99:N233(v). Även om rymdverksamheten är på väg att bli alltmer kommersiell är detmotiverat med statliga insatser i de fall då staten är avnämare, t.ex. förrymdforskning, väderdata, klimatforskning och miljöövervakning, ansermotionärerna. Det är viktigt för svenska forskare och svenska företag att fåmöjlighet att delta i de nya projekten. har ett stort kunnande inomområdet som byggts upp, bl.a. vid och somnu utökats genom tillkomsten av iKiruna, sägs det. Med tanke på det kunnande som finns i inom rymd-området och den stora framtidspotential som finns för rymdtillämpningar ärdet, enligt motionärerna, angeläget att fortsatt statligt stöd ges såvältill deltagande i ESA:s tillämpningsprojekt som till upprätthållande av dennationella kompetensen.Vissa kompletterande uppgifterBesparingen på för var en del av debesparingsåtgärder som , på förslag av regeringen, beslöt om våren1995 som ett led i budgetsaneringen (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet.1994/95: NU18).Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet (D4)PropositionenStiftelsen attachéverksamhet (STATT) är enoffentlig stiftelse med svenska staten och somstiftare. Syftet är att - genom bevakning och rapportering om den tekniskaoch industriella utvecklingen i olika industrinationer - bidra till ökadproduktivitet och konkurrenskraft i svenskt näringsliv och ökad allmänkunskap om utvecklingen utomlands.STATT har mött den minskade resurstilldelningen genomen minskning av antalet teknisk-vetenskapliga attachéer och en ökning avantalet industriattachéer, vilka i huvudsak är uppdragsfinansierade, sägsdet i propositionen. Ett projekt för teknikstyrd affärsutveckling som vändersig till små och medelstora företag väntas öka uppdragsintäkterna.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionernaAnslaget till STATT bör ökas med jämfört med regeringensförslag, anförs det i motion 1998/99:N299 (m). Regeringen har tidigaredragit ned på satsningen på tekniska attachéer, erinrar motionärerna om ochanser att detta kan försämra tillgången på värdefull teknisk information försvenskt näringsliv.Med en minskning av antalet tekniska attachéer avhänder sig ett avde viktigaste instrumenten för utveckling av svenska företag, nämligenimporten av kunskap, anförs det i motion 1998/99:N277 (v). Även om en del avverksamheten ersätts av uppdragsfinansierade industriattachéer innebärminskningen en inskränkning i bredden i kunskapsinhämtandet, menarmotionärerna. De anser att bör anmoda regeringen att överväga hurdetta skall kompenseras.I motion 1998/99:N330 (kd) föreslås en ökning av anslaget med 3 miljonerkronor. Regeringens förslag att den av för beslutadesänkta nivån av anslaget till STATT skall gälla även för den kommandetreårsperioden anser inte motionärerna vara förenligt med de ambitioner sombör prägla näringspolitiken. Bevakning av och rapportering om den tekniskaoch industriella utvecklingen i olika industrinationer är av stor vikt förSveriges möjligheter att hävda sig som ett konkurrenskraftigt industriland,sägs det.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden om ökade medel som dehär aktuella (bet. 1997/98:NU1).Regeringskansliet har genom ett särskilt beslut tilldelatSTATT ett bidrag om för att under en tvåårsperiodgenomföra förnyelseinsatser inom sitt verksamhetsområde. Detta innebär bl.a.verksamhet i och andra avlägsna delar av världen. I sambandhärmed skall också tidsbegränsade och flexibla specialistinsatser provas.Inom Närings- och pågår ett arbete med översyn av denteknisk-vetenskapliga verksamhet som bedrivs i offentlig regi - dvs. inteendast STATT:s verksamhet. Departementet har givit ett uppdrag tillkonsulter att göra en översiktlig kartläggning av de viktigaste källorna fördet svenska näringslivets och den svenska offentliga sektorns informations-och kunskapsförsörjning. Det statliga engagemanget på området, bl.a. i formav finansiering, skall studeras liksom de motiv för statligt engagemang somkan finnas. I uppdraget ingår också att analysera resultatet avkartläggningen och göra en bedömning av hur svenskt näringsliv och offentligsektor förmår orientera sig i informationssamhället, hur deras kunskapsbehovtäcks och om några trender kan skönjas. Förslag till lämpliga anpassningarav nuvarande statliga insatser skall lämnas. Uppdraget skall redovisas i enpreliminär rap-port och i en slutrapport senast den 1februari 1999. Rapporterna avses utgöra underlag för skrivningar i nästa årsbudgetproposition.Bidrag till (D 5)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett samfund av invalda ledamöter somär verksamma inom teknik, vetenskap, industriell produktion och ekonomi.IVA:s huvuduppgift är att till samhällets gagn främja ingenjörsvetenskap ochnäringsliv. Verksamheten inriktas på att följa, analysera och informera omden tekniska och industriellt-ekonomiska utvecklingen samt att skapa ochinitiera samverkan mellan olika teknikområden. Från anslaget lämnas statensbidrag till IVA:s grundläggande verksamhet.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionenI motion 1998/99:N321 (mp) föreslås en minskning av det aktuella anslagetmed för . Motionärerna anser attdet av utredningar och program från framgår att den är heltoförstående till de krav som en hållbar utveckling ställer på tekniken.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande motionsyrkande som det häraktuella (bet. 1997/98:NU1). Yrkandet följdes upp i en reservation (mp).Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (E)(E 1)är central förvaltningsmyndighet för utrikeshandel ochhandelspolitik. Myndigheten skall verka för en väl fungerande inre marknadoch ett öppet och starkt multilateralt handelssystem och fortsattliberalisering av handeln.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Vidgade ansvarsområden och utökade arbetsuppgifter motiverar en ökning avanslaget, anför regeringen. Ökningen, som uppgår till ,skall finansieras genom en överföring från det tidigare anslagetExportkreditnämnden. De ökade medlen är avsedda för kompetensförstärkningoch utåtriktade informationsinsatser om de nya uppgifterna. Anslagetföreslås vidare minskas med för löpande arkivkostnader genomöverföring till utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid,anslaget och landsarkiven ().Inga motioner har väckts på detta område.Exportfrämjande verksamhet (E 2)PropositionenAnslaget disponeras för utbetalning till Exportråd. Exportrådetsverksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . gällande avtal är (prop. 1997/98:1utgiftsområde 24, bet. 1997/98:NU1). skall som centraltserviceorgan inom exportfrämjandet initiera, planera, samordna, marknadsföraoch genomföra åtgärder för att främja svensk export. Små och medelstoraföretag skall prioriteras.Riksrevisionsverket () föreslog i rapporten för attfrämja export från små och medelstora företag (RRV 1996:67) att Exportrådetsroll som centralt organ inom exportfrämjandet skall förstärkas och att deövriga aktörernas roller och uppgifter skall förtydligas. Regeringen delarRRV:s syn på att roll som centralt exportfrämjande organ börstärkas och lämpliga samarbetsformer utvecklas med andra organ på dettaområde. Enligt regeringens mening är det angeläget att länsstyrelser ochkommuner i större utsträckning anlitar kompetens i ochutomlands när det gäller insatser av exportfrämjande natur.Regeringen bedömer att fortsätter att utvecklas positivt ienlighet med de förutsättningar som lades fast i statsmakternas beslut år1992 och att exportfrämjandet är av stor betydelse som instrument i närings-och handelspolitiken. Regeringen föreslår en ökning av anslaget för år 1999med . Av dessa medel skall, enligt förslag i 1998 årsekonomiska vårproposition, användas för programmetMarknadsplats , vilket skall inriktas på främjande av små ochmedelstora företags handel med . Vidare skall 10 miljoner kronoranvändas för satsningar på informationsteknik. Slutligen skall 8 miljonerkronor överföras till det här aktuella anslaget från utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling, anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (A 1). Sammantaget beräknar regeringen anslaget till 157,7 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs en översyn och samordningav de statliga insatserna för främjande av export, anförs det i motion1998/99:N299 (m). Statens exportfrämjande utförs av många aktörer som ageraroberoende av varandra, konstaterar motionärerna. RRV:s förslag syftar tillatt få en mer sammanhållen struktur för de exportfrämjande aktörerna.Regeringen säger sig i budgetpropositionen dela RRV:s syn, men harunderlåtit att komma med förslag till praktiska åtgärder, påpekarmotionärerna. De anser att exportfrämjandet bör bedrivas med tydlig roll-och ansvarsfördelning mellan aktörerna för att bli mer slagkraftigt. RRV:sförslag att förstärka roll som sammanhållande kraft bland deoffentliga aktörerna bör därför genomföras.I motion 1998/99:Fi210 (c) föreslås att det aktuella anslaget skall ökasmed . De ökade medlen skall användas för att stärka densvenska exporten av miljöanpassad teknik. importerar för närvarandemer miljöanpassad teknik än som exporteras, säger motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterI budgetpropositionen anför regeringen, som nämnts, att rollsom centralt exportfrämjande organ bör stärkas. Denna inställning kommertill uttryck t.ex. i ett regeringsbeslut om bidrag tillexportutveckling för småföretag i regionalpolitiskt prioriterade regioner.Beslutet innebär att skall användas för en kampanj förexportutveckling för småföretag och att skall administreraverksamheten. Det redan etablerade samarbetet mellan , och lokala handelskamrar inom ramen för s.k.exportcentrum skall byggas ut med syfte att göra verksamheten mertillgänglig för företagen.Genom ett regeringsbeslut beviljades ettbidrag på för att genomföra ett program medsyfte att främja export av miljöteknikrelaterade varor och tjänster.Programmet skall koncentreras till regionalpolitiskt prioriterade områdenoch planeras och genomföras tillsammans med regionala aktörer.En särskild utredare, verkställande direktören , har haft iuppdrag att göra en kartläggning av möjligheter och hinder för en ökadexport av tjänster och produkter inom miljösektorn. I betänkandet"Sustainable " - a success story (SOU 1998:118) redovisas en samladstrategi och handlingsplan för att främja en internationalisering av ettsvenskt miljöanpassat näringsliv i syfte att öka försäljningen av svenskaprodukter och tjänster med höga miljöprestanda på världsmarknaden samt bidratill en uthållig välfärd. Enligt uppgift från Närings- ochhandelsdepartementet pågår beredning inom , med inriktningpå att utredningen skall ges tilläggsdirektiv.AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (E 3)Anslaget disponeras för ersättning till AB (AB SEK) föreventuellt underskott utgörande skillnaden mellan intäkter och kostnader,huvudsakligen ränteintäkter och räntekostnader, inom ramen för systemet medstatsstödda exportkrediter. Villkoren för krediterna följer den s.k.consensusöverenskommelsen inom . Anslaget omfattar även kostnader förräntestöd till finansiering av export av fartyg, en stödform som upphörde år1989, och kostnader för vissa förmånliga krediter till , dock enbartåtaganden som gjorts t.o.m. . Anslagsbelastningen hänförs förnärvarande uteslutande till kostnader för vissa förmånliga krediter till u-länder.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Anslaget är beräknat med utgångspunkt i en anslagsminskning på 6,5 miljonerkronor.Inga motioner har väckts på detta område.Investeringsfrämjande (E 4)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i , Invest in (), är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder.Delegationen bedriver verksamhet i samt i och genom egenutlandsrepresentation och genom elva representationskontor i prioriteradeländer i , och . Verksamheten finansieras frånanslag, med bidrag från s.k. partner i projektverksamheten och med avgifterfrån deltagare i projektet särskild utredare, frilansskribenten , har utvärderatverksamheten vid delegationen avseende tiden 1 juli 1995-30 september 1997(SOU 1997:191). Utredaren konstaterar att myndigheten etablerat en informations- och utredningsverksamhet av hög klass,men anser att fokus bör flyttas från information till sälj- ochprojektarbete.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår -en ökning av anslaget med - genom en överföring frånutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling, anslaget Allmännaregionalpolitiska åtgärder (A 1).MotionenInvesteringsfrämjandet med Invest in har som mål att utländskaföretag genomför nyinvesteringar och nyetableringar samt samverkar med andraföretag, konstateras det i motion 1998/99:N321 (mp). Motionärerna anser inteatt detta primärt är en statlig uppgift och föreslår att anslaget dras infr.o.m . För föreslås en minskning avanslaget med jämfört med regeringens förslag.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande yrkande som det här aktuella (bet.1997/98:NU1). Yrkandet följdes upp i en reservation (mp).Näringslivsutveckling i (E 5)PropositionenRiksdagen har tidigare, på förslag i den s.k. sysselsättningspropositionen(prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU), anslagit föråtgärder och projekt avseende bl.a. svensk livsmedelsexport, energisystem,ömsesidigt kunskapsutbyte, stärkt infrastruktur och samarbete för att skyddamiljön runt Östersjön.Regeringen förordade ekonomiska vårproposition en fortsättningav den verksamhet som bedrivits inom ramen för den första s.k.Östersjömiljarden, genom att ytterligare skall tillförasunder den kommande femårsperioden. Det övergripande syftet med den andramiljarden är att, utifrån svenskt intresse, stimulera näringslivsutvecklingi och handel med länderna i , anför regeringen. Härigenomfrämjas sysselsättningen i . Särskild vikt skall fästas vid små ochmedelstora företags deltagande i Östersjöhandeln. Regeringen avser atttillsammans med svenskt näringsliv utarbeta en gemensam strategi förSveriges ekonomiska agerande i Östersjöregionen.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionernaI motion 1998/99:N299 (m) föreslås helt avvisa regeringens nuredovisade förslag om anslag. Motsvarande medel bör i stället anslås påbiståndsbudgeten för under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd,anser motionärerna.Även i motion 1998/99:N330 (kd) föreslås att det aktuella anslaget skalldras in. ställer sig avvisande till statligt stöd tillföretagsetableringar utanför gränser, sägs det.I motionerna 1998/99:Fi211 (fp) och 1998/99:N333 (fp) föreslås också attdet aktuella anslaget skall dras in. I den sistnämnda motionen sägs attanslaget för näringslivsutveckling i , med diversesatsningar på renoveringar av kulturhus i och ,demonstrationsmejerier i , etc., kan tas bort.Vissa kompletterande uppgifterI propositionen meddelar regeringen sin avsikt att inrätta ensamordningsfunktion, med finansiering ur den andra har, på regeringens uppmaning, inkommit med förslag om ettprogram för detta, benämnt Marknadsplats 1999. Programmet avser iförsta hand länderna , , , och . Ettrambelopp på föreslås, med matchande företagsmedel i deoperativa projekten. Östersjöprogrammet förutsätts bli femårigt och avsehuvudsakligen små och medelstora företag. skall ha ensammanhållande roll.ExportkreditnämndenExportkreditnämnden () skall genom utfärdande av garantier främja svenskexport. Garantin utgör en försäkring mot vissa förlustrisker i samband medexport till och investeringar i utlandet. För garantin betalas en premie somär relaterad till risken. Garantigivningen sker med resultatkravet attverksamheten skall vara självbärande över tiden.Regeringen gör bedömningen att totalramen för den ordinariegarantiverksamheten inte behöver höjas under och därför börfastställas till . Med hänsyn till ett ökat antalförfrågningar för vissa större affärer kan tillgängligt utrymme inom ramenför investeringsgarantier visa sig otillräckligt. För att ha möjlighet attutfärda garantier för dessa och eventuellt tillkommande affärer anserregeringen att ramen bör höjas till . I dessa tvåavseenden begär regeringen medgivande. Om utnyttjandet avinvesteringsramen skulle öka kraftigt kan det bli aktuellt för regeringenatt återkomma till , sägs det. Regeringen anservidare att den obegränsade upplåningsrätt som EKN haft i Riksgäldskontoretunder bör gälla även för , vilket regeringen begärbemyndigande för.Inga motioner har väckts på detta område.Konsumentfrågor (F)()är en specialdomstol som handlägger mål och ärenden enligtde lagar som anges i propositionen. Det övergripande målet förMarknadsdomstolen är att på ett rättssäkert sätt och inom rimlig tid avgörade mål och ärenden som den har att handlägga samt att leda rättsutvecklingenoch främja en enhetlig rättstillämpning inom det marknadsrättsliga området.Stockholms tingsrätt är första instans och är andra ochsista instans i mål enligt marknadsföringslagen (1995:450). Regeringen harföreslagit (prop. 1997/98:188) att som huvudregel skallutgå som instans i förbuds- och åläggandemål enligt marknadsföringslagen,vilka enligt förslaget i stället kommer att handläggas av Marknadsdomstolenfr.o.m. som första och enda instans. Detta beräknasinnebära minskade kostnader för om per åroch ökade kostnader hos med motsvarande belopp. Enomfördelning av resurser föreslås därför från tillMarknadsdomstolen. För uppgår beloppet till , ochfr.o.m. skall tillföras per årgenom en anslagsökning, med en motsvarande minskning av Domstolsverketsanslag, allt under förutsättning att beslutar bifalla den nämndapropositionen.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Vissa kompletterande uppgifterProposition 1997/98:188 handläggs av lagutskottet, som avser att behandlapropositionen under våren 1999.Konsumentverket ()är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. Deövergripande målen för verksamheten är följande: att ge hushållenmöjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, attge konsumenterna en stark ställning på marknaden, att skydda konsumenternashälsa och säkerhet samt att medverka till att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. I anslutning till dettafullgörs de uppgifter som ankommer på ().I den ekonomiska vårpropositionen 1998 angavs att en databas medhushållsrelaterad miljöinformation skall skapas för att öka kunskapen ommiljöfrågor. Regeringen föreslår nu att sammantaget skallanvisas för en sådan databas, varav 5 miljoner kronorföreslås för . Regeringen föreslår vidare att det under åren1999-2000 skall anvisas för utveckling av nyaprovningsmetoder avseende varors miljöaspekter samt för kunskapsutvecklingoch uppföljning, bl.a. avseende hushållsaspekter inom systemen förkällsortering, varav föreslås för . Vidareföreslås tillföras ca för framtagande avunderlag till socialbidragsnorm.Sammantaget beräknar regeringen anslaget till förnästa budgetår.MotionernaAnslaget till bör av statsfinansiella skäl minskas med 10miljoner kronor, anförs det i motion 1998/99:N299 (m). Verket bör kompenserabesparingen genom rationaliseringar och ökad avgiftsfinansieringVissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett likartat yrkande som det här aktuella (bet.1997/98:NU1). Utskottet noterade därvid att anslaget till Konsumentverketskurits ned med totalt i reala termer under den närmast föregåendesexårsperioden.Allmänna reklamationsnämnden ()har till uppgift att pröva tvister mellankonsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttighetersom tillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk, s.k. konsumenttvister,och ge rekommendationer om hur tvister bör lösas.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Fastighetsmäklarnämnden (F 4), som inrättades , skall verka somcentral myndighet för registrering av och tillsyn över fastighetsmäklare ochskall särskilt inrikta sin verksamhet på att fastighetsmäklarna följer godfastighetsmäklarsed, att information sprids om vad god fastighetsmäklarsedinnebär samt att mäklarna har en god utbildning för sin uppgift.Utgångspunkten är att staten skall få full kostnadstäckning för det berördaarbetet genom avgifter från mäklare.Fastighetsmäklarnämnden bör från göras till en frånKammarkollegiet helt fristående myndighet, anför regeringen. Härvid hänvisastill att , på förslag av lagutskottet (bet. 1997/98:LU15), harbegärt en översyn i organisationsfrågan. Enligt regeringen bör nämnden somen fristående myndighet ha en av regeringen förordnad ordförande sommyndighetschef. Genom att göra till en friståendemyndighet med en ansvarig myndighetschef underlättas en ändamålsenligstyrning och kontroll av nämndens verksamhet, anser regeringen.Möjligheterna att effektivisera myndighetens tillsynsverksamhet samtnämndens framtida organisation och finansiering skall utredas, sägs det.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beslöt att tillkalla en särskild utredare,enhetschef , med uppgift att göra en översyn avFastighetsmäklarnämndens tillsyn över fastighetsmäklare (dir. 1998:96).Utredaren skall även överväga lämplig form för Fastighetsmäklarnämndensframtida organisation och finansiering i syfte att effektivisera tillsynen.Uppdraget skall redovisas senast den 15 mars 1999.Stöd till konsumentorganisationer (F 5)PropositionenSedan år 1990 har särskilda medel anslagits för stöd till ideella konsument-organisationer. Medlen, som förmedlas av , skall bl.a. kunnaanvändas till stöd åt befintliga konsumentorganisationer och för att stödjaoch stimulera uppbyggnaden av nya organisationer. konsumentråd ochKonsumenter i samverkan är på olika sätt representerade i det nordiska ocheuropeiska konsumentarbetet. Det är regeringens bedömning att bådaorganisationerna även fortsättningsvis skall kunna medverka till enfördjupad diskussion och debatt om hur konsumentskyddet skall kunna stärkasi och i . Mot denna bakgrund anser regeringen att bådaorganisationerna bör få fortsatt ekonomiskt stöd. Även andra organisationerkan få ekonomiskt stöd.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionenI motion 1998/99:N321 (mp) föreslås en ökning av det aktuella anslaget med 2miljoner kronor för . Det marknadsekonomiskasystemet förutsätter kritiska och kunniga konsumenter, som har möjlighet attgöra medvetna val, anför motionärerna. För att konsumenterna skall få dessaförutsättningar måste insatserna på det konsumentpolitiska området ökas,sägs det.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknande yrkande som det här aktuella (bet.1997/98: NU1).