bet · GL01LU11 · 1998-01-27 00:00:00 — Frånföretagsorganisationer har också i andra sammanhang gjorts gällande att framförallt mindre företag har svårt att ta till vara sina rättigheter. Man avstårexempelvis , på grund av rättegångskostnaderna och de besvär som ärförenade med en process, från att bevaka och försvara sina rättigheter motintrång. Enligt utskottets mening är detta förhållande klartotillfredsställande, eftersom redan nuvarande regler inom exempelviskänneteckensrätten torde innefatta goda möjligheter att skyddakunskapskapitalet i företag. Att de mindre företagen inte vill eller förmårutnyttja gällande regler för att ta till vara sina rättigheter är ettallvarligt problem och i förlängningen kan följden bli att rättssystemen iframtiden inte fyller sin funktion.Mot bakgrund av det anförda bör enligt utskottets mening åtgärder komma tillstånd som syftar till att nuvarande regler utnyttjas i större utsträckning änför närvarande. Detta kan givetvis innefatta lagändringar inom ramen förbefintliga regelsystem innebärande förbättringar som gör det lättare för mindreföretag att hävda sina rättigheter.Utskottet kan konstatera att ett föhållandevis omfattande arbete pågår med ensådan inriktning som utskottet nu förordar. Bland de åtgärder som vidtagits kannämnas att på uppdrag av regeringen undersenare år mer aktivt informerat näringslivet om bl.a. patentsystemets ochkänneteckensrättens möjligheter. Verket har därvid gjort individuellaföretagsbesök, erbjudit utbildning och kontinuerligt stöd till organisationeroch andra organ som arbetar med små och medelstora företag samt deltagit imässor och annan utåtriktad verksamhet. Enligt vad utskottet erfarit avserPatent- och registreringsverket att fortsätta med denna näringspolitiskasatsning, och det finns hos verket önskemål om att kunna utöka verksamheten,bl.a. med vidgat utnyttjande av IT-teknik.Utskottet vill också erinra om att den tillsattaSmåföretagsdelegationen har i uppdrag att identifiera problem och föreslååtgärder för att undanröja hinder för etablering och tillväxt i småföretag(dir. 1996:70). Delegationens arbete är baserat på en bred och åtgärdsinriktaddialog med bl.a. näringslivets organisationer samt skall inledas med enkartläggning av förekommande typer av mer betydande problem för småföretagen.Delegationen följer vidare EU:s projekt med liknande syften samt övrigtinternationellt arbete av denna karaktär. I delegationens uppgifter ingår ävenatt lämna konkreta förslag till hur information om bl.a. regelverk kan spridastill de små företagen. Småföretagsdelegationen har avgett en förstarapport, (SOU 1997:186) Bättre och enklare regler - Småföretagsdelegationensrapport 1. Rapporten innehåller förslag om förbättringar och förenklingar påområden där många småföretag upplever hinder eller överdriven byråkrati. Ifråga om patentsystemet anförs i rapporten att främjandet av innovationersjälvfallet är en viktig del av en politik för ökad tillväxt. Många mindreföretag skapas kring ett begränsat antal unika innovationer. Patentinstitutetär av stor betydelse för att skydda den unika innovationen somden utvecklas tekniskt och kommersiellt. I rapporten noteras emellertid att del av patentärendena har mycket långa handläggningstider som åsamkar desökande kostnader. Följderna kan bli likviditetsbrist och försämring avkonkurrensmöjligheterna för de berörda företagen. I rapporten framhålls vidarebetydelsen av att kostnaderna för att erhålla patent och att upprätthållapatent hålls så låga som möjligt. Mot denna bakgrund föreslås i rapporten attregeringen ger i uppdrag att granska handläggningstidernahos samt att se över kostnaderna för atterhålla och upprätthålla patent. Enligt förslaget bör regeringen också i nästaregleringsbrev till ställa krav på enredovisning av hur verket varaktigt kan sänka handläggningstiderna och hur manskaffat kompetens för att säkra detta mål. I rapporten föreslås också införandeav ett särskilt bruksmönsterskydd i syfte att få till stånd ett snabbare,enklare och billigare skydd för kortlivade produkter.Småföretagsdelegationen avser att lägga fram fler förslagtill konkreta regelförenklingar. Delegationen kommer även att lägga fram endelrapport om hur regelförenklingsarbetet bör organiseras . Andradelrapporter kommer att handla om bl.a. kompetensförsörjning ismåföretag samt småföretags tillgång till information om stödformer och regler.Patent- och registreringsverket har i en skrivelse till regeringenföreslagit att det införs en möjlighet för patenthavare att hos verket begärabegränsning av patentskyddets omfång. Förslaget har sin bakgrund i problem medallt mer kostnadskrävande domstolsprocesser där frågan väckts om inte mångaprocesser om ogiltighet av patent eller intrång i patent skulle kunna undvikasom rättighetshavaren enkelt kunde få till stånd en begränsning avpatentskyddets omfattning. Också andra frågor som gäller förenklingar ochförbilligande av patentförfarandet är föremål för beredning inomregeringskansliet och kommer att behandlas i en departementspromemoria.Utskottet vill även erinra om att () i rapporten (R 1997:4) Rättsskyddsförsäkring för patent föreslagit enmodell för en rättsskyddsförsäkring med expansionsmöjligheter till nordisk ocheuropeisk nivå. Härutöver har föreslagits åtgärder för att komma till rättamed patentprocessens problem och en försäkringslösning också när det gällervarumärken. Regeringen har, enligt vad utskottet erfarit, utsett en särskildförhandlingsman med uppdrag att uppta förhandlingar med tilltänkta intressenteri en rättsskyddsförsäkring för patent. Förhandlingsmannen skall avlämna enrapport senast vid utgången av februari 1998.Beträffande den för kunskaps- och tjänsteföretagen viktiga känneteckensrättenhar regeringen tillkallat en kommitté för att göra en översyn avlagstiftningen. I direktiven (dir. 1997:118) framhålls att de partiellaöversyner och förändringar som gjorts av de nordiska ländernas varumärkeslagar,främst som en följd av EG-anpassningen, har lett till att den nordiskarättslikhet som tidigare rådde är lika genomförd som tidigare.Detta är till nackdel inte minst för många mindre och medelstora företag somarbetar inom den för dem betydelsefulla nordiska marknaden. Det kanske allraviktigaste skälet för en översyn av lagstiftningen på känneteckensrättensområde anges dock vara den betydande utveckling och förändring av kännetecknensfunktion och av affärs- och distributionsformer som ägt rum sedan lagarnastillkomst och som har gjort att känneteckensrätten fått en helt annan betydelseoch vikt . Utöver dessa frågor skall kommittén bl.a. överväga om denya typer av kännetecken som förekommer på varu- och tjänstemarknaderna börberedas ett rättsskydd. En annan särskild fråga som fått ökadaktualitet kan vara användningen av varumärkesrättighet inom ramen för s.k.Internetsystem. Kommittén skall överväga om det i något avseende finnsanledning att reglera detta i en ny varumärkeslag. Enligt direktiven skallkommitténs arbete vara avslutat senast den 1 september 1999.När det gäller lagen om skydd för företagshemligheter påbörjas enutvärdering inom , och enligt vad utskottet erfarit kommerdepartementet att inom ramen för detta arbete anordna en hearing . Utskottet förutsätter att de synpunkter som förts fram vidutskottets utfrågning rörande lagen om skydd för företagshemligheter kommeratt beaktas i det sammanhanget.Mot bakgrund av vad som redovisats konstaterar utskottet att de frågormotionerna aktualiserar är, eller kommer att bli, föremål för överväganden ochbehandling i olika sammanhang. Även om detta arbete inte uttryckligen ärinriktat på kunskaps- och tjänsteföretagen kan utskottet inte finna annat änatt arbetets inriktning ligger väl i linje med motionsönskemålen. Vidare utgårutskottet från att diskussionerna och övervägandena i hithörande frågorfortsätter inom ramen för pågående arbeten i syfte att förbättra situationenoch fördjupa kunskapen hos småföretagarna om det rättsliga systemet och hur manpraktiskt kan gå till väga för att ta till vara sina rättigheter. Därutöverförutsätter utskottet att regeringen vid beredningen av framlagda förslagbeaktar de synpunkter som förts fram i förevarande ärende samt överväger omnågra åtgärder som är direkt inriktade på kunskaps- och tjänsteföretagenssärskilda behov bör komma till stånd.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionerna 1996/97:L203yrkande 2 och 1997/98:L904 inte bör föranleda någon vidare åtgärd.Därmed övergår utskottet till att behandla motionsspörsmålen röranderedovisning i kunskapsintensiva företag. () anför i motion1996/97:L204 att det är hög tid att redovisningsmässigt möjliggöra attinvesteringar i det s.k. humankapitalet, såsom kompetensutveckling, kanaktiveras som en tillgång i balansräkningen. Härigenom skulle företagenstimuleras att göra nysatsningar på sådant kapital, vilket i sin tur skullebefrämja den ekonomiska tillväxten i landet. I motionen yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringar ihumant kapital.I motion 1997/98:L204 anför och (båda c) attdagens redovisningsregler och redovisningspraxis uppvisar en alltför restriktivoch omodern syn på möjligheterna för företag att aktivera utgifter ibalansräkningen som har anknytning till s.k. mjuka tillgångar. Detta innebärsärskilda problem för de kunskapsintensiva företagen, som ofta är småföretag,genom att de har svårigheter att finansiera en expansion av verksamheten medlånade medel. Kreditgivarna har nämligen inte något bra underlag för attvärdera och analysera kunskapsföretagens värde. Mot den angivna bakgrunden börregeringen nu tillkalla en särskild utredning med uppgift att behandla frågorsom gäller redovisning av mjuka tillgångar. I motionen yrkas etttillkännagivande härom.Bengt () anför i motion 1996/97:L203 att det iredovisningssammanhang bör komma till stånd en ändring när det gäller synen påinvesteringar i anställdas kompetens. Företag bör, enligt motionärens mening, iförsta hand värderas utifrån dess potientiella förädlingsförmåga, vilketinnebär att alla tillgångar som påverkar produktiviteten kommande år skall varavärdemässigt synliga i företagens räkenskaper. Både s.k. hårda och mjukatillgångar bör därför redovisas. Genom att hantera människan utifrån sammaekonomiska premisser som man hanterar dyrbara hårda investeringar stimulerasföretagen att göra mjuka investeringar och att satsa på kompetens. Motionärenanser att nuvarande redovisningslagstiftning är otillräcklig vad beträffarbeaktande av humankapitalet i företagens räkenskaper. Om man anser atthumankapitalet utgör en värdefull post i företagens ekonomiska redovisningarbör detta framgå av lagtexten. I det internationella redovisningsrådet bör ettsvenskt initativ komma till stånd i syfte att uppnå global rättslig harmoni isynen på kunskapskapitalet som en värdefull post i företagens ekonomiskaredovisningar. I motionen yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lagstiftning beträffandekunskapskapitalredovisning i företagens räkenskaper (yrkande 1).Olof m.fl. (c) begär i motionerna 1996/97:N252 (yrkande 2) och1997/98:N247 (yrkande 9) tillkännagivanden om förändringar iredovisningslagstiftningen för att underlätta värdering av tjänsteföretag. Imotionerna anförs att kunskaps- och tjänsteföretag är en kategori företag somhar särskilt svårt att erhålla finansiering. Orsaken till detta är att de oftasaknar traditionella tillgångar, som kan användas som säkerhet. Dessa företagsstörsta tillgång är i stället humankapitalet, som dock är svårt att värdera ochanalysera vid kreditgivning. Det finns inte något etablerat system förhur värdet av s.k. mjuka tillgångar skall bedömas. Bristerna i redovisnings-lagstiftningen härvidlag måste rättas till.I motion 1997/98:Fi209 anför m.fl. (v) att de viktigastetillgångarna i ett företag är de personer som arbetar där, dvs. humankapitalet.Från många håll har förespråkats bättre möjligheter att redovisadetta kapital i företagens årsredovisning. I motionen yrkas att skallbesluta om sådan ändring i årsredovisningslagen att regler om bl.a.humankapitalet införs (yrkande 11 delvis).Utskottet erinrar om att motionsspörsmålen varit föremål för behandling iRedovisningskommitténs slutbetänkande (SOU 1996:157) Översyn avredovisningslagstiftningen. I betänkandet konstateras att dagensredovisningspraxis uppvisar en mycket restriktiv syn på möjligheterna attaktivera utgifter som har anknytning till personalen, dvs. att redovisahumankapitalet som en anläggningstillgång, som skrivs av på samma sätt somövriga anläggningstillgångar. Kommittén påpekar att följden av detta anses varaatt redovisningen i ett företag inte ger en rättvisande bild av ett företagssamlade produktionsapparat och även att företag som investerar i s.k. mjukatillgångar missgynnas i förhållande till sådana som satsar på traditionellaslag av anläggningstillgångar såsom maskiner och fastigheter (hårda tillgångar)i och med att kravet på omedelbar kostnadsföring av utgifterna leder till ensämre resultatutveckling. Enligt torde en stor del avföretagens investeringar i mjuka tillgångar vara att hänföra till forsknings-och utvecklingsarbete och en aktivering är möjlig enligt nuvarande lagstiftningoch redovisningspraxis. Vad gäller utgifter för utbildning ochkompetensutveckling som saknar direkt koppling till ett forsknings- ellerutvecklingsprojekt är rekommendation, som redovisats på s.7, i och för sig inte direkt tillämplig. Något hinder mot att denna typ avutgifter behandlas på ett likartat sätt i praxis finns dock enligt kommitténinte. Enligt synes de ramar som lagstiftningentillhandahåller för utvecklingen av god redovisningssed vara tillräckligt vidaför att åstadkomma en önskvärd utveckling av praxis på området. Någon ändring ilagstiftningen på denna punkt föreslås därför inte.Enligt kommittén finns dock anledning för de organ som svarar för denkompletterande normgivningen - i första hand - att verka för att sådana immateriella investeringar som harett väsentligt framtida värde också blir aktiverade i räkenskaperna. Kommitténnoterar att den svenska lagstiftningen inte förefaller att lägga hinder i vägenför en anpassning till internationell redovisningspraxis.Redovisningskommitténs slutbetänkande har remissbehandlats och är nu föremålför beredning inom Regeringskansliet.I sammanhanget bör vidare påpekas att många företag skaparegna modeller för att förbättra informationen om de s.k. mjuka värdena. , en intresseorganisation för tjänsteföretag, rekommenderatsina medlemsföretag att i årsredovisningen beskriva vissa styrtal, såsom nyatjänsters andel av total försäljning, personalens utbildningsnivå, antaletdatorer per person och avkastning på sysselsatt kapital. Avsikten är att dessastyrtal eller nyckeltal skall ge en mer rättvisande bild av företagets verkligavärde samt underlätta utomstående bedömares analys av företaget och därmedockså kreditanskaffningen. Enligt uppgift har många tjänsteföretag mersystematiskt börjat tillämpa sådana nyckeltal som komplement tillårsredovisningen.Enligt vad som framkom vid utfrågningen har det också inom nyligeninitierats ett projekt som syftar till att ta fram internationella riktlinjerför frivilliga upplysningar om företagsinformation rörande bl.a. humankapital(human resources and other intangibles).Enligt utskottets mening är den pågående utvecklingen när det gällerredovisning av s.k. mjuka tillgångar positiv. Beträffande lagstiftning böremellertid avvakta resultatet av regeringens överväganden medanledning av betänkande. Utskottet finner således inteskäl att ta initiativ till några särskilda åtgärder medanledning av motionerna 1996/97:L203 yrkande 1, 1996/97:L204, 1997/98: L204,1996/97:N252 yrkande 2, 1997/98:N247 yrkande 9 samt 1997/98: Fi209 yrkande 11(i denna del). beträffande lagstiftning för kunskaps- och tjänsteföretagatt avslår motionerna 1996/97:L203 yrkande 2 och 1997/98: L904,2. beträffande redovisning i kunskaps- och tjänsteföretagatt avslår motionerna 1996/97:L203 yrkande 1, 1996/97: L204,1996/97:N252 yrkande 2, 1997/98:L204, 1997/98:Fi209 yrkande 11 i denna deloch 1997/98:N247 yrkande 9.Stockholm den 27 januari 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), (), (), (),(), () och ().Offentlig utfrågning i om humankapital och kunskapsföretagDatum: Tisdagen den 25 november 1997Tid: 09.00-13.00Lokal: FörstakammarsalenDeltagare: se s. 66 och 67Agne (), ordförande i lagutskottet: På lagutskottets vägnar ber jagatt få hälsa er alla hjärtligt välkomna till lagutskottets hearing som skallhandla om humankapital och kunskapsföretag. Vi är naturligtvis glada över attså många har antagit vår inbjudan och kommit hit. Utfrågningen såväl somså annars anordnas i syfte att ge utskottet ett så fullständigtbeslutsunderlag som möjligt inför den förestående behandlingen i utskottet aven rad motioner som tar upp förslag kring det aktuella ämne som vi har fördagens utfrågning.Syftet med hearingen är att få en allsidig belysning av en fråga som ärytterst aktuell och där det ännu inte finns så många upptrampade stigar att gå.Förutom syftet att skapa ett bredare beslutsunderlag är avsikten också attlyfta fram och belysa de aktuella frågeställningar som finns på ett delvis nyttverksamhetsfält där framför allt de nya kunskapsföretagen verkar.Det blir mer och mer vanligt att nya företag bildas som bygger sin verksamhetpå kunskapsbaserade tjänster. Kärnan och den väsentligaste tillgången i dessaföretag är företagsidén och de kunskaper som de anställda har. I detsammanhanget reser sig en rad frågor som möjligen kan vara ett problem, men sominte behöver vara det. Jag hoppas att hearingen skall ge svar på dessa frågor.Bland de inbjudna finns företagare som arbetar just inom denna bransch,kunskapssektorn, och jag hoppas att de kan bidra med praktiska erfarenheterfrån det här fältet.Vi från utskottet hade t.ex. kunnat tillfråga ett kunskapsföretag, enkonsult, om hur vi bäst skulle lägga upp och planera denna hearing. Efter attha fått några uppslag vid den första kontakten kunde vi ha struntat i att köpadessa konsulttjänster och fullföljt planeringen och själva genomförtplaneringen på basis av de idéer som vi hade fått. Då hade konsultföretagarenstått där med sin tvättade hals och utan ersättning.Det reser frågan på vilket sätt ett kunskapsföretag kan skydda sin företags-idé och den idé som man jobbar med inom företaget. Behövs det ett skydd? Detfinns en lag om skydd för företagshemligheter. Är den lagstiftningen förtandlös eller är den tillräcklig? Om den är tandlös, hur skall vi då skärpaden? Det krävs kanske nytänkande på fler rättsliga områden för attkunskapsföretagen skall få möjlighet att skydda kunskapskapital om det ärmotiverat.Andra frågor är: Hur skall ett företags kunskapskapital värderas? Vad är detsom skall värderas? Krävs det en likabehandling inom redovisningslagens ram?Behöver den ges ett vidare innehåll?Lagen om företagshemligheter och redovisningslagen är lagar på detcivilrättsliga området i övrigt som lagutskottet har att bereda frågor kringtill . Hearingen får belysa om några initiativ i den riktningen frånutskottets sida behöver tas i anledning av de motioner som har väckts. Det bliri så fall fråga om beslut av typen uppdrag till regeringen att återkomma medlagförslag till . Ni kommer alltså inte att få med er en nyfärdigskriven lag hem om vi skulle komma till den slutsatsen att lagstiftningenbehöver ändras - detta sagt bara som en upplysning.Den här hearingen kan delas upp i två huvudområden, dels frågan om att skyddadet humankapital som i första hand finns inom ramen för lagen om skydd avföretagshemligheter, dels frågan om hur kunskapskapital skall värderas ochredovisas - således en skyddsdel och en redovisningsdel.I den första delen av programmet skall vi få ta del av synpunkter frånforskar- och tjänstemannavärlden som från intressesynpunkt skall anlägga enneutral syn på dagens ämne. Efter detta skall vi också lyssna tillintresseorganisationernas synpunkter. Därefter ges det tillfälle för utskottetatt ställa frågor. Sedan följer den andra delen där övriga inbjudna får ordetefter det att de har anmält sig.Vi är då färdiga att börja med det första avsnittet, och det handlar omskydd. , professor i rättsvetenskap vid ,skall tala om kunskapsföretag i ett rättsligt perspektiv. har bl.a.skrivit en bok om detta med samma titel som rubriken för denna hearing, förövrigt ett av de få dokument som finns på det här området. Det skall bliintressant att få lyssna till vad du har att säga. Du är varmt välkommen hit.Ordet är ditt.Claes , professor: Jag tycker naturligtvis att det är ett mycketvärdefullt initiativ som lagutskottet har tagit när man nu lyfter framkunskapsföretagen, deras ställning och utvecklingsmöjligheter.De tankegångar som finns i de motioner som har väckts stämmer i stora dragöverens med det synsätt som jag själv har. Jag ser det inte som min uppgift attgå närmare in på motionerna, men jag finner sympati med de tankegångar som försi dem.Jag tar inte heller upp redovisningsfrågorna. Precis som ordföranden sade ärju dessa ett särskilt block av frågor och det är ju en särskild person, SörenWallin, som kommer att ta upp dem. Att jag inte tar upp dessa frågor betyderalltså inte att jag inte tycker att de är viktiga, utan att de faller på enannan person.Jag tror också att man bör vara försiktig med att snäva in ämnesområdetalltför mycket. En utgångspunkt som innebär att det är lagstiftningen som detär fel på och att man, om man bara justerar den på några punkter, kommer ettstort steg framåt kan vara att förenkla problematiken.Jag vill ta upp det exempel som ordföranden själv tog upp. Om man skulleengagera en konsult för att anordna den här hearingen skulle nog detförfaringssätt som ordföranden antydde strida mot lagen om skydd avföretagshemligheter. Man skulle också kunna anse att det var ett konkludenthandlande från lagutskottet med följd att utskottet skulle bliersättningsskyldigt till denne konsult - detta sagt för att visa att det intenödvändigtvis bara är lagstiftningens fel om konsultföretag inte får det skyddsom de behöver.Jag har delat ut ett papper med tio punkter.Punkt 1: All lagstiftning av betydelse för näringslivet bör beaktakunskapsföretagens behov och förutsättningar.Punkt 2: ?Komplementära resurser? - finansiella resurser, försäljningsnät,produktionsapparat etc - är en avgörande fördel för möjligheterna att draekonomisk nytta av innovationer och annan ny kunskap.Punkt 3: Små och medelstora företag har begränsade ?komplementära resurser?och är därför särskilt beroende av ett rättsligt skydd för sin kunskap.Punkt 4: Det är därför beskymmersamt att svenska små och medelstora företagpatenterar mindre än motsvarande europeiska företag och har låg tilltro tillpatentsystemet; detta är på väg att bli ett instrument för storföretagen.Punkt 5: Hemlighållande kan vara en viktig alternativ skyddsform; lagen omskydd för företagshemligheter bör anpassas till företagens behov.Punkt 6: Företagen måste utveckla sina skyddsstrategier: varumärkesrätten ären skyddsform som inte beaktats tillräckligt av innovationsföretag;konkurrensklausuler får användas m.m.Punkt 7: De små företagens möjligheter att få skydd och att få rätt kräverett kompetent, nationellt patentverk resp. en effektiv patentprocess.Punkt 8: Rättspolitiken måste samspela med näringspolitiken, inkl.rättskyddspolitiken, och andra områden såsom skattepolitiken.Punkt 9: Småföretagsdimensionen pekar på att kunskapsföretagens behov avrättsskydd inte bara är en effektivitetsfråga utan även en rättvisefråga(access to ).Punkt 10: Sammanfattning: identifiera de svagaste punkterna i systemet - dvsi lagstiftningen, dess tillämpning och administration - och se till att allnäringslagstiftning beaktar kunskapsföretagens behov och förutsättningar.Om ni har dem som stöd för min framställning går det snabbare för mig att gåigenom materian. I och med det som jag nu har sagt har jag redan varit inne påförsta punkten.Det krävs ett relativt brett grepp.