bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Utskottet delar också regeringens uppfattning att EU:s budgetan-slag för regional- och strukturpolitiken bör minska, även det som ett led isträvandena att uppnå bättre prioriteringar, förenklingar och effektivisering-ar.Det är visserligen för tidigt att bedöma vilka konsekvenser en sådankoncentration av målområdena innebär för svenskt vidkommande. Klart äremellertid att kommissionen i sitt förslag till nytt regelverk för strukturfon-derna låtit det nuvarande mål 6-området ingå i det nya mål 1-området. Dettafår anses ligga i linje med svenska intressen. Regeringen har i en s.k. posi-tionspromemoria inför förhandlingar med kommissionen i juni förra åretangett som svensk ståndpunkt att även till mål 6-regionerna angränsandekustområden bör ingå i det nya målområdet. Denna ståndpunkt har såvittutskottet kan bedöma ännu inte fått gehör hos kommissionen. Centerpartiethar som framgått motsatt sig att kustområdena omfattas. Utskottet har tidiga-re behandlat frågan om kustområdena och då uttalat en viss tveksamhet tillatt dessa mer generellt skulle ingå i det nya målområdet 1. Utskottet motsattesig dock inte en sådan utökning förutsatt att samma kriterier används förfördelning av strukturfondsmedel som för nuvarande mål 6. Detta skulle,menade utskottet, tillföra norra mer strukturmedel. En sådan utvidg-ning får inte innebära att man motverkar effektiva satsningar i de mest utsattadelarna av landet. En differentiering bör dock ske mellan kust- och inlandbeträffande typ av åtgärder och andelen strukturfondsmedel i enskilda pro-jekt (bet. 1997/98:AU2). Utskottet har fortfarande samma uppfattning. Mo-tionerna A21 yrkande 41 i motsvarande del och A47 yrkande 22 avstyrksdärför i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.Möjligheterna att bedöma vad den nya avgränsningen av målområden kom-mer att innebära för svensk del är än mindre beträffande de områden som omfattas av målen 2 och 5b. Som utskottet redogjort för i bakgrundsav-snittet kommer, enligt kommissionens förslag, andelen av EU:s befolkningsom omfattas att minska från till . Utskottet har inledningsvisuttalat sig positivt för en koncentration av strukturfondspolitiken till de länder och regioner som är minst ekonomiskt utvecklade samt till att budgetan-slaget för strukturpolitiken minskar. Detta innebär sannolikt att de geogra-fiskt avgränsade målområdena även för svensk del kommer att reduceras.Mot bakgrund av vad som sagts här anser sig utskottet inte kunna ställa sigbakom yrkandena om att samtliga de regioner som omfattas av mål 2och mål 5b skall ingå i det nya målområdet. Utskottet avstyrker med detanförda motionerna A21 yrkande 41 i motsvarande del och A34.Om den inriktning av politiken som här förordats också innebär att EG-stödet till i kronor räknat blir mindre är även det svårt att bedömainnan förhandlingarna med kommissionen är slutförda. haryrkat att verkar för ett återflöde som står i paritet med vad som gälltunder innevarande period. Utskottet ställer sig inte bakom en sådan begäran.Liksom regeringen och revisorer anser utskottet dock att densvenska linjen i förhandlingar bör vara att återflödet av strukturfondsmedel,inom ramen för en minskad totalbudget, skall öka. Något tillkännagivandeom detta förefaller inte behövas. Revisorernas yrkande 2 och motionernaA47 yrkande 19 och A22 yrkande 5 bör enligt utskottet inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Vad beträffar det resonemang i motion A47i övrigt för angående frågan hur den nationella stödområdesindelningenpåverkas av kommissionens kriterier för målområden vill utskottet hänvisatill vad som sagts ovan i avsnitt 4.2 Stödområdesfrågor.Riksdagens revisorer har föreslagit en ökad samordning av de nationellainsatserna för regional utveckling med de insatser som genomförs inomramen för strukturfondsprogrammen. En sådan samordning skulle avse bl.a.avgränsningen av stödområden. Det är också regeringens bedömning att ensådan samordning är angelägen. Utskottet hänvisar i denna del till vad somsagts tidigare i avsnitt 4.2 Stödområdesfrågor. Utskottet är också ense medRiksdagens revisorer om att en samordning bör ske även vad gäller planeringför regional utveckling och samfinansiering. Utskottet ser därför positivt påatt regeringen uttalat att behovet av samspel med den nationella regionalpo-litiken skall beaktas under de kommande förhandlingarna med kommissio-nen. Vid en sådan samordning måste naturligtvis också den svenska lagstift-ningen uppmärksammas. Något tillkännagivande i denna fråga förefallerdock inte vara nödvändigt. Utskottet förordar att lämnar Reviso-rernas yrkande 1 och motion A11 yrkandena 1 och 4 utan vidare åtgärd.Några motionärer oroas över att reglerna om nationell medfinansiering kankomma att innebära att medel undandras från annan viktig offentlig verk-samhet. En förutsättning för att stöd från skall beviljas äatt det finns en nationell offentlig medfinansiering. Med nationella offentligamedel avses såväl statliga som kommunala och landstingskommunala medel.För vissa av målen svarar staten för hela eller delar av finansieringen. För dehorisontella målen anvisas medel över statsbudgeten. För projekt inom degeografiska målområdena är medfinansieringen inte garanterad i förväggenom avsatta medel. För dessa program är det de enskilda myndigheternasom avgör om de vill finansiera projekt. För gemenskapsinitiativen Adaptoch Employment kan även privata medel godtas som nationell medfi-nansiering. Motsvarande möjlighet finns inte för övriga mål eller initiativ.Enligt vad utskottet inhämtat från Närings- och fårinte, utan föregående förhandlingar med kommissionen, den nationella med-finansieringen ersättas med privat sådan. För innevarande programperiod harde flesta övervakningskommittéer beslutat om förändringar framfört alltgenom att öka strukturfondernas finansieringsandel. Detta innebär, enligt vadsom sägs i propositionen, att kravet på den nationella offentliga medfinansie-ringen kommer att minska. I den s.k. positionspromemoria som utskottettidigare refererat till är det regeringens inställning att privat medfinansieribör kunna räknas in som en del i den offentliga medfinansieringen. Någonutredning om privat medfinansiering förefaller därför inte behövas. Utskottetär inte heller berett att ställa sig bakom yrkandet om ökad statlig andel avden offentliga medfinansieringen. Utskottet avstyrker därför motionerna A47yrkande 21 och A54 yrkande 26.Riksdagens revisorer har som nämnts föreslagit att regeringen uppmärksam-mar länsstyrelser och andra regionala och lokala organ på det förhållandet attsamma typer av insatser planeras i stora delar av landet samt att konsekven-serna av detta kan bli att de särdrag för regional utveckling som kan finnasinte uppmärksammas. S.k. övervakningskommittéer har ansvar för att följautvecklingen av strukturfondsprogrammen. Enligt uppgift som lämnas ipropositionen har på uppdrag av respektive övervakningskommitté en utvär-dering skett av genomförandet fram till halvtid av pågående programperiod.Programmen för de geografiska målen motsvarar enligt utvärderarna i storutsträckning den problembild som respektive region uppvisar. Ytterligareutvärderingar kommer att göras efter programperiodens slut. Utskottet utgårifrån att erfarenheterna ifrån den nuvarande programperioden tas till vara vidutformningen av nästa liksom vid behandlingen av kommande projektansök-ningar. Även revisorernas yrkande 3 bör enligt utskottet lämnas utan vidareåtgärd.Vad gäller revisorernas förslag om nya beslutsformer, nya regler för admi-nistration och utbetalning hänvisar utskottet till vad som sagts ovan underavsnittet Förenklingar. Följande kan i detta sammanhang tilläggas. I propo-sitionen har regeringen sagt sig vilja stimulera till en bred diskussion omroll- och ansvarsfördelning mellan olika myndigheter liksom om medverkanav andra aktörer. Detta får anses ligga i linje med vad revisorerna föreslagitom att pröva olika beslutsmodeller i olika program.Såväl revisorer som () i motion A11 harförordat en ökad andel s.k. ramprogram. De har också tagit upp frågor omrutiner vid utbetalning av EG-stöd.Av revisorernas rapport framgår att privata stödmottagare i flera fall kan tadel av strukturfondsmedel indirekt via ramprogram. Stödet beviljas då for-mellt till länsstyrelse, kommun eller annan offentlig aktör. En länsstyrelsekan t.ex. söka EG-stöd för s.k. företagsstödsprogram (landsbygdsstöd ellertillfälligt småföretagarstöd). Därefter kan företag hos söka t.exlandsbygdsstöd. står då som formell stödmottagare i beslutetom EG-stöd men fyller ingen direkt funktion i de enskilda projekten. Liksomregeringen är utskottet av den uppfattningen att ramprogram ger uppenbarafördelar för företag genom att den offentliga medfinansieringen är ordnadoch genom att de inte behöver sätta sig in i ansökningsförfarandet för EG-stöd.I den nämnda motionen framförs den synpunkten att de rutiner som tillämpas och som innebär att utbetalningar av EG-stöd endast sker iefterhand bör ändras. Utskottet kan konstatera att det enligt Riksdagensrevisorers rapport inte finns några formella hinder mot att göra delbetalning-ar eller utbetalningar i förskott, men att andra rutiner tillämpas . Revisrerna menar att utbetalningen av medel ur strukturfonderna går för långsamt.Vad slutligen gäller prövningsförfarandet hos de myndigheter som sköterutbetalningar av EG-stöd anges i revisorernas rapport att den utbetalandemyndigheten skall kontrollera att stödet är förenligt med gemenskapsreglernasamt att det stämmer överens med det program på vilket stödbeslutet grun-das. Om kontrollen visat att dessa villkor inte är uppfyllda får utbetalninginte ske. Enligt revisorerna kan de fondansvariga myndigheternas kontrolluppfattas som en överprövning av beslutsgruppens beslut. Det är därföroklart vem som ansvarar för bifall till en ansökan i det fall den utbetalandemyndigheten inte bedömer att stöd får utbetalas. Utskottet delar den uppfatt-ning som kommer till uttryck i motion A11 att det är olyckligt att ansvarsför-delningen är oklar mellan berörda myndigheter.Utskottet utgår från att även frågor om utbetalningsrutiner behandlas i dediskussioner om administrativa rutiner som regeringen aviserat. Vid en sam-lad bedömning av vad som sagts ovan anser utskottet inte att det är nödvän-digt med något tillkännagivande till regeringen i dessa frågor. Revisorernasyrkande 4 och motion A11 yrkandena 3, 5 och 6 bör därför lämnas utanvidare åtgärd.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att de förslag som revisorernalämnat om förändringar vad gäller till övervägande deltillgodoses med vad regeringen anfört i propositionen. Som framgått delaräven utskottet i huvuddrag de synpunkter som revisorerna redovisat.Utskottet noterar avslutningsvis att regeringen ekonomiska vår-proposition (prop. 1997/98:150) redovisar innehållet i Europeiska revisions-rättens rapport om iakttagelser som rätten gjort vid den årliga granskningenav hur EU-budgeten genomförts. I rapporten konstateras en rad brister påstrukturfondsområdet. Bland annat uppmärksammas den bristfälliga defini-tionen av programmens mål och innehåll samt brist på information om huråtgärderna fortskrider. I propositionen lämnas förslag till införande av reglerom tillsyn och kontroll av sådant strukturstöd som inte omfattasav en sådan reglering.7. Det regionala utvecklingsarbetet7.1 Regionala utvecklingsstrategierPropositionenSveriges regioner har olika förutsättningar för sitt näringsliv. på skillnader i natur och klimat, befolkningstäthet, infrastruktur, utbilningsnivå, historisk näringsstruktur och kulturell bakgrund.Regeringen anser att varje region bör ges bättre förutsättningar att stimule-ra utveckling utifrån sin unika näringslivskultur. En sådan utveckling kanendast ske i nära samverkan mellan aktörerna i respektive region.Det regionala utvecklingsarbetet bör också baseras på en lång-siktigt övergripande utvecklingsstrategi för varje län. Huvudsyftet med deregionala utvecklingsstrategierna är att de skall utgöra underlag för olikaplaneringsprocesser, t.ex. infrastrukturplaneringen. Strategiernas betydelseväxer och det pågående arbetet bör fördjupas. Länsstrategierna skall tas frami ett brett partnerskap. Därigenom skapas ett forum där regionens aktörer kandiskutera framtidsfrågor.Ansvaret för det regionala utvecklingsarbetet ligger primärt hos länsstyrel-serna respektive självstyrelseorganen. Kopplingen mellan den regionala ochden centrala nivåns insatser bör enligt propositionen förstärkas med de regi-onala utvecklingsstrategierna som grund.Propositionen redovisar ett flertal samhällsområden där det regionala stra-tegiarbetet utvecklas och pekar också på de insatser som görs inom ramen förstrukturfondsprogrammen. Regeringen anser att ansvaret för genomförande,uppföljning och utvärdering av utvecklingsstrategin bör göras tydligare. Föratt åstadkomma detta avser regeringen att lämna ytterligare riktlinjer för detregionala utvecklingsarbetet så att frågor om prioritering, målbeskrivning,finansiering, dokumentation, uppföljning och utvärdering kan förtydligas.De regionala utvecklingsstrategierna skall utgöra grund för de regionalatillväxtavtal som behandlas i betänkandets avsnitt 8.MotionerEtt par motionsyrkanden behandlar mer allmänna frågor rörande det regio-nala utvecklingsarbetet medan ett drygt tjugotal yrkanden tar upp frågor somrör utvecklingen i vissa län och regioner.Allmänna frågorInger m.fl. (s) vill i motion A16 (yrk. 1) ha stimulans till samver-kan mellan olika län med nuvarande länsindelning som grund.Ingbritt Irhammar och (båda c) anser i motionA427 (yrk. 4) att det regionala utvecklingsarbetet bör utgå från länsvisautvecklingsplaner där kvinnornas situation blir särskilt belyst.Åtgärder i vissa län och regionerUtöver de motioner som behandlas nedan tas motioner som förespråkaromlokalisering av statlig verksamhet till viss region eller kommun upp ibetänkandets avsnitt 3 medan skärgårdsfrågor behandlas i avsnitt 5.Vänsterpartiet lägger i sin partimotion A47 (yrk. 34) fram ett förslag omen satsning på förnyelse av Bergslagen. En fond på börinrättas för ändamålet.Åke () föreslår i motion A14 (yrk. 1) stöd till utvecklingen pådet småländska höglandet.Torgny m.fl. (s) pekar i motion A36 på behovet av särskildaåtgärder för utveckling av gränsregionen ().Göran m.fl. (s) förespråkar i motion A50 (delvis) ekonomiskaresurser till insatser i , och Arboga.Reynoldh Furustrand m.fl. (s) vill i motion A52 att en större andel av sta-tens regionalpolitiska medel skall komma till del.Lars-Erik m.fl. (s) pekar i motion A417 på en rad insatser som be-hövs för att understödja en positiv utveckling i Malmöregionen.Håkan Juholt m.fl. (s) presenterar i motion A419 en rad åtgärder för attminska arbetslösheten i län men också i riket.Sten m.fl. (s) anser i motion A439 att den näringspolitik som be-drivs i skall inriktas på att utveckla både de företag som redanfinns i regionen och de nya företag som kan bli morgondagens arbetsgivare.Annika m.fl. (s) presenterar i motion A444 (delvis) en rad åtgärderför att främja utvecklingen i län.Per () förespråkar i motion A409 (yrk. 2 och 3) länsöver-skridande samarbete för del. I syfte att stimulera nyföreta-gande måste svara för att det kommer till stånd starkare samar-bete mellan , länsarbetsnämnden, , ,handelskammare och företagare.Bertil m.fl. (m) förespråkar i motion A410 en lokalt förankradsvensk-dansk utredning av en rad integrationsfrågor rörande Skåne-Själland.Andre vice talman () anser i motion A416 (yrk. 2) att rege-ringen bör initiera en särskild analys av län.Sigge Godin (fp) pekar i motion A420 (yrk. 1, 2 och 3) på att Västernorr-land har haft den mest negativa befolkningsut-vecklingen i landet och att detta påverkat servicen. Nyföretagandet måstefrämjas och en ökad andel regionalpolitiska medel bör tillföras länet.Elver och (båda fp) betonar i motion T215 (yrk. 1,10 och 11) att de gynnsamma förutsättningarna i måste tas tillvara på ett bättre sätt för att uppnå delaktighet och balans i regionen. Upp-märksamhet måste ägnas åt vissa svaga områden i länet och länsorganisatio-nen utformas så att den kan ge stöd åt sådana områden.Maggi () lägger i motion A42 fram en rad förslag som syftartill tillväxt i län.Roy () presenterar i motion A454 (yrk. 1) en rad förslag för attförbättra sysselsättningen i Västernorrland.Holger () förespråkar i motion A421 en decentraliserad för-valtning inom det nya länet () pläderar i motion A425 för en samlad utvecklingsinsatsi enligt en strategirapport från landshövdingen.Utskottets ställningstagandeRegeringen lämnar i propositionen en redogörelse för pågående utvecklings-arbete när det gäller regionala utvecklingsstrategier. Utskottet delar regeringens uppfattning att det pågående arbetet bör fördjupas. Länsstrategierna fram i ett brett partnerskap och måste vara väl förankrade på lokal ochregional nivå.Med anledning av ett yrkande i motion A16 om stimulans till samverkanmellan olika län med nuvarande länsindelning som grund vill utskottet ut-trycka sitt fulla stöd för samarbete såväl mellan olika svenska regioner somsamarbete mellan svenska regioner och intilliggande regioner i grannländer-na. Både de regionala utvecklingsstrategierna och de regionala tillväxtavtalsom behandlas främst i avsnitt 8 i betänkandet bör stimulera till sådant sam-arbete.När det gäller samarbete över regiongränser har de projekt som bedrivsmed stöd av strukturfondsmedel visat sig ha stor betydelse. Inom ramen förolika strukturfondsprojekt bedrivs länsöverskridande verksamhet av bety-dande omfattning. Det gäller exempelvis Interreg II-programmet för Öre-sundsregionen där ett femtiotal samarbetsprojekt har startats med stödfrån . Strukturfondsstödet har under innevarande pro-gramperiod uppgått till ca 28 miljoner ecu. Inom ramen för den svensk-danska Öresundsdelegationens verksamhet förbereds en an-sökan om att även under nästa programperiod för strukturfonderna erhållastöd för gränsregionalt samarbete. Med hänvisning till vad som här har an-förts anser utskottet att några tillkännagivanden inte är påkallade med anled-ning av motionerna A16 i berörd del och A410.I motion A427 ställs krav på att det regionala utvecklingsarbetet bör utgåfrån utvecklingsplaner där kvinnornas situation blir särskilt belyst. har redovisat i avsnitt 1 finns i regleringsbrevet förlänsstyrelserna krav på att dessa inom samtliga verksamhetsgrenar skall vidtaåtgärder som främjar ett jämställdhetsperspektiv. I anknytning till detta stäl-ler regleringsbrevet också upp krav på återrapportering som innebär att insat-ser och resultat skall bedömas under respektive verksamhetsgren. Könsför-delad statistik skall redovisas. Utskottet utgår från att de riktlinjer som redutfärdats för länsstyrelsernas jämställdhetssträvanden skall vara tillräckligaför att tillgodose vad som förefaller vara motionärernas syfte. Med det sagdaavstyrker utskottet motion A427 (c) i aktuell del.När det gäller förslaget om en särskild satsning på Bergslagen, vilket fram-förs i motion A47, vill utskottet peka på de insatser med stödav som pågår i området. tillförs Bergslagen ca via strukturfonds-programmet mål 2 Bergslagen. Programmet omfattar insatser rörandenäringlivs- och kompetensutveckling samt lokal utveckling. Syftet medinsatserna är att främja sysselsättningen. har beslut fattats om ungefhälften av medlen i programmet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion A47 (v) i berörd del.En lång rad motionsyrkanden rör förslag till åtgärder i län och regioner. Ivissa fall behandlas som nämnts ovan yrkanden av denna karaktär på andrahåll i betänkandet. Det gäller exempelvis distansutbildning i avsnitt 2 ochvissa frågor rörande omlokalisering av statlig verksamhet som tas upp iavsnitt 3 och skärgårdsfrågor som behandlas i avsnitt 5.Som framgått av avsnitt 1 beräknas statens samlade resurser för regionalutveckling uppgå till ca . Genom väl ut-vecklade och genomförda länsstrategier kan dessa resurser användas på etteffektivt sätt. Strategierna bör, som framhålls i propositionen, tas fram i ettbrett partnerskap och vara väl förankrade på lokal och regional nivå. På dettasätt kommer varje region att få bättre förutsättningar att stimulera utvecklingoch anpassningsförmåga utifrån sin ofta unika näringslivskultur.Det är, vilket utskottet vill betona, i första hand de lokala och regionala or-ganen som skall bedöma hur resurserna för regional utveckling skall använ-das. När det gäller vissa av de förslag till åtgärder i län och regioner somföreslås i motioner vill utskottet också peka på möjligheten att söka anslagfrån det forskningsprogram rörande landsbygd och landsbygdsutvecklingsom startat (se avsnitt 1). Det gäller t.ex. projekt som rör företa-gande, service och infrastruktur.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A14 (s), A36 (s), A42 (v),A50 (s), A52 (s), A409 (m), A416 (c), A417 (s), A419 (s), A420 (fp), A421(kd), A425 (kd), A439 (s), A444 (s), A454 (mp) och T215 (fp), i förekom-mande fall i berörda delar.7.2 Resurscentrum för kvinnor m.m.PropositionenDet behövs även i fortsättningen särskilda insatser för kvinnor inom regio-nalpolitiken, både för att förstärka kvinnors situation på arbetsmarknadenoch för att tillvarata deras initiativ och kompetens i det regionala utveck-lingsarbetet.Av propositionen framgår att medel avsätts även för budgetåren 1998 och1999 för att finansiera det nationella resurscentrumet för kvinnor (NRC) ochför att stödja regionala och lokala resurscentrum för kvinnor. För budgetåret1998 har avsatts för NRC:s verksamhet. Regeringen avseratt anvisa motsvarande resurser även för . För stöd till projekt vidregionala och lokala resurscentrum har regeringen under innevarande bud-getår avsatt 16,5 miljoner kronor.Två former av regionalpolitiska insatser är särskilt riktade till kvinnor. Detgäller dels nätverket med resurscentrum, dels ett projekt med kvinnliga af-färsrådgivare. Regeringen anser att bör verka för samordning avdessa verksamheter.MotionerCenterpartiet anser i motion A21 (yrk. 23 och 24) att verksamheten med ettnationellt respektive regionala resurscentrum för kvinnor bör permanentas.Det nationella resurscentrumets självständighet bör säkerställas.Vänsterpartiet pläderar såväl i motion A47 (yrk. 27) som i motion A453(yrk. 5) för heltidsanställda jämställdhetsexperter hos varje länsstyrelse. Imotion A47 (yrk. 28 och 29) föreslås att per län årligenavsätts för regionala resurscentrum. För det centrala resurscentrumet bör 10miljoner kronor avsättas.Miljöpartiet vill enligt motion A54 (yrk. 22) ha bättre ekonomiska förut-sättningar för regionala resurscentrum och för lokala kooperativa utveck-lingscentrum.Carin m.fl. (s) förespråkar i motion A38 en samordning av nät-verket med resurscentrum och de kvinnliga affärsrådgivarna.Näringsutskottets yttrandeI sitt yttrande anser näringsutskottet (yttrandet återfinns i bilaga 4) att dennya regionala näringspolitiken -liksom regionalpolitiken - måsteuppmärksamma kvinnornas företagande. instämmer i rege-ringens uppfattning att särskilda insatser genom verksamheten med resur-scentrum bör göras under ytterligare en period. Utskottet förutsätter att enutvärdering sker efter den fortsatta försöksverksamheten 1998 och 1999.Också verksamhetsformer och resultat vid lokala och regionala resurscent-rum bör redovisas. avstyrker berörda yrkanden i motionernaA21 (c), A47 (v), A54 (mp) och A38 (s).Moderaternas representanter i näringsutskottet avstyrker i en gemensamavvikande mening , och partimo-tioner i berörda delar samt motion A38 (s). , ochCenterpartiets företrädare tillstyrker i en gemensam avvikande mening par-timotionerna från , och i aktuelladelar. Företrädarna anser vidare att motion A38 får anses tillgodosedd i ochmed detta. företrädare avstyrker i en avvikande mening Center-partiets, och partimotioner i berörda delar samtmotion A38 (s).Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att resurser avsätts för fortsatt verksamhet vid NRCunder .