bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet är med hänvisning till det nuanförda inte berett att ställa sig bakom förslaget iVänsterpartiets partimotion 1998/99:Bo235 yrkande 6.Det är enligt motion 1998/99:Bo222 (m) yrkande 7möjligt att öka avgiftsfinansieringen avLantmäteriverkets verksamhet för att härigenomnedbringa den andel som behöver finansieras medanslag. Med tanke på verkets nuvarande situation bördock inte den förordade avgiftsfinansieringenpåverka anslaget för - detta eftersom enomstrukturering pågår inom verket.Med hänvisning till de i vissa fall högaförrättningskostnaderna förordas i motion1998/99:Bo207 (m) att regeringen bör vidtaåtgärder för att förbättra effektiviteten m.m. vidLantmäteriverket. Enligt motionen är detotillständigt att lönsamhetsmålet är överordnat allaandra mål utan att kvalitet eller effektivitetkontrolleras.Verksamheten vid finansieras bådegenom anslag och avgifter. Den avgiftsfinansieradeverksamheten skall, med undantag för grundläggandefastighets- och landskapsinformation, bedrivas medfull kostnadstäckning. De finansieringsprinciper somriksdagen fastställt innebär dessutom att användarnai ökad utsträckning skall bidra till finansieringenav kostnaderna för drift och utveckling avinformationssystemen. Den avgiftsbelagdaverksamhetens andel av den totala budgetomslutningenhar också ökat . beräknasandelen uppgå till . Som framgår avbudgetpropositionen har dessutomEkonomistyrningsverket haft regeringens uppdrag attredovisa förslag till avgiftssystem ochfinansieringslösning för den statligalantmäteriverksamheten . Redovisningenhar överlämnats till regeringen,och den bereds i Regeringskansliet.En utgångspunkt för beslutet om en ny organisationför lantmäteri- och fastighetsdataverksamheten varatt uppdrag som kan skada förtroendet förmyndighetsutövningen skulle skiljas från detstatliga lantmäteriet. Som ett resultat härav fastighetsekonomiska uppdragsverksamheten redanbolagiserats. Avsikten är dessutom att enbolagisering skall ske av den friståendeförlagsverksamheten och den kartografiskauppdragsverksamheten när förutsättningar för dettaföreligger. innebär detta att verket kommeratt få än mer renodlade myndighetsuppgifter jämförtmed i dag.De finansieringsprinciper som gäller förverksamheten har lett till att denavgiftsfinansierade delen har ökat. Dessutom pågåröverväganden om avgiftssystemet. Till detta kommeratt det, som redovisats ovan, är enhuvuduppgift för att fortsättaarbetet med att rationaliserafastighetsbildningsverksamheten så atthandläggningstiderna kan kortas och kostnadernaminskas. Sammantaget har sålunda en rad insatserinitierats som kan komma att påverka det framtidaavgiftsuttaget. Utskottet är mot bakgrund härav inteberett att ställa sig bakom förslagen i motionerna1998/99:Bo222 (m) yrkande 7 och 1998/99:Bo207 (m).Sverige har enligt motion 1998/99:Bo234 (kd, m, c)goda förutsättningar att kunna bygga upp digitalakartdatabaser. Dessa förutsättningar har enligtmotionen dock inte tagits till vara eftersomtillräckliga resurser inte ställts till förfogandeför verksamheten. Genom en snabbare uppbyggnad av endigital Sverigekarta skulle viktiga användares behovbättre kunna tillgodoses somförutsättningar för nya företag skapas. Enligtförslaget bör därför regeringen i budgeten för år2000 återkomma med förslag till finansiering av endigital Sverigekarta.Produktionen och användningen avlandskapsinformation i digital form har ökat underen rad av år. Det är en enligt utskottets meningmycket positiv utveckling. En förutsättning för attden skall fortgå är att användarna får ökad kunskapom de möjligheter som geografiska data i digitalform erbjuder. Flera satsningar har också gjorts föratt stimulera till en ökad användning. inom den offentliga sektorn där enutbildningssatsning riktas till kommuner ochlänsstyrelser. Information i digital form användsockså redan bl.a. inom samhällsplanering,räddningstjänst, miljöövervakning,transportplanering och försvaret. Ett ytterligareexempel är att länsstyrelserna har fåtttillgång till den ekonomiska kartan i digital form.För en bredare allmänhet finns Sverigesnationalatlas i en digital version. Ibudgetpropositionen uttalar regeringen att dennaversion av atlasen är en betydande tillgång förkunskapsspridningen om och att den nu börvidareutvecklas med sikte på att förmedlainformation via Internet. Regeringen har ibudgetpropositionen därför föreslagit att anslagettill skall tillföras 2,5 miljonerkronor för detta ändamål för vart och ett av åren1999 och 2000. Även om nationalatlasen inte fullt uttorde motsvara den digitala Sverigekarta somförordas i motionen visar den enligt utskottetsmening på en positiv utveckling i den riktning sommotionärerna synes eftersträva. Utskottet är motbakgrund härav inte nu berett att tillstyrkaförslaget i motion 1998/99:Bo234 (kd, m, c).E 1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetStödet till lokala investeringsprogram beslutades avriksdagen i enlighet med ett förslag ibudgetpropositionen . Regeringen erhölldärmed ett bemyndigande av att fattabeslut som tar i anspråk perår av de beräknade anslagen för respektiveår 2000. Regeringen beräknade omfattningen avstödverksamheten till . vårproposition angavregeringen att ytterligare 2 000 miljoner kronorberäknades tillföras satsningen på lokalainvesteringsprogram för . Regeringen anger ibudgetpropositionen att den nu gör en omprövning avvissa medel till andra områden inom utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård. Medlen skall användasför sanering av mark och vatten. Dessutom föreslåsatt anslaget skall reduceras med anledning av attett nytt föreslås bli inrättat (senedan).Fördelningen av medel till de lokalainvesteringsprogrammen regleras i förordningen(1998:23) om statliga bidrag till lokalainvesteringsprogram som ökar den ekologiskahållbarheten i samhället. En kommun kan enligt dennaförordning erhålla bidrag till lokalainvesteringsprogram som främjar en ekologiskthållbar utveckling genom åtgärder som syftar tillattminska belastningen på miljön,öka effektiviteten i användningen av energi och andranaturresurser,gynna användningen av förnybara råvaror,öka återbruk, återanvändning och återvinning,bidra till att bevara och förstärka den biologiska mångfaldensamt tillvarata kulturmiljövärden, ellerbidra till att förbättra cirkulationen av växtnäringsämnen iett kretslopp.Vidare anges i förordningen att bidrag kan lämnastill vissa näringslivsfrämjande åtgärder, lokalafolkbildningsinsatser, till åtgärder som främjararkitektoniska kvaliteter eller ökar jämställdhetenmellan könen och till åtgärder inombostadsbebyggelsen. Dessa bidrag kräver dock bl.a.att det ovan angivna syftet med bidragen kanuppfyllas. I budgetpropositionen anges attregeringen har för avsikt att genomföra förändringari förordningen så att även allergisanerande åtgärderi bebyggelsen skall kunna omfattas av stödet tilllokala investeringsprogram.Bostadsutskottet har som ett led i sittuppföljningsarbete låtit genomföra en uppföljning avden hittillsvarande fördelningen av medel tilllokala investeringsprogram. Syftet med dennauppföljning var att erhålla ett bättre underlag förkommande beredningar av frågor om den aktuellaverksamheten. Studien var i första hand inriktad påfrågor om fördelningsprocessen och det kvantitativautfallet av den hittillsvarande medelsfördelningen.Resultatet av uppföljningen finns redovisat irapport /99:URD1 i . Vad gäller frågan om stödets effekter harRiksrevisionsverket fått regeringens uppdrag attunder göra en första uppföljning.Regeringen föreslår att anslaget för stöd tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetbestäms till för budgetåret1999 (punkt 6 i motsvarande del). Dessutom föreslåsatt skall ge regeringen bemyndigande attbesluta om bidrag som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 3 000 miljoner kronorunder (punkt 5).Förslag om avveckling av stödet till lokalainvesteringsprogram eller en begränsning av stödetsomfattning läggs fram i flera motioner.Förslagen i partimotion 1998/99:Fi211yrkande 17 i motsvarande del om att minska anslagetför med respektive imotion 1998/99:Bo222 (m) yrkande 8 om att inte anslånågra medel alls har båda innebördenatt verksamheten bör avvecklas. I m-motionensyrkande 10 föreslås i enlighet med denna inställningatt inte skall ge regeringen det begärdabemyndigandet att besluta om ytterligare bidrag.I motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 23 imotsvarande del föreslås att anslaget minskas med320 i förhållande tillregeringsförslaget. Motionärerna anför attinvesteringsprogrammen utgör en viktig satsning, menatt stödet är tilltaget i överkant och atttillräcklig hänsyn inte tas i medelsfördelningentill behoven av miljöförbättringar av bostäder ochskolor.Centerpartiet gör i sin partimotion 1998/99:Fi210bedömningen att handläggningen av stödet till lokalainvesteringsprogram skett på ettgodtyckligt sätt och att medlen kan göra bättrenytta i andra sammanhang. hänvisartill föreslagna satsningar på anslagen för fukt- ochmögelskador, radonsanering, byggforskning ochstudentbostäder. I motionens yrkande 19 imotsvarande del föreslås att anslaget minskas med660 i förhållande till regeringensförslag.I motion 1998/99:Bo216 (fp) yrkande 2 föreslås attanslaget till investeringsprogrammen minskas med 100miljoner kronor i förhållande tillregeringsförslaget. Motionärens förslag utgår frånatt dessa medel skall användas till en motsvarandeförstärkning av anslaget för byggforskning.Den hittillsvarande hanteringen av medlen för delokala investerings-programmen ifrågasätts i fleraavseenden i motion 1998/99:Bo233 (v). Motionärernatar bl.a. upp frågor om stödet fördelats på ettkostnadseffektivt sätt, om det utgått till rättprojekt och om fördelningen över landet variträttvis. I motionen föreslås att inga ytterligaremedel skall anslås till stödet innan en ordentligutvärdering genomförts.Tre av de motioner som behandlar frågor om lokalainvesteringsprogram innehåller förslag om attinriktningen av stödet bör ändras.I motion 1998/99:Bo203 (s) hänvisas till att det iförordningen för stödet anges att bidrag endastskall lämnas om åtgärderna kan antas ökasysselsättningen. Motionärerna anser emellertid attsysselsättningsaspekten inte beaktats tillräckligt istödgivningen och förordar därför etttillkännagivande i frågan.Enligt förslaget i motion 1998/99:Bo206 (v) börmedel för investeringsprogrammen användas för stödtill koloniträdgårdsverksamheten. Motionärernaframhåller att denna verksamhet aktivt bidrar tillatt öka kontakterna mellan svenskar och invandrare.I motion 1998/99:Bo507 (c) yrkande 10 föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande skall förorda attytterligare medel omfördelas fråninvesteringsprogrammen till anslag för sanering avförorenade områden.Slutligen behandlas i detta avsnitt ett förslag imotion 1998/99:Bo205 (c) om att medlen för de lokalainvesteringsprogrammen bör hanteras avlänsstyrelserna tillsammans med de regionalatillväxtavtalen i stället för av regeringen. Enligtvad motionärerna anför skulle detta leda till enbättre helhetssyn.Bostadsutskottet vill anföra följande vad gällerförslagen om stödet till lokala investeringsprogramför ekologisk hållbarhet.Av redovisningen i budgetpropositionen ochbostadsutskottets uppföljning framgår attkommunernas intresse för stödet till lokalainvesteringsprogram varit mycket omfattande. Nästanalla kommuner har utarbetat förslag tillinvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. Inomramen för den hittillsvarande stödverksamheten har42 kommuner kunnat beviljas stöd. Utskottet anseratt det omfattande intresset från kommunerna attutveckla metoder för en hållbar ekologisk utvecklinganpassad till förutsättningarna på det lokala planetäven fortsättningsvis bör tas till vara. Denomställning av olika samhällssektorer i enlångsiktigt hållbar riktning som såväl riksdag somregering ställt sig bakom förutsätter också atttillräckliga resurser kan avsättas för dettaändamål. Redan på denna grund avstyrker utskottet demotionsförslag som innebär att stödet till lokalainvesteringsprogram skall avvecklas. Utskottetnoterar för övrigt i detta sammanhang att detavvecklingsförslag som förs fram i motion1998/99:Bo222 (m) innebär att redan beviljade bidraginte skulle kunna betalas ut. Även de motionsförslagsom skulle medföra en kraftig begränsning avanslaget för verksamheten avstyrks.Som utskottet ovan anfört i fråga om stödet tillbyggforskningen sammanfaller inriktningen av dennaverksamhet till betydande del med syftet med stödettill lokala investeringsprogram. Utskottet har avdetta skäl föreslagit att anslaget för stöd tilllokala investeringsprogram även skall få disponerasför stöd till forskning med denna inriktning.Förslaget innebär att av anslagetför får disponeras förforskningsändamål.Vad gäller de frågor om fördelningsprocessen ochden närmare inriktningen av stödet som tas upp ivissa motioner kan utskottet instämma i att detföreligger ett behov av uppföljning och utvärderingav verksamheten. Även bostadsutskottets uppföljningvisar att flera frågor kan behöva bli föremål föröverväganden och eventuella klarlägganden. Detta harockså redan från början varit regeringens avsikt.Under år 1999 kommer således attgenomföra en första uppföljning av stödets effekter.Härutöver kan nämnas att revisorergenomfört en förstudie av de lokalainvesteringsprogrammen i syfte att utrönaförutsättningarna för en närmare granskning avdessa. Beslut i denna fråga avses fattas inom kort.Det får förutsättas att regeringen löpande anpassarstödgivningen till den information om måluppfyllelseoch medelsanvändning som finns tillgänglig och vidbehov underställer förslag i frågan. Vadsom i övrigt förordats i de aktuella motionerna gerinte utskottet anledning till vidare överväganden.Med hänvisning till det anförda och till vad somförordats under anslaget A 7 Byggforskningtillstyrker utskottet regeringens förslag om anslagför stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet under budgetåret 1999.Vad gäller det i budgetpropositionen föreslagnabemyndigandet för regeringen att fatta beslut ombidrag som innebär utgifter under åren 2000-2002finns det enligt utskottets mening skäl att någotbegränsa omfattningen av detta. Bemyndigandet börsåledes avse åtaganden som innebär utgifter underdenna period på högst istället för den av regeringen föreslagna nivån på . Den av utskottet förordadenivån innebär att ett större handlingsutrymmebibehålls. Detta ger också möjlighet att anpassastödverksamheten till de synpunkter som kan kommafram i bl.a. den uppföljning av stödets effekter somRiksrevisionsverket skall genomföra under år 1999.Utskottet avstyrker samtliga i detta avsnittbehandlade motionsyrkanden.E 2 för ekologisk hållbarhetRegeringen föreslår att anvisar ett nyttramanslag för inrättandet av ett förekologisk hållbarhet. Anslaget föreslås uppgå till 5miljoner kronor under (punkt 6 imotsvarande del). Centrumet skall ha formen av enegen myndighet och lokaliseras till . Denviktigaste uppgiften för centrumet skall vara att påett aktivt sätt stödja kommunerna i arbetet med attta fram och genomföra lokala investeringsprogramsamt att sprida erfarenheter från dessa program.I två motioner, 1998/99:Bo222 (m) yrkande 9 och1998/99:Fi211 (fp) yrkande 17 i motsvarande del,föreslås att avslår regeringens förslag omatt inrätta ett anslag för ändamålet.Avslagsförslagen är en följd av förslag i respektivemotion om att verksamheten med lokalainvesteringspro- gram skall avvecklas.Bostadsutskottet tillstyrker regeringensanslagsförslag och avstyrker de aktuellamotionsyrkandena. Det är givetvis angeläget atterfarenheterna från satsningarna inom ramen förlokala investeringsprogram genom centrumetsverksamhet får en så stor spridning som möjligt. Detnyinrättade centrumet kan också få en viktig uppgiftnär det gäller att ge stöd till framför allt dekommuner som själva har begränsade resurser förmetodutveckling och till arbetet med att utformalokalt anpassade investeringsprogram.Övriga anslag i budgetpropositionenUtskottet tar i detta avsnitt upp förslag tillanslag m.m. i budgetpropositionen som inte möttinvändningar i motioner eller vid utskottetsbehandling.I fråga om de anslag som inte behandlats avutskottet ovan föreslås i budgetpropositionen (punkt6, i motsvarande del) att det för budgetåret 1999under utgiftsområde 18 skall anvisas tillA 1 : Förvaltningskostnader ett ramanslag om122 ,A 3 Vissa äldre låne- och bidragsstöd förbostadsändamål m.m. ett ramanslag om ,A 4 Statens bostadskreditnämnd:Förvaltningskostnader ett ramanslag om12 ,A 11 Bonusränta för ungdomsbosparande ett ramanslagom ,A 13 Internationellt samarbete ett ramanslag om ,B 1 Geoteknik ett ramanslag om ,C 2 Regionala självstyrelseorgan ett obetecknatanslag om ,D 2 ett ramanslag om 5 447 000 kr.Den av regeringen förordade anslagstilldelningenavseende de nu aktuella anslagen tillstyrks avutskottet.Motionsförslag om nya anslag inom utgiftsområde 18Utskottet har ovan tagit ställning till förslag somavser de anslag som finns upptagna ibudgetpropositionen inom utgiftsområde 18. I motion1998/99:Bo237 (kd) förs dessutom fram förslag om attytterligare anslagsposter skall inrättas inomutgiftsområdet.Enligt motionens yrkande 6 finns det i daguppenbara brister när det gäller utbildningen avarkitekter m.fl. i handikappkunskap. En följd avdetta anges vara att tillgängligheten i samhälletdärmed riskerar att försämras. Det finns enligtmotionen därför anledning att vidta särskildainsatser för att förbättra utbildningen på områdetgenom att tillförs ett nyttanslag för handikapputbildning av arkitekter.I motionens yrkande 8 förordas att ett nytt anslagför allergisanering om skallföras upp på statsbudgeten. De problem som i med allergiframkallande miljöer är enligtmotionen så stora att snara åtgärder måste vidtas.De ökade medelsbehov som uppkommer för de imotionen förordade nya anslagen finansieras enligtmotionens yrkande 23, i motsvarande del, genom attmedel förs över från stödet till lokalainvesteringsprogram.Utskottets redovisade ställningstagandentill de förslag om anslag inom utgiftsområde 18 somfinns upptagna i budgetpropositionen innebär atthela den föreslagna ramen för utgiftsområdet redan är ianspråktagen. Beslut omatt inrätta nya anslag förutsätter därför enomfördelning inom utgiftsområdet, vilket utskottetinte ser tillräckliga skäl att föreslå. De aktuellamotionsyrkandena kan således avstyrkas redan pådenna grund. Utskottet delar dock i storutsträckning motionärernas syn på vikten av attåtgärder vidtas inom de områden som förslagen avser.Det bör mot bakgrund härav understrykas att statenpå olika sätt verkat och verkar i den riktning sommotionärerna eftersträvar. När det gäller attåstadkomma en god tillgänglighet har såväl tvingandeåtgärder som stimulansåtgärder av olika slag använtsför att bl.a. förbättra tillgängligheten isamhället. Även när det gäller inomhusmiljön harstatsmakterna aktivt verkat för att åstadkomma godamiljöer som inte ger upphov till problem av olikaslag, t.ex. allergier. Utskottet vill här erinra omde initiativ som bostadsutskottet tagit har också stöd i betydandeomfattning kunnat utgå till att sanera dåligainomhusmiljöer i framför allt offentliga lokaler somdaghem och skolor, liksom till bostäder. Avbudgetpropositionen framgår dessutom att regeringenavser att utvidga stödet till lokalainvesteringsprogram så att det under vissaförutsättningar skall kunna användas tillallergisanerande åtgärder.Med hänvisning till det nu anförda avstyrkerutskottet motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkandena 6, 8samt 23, det sistnämnda yrkandet i motsvarandedelar.Anslagsförslag som avser tiden efterbudgetåret 1999Regeringen lägger i budgetpropositionen endast framförslag som avser anslagsfördelningen för budgetåret1999. redovisas den beräknadeanslagsbelastningen för de två därpå följandebudgetåren. Regeringens redovisning i denna delunderställs dock inte för beslut. I motion1998/99:Bo236 (mp) yrkande 9 begärs däremot ettriksdagens tillkännagivande om anslagsfördelningenäven för budgetåren 2000 och 2001. Förslaget i dennadel är bl.a. knutet till ett förslag i samma motionsyrkande 6 om att det är angeläget att problemen medradon åtgärdas. Det bör enligt motionen ske genomatt anslagen till radonsanering ökas för budgetåren2000 och 2001. I övrigt innebär motionens förslagatt också anslagen till byggforskning och tillFonden för fukt- och mögelskador skall ökas iförhållande till de beräkningar regeringenredovisat.Den hittillsvarande ordningen förbudgetbehandlingen har inneburit att regeringenendast förelägger förslag tillfördelningen på anslag inom ett utgiftsområde fördet kommande budgetåret. De förslag som riksdagenbehandlar för budgetåren därefter har enbart avsettde preliminära ramarna för respektive utgiftsområde.Som framgår ovan är så fallet också när det gällerårets budgetproposition. Enligt bostadsutskottetsmening bör denna ordning bestå. Även om det i ochför sig kan förefalla önskvärt att i olika avseendenlägga fast anslagsfördelningen för flera budgetårframåt är detta enligt utskottets mening intelämpligt. De prioriteringar mellan olikaanslagsändmål som detta förutsätter bör enligtutskottets mening göras i ett sammanhang och att den ekonomiska utvecklingen kanöverblickas på ett bättre sätt. Förslaget i motion1998/99.Bo236 (mp) yrkandena 6 och 9 omanslagsfördelningen för budgetåren 2000 och 2001avstyrks sålunda.BostadsförsörjningenBostadspolitikens utformning och inriktningI den bostadspolitiska proposition som lades framvåren 1998 redovisade regeringen sin bedömning avhur det övergripande målet för bostadspolitikenborde formuleras. Denna bedömning underställdes interiksdagen. I sin behandling av propositionenkonstaterade dock utskottet att målsättningen, sådanden formuleras i propositionen, hade i stort settsamma lydelse som den som återfanns i denbostadspolitiska utredningen. Bakom utredningensförslag i denna del stod företrädare för samtligariksdagspartier med undantag av Moderatasamlingspartiet. Det fanns enligt utskottets meningmot bakgrund härav goda skäl för att genomett tillkännagivande till regeringen ge sinanslutning till den målformulering som förts fram ipropositionen. Enligt utskottet var det en styrkamed en bred uppslutning kring dessa mål. Riksdagenfastställde också de bostadspolitiska målen ienlighet med vad bostadsutskottet föreslagit. Detinnebär att de bostadspolitiska målen i dagformuleras på följande sätt.Bostaden är en social rättighet ochbostadspolitiken skall skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimliga kostnaderoch i en stimulerande och trygg miljö inomekologiskt hållbara ramar. Boendemiljön skall bidratill jämlika och värdiga levnadsförhållanden ochsärskilt främja en god uppväxt för barn ochungdomar.Förslag som avser bostadspolitikens inriktning försfram i fyra motioner.I motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 1 föreslås attriksdagen skall göra ett tillkännagivande tillregeringen om principerna för bostadspolitiken.Enligt motionen skall bostadsmarknaden styras avmänniskors efterfrågan och inte av detaljreglering,politiker och byråkrater. Bostadspolitiken skallunderlätta ett personligt ägande av bostaden. Enöppen och fungerande bostadsmarknad anges varanödvändig för att medborgarna skall kunna välja enbostad som passar deras önskemål.Sammanfattningsvis anför motionärerna attbostadspolitiken skall inriktas på att skapaförutsättningar för alla att leva i goda bostädertill rimliga kostnader i en stimulerande och tryggmiljö. Boendemiljön skall bidra till värdigalevnadsförhållanden och särskilt främja en goduppväxt för barn och ungdomar. För att dessa målskall uppnås måste, enligt motionen skatternasänkas, avregleringen fortsätta och eget ägandeunderlättas. Som en del i ett förslag för att kommatill rätta med den sociala segregationen förs ettmotsvarande förslag fram även i motion 1998/99:N329(m) yrkande 3.Också i motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 1föreslås ett tillkännagivande om den framtidabostadspolitiken. En utgångspunkt förbostadspolitiken skall enligt motionen vara attmänniskor känner trygghet i sitt boende.