bet · GL01SoU22 · 1998-05-07 00:00:00 — Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område I betänkandet behandlas regeringens proposition 1997/98:109 Yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område, tolv motionsyrkanden som väckts med anledning avpropositionen och 23 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1997.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag till en ny lag omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Förslaget innebär, utövervissa nyheter i sak, en samordning av fem lagar, nämligen lagen (1960:409) omförbud i vissa fall mot yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, lagen(1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m., lagen(1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården, lagen(1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område och lagen(1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården.Förslaget innebär bl.a. att fyra nya yrkesgrupper föreslås omfattas avbestämmelserna om legitimation, nämligen apotekare, receptarier,arbetsterapeuter och sjukhusfysiker. Förslaget innebär också att audionomer,biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer föreslås omfattas avett system med särskilt skyddade yrkestitlar. Rätten till en sådan skyddadyrkestitel knyts inte till legitimationen utan till ett visst examensbeviseller kompetensbevis.Utskottet tillstyrker förslaget till en ny sanktion, föreskrift om prövotid,mot legitimerad personal inom hälso- och sjukvården.Även förslaget att förlänga den absoluta preskriptionstiden för åläggande avdisciplinpåföljd från fem till ställer sig utskottet bakom.Även i övrigt tillstyrker utskottet propositionens lagförslag. Lagarna träderi kraft den 1 januari 1999.Vissa frågor inom det psykologiska verksamhetsområdet bör enligt utskottetutredas närmare (s. 18). Det gäller bl.a. frågor om dels en samlad effektivtillsynslagstiftning, dels ett vidgat skydd mot kvacksalveri inom psykologiskoch psykoterapeutisk verksamhet. Utskottet föreslår ett tillkännagivande.I betänkandet finns nio reservationer. I proposition 1997/98:109 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar förslagen till1. lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,2. lag om införande av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde,3. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),4. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),5. lag om ändring i patientskadelagen (1996:799),6. lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m.,7. lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),8. lag om ändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika,9. lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125),10. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagensombudsmän,11. lag om ändring i lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn,12. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200).Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga. Motioner väckta med anledning av propositionen1997/98:So36 av m.fl. (m) vari yrkas att beslutar attaudionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer skall hajournalföringsplikt i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So37 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka gruppen legitimerade yrkesutövare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utöka gruppen med skyddad yrkestitel.1997/98:So38 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förbud för personer med icke-utbildning i hälso- och sjukvårdenatt behandla barn ,2. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar att kretsenav hälso- och sjukvårdspersonal bör utökas så att sjukhusingenjörerna kommeratt tillhöra gruppen med legitimation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kretsen av hälso- och sjukvårdspersonal bör utökas så att debiomedicinska analytikerna kommer att omfattas av Socialstyrelsensindividtillsyn även när de är verksamma vid privata laboratorier,4. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar att kretsenav hälso- och sjukvårdspersonal utökas så att de biomedicinska analytikernakommer att tillhöra gruppen med legitimation,5. att godkänner vad i motionen anförts om innebörden av ?särskildaskäl? enligt 5 kap. 8 § andra stycket lagen om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område,6. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om en sådanändring av lagförslaget att den legitimerade ges rätt till ersättning för renförmögenhetsskada som tillfogats denne på grund av ett interimistiskt beslut omåterkallelse av legitimationen om legitimationen senare inte återkallasslutligt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om flexibla och generösa övergångsbestämmelser för dem som genomgåtthögskoleutbildning enligt tidigare gällande studieordning som är likställd mednu gällande utbildning.1997/98:So39 av () vari yrkas att hos regeringenbegär att en utredning tillsätts med uppgift att utforma ett lagstiftningsskyddmot kvacksalveri inom psykologisk och psykoterapeutisk verksamhet.1997/98:So40 av () vari yrkas att hos regeringenbegär en utredning med uppgift att överväga utformningen av en effektivtillsynslagstiftning rörande all psykologisk verksamhet.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:So210 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en samlad tillsynslagstiftningavseende allt psykologarbete - en psykologlag - i enlighet med vad som anförtsi motionen.1997/98:So227 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning om skydd motoseriös yrkesutövning inom psykologområdet.1997/98:So237 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att bestämmelserna vad avser anmälan till Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd skall gälla ansvarig sjukvårdspersonal.1997/98:So249 av () vari yrkas att hos regeringen begärett förslag till samlad tillsynslagstiftning avseende psykologyrket medbibehållen statlig auktorisation inklusive bestämmelser mot psykologisktkvacksalveri.1997/98:So269 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om Hälso- och sjukvårdensansvarsnämnds prövningsrätt i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So291 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en auktorisation av psykologer med specialistutbildning,3. att hos regeringen begär förslag till en samladtillsynslagstiftning avseende allt psykologarbete enligt vad i motionen anförtsom en psykologlag.1997/98:So297 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en treårig preskriptionstid,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att preskriptionstiden skall kunna räknas från den dag enfelbehandling eller ett misstag upptäcks,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat sekretesskydd för inblandad personal,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdet av ökad muntlig förhandling.1997/98:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av vårdpersonal i frågor om alternativ/komplemen-tärmedicin,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om registrering av alternativmedicinska utövare,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att skapa ett samordningsorgan ialternativ/komplementärmedicinska frågor,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör initiera forskning om komplementärabehandlingsmetoder.1997/98:So321 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till en samlad tillsynslagstiftning avseende allt psykolog-arbete- en psykologlag.1997/98:So324 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring idisciplinpåföljdslagen.1997/98:So333 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om piercing ochtatuering.1997/98:So340 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all utbildning av sjukvårdspersonal bör innehålla informationrunt alternativmedicinska behandlingsmetoder,3. att hos regeringen begär förslag om hur skullekunna ges i uppdrag att utveckla ett nationellt informationscenter runtalternativmedicin,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samtliga alternativmedicinska utövare bör registreras,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskningsinsatser som knyter samman skolmedicinska ochalternativmedicinska behandlingsinsatser.1997/98:So341 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om preskriptionstidens längd inomHSAN:s ansvarsområde.Ärendets beredning i utskottetSkrivelser har inkommit i ärendet från , , , . Bakgrund m.m.Som underlag för propositionen finns flera utredningsförslag, skrivelser m.m.Efter initiativ av utskottet (se t.ex. betänkandena /93:SoU1 och1993/94:SoU4) beslutade regeringen att tillsätta enparlamentarisk kommitté med uppgift att göra en samlad översyn av principernaför legitimation och behörighet och mot bakgrund av översynen lämna förslagbl.a. i frågor om legitimation och behörighetsföreskrifter för olikayrkesgrupper inom hälso- och sjukvården och närliggande områden. Kommittén somantog namnet behörighetskommitté, överlämnade i oktober 1996betänkandet Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU1996:138). Betänkandet har remissbehandlats.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag gjort en jämförelse hur dennuvarande utbildningen som bedrivs vid iStockholm förhåller sig i längd och innehåll till den danskakiropraktorutbildningen som anordnas vid . Uppdraget är enuppföljning av tidigare utvärdering.Efter nytt initiativ av bl.a. utskottet (se betänkande 1993/94:SoU26)tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att utredavissa frågor rörande förbättrad tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.m. överlämnades betänkandet Förbättrad tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonal (SOU 1995:147). Betänkandet har remissbehandlats.Inom har en promemoria utarbetats rörande bestämmelser ompreskription i lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- ochsjukvårdens område.Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, och har i olika skrivelser till lagt fram olikaförslag på området.Propositionen i huvuddragI propositionen föreslås en ny lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde. Förslaget innebär, utöver vissa nyheter i sak, att en samordning skerav lagen (1960:409) om förbud i vissa fall mot yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område, lagen (1984:542) om behörighet att utöva yrke inom hälso-och sjukvården m.m., lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso-och sjukvården, lagen (1994:954) om disciplinpåföljd m.m. på hälso- ochsjukvårdens område och lagen (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården.I propositionen föreslås att fyra nya yrkesgrupper skall omfattas avbestämmelserna om legitimation, nämligen apotekare, receptarier,arbetsterapeuter och sjukhusfysiker. Som ett komplement till legitimationenföreslås även att de yrkesgrupper som kan erhålla legitimation också isamband härmed som huvudregel får ett skydd för yrkestiteln. Regeringen anserdock att legitimerade kiropraktorer, naprapater och optiker tills vidare börundantas från detta titelskydd. Bland de yrken som enligt regeringens förslaginte kommer att omfattas av legitimationsbestämmelserna finns yrkesverksamhetersom i och för sig innebär risker från patientsynpunkt och där yrkesutövaren haren relativt självständig yrkesroll. I propositionen föreslås att vissa av dessayrkesgrupper skall omfattas av en reglering i form av särskilt skyddadeyrkestitlar. Rätten till en sådan skyddad yrkestitel knyts inte tilllegitimationen utan till ett visst examensbevis eller kompetensbevis.Yrkesutövare som använder en skyddad yrkestitel vid verksamhet inom hälso- ochsjukvården ställs därigenom under samhällets tillsyn. Audionomer, biomedicinskaanalytiker, dietister och ortopedingenjörer föreslås omfattas av regleringen omskyddad yrkestitel. Endast sjuksköterskor som genomgått en regleradvidareutbildning för sjuksköterskor föreslås få rätt att använda den titel sommotsvaras av examen, skyddad specialistbeteckning.I propositionen föreslås också att en treårig prövotid skall kunnaföreskrivas för legitimerad personal. En möjlighet till interimistiskåterkallelse av legitimationen föreslås vid fall av grov oskicklighet elleruppenbar olämplighet. Vidare föreslås att den absoluta preskriptionstiden föråläggande av disciplinpåföljd förlängs till och att ordförandensmöjlighet att ensam fatta beslut i ärenden hos () skall utvidgas. I propositionen föreslås att beslutskall kunna överprövas av länsrätt som första instans i stället för som nukammarrätt.Även andra yrkesutövare än läkare med specialistkompetens (chefsöver-läkare)föreslås kunna utses till verksamhetschef vid enheter där det bedrivspsykiatrisk tvångsvård. En chefsöverläkare skall även fortsättningsvis utövaverksamhetschefens uppgifter i den del av vården som regleras itvångspsykiatrilagarna.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.I propositionen föreslås även ett antal konsekvensändringar i andra lagar.Dessa ändringar föreslås träda i kraft med den nya lagen.Begreppet hälso- och sjukvårdspersonal m.m.PropositionenI 1 kap. förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens områdeges vissa inledande bestämmelser. I 4 § definieras begreppet hälso- ochsjukvårdspersonal. I första punkten anges att den som har legitimation ellermed stöd av 3 kap. 6 § använder en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- ochsjukvården räknas dit.I propositionen föreslås att bl.a. biomedicinska analytiker skall få en sådanskyddad yrkestitel. Beträffande biomedicinska analytiker anförs bl.a. följande.Genom den nya tillsynslagen (gäller fr.o.m. ) omfattas även privatalaboratorier av särskild verksamhetstillsyn. Biomedicinska analytiker som äranställda vid privata laboratorier kommer därmed i vart fall indirekt undersamhällets kontroll. Vid offentlig anställning räknas de som hälso-och sjukvårdspersonal. Om det i enskild verksamhet saknas en för verksamhetenansvarig legitimerad yrkesutövare betraktas, med dagens regelsystem,yrkesgruppen biomedicinska analytiker inte som hälso- och sjukvårdspersonalvilket enligt regeringen är en brist. Regeringen anser därför att biomedicinskaanalytiker skall omfattas av de föreslagna bestämmelserna om skyddadyrkestitel.MotionI motion So38 av m.fl. (fp) yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att kretsen av hälso- och sjukvårdspersonal bör utökas såatt de biomedicinska analytikerna kommer att omfattas av Socialstyrelsensindividtillsyn även när de är verksamma vid privata laboratorier.Utskottets bedömningEnligt 1 kap. 4 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område avses med hälso- och sjukvårdspersonal bl.a. den som medstöd av 3 kap. 6 § använder en skyddad yrkestitel för yrke inom hälso- ochsjukvården. Den som avlagt biomedicinsk analytikerexamen och utövar yrke sombiomedicinsk analytiker föreslås i 3 kap. 6 § ha skyddad yrkestitel.Motionärerna är alltså redan tillgodosedda. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till 1 kap. 4 § och avstyrker motionsyrkandet So38 (fp) yrkande 3.Behörighetsregleringen för vissa yrkesgrupperPropositionenI propositionen anförs att legitimationen utgör det mestframträdande beviset på en yrkesutövares kompetens inom hälso- och sjukvården.I flera fall är legitimationen en förutsättning för annan behörighet, såsomexempelvis ensamrätt att utöva yrket och rätt till yrkestitel. Legitimationenär ett uttryck för att en yrkesutövare står under samhällets tillsyn och hargodkänts för yrkesverksamhet inom det område legitimationen avser. Den främstabetydelsen ligger i samhällets möjlighet att på ett märkbart och tydligt sätt -genom indragning av legitimationen - reagera när en legitimerad yrkesutövareallvarligt missköter sig.Om samhället skulle avstå från att lägga vissa kvalitetskrav påyrkesverksamheten skulle behörighetsregleringen kunna komma att urholkas ochmera bli en fråga om en registrering av olika hälso- och sjukvårdandeverksamheter eller yrkesgrupper. En sådan reglering kan enligt propositionenknappast vara motiverad för att upprätthålla en god patientsäkerhet.Enligt förarbetena till nuvarande behörighetslag (1984:542) ärlegitimationens huvudfunktion att vara en garanti för att personalen har enviss kunskapsnivå och vissa personliga egenskaper samt att utgöra envarudeklaration för personalens kvalifikationer. Rätten till legitimation skallförbehållas sådana grupper av yrkesutövare som har en självständigyrkesfunktion med kvalificerade arbetsuppgifter och ett särskilt ansvar förpatienternas säkerhet i vården och som i inte oväsentlig utsträckning vändersig direkt till allmänheten, t.ex. i egenskap av fria yrkesutövare.Regeringen anser att patientsäkerheten måste vara överordnad övriga kriteriernär det gäller bedömningen av om ett yrke skall omfattas av bestämmelserna omlegitimation. Övriga kriterier som bör tillmätas stor betydelse kan inordnasunder begreppen yrkesrollens innehåll, utbildningsnivå och internationellaförhållanden. Yrkesrollens innehåll är väsentligt vid överväganden om ett yrkeskall omfattas av legitimationsbestämmelserna. En viss bredd i yrkesrollen börkrävas, heter det i propositionen. Yrkesrollen måste även innefatta ett visstmått av självständighet. Det kan vara fråga om att ställa diagnos ochföranstalta om olika typer av behandlingar. Yrkesrollen bör också innefatta ettdirekt patientansvar med ansvar för diagnostiska och terapeutiska förfaranden.Även om yrkesutövaren inte har någon direkt patientkontakt kan emellertid hanseller hennes bedömning i vissa fall ändå ha stor betydelse för patientenssäkerhet, t.ex. genom att den som har den direkta patientkontakten inte kangöra motsvarande bedömning eller endast med svårighet kan göra den. Vidare börbeaktas hur riskfyllt yrkesutövandet kan vara för den enskildepatienten/klienten, dvs. hur stor risknivån vid felbehandling är. Vidbedömningen bör hänsyn också tas till om yrkesrollen innefattar egenförskrivnings-, remiss- och intygsrätt.I propositionen anförs att med de höga krav som ställs för att en yrkesgruppskall komma i fråga för legitimation blir med nödvändighet antalet yrkesgruppersom uppfyller kraven relativt begränsat. Regeringens uppfattning är att kretsenav legitimerade yrkesutövare inte bör göras alltför vid.Regeringen föreslår vidare att av de legitimerade yrkesutövarna apotekare,arbetsterapeuter, barnmorskor, logopeder, läkare, psykologer, psykoterapeuter,receptarier, sjukgymnaster, sjukhusfysiker, sjuksköterskor, tandhygienister ochtandläkare skall erhålla ensamrätt till sin yrkestitel vid verksamhet inomhälso- och sjukvården (skyddad yrkestitel). Regeringen anser dock attlegitimerade kiropraktorer, naprapater och optiker tills vidare bör undantasfrån sådant titelskydd.I propositionen föreslås att legitimation skall införas för arbetsterapeuter,apotekare, receptarier och sjukhusfysiker.I propositionen föreslås också att ett nytt system med skyddade yrkestitlarskall införas för vissa yrkeskategorier som inte omfattas av bestämmelserna omlegitimation nämligen audionomer, biomedicinska analytiker, dietister ochortopedingenjörer. Yrkesutövare med skyddad yrkestitel föreslås räknas somhälso- och sjukvårdspersonal när de i sin verksamhet inom hälso- och sjukvårdenanvänder den skyddade yrkestiteln. Därmed står de under samhällets tillsyn ochkan bli föremål för de disciplinära påföljderna erinran och varning.Yrkesutövare med skyddad yrkestitel kommer vidare att omfattas av regleringen ipatientskadelagen om skyldighet att teckna patientförsäkring. Vidare föreslåsde bli skyldiga att göra s.k. lex Maria-anmälningar.I propositionen anförs beträffande sjukhusfysiker att dessa är verksamma inomområden som berör ett stort antal patienter. De har kvalificeradearbetsuppgifter och deras ställningstaganden kan i många fall vara av avgörandebetydelse för hur en behandling skall lyckas. Misstag kan få mycket allvarligakonsekvenser. Det finns därför anledning att ställa höga krav påsjukhusfysikernas utbildning, I propositionen redogörs (s. 95-96) vidare förvissa nu gällande samt kommande EU-direktiv om strålskydd för patienter.Regeringen bedömer att det nya direktivet torde förutsätta en reglering avutbildningen för sjukhusfysiker. En reglering av utbildningen ger emellertidinte tillräckliga garantier för patientsäkerheten. Sjukhusfysikern är tillstora delar självständig i sin yrkesroll. Regeringen anser därför att ensjukhusfysiker som är olämplig för yrket måste kunna fråntas sin legitimationoch hindras fortsätta sin verksamhet.I propositionen förs ingen diskussion om sjukhusingenjörer.I 3 kap. 2 respektive 6 §§ förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område anges vilka examina och i förekommande fall även vilkenpraktisk tjänstgöring som krävs för legitimation eller skyddad yrkestitel.Förslaget om en exklusiv rätt att använda vissa yrkestitlar kräver enligtpropositionen bestämmelser som tillgodoser personer med äldre utbildningar ochyrkesutövare som använt den yrkestitel som skyddas. Regeringentillkännager i propositionen (s. 91) sin avsikt att i förordning ange vilkaäldre utbildningar som skall ge möjlighet att använda en skyddad yrkestitel. I3 kap. 13 § föreslås vidare en möjlighet att i enstaka undantagsfall godkännaäven andra utbildningar än som sägs i 2 respektive 6 §§.Vad gäller sjukhusfysiker föreslås regler i den s.k. införandelagen.Regeringen föreslås (6 §) få meddela föreskrifter om vilka utbildningar somföre utgången av skall anses likvärdiga med sjukhusfysikerexamen.Även beträffande sjuksköterskor finns en specialbestämmelse i 4 §införandelagen. Vidare har enligt propositionen (s. 86) fått iuppdrag att lämna förslag till utbildning för specialistsjuksköterskor medolika inriktningar samt målbeskrivning för dessa.Skyldighet att föra patientjournal åvilar inte all hälso- och sjukvårdspersonal(9 § patientjournallagen). Sådan skyldighet gäller för yrkesutövare medlegitimation eller särskilt förordnande att utöva visst yrke, den som utan attha legitimation utför arbetsuppgifter som annars skall utföras av logoped,psykolog eller psykoterapeut inom den allmänna hälso- och sjukvården ellersådana arbetsuppgifter inom den enskilda hälso- och sjukvården som biträde åtlegitimerad yrkesutövare samt den som är verksam som arbetsterapeut, kuratoreller sjukhusfysiker i den allmänna hälso- och sjukvården. Regeringen föreslårinte journalföringsplikt för de nya yrkesgrupper som föreslås få skyddadyrkestitel (utan att vara legitimerade). I propositionen anförs attjournalföringen kan underlätta kontroll av och ingripanden mot oskickligayrkesutövare och får därmed stor betydelse för arbetet med att stärkapatientsäkerheten. Detta skulle tala för att journalföringsplikten bordeomfatta även de nya yrkeskategorier som enligt förslaget skall få skyddadyrkestitel, dvs. audionomer, biomedicinska analytiker, dietister ochortopedingenjörer. Bland dessa fyra yrkesgrupper är det enligt propositionenfrämst audionomer och dietister som borde komma i fråga förjournalföringsplikt. Däremot framstår en sådan skyldighet som något mindrerelevant för biomedicinska analytiker och ortopedingenjörer. Regeringen anseremellertid att man i detta avseende inte bör göra någon åtskillnad mellan deolika yrkeskategorierna och har därför valt att inte föreslåjournalföringsplikt för någon av yrkeskategorierna.