bet · GL01SoU18 · 1998-03-24 00:00:00 — En stor majoritet har också fortfarande en restriktiv attityd tillnarkotika.Av Alkohol- och narkotikautvecklingen i , Rapport 97 frånFolkhälsoinstitutet och () framgår bl.a. att andelen skolungdomar i årskurs 9 som uppgivit sig någongång ha prövat narkotika har ökat något : från 6 till 8 %bland pojkarna och från 4-5 till 7 % bland flickorna. Det s.k. tillfälligaexperimentella missbruket bland mönstrande ökade från till drygt14 % . Andelen mönstrande som använt narkotika under den senaste månadenhar ökat från till 2,5 %.Enligt rapporten är det fyra tendenser som bör nämnas särskilt. För detförsta tyder vissa rapporter på att attityderna till framför allt cannabis harblivit mindre negativa, vilket sannolikt bidragit till den ökning avnarkotikaerfarenhet som skol- och mönstringsundersökningarna visar på. Deflesta ungdomars attityder till narkotika är dock fortfarande generellt settmycket negativa. Den andra tendensen gäller den nyrekrytering till meraregelbundet narkotikamissbruk som tycks ske bland socialt marginaliseradeungdomsgrupper. Förutom rökheroin förekommer även cannabis och amfetamin idessa grupper. Även om nyrekryteringen antalsmässigt är liten ärutvecklingen oroande. Den tredje tendensen som framhålls i rapporten är attamfetamin behåller sin roll som dominerande preparat bland etablerade ochregelbundna narkotikamissbrukare. Slutligen betonas att blandmissbruk harblivit allt mer utbrett. Missbruksbilden blir alltmer komplex och innehållerfler medel. Ofta blandas eller ersätter alkohol och olika typer av läkemedelanvändningen av narkotiska preparat.I betänkandet 1996/97:SoU10 ges vidare en bakgrundsredovisning om svensknarkotikapolitik och om åtgärder mot narkotikamissbruk, till vilken hänvisas.Utskottet hemställde i denna del att regeringen skulle ges till känna följande:Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att målet för den svenskanarkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafritt samhälle. Narkotikapolitikenbestår av en kombination av förebyggande insatser, ett varierat utbud av vårdoch behandling samt fortlöpande kontrollinsatser. Insatser görs på såväl lokaloch regional nivå som nationellt. Tyngdpunkten ligger på den lokala nivån.Samverkan mellan olika lokala organ och organisationer är mycket väsentlig.Insatserna måste samordnas väl. Arbetet sker utifrån ett helhetsperspektiv pånarkotikaproblemen, där alla delar av politiken är väsentliga. Varje generationungdomar måste förmås att ta avstånd från all användning av narkotika.Mot bakgrund av den senaste tidens utveckling framstår det som särskiltangeläget att kraftfullt motverka ungdomars droganvändning. Det behövs, enligtutskottet, kraftfulla insatser för att vända trenden mot ökat intresse förnarkotika och ökat missbruk bland ungdomar. Det krävs ett levande och enträgetengagemang från samhällets, från föräldrars och från frivilliga organisationerssida.Socialministern har kallat samman representanter förmyndigheter och olika organisationer samt ungdomar och ungdomsorganisationerför att skaffa sig en så god bild som möjligt av läget och behovet av insatserpå området. Utskottet välkomnar att den nationella ledningsgruppen för detalkohol- och drogförebyggande arbetet förs över till medsocialministern som ordförande och med representanter för berörda myndigheteroch organisationer. Till ledningsgruppen knyts en referensgrupp med ungdomar iåldern . Ledningsgruppens uppgift skall vara att bygga upp ettlångsiktigt alkohol- och drogförebyggande arbete. Huvuduppgiften blir attkonkretisera, tydliggöra och fördjupa arbetet med en alkohol- och drogpolitikför . Den nationella ledningsgruppen skall engagera relevanta aktörer idet förebyggande arbetet samt verka för att en samordning av det förebyggandearbetet kommer till stånd. Ledningsgruppen skall fortlöpande följa, stämma avoch samordna de olika insatser av nationell karaktär som statliga eller andraaktörer har att fullgöra. Ledningsgruppen skall stimulera och stödja en lokaloch regional mobilisering för ökade insatser inom det alkohol- ochdrogförebyggande arbetet, inte bara på myndighetsnivå utan också inom denideella sektorn. Socialministern ser enligt ett interpellationssvar i riksdagennyligen två operativa delmål för ledningsgruppen. Det ena är att motverka en nynarkotikavänlig trend bland vissa ungdomar och då särskilt användningen avecstasy. Det andra delmålet är att stoppa användningen av s.k. svartsprit blandungdomar, dvs. sprit som bränts hemma eller smugglats in i landet. Regeringenssamordningsorgan för narkotikafrågor (SAMNARK) har till uppgift att verka fören förbättrad samordning av samhällets insatser inom narkotikaområdet pånationell och internationell nivå.I flera motioner framhålls behovet av insatser även på det internationellaplanet för att komma till rätta med narkotikaproblemen. Regeringen har ingenannan uppfattning. I budgetpropositionen för framhåller regeringen attalla former av legalisering av narkotika och liberalisering avnarkotikapolitiken strider mot det övergripande målet, ett narkotikafrittsamhälle. Regeringen kommer därför att bekämpa alla krav på legalisering avnarkotika och liberalisering av narkotikapolitiken, också på detinternationella planet. deltar mycket aktivt i det internationellasamarbetet inom FN, och EU. Inom EU diskuteras attinföra ett gemensamt informationssystem för att identifiera och analysera nyasyntetiska preparat, ett s.k. . Vidare diskuterasprinciperna för en effektivare och snabbare narkotikaklassificering av nyasyntetiska droger. Dessa frågor har också uppmärksammats i FN. börenligt regeringen även fortsättningsvis ha en framträdande roll i detinternationella samarbetet, bl.a. mot bakgrund av de genomgripandeförändringarna i . När det särskilt gäller bidrag tillersättningsverksamhet i utvecklingsländer som är beroende av odling av växterfrån vilka narkotika framställs är en av de störstabidragsgivarna till FN:s verksamhet och arbetar aktivt för att andra länderskall ta ett större ansvar för verksamheten. har beräknats 40miljoner kronor för narkotikainsatser genom FN-systemet. Det är samma belopp påårsbasis som anvisades för /96. Utskottet kan i allt väsentligtställa sig bakom regeringens inställning och anser det ytterst angeläget attSverige med kraft driver sin inställning i narkotikafrågor internationellt. Detär också av största vikt att kan markera stor enighet inomnarkotikapolitiken för att få gehör för politiken såväl nationellt sominternationellt. För att få mesta möjliga gehör krävs också att argumenteringenkompletteras med en utförlig dokumentation av de svenska erfarenheterna av denförda politiken.De nordiska ländernas polis och tull samarbetar på etteffektivt sätt i fråga om brottsbekämpningen bl.a. när det gällernarkotikabrott. Det finns i en delvis annan syn på narkotikamissbruk äni de nordiska länderna i övrigt, främst då när det gäller cannabis. Utskottetanser det angeläget att även i det nordiska samarbetet framför vår syni narkotikafrågan.Sveriges medlemskap i har inneburit nya möjligheter att utvecklasamarbetet med polis- och tullmyndigheter i andra länder. I den tidigare nämndadepartementspromemorian föreslås nu att ratificerarEuropolkonventionen. Europol skall ha som mål att förbättra effektiviteten hosbehöriga myndigheter i medlemsstaterna och deras samarbete vad gäller attförebygga och bekämpa bl.a. olaglig narkotikahandel. Europol skall i förstahand ha som uppgift att inhämta, sammanställa och analysera information samtunderlätta informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Erfarenheterna från ,när det gäller polissamarbetet, studeras dock.Samarbete i alkohol- och narkotikafrågor finns i de flesta kommuner.Betydelsen av en väl fungerande samverkan framhålls bl.a. i den nyasocialtjänstpropositionen och har också framförts vid den offentligautfrågningen. har lokala program eller handlingsplaner för denalkohol- och drogförebyggande verksamheten antagits i stor utsträckning. Dettaanser utskottet vara mycket positivt. Dessa program och planer anpassas efterde egna behoven och förutsättningarna i kommunen. Härigenom klargörsansvarsfördelningen bättre och man kan utnyttja det lokala engagemanget blandungdomar, föräldrar, politiker, organisationer och enskilda som arbetar medbarn och ungdomar. Det är enligt utskottet mycket angeläget att göra ungdomarnamer delaktiga i det förebyggande arbetet mot alkohol- och narkotikamissbruk.Ungdomar måste i större utsträckning få påverka insatserna, bl.a. utforma egnafritidsmiljöer utan att dessa därför isoleras från vuxenvärlden. Samhället börstödja olika pilotprojekt på området. Goda exempel bör spridas till andrakommuner. Kreativiteten hos enskilda människor och frivilliga organisationermåste uppmuntras och tas till vara. När det gäller kampen mot destruktivalivsstilar, drogmissbruk och utanförskap är behovet av folklig förankring ochinsatser från de frivilliga organisationerna av den största betydelse. I dennya socialtjänstpropositionen framhålls vikten av att dessa organisationer gesstöd i sitt arbete.Folkhälsoinstitutet leder och samordnar ett förstärkt alkohol- ochdrogförebyggande arbete. och har också en faktaserie omolika narkotiska preparat. Institutet ger även ut som ges omfattandespridning och som enligt uppgift också i mycket stor utsträckning läses ochdiskuteras av föräldrar och ungdomar. Det är, enligt utskottet, angeläget attskolorna använder sig av det kommentar- och referensmaterial som Skolverketeller andra utarbetar och att undervisningen bedrivs kontinuerligt.Informationen till ungdomarna och deras föräldrar om narkotika ochnarkotikamissbrukets symtom och verkningar måste fungera. Föräldrarna liksomskolan har ett stort ansvar i sammanhanget. Samhället måste på olika sätt verkaför att föräldrarna tar sitt ansvar. Regeringen har beslutat direktivför en särskild utredare med uppdrag att föreslå hur stödet till föräldrar iform av föräldrautbildning och andra verksamheter för föräldrar med barn iförskole- och skolåldern kan utvecklas och stimuleras. I direktiven sägs bl.a.att ett särskilt område där föräldrar kan behöva stöd gäller tonårsbarnensförhållande till alkohol, droger och tobak. Utredaren skall pröva vad som kangöras inom barnomsorgen, skolan och på annat sätt för att hjälpa föräldrarna ideras arbete med att ge sina barn en positiv inriktning på sina liv.I detta sammanhang vill utskottet framhålla betydelsen av att insatser görsför att motverka ungdomsarbetslösheten. Allt fler ungdomar blir varken antagnatill högre studier eller får något arbete efter skolan. Den högaungdomsarbetslösheten och den minskade framtidstron hos många ungdomar förenadmed en ökande alkoholanvändning i samhället riskerar också att leda till enökning av narkotikamissbruket. har tillsammans medArbetsmarknadsstyrelsen fått i uppdrag av regeringen att utforma enarbetsgaranti och arrangera kompetenshöjande åtgärder för att ungdomar skallkomma in i arbetslivet och inte behöva leva på socialbidrag och varasysslolösa. I socialtjänstpropositionen föreslås nya bestämmelser isocialtjänstlagen, bestämmelser som ger kommunen rätt att begära att ungdomarunder som uppbär försörjningsstöd enligt lagen skall delta i praktikeller annan kompetenshöjande verksamhet.Frågan om stöd till seriösa rejvarrangörer för att erbjuda ungdomarna ettalternativ till drogrelaterade rejvfester tas upp i en motion. Utskottet anseratt rejvarrangörer som är motståndare till droger bör kunna stödjas avsamhället. Kunskaperna om den nya ungdomskulturen måste förbättras hos dem somarbetar med dessa frågor. som det är viktigt att polis,socialarbetare och fritidspersonal intresserar sig för verksamheten är detnödvändigt att också sätta bestämda gränser för denna. Arrangörer som ärpositiva till droger måste med kraft motarbetas. Det gäller också att förhindraatt denna drogkultur sprider sig till andra tillställningar där ungdomarträffas. De nya ungdomsgrupper som missbrukar narkotika kan vara svåra förvuxenvärlden att komma i kontakt med och påverka. Det ställer nya krav påförhållningssätt och på metoder för det förebyggande arbetet. Uppgifter finnsom lyckosamma lokala insatser på detta område. Erfarenheten av dessa insatserbör enligt utskottet spridas.Åtgärderna mot ungdomarnas missbruk är enligt utskottet en viktig del i detbrottsförebyggande arbetet. Ett nytt nationellt brottsförebyggande program hartagits fram och kunskapen om det brottsförebyggande arbetet sprids ,som stöd ges till olika brottsförebyggande projekt. Genomnärpolisreformen har bättre förutsättningar skapats för polisen att bekämpagatulangning och att arbeta förebyggande, t.ex. genom att identifiera och fåkontakt med ungdomar i riskzonen för missbruk och kriminalitet. Det är avavgörande betydelse att tidigt upptäcka och reagera vid tecken på en negativutveckling hos en ung människa. Behovet av ändringar i sekretesslagstiftningeni syfte att underlätta polisens och samarbete tas upp i enmotion. Frågan bereds fortfarande i med ledning avpromemorian 1994 E Sekretess vid samarbetet mot ungdomsbrott och ekobrott.Regeringens ställningstagande till promemorian bör enligt utskottet avvaktas.När det gäller frågan om även cannabisväxtens frö bör narkotikaklassaskonstaterar utskottet att växtens frön undantas från narkotikakontroll enligtden berörda (Single Convention on Narcotic Drugs). ärdock oförhindrat att ha en starkare kontroll än den konventionen föreskriver.Under utfrågningen har det från sida framhållits attillegal odling av cannabis visserligen förekommer i men att den ärförsumbar i sammanhanget. Någon anledning att nu ändra definitionen på cannabisi narkotikalagstiftningen föreligger därför inte enligt utskottet. Regeringenoch bör dock följa utvecklingen.Utskottet välkomnar att regeringen beslutat inrätta en arbetsgruppmed företrädare för berörda departement och myndigheter med uppdrag att se överlagstiftningen rörande de nya syntetiska drogerna.I betänkandet 1997/98:SoU1 Läkemedelsfrågor behandlade utskottet senastmotioner om narkotikaklassade läkemedel, bl.a. om begränsning avförskrivningsrätt och om receptregistrering. I betänkandet, vartill hänvisas,ges en utförlig bakgrundsredovisning. Utskottet avstyrkte motionerna medhänvisning till det arbete som pågår på området. följde utskottet.Justitieutskottet höll en utfrågning med företrädare förRiksåklagaren, , och ommyndigheternas strategier mot narkotikabrottsligheten och hur dessa strategiergenomförs. I betänkandet 1997/98:JuU12 anfördes följande:Sammanfattningsvis kan sägas att narkotikaproblemet förvärratstill såväl art som omfattning. Tillgången på narkotika i ärillavarslande. Mängden beslagtagen narkotika, liksom antalet narkotikabeslag,har ökat . Inställningen till narkotika bland framför allt ungamänniskor har blivit alltmer liberal.För samtliga berörda myndigheter är bekämpningen av narkotikabrottslighetenprioriterad. Stora ansträngningar läggs ned såväl på att förhindra inflödet avnarkotika som på att förbättra kunskaperna om och arbetsmetoderna motnarkotikabrottsligheten. Detta sker inom respektive myndighet, i samarbete medandra myndigheter och - inte minst - genom det internationella samarbetet.Enligt utskottet är den nuvarande narkotikasituationen i oroande.Särskilt gäller detta ungdomars alltmer liberala inställning till droger. Vidutfrågningen i utskottet har framkommit att det inom försdiskussioner om att inrätta en med inriktning på åtgärderför att begränsa såväl efterfrågan som tillgången på narkotika. Utskottetställer sig positivt till att på detta sätt lyfta fram narkotikafrågan. Ensådan kommission skulle enligt utskottet kunna fylla en mycket viktig funktioni arbetet med attitydpåverkan, främst bland ungdomar.I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) anges som en prioriteringunder utgiftsområde 9 att opinionsbildning och förebyggande åtgärder blandungdomar skall intensifieras för att påverka attityder och beteenden inomalkohol- och narkotikaområdet.Under rubriken anförs bl.a. följande (utgiftsområde 9, s. 63f):Det yttersta målet för den svenska narkotikapolitiken är ett narkotikafrittsamhälle. ansträngningar att bekämpa narkotikamissbruket skall ävenfortsättningsvis bygga på en kombination av målinriktade förebyggande insatser,ett varierat utbud av behandlingsformer och fortlöpande kontrollinsatser. Dennapolitik måste förverkligas på såväl lokal som regional nivå. Avsikten är attmotverka droganvändning bland ungdomar och att erbjuda adekvata vård- ochrehabiliteringsinsatser till alla som utvecklat ett missbruk.Det är på lokal nivå som politikens trovärdighet prövas. Narkotikapolitiskainsatser bör därför samordnas kommunalt och regionalt, med särskild betoning påinsatser riktade till unga människor.Den svenska narkotikapolitiken ligger till grund för internationellaengagemang. Målet är att på ett globalt plan utveckla insatserna för att mötanarkotikahotet. motverkar aktivt alla försök till nedrustning avnarkotikakontrollen. - - -I flera europeiska länder förs en intensiv narkotikapolitisk debatt, därvissa grupper förespråkar en avkriminalisering av användningen av i första handcannabis. Det förekommer också förslag om att legalisera användningen av allatyper av narkotika. Enligt olika opinionsundersökningar saknar dock sådana kravstöd bland befolkningarna i allmänhet. Ingen regering har heller uttalat sigför en sådan politik. I en del länder har ett kraftfullt avvisande av varjetanke på legalisering lett till att legaliseringsförespråkarna förlorat markoch debatten i stället inriktats på hur de förebyggande insatserna skall kunnastärkas. I en del länder i förekommer försök med legal förskrivning avheroin till heroinmissbrukare.Sverige deltar mycket aktivt i det internationella samarbetet mot narkotikainom FN och den särskilda samarbetsgruppen för narkotikafrågor inomEuroparådet, den s.k. Pompidougruppen. - - -Genom medlemskapet i EU har fått tillgång till ett utökat europeisktsamarbete kring narkotikafrågorna. Unionsfördraget öppnar nya möjligheter fören samordnad narkotikastrategi inriktad på minskad efterfrågan, bekämpning avnarkotikahandeln och påverkan på tredje land genom ett samordnatinternationellt agerande. En global handlingsplan som omfattar samtliga dessadelar har antagits liksom ett särskilt narkotikapreventivt program.I finns EU:s narkotikaobservatorium, meduppgift att samla och bearbeta information om droger och drogberoende imedlemsstaterna. Syftet är att ta fram tillförlitliga och jämförbara data omnarkotikaproblemen. deltar i observatoriets verksamhet.Sverige deltar också i ett västeuropeiskt forskningssamarbete inom vars ramnationella forskningsprojekt rörande utvärdering av insatser mot drogmissbruksamordnas. har i uppdrag att svara för den svenskasamordningen. Inom ramen för regeringens samordningsorgan för narkotikafrågor(SAMNARK) sker en samordning av regeringens narkotikapolitik.Regeringen drar följande slutsatser. Trots rapporter om ett ökatexperimenterande med droger i ungdomsgrupper och rapporter om ändrade attitydertill narkotika är narkotikamissbrukets omfattning i relativt begränsat,både i jämförelse med och i ett internationellt perspektiv. Detfinns dock anledning att ta situationen på stort allvar. Genomgripandepolitiska, tekniska, ekonomiska och sociala förändringar har starkt påverkateller förändrat tillvaron för stora grupper människor som toleransenmot narkotika har ökat på många håll i världen. Risken att ett relativtoskyldigt och nyfiket experimenterande med droger skall leda till ett merpermanent bruk som leder till ett beroende kan inte negligeras. Särskilduppmärksamhet bör i det sammanhanget riktas mot de ungdomskulturer som byggsupp runt s.k. partydroger, t.ex. ecstacy och LSD, i vissa ungdomsgrupper somtidigare inte definierats som riskgrupper vad gäller narkotika. Drogerna, somgörs relativt lätt tillgängliga via marknads- och saluföring på Internet,betraktas inte som narkotika av ungdomarna, varför de också har svårt att inseatt konsumtionen är att definiera som missbruk.Narkotikapolitikens huvudinriktning måste enligt regeringens bedömning ävenfortsättningsvis vara att motverka en ökad narkotikaanvändning bland ungdomar.Kommunerna bör därför målmedvetet stärka det förebyggande arbetet riktat tillungdomar. Nationella ledningsgruppen för alkohol- och narkotikaförebyggandeinsatser har frågan om trender och missbruk bland ungdomar som en av sinafrämsta prioriteringar. - - -bör även fortsättningsvis ha en framträdande roll i detinternationella samarbetet. Detta samarbete är utomordentligt betydelsefullt,inte minst mot bakgrund av den pågående europeiska integrationen och degenomgripande förändringarna i Central- och Östeuropa.För närvarande pågår förberedelserna inför ett särskilt narkotikamöte i FN:sgeneralförsamling . Syftet med mötet är att enas om strategier fördet globala narkotikaarbetet. , som är en av huvudbidragsgivarna tillFN:s narkotikakontrollprogram, UNDCP, deltar aktivt i mötesförberedelserna.Regeringen kommer att presentera en skrivelse omnarkotikapolitiken.Under frågestund meddelade socialministern attregeringen avser att tillsätta en (ellernarkotikaberedning). Kommissionen skall föreslå åtgärder för att förstärka ocheffektivisera det förebyggande arbetet och rehabiliteringen av missbrukare,effektivisera rättsväsendets arbetsmetoder, öka kunskapen och analyseranarkotikautvecklingen internationellt och nationellt, se över lagstiftningenoch se om den behöver förstärkas samt utveckla strategier för information ochopinionsbildning.Riksdagen har beslutat att godkänna konventionen omupprättandet av en europeisk polisbyrå (Europol) (rskr. 1997/98:22, bet.1997/98:JuU2).Med narkotika avses enligt 8 § narkotikastrafflagen läkemedel ellerhälsofarliga varor med starkt vanebildande egenskaper eller varor som medlätthet kan omvandlas till varor med sådana egenskaper. En ytterligareförutsättning är att det är fråga om varor som på denna grund antingen ärföremål för kontroll enligt en internationell överenskommelse som harbiträtt eller av regeringen förklarats skall anses som narkotika.I den gemensamma åtgärd som antogs av Europeiska unionens råd i december 1996föreskrivs i artikel 5 att medlemsstaterna skall sträva efter att utarbetaöverensstämmande lagstiftningar i den omfattning detta är nödvändigt för attkompensera för de eftersläpningar och juridiska luckor som finns när det gällersyntetiska droger. Vidare stadgas att medlemsstaterna särskilt skall främjaupprättandet av ett snabbt informationssystem som gör det möjligt attidentifiera dessa droger som ämnen som skall förbjudas så snart de dyker upp ien medlemsstat.Den 16 juni 1997 beslutade rådet om en gemensam åtgärd beträffandeinformationsutbyte, riskbedömning och kontroll av syntetiska droger. Dennagemensamma åtgärd innebar att ett system för tidig varning inrättades (det s.k.Early Warning System). Tanken är att information om nya syntetiska drogersnabbt skall kunna utbytas mellan medlemsländerna och att riskerna med drogernaskall kunna bedömas. Därefter skall de åtgärder för kontroll av narkotika somär tillämpliga i respektive medlemsstat även kunna användas på de nya drogerna.Folkhälsoinstitutet kommer att påbörja uppbyggnaden avvarningssystemet i Sverige.I departementspromemorian Kontroll av syntetiska droger m.m. (Ds 1997:70)föreslår en arbetsgrupp inom olika åtgärder med syfte attmöjliggöra ett snabbare utredningsförfarande och en förbättrad rättsligkontroll när det gäller syntetiska droger. Bl.a. föreslås en viss förändring avnarkotikadefinitionen i 8 § narkotikastrafflagen för att denna klart skalltäcka alla de varor som anses som narkotika. Rekvisitet ?starktvanebildande egenskaper? ersätts med ?euforiserande effekter ellerberoendeframkallande egenskaper?. En fördel med tillägget ?euforiserandeeffekter?