bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — De näringspolitiska utgångspunkterna är att i första hand stödja deallmänna förutsättningarna för företagsamhet. Att säkerställa ett stabilt ochöverskådligt regelverk, främja konkurrens på lika villkor och att främja olikamarknaders funktionssätt stärker enligt regeringens mening drivkrafterna förtillväxt. Huvuddragen i näringspolitiken bör vara att identifiera och undan-röja tillväxthinder, att bygga system för långsiktig kompetensförsörjningsamt att utnyttja och utveckla samhällets resurser till förmån för såväl kvin-nor som män.Vidare anser regeringen att det är en viktig uppgift för näringspolitiken attverka för positiva attityder till företagande och entreprenörskap. Att deninternationella konkurrensen inom näringslivet tilltar innebär enligtregering-en ökade krav på anpassning och omställning. Bland annat måste markna-derna för arbetskraft och kapital fungera så effektivt och flexibelt som möj-ligt.I propositionen beskrivs olika verksamheter, bl.a. inom och , vilka syftar till att underlätta etablering och ut-veckling av småföretag inom ramen för näringspolitiken. Den av regeringen ioktober 1996 tillsatta Småföretagsdelegationen överlämnade i december1997 rapporten och enklare regler (SOU 1997:186). Delegationen harenligt regeringen gett ett viktigt bidrag till arbetet med att förenkla ochmo-dernisera regelverket för småföretagen. Flera av förslagen kräver dock ytter-ligare beredning, sägs det i propositionen.Vidare redogörs i propositionen för designområdet samt för främjandet avutländska investeringar i genom organisationen in SwedenAgency ().Regeringen redovisar också olika frågor om riskfinansiering i propositio-nen. Enligt regeringens bedömning kan statliga insatser i vissa fall kompen-sera för brister i det privata utbudet av riskfinansiering. Bland annat finnsdbehov av ökade resurser för riskfylld finansiering till unga teknikföretag,s.ksåddkapital. Regeringen aviserar att den kommer att taställning till denna fråga inklusive finansieringen. Vidare har vissa småföre-tag behov av stöd för att utarbeta prospekt i syfte att söka privatägarkapitalNUTEK och andra statliga organ bör enligt vad som sägs i propositionen iökad utsträckning förmedla privat ägarkapital från riskkapitalbolag till småoch medelstora företag. Regeringen anser också att bör erbjuda för-delaktiga lån till unga företagare samt intensifiera användningen av lånega-rantier i syfte att öka småföretagens tillgång på lånekapital.I det följande redovisas motioner och vissa kompletterande uppgifter upp-delat på olika näringspolitiska frågor. ställningstaganderedovisas under respektive avsnitt.RiskkapitalförsörjningMotionernaI partimotionen 1997/98:A20 (m) tas upp olika frågor om riskfinansiering,bl.a. regeringens bedömning om önskvärdheten av ökad lånegarantiverksam-het från . Motionärerna befarar att en ökad garantigivning skulle med-föra att ALMI:s direktkontakt med företagen försvinner, eftersom garantinges till en finansiär som i sin tur lånar ut till företagen.Centerpartiet framhåller i motion 1997/98:A21 att den regionala riskkapi-talförsörjningen för de mindre företagen måste förbättras. För att påett bättre sätt skall kunna svara upp mot efterfrågan på riskkapital börytterlgare medel tillföras. Regeringen bör återkomma till med förslagom ökade resurser till . I motionen föreslås vidare att rege-ringen skall ta inititativ som gör det möjligt att använda det nya pensions-systemets premiereserv för att bygga upp regionala fonder.Vänsterpartiet framhåller i motion 1997/98:A47 att de finansieringsformersom finns behöver kompletteras med regionala fonder och börser för attfå en garanti att alla regioner kan få tillgång till riskkapital. Allaregionerbehöver sina marknadsplatser. En möjlighet är att upprätta regionala fonder,som har större lokalkännedom och - som motionärerna hoppas - en störreuthållighet i investeringarna. I motionen föreslås vidare att det undersöks omNUTEK:s bidrag med medel till småföretagsbörser kan vidgas till fler aktö-rer ute i landet.I motion 1997/98:A54 (mp) framhålls vikten av att företagen får en ökadlokal anknytning. Utan yrkande i saken pekar motionärerna på möjlighetenatt nå detta genom regionala börser.Vissa kompletterande uppgifterNäringsutskottet har som tidigare nämnts behandlat olika näringspo-litiska frågor, bl.a. rörande kapitalförsörjningsområdet, i betänkande1997/98:NU10, till vilket nu hänvisas.NUTEK disponerar i statliga medel för att bl.a. stödjabörser som är inriktade på små företag. är tre företag kvalifi-cerade att få ta del av stödet. Stödformen innebär att bidrar med100 till börserna för varje nytt företag som noteras på listorna.Hälfteav beloppet skall användas till det nya bolagets avgifter tillmarknadsplatsen.Villkoret för att marknadsplatserna skall få behålla pengarna är att de fårFinansinspektionens godkännande som auktoriserade marknadsplatser.NUTEK räknar med tre godkända aktörer och minst 45 nynoterade småbolag före den 31 december 1999.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet instämmer i bedömningen att tillgången till riskfinansieringär av avgörande betydelse för att nå ökad tillväxt i småföretagssektorn. Avsärskild vikt för småföretagen är s.k. kompetent kapital, där kapitaletåtföljsav nätverk, kontakter, idéer om arbetssätt m.m. för att omsätta en innovationtill en produkt på marknaden.Näringsutskottet ser positivt på att olika brister i det privata utbudet avriskfinansiering kompenseras av statliga insatser. Det kan röra sig om tillexempel bristande tillgänglighet regionalt, brist på kapital till ungaentreprenörer eller brist på kapital i tidigt skede av innovationer.Regionala fonder och börser tas upp i motion 1997/98:A47 (v). Näringsut-skottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller önskvärd-heten att riskkapital finns tillgängligt i hela landet. Enligtnäringsutskottetmening har regeringen vidtagit ett antal olika åtgärder för att öka tillgångenpå kapital och bredda marknadsplatserna. Vidare håller marknadsplatser föraktier i små företag på att utvecklas med stöd från . Med hänvisningtill vad som anförts avstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A47 (v) iaktuella delar.Enligt näringsutskottets mening fullgör många viktiga funktionernär det gäller växande småföretag, bl.a. utlåningsverksamhet, garantigivningoch satsningar på kvinnor. Med en utökad garantiverksamhet inom ALMIkan småföretagen tillföras större lånevolymer och därmed bättre utveck-lingsmöjligheter utan direkt ökade kostnader för staten. När det gäller beho-vet av utökade resurser till har utskottet således en annan uppfattningän den som framförs i motion 1997/98:A21 (c). Inte heller anser näringsut-skottet att pensionssystemets premiereserv bör användas för att bygga uppregionala fonder. De aktuella yrkandena i motion 1997/98:A21 (c) avstyrks.Beträffande synpunkterna i motion 1997/98:A20 (m) på ALMI:s kontaktermed de företag som får lånegarantier utgår näringsutskottet från att är sådana att garantilånen kan följas upp. Därmed avstyrks motion1997/98:A20 (m) i denna del.RegelförenklingMotionernaCenterpartiet framhåller i motion 1997/98:A21 att företagsklimatet i Sverigemåste förbättras. Förenklingar i lagar och regler är ett prioriterat område.Etalltför omfattande regelverk är en av de mest hämmande faktorerna för demindre företagen.I motion 1997/98:A33 (fp) tas småföretagens betydelse för landsbygdenupp. Småföretagen tyngs av skatter, krångel, byråkrati och en lagstift-ning som är illa anpassad till deras verksamhetsformer, anser motionärerna.Kristdemokraterna betonar i motion 1997/98:A22 att det är nödvändigt attförenkla regelverket för företagande. Nya arbetstillfällen på landsbygd och iglesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföretagen.Även i motion 1997/98:A32 (fp, m, c, kd) redovisas behov av förenklingoch förbättring av regelverk för företag. Motionärerna beklagar att Småföre-tagsdelegationens förenklingsförslag inte har kunnat beaktas i den regional-politiska propositionen. I motionen föreslås en avregleringsmekanism, bestå-ende av tre steg. I första steget gäller det att begränsa utfärdandet av nyalagar, i det andra att tillskapa rimliga regler och i det tredje handlar detomatt avveckla onödiga regler vid årlig kontroll. För att genomföra avregle-ringsarbetet bör ett avregleringskontor inrättas som stabsfunktion till rege-ringen.Moderata samlingspartiet framhåller i motion 1997/98:A20 att krångletmåste minimeras för att företagen skall kunna utvecklas. Småföretagsdelega-tionens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar. Även arbets-rätten bör förenklas.Vissa kompletterande uppgifterNäringsutskottet har i tidigare nämnda betänkande 1997/98:NU10 ocksåbehandlat motioner om avreglering inom företagsområdet. Där ges en utför-lig redovisning av frågan och den utveckling som pågår. Bland annat lämnasuppgifter om Småföretagsdelegationens arbete. hänvisar tilldetta betänkande.Företrädare i för Moderata samlingspartiet, liberaler-na och har avgett en avsiktsförklaringom hur de vill hantera avregleringsfrågorna om de kommer i regeringsställ-ning efter valet . Partierna är överens om att alla regler somberörföretagare skall granskas i syfte att förenkla och minska regelmassan undermandatperioden. Småföretagsdelegationens förslag i betänkandet Bättre ochenklare regler skall genomföras omgående.Bedömningar av det svenska företagsklimatet har gjorts såvälinternationellt som av NUTEK.OECD har redovisat sin senaste bedömning av (OECDEconomic Surveys, , 1998). Därvid berörs även vissa frågor omtillväxtpotential och regelförenkling. I sammanfattande bedömningges ett gott betyg beträffande budgetbalans, låg inflation och lågaräntor m.m. Däremot anser att det behövs initiativ för att främja nä-ringsklimatet. Avregleringsprocessen går ganska långsamt fram utom när detär fråga om särskilda branscher, t.ex. telekommunikationer. Effektivitetenhos de stora multinationella företagen skiljer sig markant från de små företa-gen som uppenbarligen inte kan växa till medelstorlek eller därutöver, sägerOECD. Företagandet hämmas bl.a. av skatter och regleringar. Det finns inteseparata bestämmelser för små och mellanstora företag, påpekar ochefterlyser nya initiativ på området.Vidare har det kanadensiska konsultföretaget undersökt nä-ringsklimatet i 42 städer, varav 27 i och och 15 ifem europeiska länder. , och är de svenska städersom har undersökts. hamnar totalt sett på andra plats efter Kanadamed rimliga arbetskostnader, låg energikostnad och konkurrenskraftig nivåpå företagsbeskattningen.På uppdrag av Närings- och har , som tidi-gare berörts, gjort en undersökning av näringslivsklimatet i . Därvidhar låtit intervjua 242 av de 500 omsättningsmässigt största företa-gen i om deras syn på näringsklimatet. av företagen anser attnäringslivsklimatet förbättrats, tycker att det är oförändrat och 20 %säger att det har blivit sämre (Företagsledaressyn på näringsklimatet i , B1998:3). Företagsledarna harockså fått jämföra förutsättningarna i med andra länder på en radviktiga områden. av alla företagsledarna ansåg att förhållandena var bästi . Av företagsledarna i de företag som har mer än hälften av allaanställda utomlands - och som därmed kan antas ha goda förutsättningar attgöra direkta jämförelser med andra länder - bedömer att det är bästutomlands. Undersökningen ägde rum i november 1997.I 1998 års ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) aviseras attsmåföretagsperspektivet än mer kommer att sättas i centrum. När Småföre-tagsdelegationen har lagt sitt slutliga förslag avser regeringen attpresenteraett program för regelförenkling innehållande bl.a. ett system för att säker-ställa att effektiva konsekvensanalyser görs av hur olika förslag påverkarsmåföretagen. Vidare aviseras ett generellt direktiv för utredningsväsendetom att småföretagens speciella förutsättningar skall beaktas. I syfte att för-bättra villkoren för företagande föreslås i vårpropositionen vissa nya åtgär-der, bl.a. på skatteområdet.Näringsutskottets ställningstagandeEnligt näringsutskottets uppfattning är det väsentligt att företagen harstabilspelregler för att kunna planera framtida verksamhet och investeringar. Dettaär en central del i ett gott näringsklimat. Den sanering av statsfinansernasomgenomförts i samarbete mellan Socialdemokraterna och harskapat förutsättningar för låga räntor och låg inflation. Detta arbete harfåttett gott betyg av vill också peka på att ett antal av- och omregleringar hargenomförts i syfte att skapa konkurrens på olika markna-der i - bl.a. i fråga om inrikesflyget, postdistributionen och teleom-rådet. För de mera perifera regionerna har förändringarna i vissa fall letttilförsämringar i tillgängligheten av kommersiell och offentlig service, medanmer centrala regioner ofta kunnat dra nytta av den ökade konkurrensen iform av ökad valfrihet och lägre priser.Näringsutskottet har noterat att regeringen har tillsatt en interdepartemen-tal arbetsgrupp för att säkerställa att tillämpningen av konkurrensreglernainte förhindrar sådan samverkan mellan småföretag som kan vara av nytta förkonsumenterna och samhällsekonomin. Arbetsgruppen skall redovisa sittuppdrag senast den 1 november 1998.Småföretagsdelegationens förslag angående regelförenkling bereds förnärvarande av regeringen. ser positivt på att regeringenprövar möjligheterna att förenkla reglerna och minska regelmängden förföretagen. De små företagens förutsättningar att hålla sig informerade omregelverk på många olika områden måste beaktas. Med hänvisning till vadsom anförts avstyrker näringsutskottet motionerna 1997/98:A21 (c),1997/98:A22 (kd), 1997/98:A33 (fp) i berörda delar samt motion1997/98:A32 (fp, m, c, kd).Resurscentrum i samband med kvinnors företagandeMotionernaCenterpartiet kräver i motion 1997/98:A21 att mer måste satsas på kvinnorsföretagande, bl.a. på kvinnliga resurscentrum. Centrum på länsnivå bör enligtmotionärerna permanentas och vidareutvecklas. Det nationella centrumet börvara en offensiv och viktig aktör gentemot myndigheter och organisationer.Detta centrum, som ligger inom , bör också permanentas samti-digt som dess självständighet bör garanteras, anser motionärerna.I motion 1997/98:A47 (v) anförs att är huvudman för regio-nala resurscentrum och därför bör ansvara för basverksamheten. Kommuner-na bör på motsvarande sätt vara huvudmän för lokala resurscentrum. Väns-terpartiet anser att per län bör avsättas förregionaresurscentrum. Motionärerna föreslår vidare att det nationella resurscentru-met garanteras en långsiktig finansiering. Det är rimligt, sägs det imotionen,att anslås för att garantera att kvinnor åtminstonefår en viss del av de regionalpolitiska medlen.Miljöpartiet begär i motion 1997/98:A54 att regionala resurscentrum gesbättre ekonomiska förutsättningar. För att nå framgång bör det också finnasen samordnande organisation på central nivå. Även länens lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU) bör enligt motionärerna stärkas.Enligt vad som anförs i motion 1997/98:A38 (s) är det viktigt med en sam-ordning av de insatser som riktas mot kvinnor, speciellt resurscentranätverketoch verksamheten med kvinnliga affärsrådgivare. Tydligare rollfördelningoch klarare riktlinjer för aktörer på lokal, regional och central nivåefterfrågas.Moderata samlingspartiet ställer sig i motion 1997/98:A20 avvisande tillfortsatta satsningar på ett nationellt resurscentrum för kvinnor. Enligtmotio-närerna visar erfarenheten att effekterna av projekten ofta är tämligen ytligaoch kortvariga. Något yrkande framställs emellertid inte i frågan. I motionensägs vidare att det är en självklarhet att kvinnors kompetens tas tillvara isamhället och att människors insatser värderas lika oavsett kön. Därför delasinte regeringens bedömning att det även i fortsättningen krävs särskildainsatser för kvinnor inom regionalpolitiken.Vissa kompletterande uppgifterEnligt regleringsbrev för utgiftsområde 19, Regional utjämning och utveck-ling, får disponera högst till förvaltningskostnaderför nationellt resurscentrum för kvinnor. Vidare skall avsätta lägst16,till projekt för regionala och lokala resurscentrum förkvinnor. Medlen skall användas till att stödja tillväxtorienterat utvecklings-arbete med inriktning på näringsliv och sysselsättning. En förutsättning ärattdet finns medfinansiering från länsstyrelserna m.fl. med minst 50 %.Beträffande lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU), som finns ivarje län, utökas stödet till information och rådgivning omden kooperativa företagsformen med till ett anslag på16,(inom utgiftsområde 24, Näringsliv).Uppgifter om kvinnors företagande och de olika insatser som görs på dettaområde har lämnats i betänkande 1997/98:NU10, till vilket hänvisas.Det kan nämnas att näringsminister svara-de på fråga (1997/98:560) om kvinnligt företagande av (). Isitt svar berörde näringsministern bl.a. uppdrag att stödja upp-byggnaden av lokala och regionala resurscentrum för kvinnor. Stöd till pro-jekt skall användas för tillväxtinriktat utvecklingsarbete med inriktning pånäringsliv och sysselsättning, framhöll statsrådet och betonade att häri ingårkvinnors företagande som en naturlig del.Näringsutskottets ställningstagandeEnligt näringsutskottets mening måste den nya regionala näringspolitiken -liksom regionalpolitiken - uppmärksamma kvinnors företagande. Ipropositionen nämns två insatser som framför allt riktar sig till kvinnor,nämligen resurscentranätverket och verksamheten med kvinnliga affärsråd-givare. bör enligt regeringens uppfattning arbeta för att finna lös-ningar som gör att dessa båda insatser i större utsträckning än sam-ordnas.Enligt vad som sägs i propositionen har verksamheten med resurscentrumför kvinnor gett goda resultat. För lokala och regionala resurscentrumtillförsunder innevarande budgetår nya väsentliga resurser. in-stämmer i regeringens bedömning att särskilda insatser bör göras under ännuen period. Med hänsyn till att det är fråga om en försöksverk-samhet med nationellt resurscentrum förutsätternäringsutskottet att verksamheten utvärderas därefter. Verksamhetsformeroch resultat vid lokala och regionala resurscentrum bör också redovisas.Med det anförda avstyrker näringsutskottet de aktuella yrkandena i motio-nerna 1997/98:A21 (c), 1997/98:A47 (v), 1997/98:A54 (mp) och1997/98:A38 (s).TurismMotionernaEnligt partimotion 1997/98:A21 (c) ger turismen nya möjligheter för lands-bygden. Bristen på samordning mellan olika aktörer och myndigheter är dockett stort hinder, anförs det i motionen. Vidare behöver små företag mer kun-skaper om bl.a. marknadsföring. Enligt motionärerna bör utbildning ochforskning på turismområdet ske i dialog med de mindre företagen.Kristdemokraterna framhåller i motion 1997/98:A22 att den småskaligalandsbygdsturismen inte har dragit någon större nytta av det regionalpolitiskastödet. Bondgårdsturism, sameturism osv. är goda exempel som bör utveck-las. Detta bör lyftas upp på ett nationellt plan till ett programarbete somgerbygdeturismen en profil. För att landsbygdsturismen skall utvecklas krävs enmålmedveten samordning mellan de olika intressenterna. Målsättningen börenligt motionärerna vara att skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållignäring.Även Moderata samlingspartiet och tar i sina partimotioner1997/98:A20 respektive 1997/98:A54 upp turismens betydelse, dock utan attframställa några yrkanden. I den förstnämnda motionen framhålls att turis-men är en av de branscher som skulle kunna förbättra sysselsättningssitua-tionen i många av de mest utsatta regionerna och att det först på senare tidhar lagts ett mera näringsmässigt perspektiv på turismen. Enligt Miljöpartietär turismen världens största och mest expansiva näring. Dock får inteen ökad turism innebära att natur- och kulturvärden exploateras ovarsamt,påpekas det.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande tidigare riksdagsbeslut om medel och inriktning samt olika på-gående insatser avseende turismen hänvisas till betänkande 1997/98:NU10.Vidare kan nämnas att näringsminister i februari 1998besvarade en interpellation (1997/98:133) av () omturistsatsningen i glesbygd. Det finns ingen bransch som staten har så stortengagemang i som turistnäringen, framhöll näringsministern. Förutom regio-nalpolitiska och andra insatser hänvisade näringsministern till att Sverigetillsammans med EG tagit fram ett femårigt program på 1,2 miljarder kronori EG:s strukturfondsprogram för turismen. Enligt näringsministerns uppfatt-ning bör besluten fattas ute i länen när det gäller det regionalpolitiskalänsaslaget och i beslutsgrupperna när det gäller strukturfondsprogrammen. Hanskulle dock vilja se ett starkare engagemang också från branschen. Denna harenligt näringsministern inte svarat upp mot det avtal som finns mellan statenoch branschens företrädare. Han pekade vidare på extra engångssatsningar imarknadsföring - - samt på mycket stora satsningar påforskning och utveckling inom området.Det kan nämnas att har utarbetat ett handlingsprogram försmåskalig landsbygdsturism med rubriken näring med en hållbarutveckling (). I programmet föreslås bl.a. framtagande av guideut-bildningsprogram som är anpassade för landsbygdsturismen.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gällerturistnäringens betydelse för regionerna, inte minst i glesbygden. Turismenhar en stor sysselsättningspotential i glesbygds- och landsbygdsområden ochspelar en viktig roll i arbetet med att stärka den regionala utvecklingen. Ettnäringsmässigt perspektiv på turismen kan främja näringen, men det får intestå i strid med en ekologiskt hållbar utveckling. har alla möjligheteratt utvecklas som turistland.För att främja den småskaliga landsbygdsturismen anser näringsutskottet ilikhet med regeringen att utbildning av lokala resurspersoner och lokalaturistguider för upplevelseturism i gles- och landsbygden är en viktig insats.Särskilda utbildningsplaner finns framtagna, varav en är anpassad för densamiska ursprungsbefolkningen, redovisas det i propositionen. Näringsut-skottet ser positivt på regeringens avsikt att till en kostnad om 4,6 miljonerkronor på försök inrätta sådana utbildningar inom regionalpolitiskt priorite-rade områden.Med hänvisning till vad som anförts anser inte näringsutskottet att någotinitiativ av på dessa områden är erforderligt. Berörda motionsyr-kanden avstyrks således.Regional näringspolitikFlexibel användning av medel på regional nivåPropositionenRegeringen tar i propositionen (avsnitt 9.1-9.2) upp begreppet det regionalatillväxtkapitalet. Med detta avses de "statliga resurser som mer direkt syftartill att förbättra förutsättningarna för tillväxt och sysselsättning". För enbetydande del av det regionala tillväxtkapitalet fattas beslut om användning-en på den regionala och den lokala nivån. För andra delar tas besluten cent-ralt men de konkreta åtgärderna genomförs regionalt eller lokalt. För budget-åren 1997 och 1998 finns det enligt regeringens bedömning inom de aktuellapolitikområdena som kan sägas tillhöra det regio-nala tillväxtkapitalet. Häri ingår exempelvis inom de arbetsmarknadspolitis-ka och regionalpolitiska områdena medel för vuxenutbildning samt medelinom jordbruks-, teknik-, miljö- och småföretagspolitikområdena. För fler-talet län låg tillväxtkapitalet i intervallet 200-250 miljoner kronor.Enligt regeringens bedömning finns det, som tidigare nämnts, behov avökade resurser för riskfylld finansiering till unga teknikföretag, s.k.såddka-pital.