bet · GL01KU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Av 1 kap. 2 § NRLframgår att bestämmelserna i 2 och 3 kap. NRL skalltillämpas vid en sådan prövning.Vid sin prövning anför regeringen bl.a. att motbakgrund av vad som i ärendet framkommit om dels demängder av toxiska ämnen som beräknas bildas, delsde vatten- och djupförhållanden som råder på platsenoch dels de undersökningar som redovisats i ärendet,bedöms de toxiska ämnena endast komma att ha ringapåverkan på fisk och andra organismer i närheten avelektrodstationen. Enligt regeringens uppfattningbör dock som ett villkor för nätkoncessionenföreskrivas att klorgasutvecklingen och dessinverkan på omgivningen noga bör följas genom ettkontrollprogram.När det gäller påverkan på vissa vandringsfiskarslekvandring till följd av de ämnen som bildas videlektrodstationen delar regeringen att sannolikheten för negativaåterverkningar minskar väsentligt med den valdaplaceringen av elektrodstationen.I fråga om elektromagnetisk påverkan frånöverföringsförbindelsen delar regeringenFiskeriverkets bedömning att den effekt som kanförväntas är väsentligen lokal till sin natur.Mot denna bakgrund kan, enligt regeringen,överföringsförbindelsen inte anses påtagligt skadanaturmiljön eller den biologiska mångfalden i deområden som nämnts tidigare. Om de undersökningarsom bör genomföras skulle visa att fiskarnasvandringsbeteenden i påtaglig omfattning påverkas avöverföringsförbindelsen, eller att påtagliganegativa miljöeffekter uppstår utanförelektrodstationens omedelbara närhet till följd avbildning av klor och klororganiska föreningar, kanregeringen komma att meddela beslut rörande driftenav kabeln i syfte att så långt möjligt minskapåverkan i dessa avseenden.Vidare gör regeringen den bedömningen att kabelnkommer att utgöra ett visst intrång för yrkesfisket.Intrånget är dock inte av den omfattningen att detpåtagligt kommer att försvåra näringens bedrivande.Som villkor för koncessionen bör dock föreskrivasatt sökanden skall följa vad man åtagit sig i frågaom trålningsförbud, m.m.Regeringen bedömer att den föreslagnakabelsträckningen inte påtagligt försvårarsjöfartens utnyttjande av berörda områden. Somvillkor för nätkoncessionen bör enligt regeringendock föreskrivas att sökanden skall följaSjöfartsverkets anvisningar om ankringsförbud,skyltning, rättelse av sjökort m.m.Därutöver konstaterar regeringen att uppkomsten avtoxiska ämnen och problem med korrosion kanreduceras genom att överföringsförbindelsen utformassom en bipolär förbindelse, dvs. medströmåterledning genom en särskild kabel. Motbakgrund av vad som tidigare anförts om påverkan påyrkesfiske, natur- och kulturvård och friluftslivtill följd av uppkomsten av toxiska ämnen, samt deåtaganden som sökanden gjort om åtgärder motkorrosion, bedömer regeringen att det emellertidinte finns skäl att utforma förbindelsen som enbipolär förbindelse med de stora kostnader som dettamedför.Regeringen påpekar att hela , medhänsyn till de natur- och kulturvärden som finns iområdet, är av riksintresse. Enligt 3 kap. 1 § och andra ingrepp i miljöndärför komma till stånd endast om hinder, enligtvissa angivna bestämmelser, inte möter och det kanske på ett sätt som inte påtagligt skadar områdetsnatur- och kulturvärden. Härvid konstaterarregeringen att 3 kap. 4 §, som gäller i detta fall,innebär att fritidsbebyggelse och vissa typer avanläggningar, som saknar aktualitet i ärendet, barafår uppföras på visst sätt. Bestämmelserna utgöralltså inte något hinder mot att anläggningen kommertill stånd. Regeringen bedömer vidare attanläggningen inte kommer att påtagligt skadaområdets natur- och kulturvärden. Mot bakgrund avvad som här anförts finner regeringen att denansökta verksamheten är förenlig med bestämmelsernai 2 och 3 kap. NRL.Regeringen anför också att som villkor förnätkoncessionen bör föreskrivas om skyldighet attförebygga skador på miljön. I anslutning tillområden av riksintresse enligt NRL skall villkorenkunna avse att anläggningsarbetena skall utföras påett sätt som inte påtagligt skadar områdenas natur-och kulturvärden.Avslutningsvis anför regeringen att vid en samladbedömning av de energipolitiska och ekonomiskaintressen och de miljöintressen som finns i ärendet,bör den sökta koncessionen meddelas.Gällande bestämmelserEllagenEnligt 2 § 1 mom. ellagen får elektriskastarkströmsledningar inte dras fram eller begagnasutan tillstånd (nätkoncession) av regeringen, ellerefter regeringens bemyndigande, av nätmyndigheten.En ansökan om nätkoncession som avser enutlandsförbindelse skall dock prövas av regeringen.Till en lednings framdragande räknas inte barasjälva byggandet av ledningen utan också schaktning,skogsavverkning eller liknande åtgärder för attbereda plats för ledningen.I 2 § 2 mom. anges att nätkoncession får meddelasendast om anläggningen är lämplig från allmänsynpunkt.Vidare anges bl.a. att nätkoncession som avserutlandsförbindelse inte får meddelas om förbindelsenallvarligt skulle försämra möjligheterna attlångsiktigt upprätthålla elförsörjningen i landet.Nätkoncession får endast beviljas den som frånallmän synpunkt är lämplig att utöva nätverksamhet.Nätkoncession för område får endast beviljas den somdessutom är lämplig att bedriva nätverksamhet inomdet begärda området.I samma moment anges vidare att NRL skall tillämpasvid prövning av frågor om nätkoncession.Enligt 2 § 3 mom. ges nätkoncession för bestämd tid,längst 40 år.Vidare anges att en nätkoncession skall förenas medde villkor som behövs för att skydda allmännaintressen och enskild rätt samt med de villkor föranläggningens utförande och nyttjande som behövs avsäkerhetsskäl eller som annars behövs från allmänsynpunkt.NaturresurslagenI 1 kap. 2 § NRL anges att bestämmelserna i 2 och 3kap. skall tillämpas enligt vad som är föreskrivet ibl.a. ellagen.Andra kapitlet innehåller grundläggandehushållningsbestämmelser.I 3 kap. anges särskilda hushållningsbestämmelserför vissa områden i landet.Enligt 3 kap. 1 § är de områden som anges i 2-7 §§,med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finnsi områdena, i sin helhet av riksintresse.Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön fårkomma till stånd endast om hinder inte möter enligt2-7 §§ och om det kan ske på ett sätt som intepåtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden.När det gäller bl.a. Blekinges kustområde anges i 3kap. 4 § villkor för anläggandet avfritidsbebyggelse samt för anläggningar som avses i4 kap. 1 § första stycket 1-7 och 10-11, dvs.industrianläggningar m.m. (dock ej anläggningar avnu aktuell typ).I 4 kap. ges föreskrifter om tillåtlighetsprövningav industrianläggningar m.m.Av 4 kap. 1 § framgår vilka slag av nya anläggningarsom inte får utföras utan tillstånd av regeringen.Vidare anges i 4 kap. 2 § att om en anläggning elleren åtgärd, som inte omfattas av kravet på tillståndenligt 1 §, kan antas få betydande omfattning ellerbli av ingripande beskaffenhet, får regeringen i ettvisst fall besluta att anläggningen eller åtgärdeninte får utföras utan tillstånd enligt dettakapitel.Enligt 4 kap. 3 § får tillstånd enligt 1 eller 2 §lämnas om hinder inte möter på grund avbestämmelserna i 2 eller 3 kap. eller med hänsyntill andra allmänna planeringssynpunkter och omkommunfullmäktige har tillstyrkt att tillståndlämnas.Förvaltningslagens bestämmelser om jävEnligt 11 § förvaltningslagen (1986:223) är den somskall handlägga ett ärende jävig1. om saken angår honom själv eller någonnärstående eller om ärendets utgång kan väntasmedföra synnerlig nytta eller skada för honom själveller någon närstående,2. om han eller någon närstående ärställföreträdare för den som saken angår eller förnågon som kan vänta synnerlig nytta eller skada avärendets utgång,3. om ärendet har väckts hos myndigheten genomöverklagande eller underställning av en annanmyndighets beslut eller på grund av tillsyn överannan myndighet och han tidigare hos den andramyndigheten har deltagit i den slutligahandläggningen av ett ärende som rör saken,4. om han har fört talan som ombud eller motersättning biträtt någon i saken, eller5. om det i övrigt finns någon särskildomständighet som är ägnad att rubba förtroendet tillhans opartiskhet i ärendet.I andra stycket anges att från jäv bortses närfrågan om opartiskhet uppenbarligen saknarbetydelse.I 12 § sägs att den som är jävig inte får handläggaärendet. Han får dock vidta åtgärder som inte någonannan kan vidta utan olägligt uppskov. Vidare angesatt den som känner till en omständighet som kanantas utgöra jäv mot honom självmant skall ge dettill känna.Statsrådsberedningens anvisningar omförvaltningslagens tillämpning hos regeringenFörvaltningslagen gäller formellt inte för ärendenhos regeringen. I Statsrådsberedningens anvisningarom förvaltningslagens tillämpning hos regeringen(1987) erinras om att lagens principer enligtförarbetena i stor utsträckning bör följas i ärendenhos regeringen. Lagen är dessutom direkt tillämpligi departementsärenden.När det gäller förvaltningslagens jävsbestämmelseranges i anvisningarna att det kan finnas skäl attskilja mellan jäv vid å ena sidan föredragningen ochavgörandet vid regeringssammanträdet och å andrasidan beredningen i departementen.I fråga om jäv vid regeringssammanträdet anges attdet i princip bör undvikas att ett statsråd som ärjävigt i ett ärende enligt någon av de jävsgrundersom anges i 11 § föredrar ärendet eller annarsdeltar i avgörandet av det vidregeringssammanträdet. Också i tveksamma fall börstatrådet avstå från att delta i avgörandet.I anvisningarna anges vidare vad gäller jäv vidberedningen av regerings-ärenden i departementen attdet i princip bör undvikas att någon som är jävigdeltar. Också i detta fall bör jävsreglerna iförvaltningslagen följas. När tjänstemannensmöjlighet att påverka utgången i ett ärende är liteneller när han inte har någon valmöjlighet kan manenligt anvisningarna ofta med tillämpning av 11 §andra stycket bortse från jäv. Endepartementstjänsteman som känner tvekan om hansopartiskhet kan ifrågasättas bör anmäla det till sinöverordnade.Därutöver tas i anvisningarna bl.a. upp densituationen att en departe- mentstjänsteman ärstyrelseledamot i ett statligt bolag. Enligtanvisningarna kan den särskilda jävsgrunden i 11 §första stycket 2 då bli aktuell, om en tjänsteman ärbehörig att företräda bolaget (s.k.ställföreträdarjäv). Är detta inte fallet kantjänstemannen komma att anses som jävig enligtgeneralklausulen i punkt 5. I anvisningarna hänvisasvidare till konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande KU 1985/86:25 s. 37 f. där detförhållandet diskuterades att endepartementstjänsteman var ledamot i flygbolagetSwedairs styrelse vid det tillfälle då regeringenfattade vissa beslut om tillstånd till flygtrafik.Anvisningarna hänvisar också till utskottetsgranskningsbetänkande KU 1986/87:25 s. 72, därutskottet återkom till jävsfrågan.Tidigare granskning i avfrågor om jäv för departementstjänstemän m.fl.Under /86 granskadekonstitutionsutskottet vissa regeringsbeslut medanledning av ansökningar om tillstånd till vissflygtrafik (bet. KU 1985/86:25 s. 37 f.) I ärendethade bl.a. tagits upp frågan om i vilkenutsträckning jäv kunde anses ha förelegatbeträffande vissa tjänstemän i departementen.Konstitutionsutskottet erinrade om attförvaltningslagen formellt inte gäller för ärendenhos regeringen. Då lagen infördes diskuterades intenärmare varför ärenden hos regeringen undantagits.Utskottet konstaterade att föredragandedepartementschefen emellertid anförde att lagensregler borde följas så långt som möjligt även hosregeringen. Vidare redogjorde utskottet förinnehållet i de av Statsrådsberedningen utarbetadeanvisningarna angående frågan om jäv.Utskottet fann att granskningen inte gav vid handenannat än att de aktuella koncessionsärendenahandlagts i enlighet med gällande regler och praxis.Ärendet föranledde utskottet att därutöver framhållavikten av att förvaltningslagens jävsregler iakttasvid ärendeberedningen i . I ärendenmed två- eller flerpartsintressen borde således,enligt utskottets mening, en departementstjänstemansom är styrelseledamot i ett hel- eller halvstatligtbolag inte delta i beredningen av ett ärende som rörbolaget.Under /87 tog konstitutionsutskottettill granskning upp frågan i vilken utsträckning detförekommer att departementstjänstemän innehar posteri styrelserna för olika statliga myndigheter ochandra organ, frågan om jäv för dessa tjänstemän m.m.När det gällde jävsfrågan hänvisade utskottet tillvad det uttalat under föregående års granskning.Utskottet ville också tillägga att det, enligtutskottets mening, var önskvärt att, vidhandläggningen inom av ett ärendesom rörde ett statligt bolag där endepartementstjänsteman var styrelseledamot, oavsettärendets beskaffenhet, låta en annan tjänsteman idepartementet i första hand svara för handläggningen- bl.a. med hänsyn till intresset av att ärendetskall bli allsidigt belyst. Utskottet konstateradeatt en sådan rekommendation var intagen i densärskilda handbok med anvisningar omförvaltningslagens tillämpning i Regeringskanslietsom getts ut av Statsrådsberedningen. I övrigt fannutskottet inte anledning till något särskiltuttalande.Promemoria upprättad inom Närings- ochhandelsdepartementet den 13 februari 1998I en promemoria upprättad inom Närings- ochhandelsdepartementet anförs attprojektet med Polenkabeln avser uppförande ochförvaltning av en 600 MW likströmskabel mellanStärnö i och . Kabeln är avmonopolär typ (dvs. en kabel där havsvatten och markutnyttjas för återledning). Avsikten är att anläggaen elektrodstation för återledningen på havsbottenvid Vångsjö i . Vid drift av kabelnbildas klorgas genom elektrolys i elektrodstationen.Projektets intressenter är ,och det polska, statliga kraftbolagetPPGC. Ett gemensamt ägt bolag, , därSvenska kraftnät är majoritetsägare, har bildats fördetta ändamål. Investeringen beräknas uppgå till2,. Projektet hänger samman medden s.k. Östersjöringen, dvs. planer på att knytasamman elsystemen runt Östersjön.Grunden för projektet är ett kraftutbytesavtalmellan och det polska, statliga bolagetPolish (). Avtalet avser entioårsperiod som inleds och omfattarelexport till och s.k. torrårssäkring förSverige.Departementet redogör vidare för beredningen avSvenska kraftnäts koncessionsansökan hosnätmyndigheten vid Närings- ochteknikutvecklingsverket ().Nätmyndigheten lämnade efter denna beredning överkoncessionsansökan till regeringen med egetyttrande.När det gäller regeringens beredning avkoncessionansökan anges i promemorian att ärendethandlades vid Närings- och handelsdepartementet.Berörda sakägare bereddes tillfälle att yttra sigöver yttrande. Svenska Kraftnätbereddes därefter tillfälle att yttra sig över deyttranden som kommit in. Regeringen beslutadehärefter , med stöd av ellagen ochmed förbehåll för allmänna intressen och enskildrätt, att bevilja tillstånd att drafram och t.o.m. begagna denöverföringsförbindelse som ansökan avsåg med densträckning som framgick av till ansökan hörandekarta och förteckning över berörda fastigheter.I promemorian anförs vidare angående ärendetavseende prövning av Polenkabeln enligt 4 kap.naturresurslagen (NRL) att i en skrivelsetill regeringen väckte frågan omprövning av ansökan om Polenkabeln enligt 4 kap. 2 §NRL. skrivelse remitterades, varefter ettantal yttranden kom in. yttradesig med anledning av skrivelse. Regeringenbeslutade att inte vidta någonåtgärd med anledning av skrivelsen från Boverket.Regeringen fann att den planerade Polenkabeln intekunde antas få sådan betydande omfattning eller bliav sådan ingripande beskaffenhet atttillåtlighetsprövning enligt 4 kap. 2 § NRL bordeske.När det gäller den jävsfråga som tagits upp i en avgranskningsanmälningarna anför departementet attärendet med koncessionsprövningen av Polenkabelnhandlades vid energienheten inom Närings- ochhandelsdepartementet. Vid denna enhet handläggsärenden som berör energipolitiska frågor utom frågorom kärnsäkerhet och energibeskattning. Vid enhetenhandläggs bl.a. förvaltningsärenden enligt ellagenoch frågor om styrningen av har bl.a. till uppgiftatt på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva ochutveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert ochmiljöanpassat överföringssystem. Verksamheten iaffärsverket är därigenom av central betydelse föruppbyggnaden av det svenska elsystemetsinfrastruktur.I promemorian anförs vidare att inom Närings- ochhandelsdepartementet finns en enhet som har hand omägarfrågor i helt eller delvis statsägda bolag somarbetar på kommersiella marknader, däriblandVattenfall AB. Tjänstemännen på denna enhethandlägger inte andra frågor inom departementetsansvarsområde. Sålunda är, enligt departementet,ägarfrågorna rörande skilda frånhandläggningen av energipolitiska frågor idepartementet.Inom energienheten handlades ärendet av endepartementssekreterare som också var föredragandeför statsrådet i ärendet.Före detta departementsrådet var chefför energienheten och vidare styrelseledamot iSvenska kraftnät. Han vidtog vissa förberedandeåtgärder i ärendet. Han var också närvarande vid deveckoberedningar då statsrådet om ärendets beredning.I promemorian påpekas att koncessionsärendet varföremål för en omfattande beredning inomRegeringskansliet med flera departement berörda. Såkallad gemensam beredning genomfördes med Utrikes-,Försvars-, Kommunikations-, Jordbruks-, Inrikes- ochMiljödepartementen. deltog i möten medföreträdare för ochden . Vid dessa möten diskuteradesNätmyndighetens yttrande, remissinstansernassynpunkter och frågan om prövning av kabeln enligt 4kap. Heden hade också vissa kontakter medSvenska kraftnät. Heden deltog inte i föredragningenav ärendet inför regeringens beslut den 17 juli1997.Enligt promemorian deltog inte statssekreterareLars vid några överväganden i ärendet ellervid uppsättande av beslut. Energienheten informeradeRekke om ärendets beredning inför orientering om ochföredragning av ärendet för statsrådet deltog vidare tillsammans med tjänstemän vidett möte med företrädare för ochJordbruksdepartementet rörandeskyddet av fiskeintresset. I samband med regeringensberedning lämnade sak-upplysningar i ärendet. hade vidare, påuppdrag av statsrådet , ett samtal den 17juli 1997 med t.f. generaldirektören vid Svenskakraftnät. Syftet med samtalet var att departementetville förvissa sig om att avtalen mellan Svenskakraftnät och inte utformades så attden planerade Polenkabeln utnyttjades på ett sådantsätt att den av beslutade omställningen avenergisystemen försvårades eller hindrades.Därutöver anges i promemorian att tillträddesom statssekreterare i ochhandelsdepartementet och utsågs tillordförande i . Enligtarbetsfördelningen inom departementet har Rekkeansvar för bl.a. energifrågor. I samband med Rekkestillträde inleddes en översyn av arbetsfördelningeninom den politiska ledningen. Ett resultat avöversynen var att en tjänst som planeringschefinrättades. Planeringschefen svarar numera direktunder departementschefen för den politiska ledningeni fråga om förvaltningsärenden som rör VattenfallAB. har inte medverkat i något beslut inomVattenfall AB som avser ifrågavarandekoncessionsansökan.När det gäller den granskningsanmälan som tar siktepå departementets kontakter med underlydandemyndigheter anförs i promemorian att det inte gavsnågra direktiv till dessa myndigheter inför ellerunder prövningen av koncessionsansökan ellerberedningen av frågan om prövning enligt 4 kap. NRL.Tjänstemän vid energienheten och företrädare förNätmyndigheten möts regelbundet förinformationsutbyte om elmarknads- ochlagstiftningsfrågor med anknytning tillNätmyndighetens ansvarsområde. Vid möten den 21januari, , och den 15 maj1997 informerade muntligen omberedningsläget för koncessionsansökan förPolenkabeln. Informationen rörde den tidsmässigaplaneringen av beredningen med inriktning påtidpunkten för ärendets överlämnande tillregeringen. Denna typ av information har enligtdepartementet ansetts behövlig för planeringen avberedningsarbetet inom av meromfattande förvaltningsärenden.I syfte att underlätta inläsningen av det relativtomfattande underlaget i ärendet och därmed vinna tidi beredningsprocessen fick energienheten vidNärings- och den 15 maj 1997underhand del av delar av ett utkast till yttrandefrån över koncessionsansökan. Iutkastet redovisades inte något ställningstagandefrån Nätmyndigheten.Enligt promemorian hade under beredningen iRegeringskansliet den ansvarige tjänstemannen vidnågra tillfällen kontakt med berörda handläggare vidNätmyndigheten i frågor som rörde delsNätmyndighetens beredning av ärendet, delssakförhållanden i myndighetens yttrande. Dessakontakter bedömdes inte tillföra ärendet något nyttoch dokumenterades inte. I samband med dengemensamma beredningen inom hadehandläggare vid kontakter medFiskeriverket i syfte att inhämta närmareupplysningar om myndighetens remissvar i ärendet.Utkast till regeringsbeslut delades underhand tillFiskeriverket för synpunkter.Den ansvarige tjänstemannen vid energienheteninformerade efter förfrågan från Svenska kraftnätoch muntligen omden planerade tidpunkten för ett regeringsbeslut iärendet. inhämtade han frånSvenska kraftnät och sakupplysningarom dels deltaljer i innehållet i koncessionansökanmed miljökonsekvensbeskrivning, dels om denöverföringsteknik som används för sjökablar.Informationen bedömdes inte tillföra ärendet någotnytt.I promemorian uppges vidare att vid etttillfälle under hand informerade generaldirektörenför om det övergripande innehålleti de villkor för koncessionen som kommit fram vidberedningen inom Regeringskansliet.Därutöver redogörs i promemorian för riksdagensbeslut angående de finansiella förutsättningarna förSvenska kraftnäts medverkan i projektet medPolenkabeln.Promemoria från Närings- och handelsdepartementetupprättad den 9 mars 1998I en kompletterande promemoria, upprättad inomNärings- och , anförs att detinför statssekreterare tillträde somordförande i framstod somolämpligt att han deltog i beredningen avförvaltningsärenden som rörde bolaget. Frågan löstespraktiskt så att fick ansvar fördepartementsledningens kontakter med sakenheterna isådana frågor. Efter en översyn avarbetsfördelningen inom den politiska ledningenutsågs formellt till planeringschefgenom ett beslut av departementschefen den 16oktober 1997.I promemorian anförs vidare att syftet med de mötensom hölls och medföreträdare för Närings- och -däribland - och varbl.a. att klara ut gränsdragningen mellantillämpningen av ellagen och NRL. Vid mötenainformerade om ärendet rörandeprövning av Polenkabeln enligt 4 kap. NRL, medtonvikt på den tidsmässiga planeringen av ärendetsberedning. Vidare redogjorde förförutsättningar för en prövning enligt 4 kap. NRL.Från Närings- och sidaredogjordes för prövningsförfarandet enligt ellagen,med särskild inriktning på tillämpningen av 2 och 3kap. Mötena var av informationskaraktär snarareän diskussionkaraktär.Vid mötet mellan företrädare förNärings- och - däribland LarsRekke - och berördes inte fråganom prövning av Polenkabeln enligt 4 kap. NRL.UtfrågningarUtfrågning med statssekreterare och f.d.departementsrådet har hållit utfrågning medstatssekreterare och f.d.departementsrådet bilaga B 2.Vid utfrågningen uppgav att enstatssekreterare så gott som aldrig deltar ihandläggningen av ärenden av nu aktuellt slag.Handläggningen sköts på sakenheten. Det inträffaribland i olika fövaltningsärenden av dettaformbundna slag att statssekreterare medverkar vidpolitiska och andra bedömningar som görs islutskedet. I själva utredningsprocessen deltarinte statssekreterare och knappast inte heller denenhet som det är fråga om, utan det har skötts avmyndigheterna.Lars uppgav vidare att han utsågs tillstatssekreterare med tillträde . Hanvar införstådd med att den rollen skulle förenas medatt han, i likhet med sina företrädare, skulle varastyrelseledamot i . Han var välmedveten om de föreskrifter och rekommendationer somgäller för en person som sitter med i styrelsen iett bolag.