bet · GL01JuU13 · 1998-05-12 00:00:00 — I motion Ju934 (s)anförs att kommunerna i högre utsträckning än bör stödja dessafrivilligorganisationer och att det måste finnas en kontinuitet ianslagsgivandet för att verksamheten skall kunna fungera effektivt.Motionärerna i motion So634 (s) framför att de senaste årens besparingar ikommunerna drabbat kvinno- och mansjourerna och att det därför är angeläget attse över verksamheterna.Som socialutskottet anför i sitt yttrande utför kvinnojourerna ett mycketvärdefullt socialt arbete med att stödja och hjälpa kvinnor som utsatts förvåld och andra övergrepp och synliggöra det våld som drabbar kvinnor samt genomatt förmedla kunskap om könsrelaterade övergrepp. Verksamheten utgör såledesett utmärkt komplement till insatser på området. För mångakvinnor utgör också jourerna ett värdefullt alternativ till myndigheternasinsatser bl.a. genom en hög grad av tillgänglighet och genom att anonymitetgaranteras.Kvinnojourerna har fått utökat statligt stöd. För år 1998utgår som tidigare nämnts till kvinnojourerna och deras tvåriksorganisationer. Som socialutskottet anför bör medlen bl.a. användas för attutveckla vissa eftersatta områden, såsom arbetet med utsatta invandrar-kvinnor,tonårsflickor och barn som tillsammans med sina mödrar vistas påkvinnojourerna, men också för att utveckla nya jourer.Justitieutskottet delar vidare socialutskottets uppfattning att stödet tillde lokala kvinnojourerna även i fortsättningen i första hand bör ses som enfråga för kommunerna. Den från statens sida ökade satsningen på kvinnojourernasutvecklingsarbete får inte leda till ett minskat engagemang från kommunerna.Tvärtom är det angeläget att kommunerna i högre utsträckning än för närvarandestöder kvinnojourernas arbete.Som framhålls såväl i propositionen som i ett flertal motioner och isocialutskottets yttrande är det angeläget att jourerna får behålla sin ideellakaraktär och ges möjlighet att existera på egna villkor. Stat och kommun bördärför vara försiktiga med att ställa ensidiga villkor som krav för bidrag.Socialutskottet har här erinrat om att det redan i förarbetena tillsocialtjänstlagen särskilt betonades att stödet från olika samhällsorgan intefår medföra en styrande effekt på de frivilliga organisationerna, och attsamverkan inte får inkräkta på organisationernas integritet ochinitiativförmåga.Som socialutskottet framhållit får motionerna Ju28, Ju901, Ju933, Ju934,So634 och A804 i nu behandlade delar härmed i allt väsentligt ansestillgodosedda. Motionsyrkandena avstyrks.Mansjourer och andra mansorganisationerI motion Ju28 (v) yrkas att mansjourerna skall uppmanas att i form av t.ex.informationskampanjer ta avstånd från våld mot kvinnor.Regeringen anser i propositionen att det är angeläget att öka kunskaperna hosmän om problemet med våld mot kvinnor och att stödja det arbete som bedrivs idessa frågor hos mansjourer och andra organisationer för män, som bedriver ettaktivt arbete för att förebygga och förhindra mäns våld mot kvinnor.Justitieutskottet - liksom socialutskottet - delar denna bedömning och serpositivt på att regeringen - som ett komplement till de medel somSocialstyrelsen fördelar till mansjourernas arbete i frågor som rör våld motkvinnor - avser att avsätta ytterligare för projekt ochandra insatser i detta syfte. Som socialutskottet anför i sitt yttrande får detankomma på organisationerna att själva bestämma hur medlen skall användas.Yrkandet i motion Ju28 bör därför avslås.Genom anslagen till mansjourernas arbete får enligt utskottets mening ettyrkande i motion Ju30 (fp) om ökat stöd till iallt väsentligt vara tillgodosett. Bifall till motionen i denna del avstyrks.Andra frivilligorganisationerI propositionen aviserar regeringen att kommer att avsättasur Allmänna arvsfonden för projekt som vänder sig till eller initieras avungdomar i frågor som rör våld mot kvinnor. Medlen kommer efter ansökan attfördelas till ideella organisationer. Utskottet ser positivt på att medelavsätts för detta ändamål.I motion Ju934 (s) anförs att särskilda program bör införas för t.ex.invandrarkvinnor och kvinnor med handikapp.De grupper av kvinnor som tas upp i motionen är enligt utskottets meningsärskilt utsatta. Regeringen har, som tidigare nämnts, i propositionen ocksåaviserat att ett särskilt informationsmaterial kommer att utarbetas riktat tillalla dem som ansöker om uppehållstillstånd i om svensk lagstiftning påområdet och om vilka värderingar som ligger bakom en sådan lagstiftning. Inomden svenska handikapprörelsen bedrivs några projekt som bl.a.tar upp frågor om våld; i propositionen konstateras att det dock finns behov avytterligare insatser.Regeringen aviserar att den kommer att avsätta tillinvandrar- och handikapporganisationer samt deras kvinnoorganisationer förprojekt och andra insatser som syftar till att motverka våld motinvandrarkvinnor och kvinnor med funktionshinder. Medlen kommer att fördelas avregeringen efter ansökan.Genom vad som nämnts ovan om pågående arbete och med hänsyn till att det nukommer att avsättas medel för att underlätta för berörda organisationer attbedriva projekt anser utskottet att motion Ju934 får anses vara tillgodosedd.Motionen bör avslås.I motion Ju27 (fp) anses att den miljon regeringen avsätter är otillräckligoch yrkas att bör avsättas till funktionshindrade kvinnor.Som exempel nämns att det ställs speciella krav vad gäller utrustning m.m. hoskvinnojourerna för att kunna möta dessa kvinnors behov.Som framgått ovan skall de medel som regeringen har för avsikt att avsättaanvändas för projekt och andra insatser som syftar till att motverka våld motbl.a. kvinnor med funktionshinder. I motionen avses dock främst sådana åtgärdersom är avsedda att underlätta stödet till kvinnor som utsatts för våld. Fråganom personlig assistans eller andra mer praktiska hjälpmedel är enligtutskottets mening närmast frågor för kommun och landsting. När det gällermindre omfattande praktiska arrangemang vid t.ex. kvinnojourerna bör de extramedel som anslagits till deras verksamhet kunna användas. Mot denna bakgrundbör motion Ju27 i nu aktuell del inte föranleda någon åtgärd ochutskottet anser att den skall avslås.BrottsofferjourerBrottsofferjourernas riksförbund består av drygt 100 lokala brottsofferjourer.Jourerna är uppdelade i elva regioner och är organiserade som ideellaföreningar. En brottsofferjour består av ett antal ideellt arbetandestödpersoner samt en brottsofferassistent eller samordnare.Brottsofferassistenten har en samordnande funktion i jouren och har tilluppgift att se till att brottsoffret får kontakt med en stödperson. Assistentenskall också svara för kontakten med allmänheten, polismyndigheten och andraresursorgan samt vid behov slussa brottsoffer vidare till rätt professionellinstans.De flesta brottsofferjourer har inte möjlighet att anställa någonbrottsoffer-assistent. Vid dessa jourer utförs uppgifterna av en ideelltarbetande samordnare. Vid de brottsofferjourer där det finns enbrottsofferassistent sker finanseringen genom kommunala bidrag.I motion Ju27 (fp) yrkas att brottsofferjourerna skall få direkt statsstödför att möjliggöra anställning av en deltidsanställd brottsofferassistent vidfler brottsofferjourer i landet än vad som finns i dag.Frågan om att ge statligt stöd till brottsofferjourerna har tidigarebehandlats av utskottet, senast i betänkandet 1997/98:JuU1 (s. 78). där framhållit var ett av huvudsyftena med att inrätta enbrottsofferfond att skapa ökade möjligheter till ekonomiskt stöd till olikaformer av brottsofferinriktad verksamhet, bl.a. genom bidrag till olika ideellaorganisationer som t.ex. till brottsofferjourer. Sådana bidrag utgår också.Utskottet framhöll i det ovan nämnda betänkandet hur viktigtbrottsofferjourernas arbete är och också vikten av att dessa kan ges ekonomisktstöd. Utskottet anmärkte dock att man med kontinuerliga statliga driftsbidragnärmar sig en organisationsform som i en alltför hög grad företer likheter medregelstyrda myndigheter. Utskottet ansåg att det ligger en poäng i attverksamheten bygger på ideellt och frivilligt mänskligt engagemang. De utgördärvid ett komplement till den verksamhet som polisen bedriver med stöd ochinformation till brottsoffren i samband med brottsutredningen. Avslutningsviskonstaterade utskottet att det ingick i uppdrag attbelysa behovet av en ytterligare utveckling av stödfunktioner till bl.a.brottsofferjourerna.Brottsofferutredningen har i sitt avlämnade betänkande Brottsoffer(1998:40) också behandlat frågan. Utredningen framhåller att de ideellaorganisationerna, brottsoffer- och kvinnojourer m.fl., utgör ett viktigtkomplement till samhällets stöd åt brottsoffer. Utredningen anser det angelägetatt tillgängligheten till dessa organisationer ökar. Ett tillskott om ca 7miljoner kronor till brottsofferfonden - genom att brottsofferavgiftenhöjs - bör därför enligt utredningen tillföras de ideella organisationer somarbetar med brottsofferinriktad verksamhet att användas för t.ex. anställningav brottsofferassistenter. Utredningen avvisar emellertid en ordning medstatligt anställda brottsofferassistenter liksom assistenter anställda avBrottsofferjourernas riksförbund. I stället föreslås att de jourer och andraideella organisationer som vill samverka går samman och ansöker om medel hosbrottsofferfonden för att anställa en assistent eller på annat sätt ordna sinverksamhet så att tillgängligheten ökar. På så sätt kan assistenterna placerasdär behovet finns. Samarbete mellan olika lokala ideella organisationer börenligt utredningen prioriteras vid medelstilldelningen ur fonden.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning om att man måste värna detideella i brottsofferjourernas verksamhet. Annars riskerar viktiga värden attgå förlorade. Enligt utskottets mening bör nu emellertid beredningen avBrottsofferutredningens betänkande avvaktas och motion Ju27 avslås såvittgäller nu behandlad fråga.InformationsinsatserKvinnovåldskommissionen har i sitt betänkande föreslagit att en rikstäckandeinformationskampanj om våld mot kvinnor genomförs. Enligt regeringens bedömningi propositionen är det inte påkallat att nu genomföra en sådan kampanj. Skälenför regeringens bedömning är att i i samarbete medkommunen, polisen, kvinnojourerna m.fl. har bedrivit en brettupplagd informationskampanj, Operation kvinnofrid, för att synliggöra våldetmot kvinnor i hemmen, öka kunskaperna och förändra attityderna till våldet.Till denna kampanj har regeringen lämnat ett bidrag om . Därutöverhar regeringen givit i bidrag till den av ROKS inleddakampanjen i samma frågor.Enligt propostitionen kommer regeringen vidare att genomföraseminarier och andra opinionsinsatser som rör våld mot kvinnor.Motionärerna i motion Ju28 (v) delar inte regeringens bedömning om att detför närvarande inte är påkallat med ytterligare kampanjer för kvinnofrid. Detanförs att sådana kampanjer bör genomföras regelbundet och i motionen yrkasdärför att en riksomfattande kampanj skall genomföras.Med hänsyn till de insatser som redan gjorts eller förbereds när det gällerinformation och opinionsarbete anser justitieutskottet, i likhet medsocialutskottet, att det inte är påkallat att nu genomföra en sådaninformationskampanj som föreslås i motion Ju28. Motionen avstyrks i nubehandlad del.UtbildningRegeringen anför i propositionen att särskilda åtgärder behövs för att ökakunskapen hos personal på olika myndigheter som handlägger ärenden om våld motkvinnor eller som på annat sätt kommer i kontakt med förövare av våldsbrott motkvinnor. Detta är också en fråga om jämställdhet. I syfte att säkerställa attjämställdhetsfrågorna och frågor om våld mot kvinnor blir belysta i relevantayrkesutbildningar anförs i propositionen att examensordningen ihögskoleförordningen kommer att kompletteras för följande yrkesexamina:barnmorskeexamen, barn- och ungdomspedagogisk examen, grundskollärarexamen,gymnasielärarexamen, juris kandidatexamen, läkarexamen, psykologexamen,psykoterapeutexamen, sjuksköterskeexamen, social omsorgsexamen, socionomexamen,tandläkarexamen och teologie kandidatexamen. kommer enligtpropositionen att få i uppdrag att följa och utvärdera på vilket sättuniversiteten och högskolorna beaktar de nya kraven i examensordningen och hurde ändrade målbeskrivningarna kommer till konkret uttryck i undervisningen.Vad gäller polisutbildningen, vilken inte regleras i examensordningen,konstaterar regeringen att frågan om våld mot kvinnor på ett tydligt sätt lyftsfram . I utbildningen ingår numera ett utbildningsblock med tema familjevåld.I ett antal motioner från allmänna motionstiden har framställts krav på enförbättrad utbildning för olika yrkeskategorier. I motion Ju919 (v) anförs attdet bör införas en bättre utbildning för jurister om bl.a. våld mot kvinnor ochi motionerna Ju934 (s) och So801 (c) att polisen måste ges kunskap i hur manskall möta de barn som blir vittne till våld i hemmet. I motion Ju934 anförsäven att våld mot kvinnor måste prioriteras vid utbildningen av poliser. Dessamotioner får enligt utskottets mening anses tillgodosedda genom de initiativsom nu tagits samt genom att det i polisutbildningen ingår utbildning omfamiljevåld. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju919, Ju934 och So801i nu behandlade delar.I motion Ju24 (m), slutligen, anser motionärerna att det bör ingåbrottsofferkunskap i socionomutbildningen.Som framgått ovan tillhör socionomexamen en av de utbildningar för vilkenexamensordningen i högskoleförordningen skall kompletteras medjämställdhetsfrågor och frågor om våld mot kvinnor. hari sitt betänkande Brottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40)föreslagit att det skall införas en särskild bestämmelse i socialtjänstlagen omsocialtjänstens ansvar för brottsoffer samt att de utbildningsinsatser förpersonal inom som regeringen har föreslagit i den här aktuellapropositionen även bör innehålla mer allmänna frågor om brottsoffer. På dennapunkt anser utskottet att beredningen av utredningens betänkande bör avvaktasoch avstyrker därför motion Ju24 i nu behandlad del.Eftersom det kommer att dröja innan förändringar i grundutbildningarna fårfull genomslagskraft måste enligt regeringens bedömning de ändradeexamensordningarna kompletteras med fortbildningsinsatser för depersonalgrupper som är verksamma inom rättsväsendet, ochhälso- och sjukvården. Fortbildningsinsatserna skall enligt propositionennormalt finansieras inom ramen för myndigheternas ordinarie arbete, och dettabör ske i betydligt större omfattning än vad som varit fallet. Motbakgrund av de förändringar som föreslås i lagstiftningen, t.ex. införandet avett kvinnofridsbrott och de övriga satsningar som föreslås i propositionen,anser regeringen att det finns skäl att genom en extra tilldelning av medelgenomföra en större engångssatsning på fortbildning av berörda yrkesgrupper.Rikspolisstyrelsen har därför fått i uppdrag att i samråd med ,och genomföra ytterligare fortbildning avpersonal inom rättsväsendet, och hälso- och sjukvården.Fortbildningen bör läggas upp så att den kan genomföras på både central,regional och lokal nivå. För ändamålet kommer att tillförasett engångsbelopp om . Av medlen skall 1,5 miljoner kronoranvändas för fortbildning av domare och för information till nämndemän.Behovet av fortbildning i frågor om våld mot kvinnor är stort. Utskottetvälkomnar därför den satsning på fortbildning som skall genomföras för deyrkesgrupper inom , hälso- och sjukvården och rättsväsendet m.m.som kommer i kontakt med våldsutsatta kvinnor. Utskottet delar dock regeringensprincipiella uppfattning att fortbildningsinsatser normalt skall finansierasinom ramen för myndigheternas ordinarie arbete.Även vad angår frågan om fortbildning har ett antal motionsyrkanden väckts.Sålunda har i motion A804 (mp) framförts att alla berörda myndigheter bör gesutbildning i hur våldsutsatta kvinnors problembild kan se ut och hur man bästuppmärksammar och stöder kvinnorna och i motion A805 (kd) att utbildning måsteges kontinuerligt. Enligt utskottets mening får dessa motioner anses varatillgodosedda genom de fortbildningssatsningar som vidtas, varför motionernaavstyrks.Motionärerna i motion Ju28 (v) anser att den av regeringen aviseradefortbildningen även bör innefatta kunskap om de kvinnor som faller inom dentidigare berörda s.k. tvåårsregeln och som misshandlas av sina män. Vidare börenligt motionen ingå utbildning rörande sexuella övergrepp mot barn.Utskottet utgår för sin del från att de frågor som aktualiseras med anledningav kvinnors särskilda situation i s.k. anknytningsförhållanden kommer att ingåsom ett moment i den ovan behandlade utbildningen om våld mot kvinnor. Såvittgäller sexuella övergrepp mot barn är det viktigt att de yrkesgrupper somkommer i kontakt med dessa barn har goda kunskaper och genomtänktaarbetsmetoder. Vikten av att personalen inom har lämpligutbildning och erfarenhet har understrukits genom införandet av enbestämmelse härom i socialtjänstlagen. Frågan om utbildning har även behandlatsi betänkande Barnets bästa i främsta rummet (SOU 1997:116).Frågor om bl.a. åtgärder för att förebygga sexuella övergrepp mot barn och stödtill barn som utsatts för ett sådant övergrepp har också behandlats avsocialutskottet i betänkandet Barnfrågor (1997/98:SoU13). I socialutskottetsyttrande i nu aktuellt ärende anför utskottet vidare att regeringen har föravsikt att återkomma till med en proposition om vissa barnfrågor ochföräldrastöd. I det sammanhanget kommer enligt socialutskottet också en mersamlad bedömning att göras över behovet av eventuellt ytterligare insatser föratt förbättra situationen för barn som lever i miljöer där misshandelförekommer.Justitieutskottet konstaterar att frågan om sexuella övergrepp mot barn påolika sätt är uppmärksammad; motion Ju28 i denna del avstyrks.I motion Ju901 (fp) anförs att kvinnojourernas och Rikskvinnocentrumserfarenheter bör användas vid utbildningen av myndighetspersonal. Utskottet,som anser det vara en självklarhet att alla goda erfarenheter tas till varaockså när det gäller utbildning, anser inte att yrkandet bör leda till någotuttalande från sida. Motion Ju901 i nu behandlad del avstyrks.När det gäller socionomer framställs i motion Ju24 (m) krav på attfortbildning skall ges i frågor som rör brottsoffer. Som anförts ovan beredsför närvarande ett förslag härom, och enligt utskottets mening bör resultatetav denna beredning avvaktas. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju24 idenna del.Slutligen begärs i motion Ju32 (mp) att skall ges iuppdrag att dokumentera och utvärdera de utbildningsinsatser som företas medanslagna 6,5 miljoner kronor.Enligt utskottets mening är det här, som i all annan verksamhet, av störstavikt att särskilda insatser följs upp och utvärderas. Utskottet utgår från attdetta kommer att göras och får också anses ingå i det myndighetsuppdragRikspolisstyrelsen och polismyndigheterna fått av regeringen angående frågor omvåld mot kvinnor. Det finns enligt utskottets mening således inte skäl förriksdagen att göra något uttalande i frågan, och bifall till motion Ju32 idenna del avstyrks.ForskningI ett antal motioner berörs frågor om forskning. Enligt motionärerna i Ju24 (m)bör de bakomliggande orsakerna till våld i nära relationer mellan olika ellerlika kön studeras djupare än vad som skett. I motion Ju917 (c) begärsatt sambandet mellan våldspornografi och våld mot kvinnor skall kartläggas.Även i motion Ju934 (s) anses att det bör bedrivas forskning kring bl.a.pornografi. Slutligen sägs helt allmänt i motion Ju725 (s) att det finns behovav ny forskning om kvinnofrid.Forskning om olika aspekter av våld mot kvinnor är ett viktigt led i en ökadkunskapsutveckling på området. Härvidlag har senare års kvinnoforskning lämnatviktiga bidrag. Enligt utskottets mening är det angeläget att forskningen påområdet fortsätter att utvecklas.Som regeringen konstaterar i propositionen har emellertid mycket hänt i dessafrågor , inte minst till följd av den inrättade professuren isociologi - särskilt kvinnoforskning - vid , genom forskningvid Rikskvinnocentrum i och vid Uppsalauniversitet samt även genom forskning på många andra håll i landet. Ipropositionen anförs även att regeringen beviljat bidag för enkartläggning av befintlig mansforskning, dvs. forskning om förändrademansroller och om maskulinitet som är bristfälligt utforskade. Regeringen haräven funnit den kriminal- och rättsvetenskapliga forskningen om våld motkvinnor vara eftersatt och har därför givit i uppdragatt utveckla forskning om våld mot kvinnor och att införliva ettjämställdhetsperspektiv inom ramen för myndighetens forsknings- ochutvecklingsarbete. Slutligen har fått i uppdrag att bl.a.sammanställa kunskap om prostitutionens omfattning och utveckling.Utskottet konstaterar att det pågår en rad forskningsprojekt såvittgäller frågor kring våld mot kvinnor. Regeringen har också genom olika uppdraginitierat forskning på de områden som varit eftersatta, vilketutskottet särskilt välkomnar. De särskilda frågor som tagits upp i motionernakan samtliga sägas falla inom ramen för den forskning som bedrivs. Utskottetutgår därför från att frågorna härigenom kommer att belysas. Något särskiltuttalande från sida behövs enligt utskottets mening inte. MotionernaJu24, Ju725, Ju917 och Ju934 i nu behandlade delar avstyrks.KostnaderAv de medel som anslagit till berörda utgiftsområden avsätterregeringen sammanlagt för de åtgärder som redovisas ipropositionen för att bekämpa våldet mot kvinnor. Ett begränsat belopp, 2miljoner kronor, avsätts också från Allmänna arvsfonden. Av totalsumman skall10 täcka polisens ökade kostnader för bl.a. spanings- ochutredningsarbete med anledning av att lagen om förbud mot köp av sexuellatjänster träder i kraft den 1 januari 1999.I motion Ju24 (m) anförs att polisen bör tillföras ytterligare resurser förkampen mot brott.Som utskottet tidigare framhållit är det viktigt för trovärdigheten ilagstiftningen att den också upprätthålls. I arbetet med att upprätthållaförbudet mot köp av sexuella tjänster spelar givetvis polisen en stor roll. Detär således viktigt att tillräckliga resurser avsätts inom polisen för att manskall kunna ingripa även mot denna typ av brottslighet. Utskottet utgår frånatt så sker och att regeringen noga följer arbetet för att kunna bedöma omytterligare medel - utöver de som avsatts - behövs ipolisens arbete mot könshandeln. Motion Ju24 får enligt utskottets meninghärigenom anses vara tillgodosedd och bifall avstyrks.En våldskommissionI motionerna Ju702 och Ju922 (båda fp) samt So653 (kd) begärs att regeringentillsätter en kommission med uppgift att utreda och finna angreppssätt motvåldet i samhället. I motion Ju928 (s) om en nationell samling motungdomsvåldet krävs en bred aktion mot det ökande våldet, främst iungdomsgrupperna.Utskottet har tidigare behandlat frågan om att tillsätta en våldskommission(se 1994/95:JuU17 s. 6 f och 1996/97:JuU11 s. 4 f). Utskottet har då redogjortutförligt för pågående och aviserade åtgärder mot våldet och, i likhet medmotionärerna, uttryckt sin oro över den ökade och alltmer förråadevåldsbrottsligheten. När utskottet hade att ta ställning tillyrkanden motsvarande de nu aktuella avstyrkte utskottet bifall till dessa medhänvisning till att regeringen vidtagit en rad åtgärder på området. Särskiltmot bakgrund av det uppdrag arbete (KBA) fått- dvs. att verka för att intentionerna i regeringens nationellabrottsförebyggande program Allas vårt ansvar (Ds 1996:59) genomförs - ansågutskottet det inte vara nödvändigt att också tillsätta en kommission motvåldet. Utskottet har inte någon annan uppfattning och avstyrker bifalltill motionerna Ju702, Ju922, So653 och Ju928 i nu behandlade delar.BrottsofferfrågorI en rad motioner, främst från allmänna motionstiden, tas upp olika förslagtill åtgärder för att förbättra situationen för brottsoffer.I motion Ju905 (m) yrkas att brottsoffrens ställning generellt bör stärkasoch i motion Ju914 (också m) att förslag bör leda tillskyndsam beredning inom .