bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Ministermötet enades omen resolution i vilken rådet uppmanade kommissionen att utarbeta en strategiför att främja dessa energikällor.I strategin föreslås bl.a. som ett indikativt mål att medlemsstaterna framtill fördubblar andelen förnybara energikällor till av den totalaenergianvändningen. Kommissionen anser att politiken bör inriktas på att främjaanvändningen av biomassa, vindkraftverk och solenergi. Enligt kommissionen kanstrategin bidra till att skapa ett konkurrenskraftigt energisystem för helaEuropa med betydande möjligheter för export av kunnande och investeringar tilltredje land.Vidare framgår av skrivelsen att vid energirådsmötet enadesministrarna även om en tvåårig budget för ALTENER II-programmet, vilket innebären fortsättning och utvidgning av ALTENER som löpte ut . Regeringenkonstaterar att programmets övergripande mål är att bidra till att skapa denödvändiga villkoren för en aktionsplan för förnybara energikällor särskilt vadgäller de legala, socio-ekonomiska och administrativa villkoren. Programmetskall också bidra till att uppmuntra privata och offentliga investeringar iproduktion och användning av energi från sådana energikällor. ALTENER utgör enbetydelsefull del av för att minska gemenskapens koldioxidutsläppfrån energisektorn.Rådet enades om slutsatser om klimatförändringar ochenergipolitik. I stora drag innebär slutsatserna att EU, med hänvisning tillfrämst , på ett tidigt stadium skall medverka iutformningen av klimatpolitiken i de delar som är relevanta för energiområdet.Dessa delar omfattar bl.a. initiativ kring förnybara energikällor ochenergieffektiviseringar.Regeringen konstaterar vidare att två för viktiga påenergiområdet är under genomförande. Det är den s.k. Baltic Ring för el ochNordic för gas.Under 1997 har hållits fyra miljöministerrådsmöten. Vidare arrangerades iapril ett informellt ministermöte om miljön och de små och medelstoraföretagen.Regeringen framhåller i skrivelsen att försurning är ett allvarligtmiljöproblem i och konstaterar att merparten av de luftföroreningar sombidrar till försurningen kommer från andra länder (). Av dessa kommer ca50 % från övriga EU-stater. Mot denna bakgrund är det naturligt att seförsurningen som en prioriterad miljöfråga i EU-arbetet, anför regeringen. Imars 1995 lyckades få gehör för att kommissionen skulle få i uppgiftatt ta fram en strategi för att begränsa utsläppen av försurande ämnen.Kommissionen presenterade sitt meddelande, KOM (97) 88, om en strategi för attbekämpa försurningen . Vid utarbetandet av strategin deltog ensvensk nationell expert framhåller regeringen.I EU:s femte miljöhandlingsprogram sägs att utsläppen av försurande ämnenskall minskas så att kritiska belastningsgränser inte överskrids någonstans iunionen. Detta är också det långsiktiga målet i kommissionens strategi, men idenna fastställs också ett delmål som innebär en minskning av den areal sombestår av oskyddade ekosystem . Kommissionens meddelandeinnebär långtgående åtgärder och kommer att medföra en betydlig förbättring försvensk del, menar regeringen. Om strategin genomförs kommer av Sverigesyta att vara över den kritiska belastningsgränsen jämfört år1990.Under året har det pågått förhandlingar om ett protokoll till FN:sramkonvention för klimatförändringar. Frågan behandlades vid konventionenstredje partsmöte som ägde rum i Kyoto . Förhandlingarna harförberetts i en förhandlingsgrupp som tillsattes av det första partsmötet iBerlin 1995. Vid mötena i gruppen förhandlades bl.a. om bindandeutsläppsreduktioner för alla industriländer (de s.k. annex-1-länderna) samtgemensamma åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna.EU har varit drivande under det globala förhandlingsarbetet konstaterarregeringen. EU:s ståndpunkter har förberetts i en särskild rådsarbetsgrupp, adhoc-gruppen för klimatfrågor. började gruppen mer konkretdiskutera ett förhandlingsbud för EU vad gäller bindande utsläppsreduktioner.Ståndpunkterna utvecklades vidare under det nederländska ordförandeskapet våren1997. I rådsslutsatser presenterades EU:s förslag tillreduktionsåtaganden: att alla industriländer skall minska sina sammanvägdautsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid och med minst7,. I rådsslutsatserna presenterades också en indikativbördefördelning för hur EU skulle kunna fördela ett gemensamt mål. Detbetonades dock att denna fördelning skulle omarbetas beroende på utfallet avförhandlingarna i Kyoto.Sverige fick, i likhet med och , i samband med inträdet i EUrätten att till utgången av 1998 tillämpa sina strängare regler på vissaspecificerade delar av kemikalieområdet. Liksom har kommissionenhaft två möten med de tre nya medlemsländerna om läget beträffande de olikaövergångslösningarna på kemikalieområdet. Unionen har förbundit sig att underövergångstiden se över de gemensamma reglerna. Detta arbete har pågått underåret, och både och myndigheterna i arbetar aktivt föratt skall anpassas till den svenska säkerhetsnivån. Regeringenmenar att positiva resultat redan har uppnåtts i fråga om klassificeringen avenskilda ämnen. Översynen är dock inte slutförd, och slutliga beslut i flera avfrågorna kan inte väntas förrän . Kemikalieinspektionen har lagt nedstora resurser på att ta fram ett faktaunderlag som kan användas vidrevideringen av de rättsakter från vilka har undantag. Av betydelse förde svenska undantagen är det förslag till ändring av direktivet omklassificering och märkning av farliga beredningar som behandlas i rådet ochparlamentet framhåller regeringen. I övrigt kommer de flesta av undantagen attkunna behandlas av kommissionen genom beslut enligt kommittéförfaranden. Dettagäller t.ex. det så kallade begränsningsdirektivet (76/769/EEG) som behöverändras med hänsyn till de strängare svenska reglerna för PCP, arsenik, kadmiumoch tennorganiska föreningar. För att få underlag till en revidering avbestämmelserna för dessa ämnen har kommissionen anlitat konsultföretag som gören miljö- och hälsomässig bedömning av ämnena. Dessutom skall för- ochnackdelar med ytterligare begränsningar belysas. De första utkasten tillrapporter har blivit tillgängliga under hösten.Kommissionen har arbetat med ett förslag till ändring avdirektivet om batterier och ackumulatorer som innehåller farliga ämnen. Bl.a.diskuteras en utvidgning av direktivets tillämpningsområde till att omfattaalla batterier, liksom införande av avvecklingsmål för kadmium och kvicksilveri batterier.Den globala om biologisk mångfald är en viktig utgångspunktför arbetet inom unionen på detta område menar regeringen. Kommissionen harunder året i samråd med medlemsstaterna arbetat med att utveckla en strategiför biologisk mångfald. Med utgångspunkt från tidigare erfarenheter av arbetemed nationella strategier har agerat för att integrera bevarandet ochdet hållbara nyttjandet av den biologiska mångfalden framför allt inom deareella näringarna. har då betonat principen om sektorsintegreratmiljöansvar.Den svenska linjen har vunnit gott gehör i medlemskretsen framhållerregeringen. I det förslag till strategi som finns har sektorsansvaret för denbiologiska mångfalden förts in som en bärande princip. Strategin inriktas iförsta hand på sektorer med en stor grad av gemensamhetspolitik, som t.ex.jordbruk och fiske, men behandlar även andra sektorer som naturvård, bistånd,turism, skog etc. där den kommer att utgöra en grund för utvecklandet avsektorsvisa aktionsplaner inom relevanta sektorer. Strategin beräknas bliantagen . Kommissionen har även arbetat fram enrapport till partsmötet inom ramen för konventionen om biologisk mångfald. Idenna redovisas EU:s hittillsvarande arbete med och erfarenheter av attgenomföra konventionen.Vidare konstaterar regeringen i skrivelsen att ministerrådet har under åretbehandlat två nya förslag från kommissionen om skärpta avgaskrav för nyafordon. Förslagen har tagits fram genom det s.k. Auto/Oilprogrammet och avserpersonbilar och lätta lastbilar och bussar.För båda förslagen drev aktivt, och fick gehör för, två viktigaprinciper:- Ett gemensamt system för hållbarhetskrav i kombination med tillverkar-ansvarskall införas inom EU. Hållbarhetskrav kommer att gälla för samtliga fordonsom godkänts enligt direktivet.- Särskilda kallkörningskrav skall införas för nya bensindrivna fordon vilkainförs med början år 2002.Förslagen innebär i övrigt att avgaskraven för samtliga berörda fordon skärpsmed början . En indikativ kravnivå för införs för att kunnagynnas med ekonomiska styrmedel. Vidare kommer krav om datoriseradefelindikeringssystem för avgasreningsutrustningen att införas.Miljöministrarna kom överens om en gemensam ståndpunkt ifråga om översynen av det femte miljöhandlingsprogrammet. Översynens förslagtill aktionsplan har behandlats av enligtmedbeslutandeförfarandet. antog parlamentet ett trettiotal förslag tilländringar av vilka kommissionen accepterade hälften. Rådets behandling pågåroch ett förlikningsförfarande förbereds. Regeringen förutser dock att ettslutligt beslut bör kunna fattas under 1998.MotionernaEMU, inre marknaden, budgetI motion U26 (mp) yrkande 3 FiU hävdar motionärerna att ett svenskt deltagandei EMU innebär stora inskränkningar i möjligheter att bedriva ensjälvständig ekonomisk politik och anser att frågan bör föregås av enfolkomröstning.I samma motion yrkande 4 FiU menar motionärerna att det ikonvergensprogrammet som presenterades 1995 även ingick krav på minskadarbetslöshet och minskad miljöskuld. Motionärerna menar att dessa krav inte haruppfyllts och att de i fortsättningen måste prioriteras högre.I motion U26 (mp) yrkande 5 FiU menar motionärerna att gemenskapens reglerför offentlig upphandling har inverkat negativt på möjligheten att ställamiljökrav i upphandlingssammanhang. Motionärerna instämmer med regeringen attdet behövs en utredning om vilka miljökrav som får ställas i dessa sammanhang.Motionärerna vill dock gå längre och menar att en prioriterad fråga för Sverigeborde vara att det inom gemenskapen skall vara möjligt att ställa hårdamiljökrav och krav på att varor är närproducerade vid varje upphandling, ävenom detta innebär begränsningar av den inre marknaden.I motion U26 (mp) yrkande 6 FiU menar motionärerna att regeringensbeskrivning av budgetbidrag lämnar vissa luckor. De efterlyser enredovisning där även kostnader för ökad administration och resor tas med iberäkningen.Transporter, energi, miljöMotionärerna bakom motion U803 (v) yrkande 3 framhåller att för attBarentssamarbetet skall kunna byggas ut och få ekonomisk vikt för regionen ochför att minska behovet av regionalpolitiskt stöd måste en hållbar infrastrukturbyggas upp. Därvid är det särskilt viktigt att det existerande järnvägsnätetförstärks så att gods- och persontrafik mellan norra ochMurmansk/Archangelsk kan ske, menar motionärerna. Ett sådant utvecklingsprojektutgör öppnandet av en järnvägsförbindelse via finska till ochvia Kostmus till Archangelsk, en spårviddsväxlingsstation i och enframtida Botniabana och Norrbotniabana. Motionärerna yrkar att regeringen skallverka för att dessa planer skall kunna bli projekt inom TEN (transeuropeiskanätverk inom infrastruktur) och därmed erhålla EU-stöd.Motionärerna bakom motion U26 (mp) yrkande 8 är kritiska till att det s.k.ITER-projektet ännu hålls vid liv och anser att EU i stället borde prioriteraomfattande forskning om utveckling av förnyelsebara energikällor.I partimotion U25 (v) yrkande 9 konstateras att miljöskyddskraven får en visssärställning genom de nya skrivningarna i Amsterdamfördraget och skall beaktasvid beslut inom olika politikområden. Motionärerna ser detta som ett framsteg.Vad gäller de nya skrivningarna i artikel 100a 4 inskränks enligtmotionärerna däremot tillämpningen i förhållande till den ordning som ärfastställd enligt nu gällande formuleringar i EG-fördraget. serdetta som ett misslyckande för förhandlare. De lyckades inte, menarmotionärerna, med att skapa en ovillkorlig rätt för medlemsstaterna att införaoch upprätthålla högre miljökrav beträffande varor på den inre marknaden samtatt få till stånd ett rimligt tvistlösningsförfarande. Därför vill motionärernaatt regeringen inför nästa regeringskonferensen bör ha som mål att det skallvara möjligt för enskilda medlemsstater att införa och upprätthålla en högremiljöstandard inom det egna landet.Motionärerna bakom motion U26 (mp) yrkande 10 menar att en prioriterad frågaför vad gäller EU:s femte miljöprogram måste vara att miljöfrågornasroll inom EU stärks och får en större tyngd och avgörande betydelse inomunionens alla politikområden.Vidare framhåller motionärerna i samma motion yrkande 11 att enligtundersökningar av vattensituationen framgår att vattenuttaget i ärstörre än regenerationen av nytt vatten. Därför, menar motionerna, måstearbetet med en omställning av vattenförsörjningssystem ges högsta prioritetinom EU.Regional- och strukturpolitikI partimotion U25 (v) yrkande 10 framhåller motionärerna att den nationellaregionalpolitiken är av mycket större betydelse än den EU-finansierade.Samtidigt har kommissionen en gransknings- och interventionsrätt vad gäller dennationella regionalpolitiken. Motionärerna konstaterar att det har skett, ochsker, en prövning av kommissionen av vissa statliga stödprogram i Sverige.Motionärerna menar att den svenska regionalpolitiken har en försumbar inverkanpå den inre marknaden och anser att måste försvara sin rätt att utformaen egen regionalpolitik.Centerpartiet anför i motion U210 (c) yrkande 17 från allmänna motionstidenatt den svenska hanteringen av unionens strukturfondsmedel kännetecknas avbyråkrati och finner det märkligt att något Interregprogram förÖstersjöregionen inte har förverkligats. Motionärerna menar att regeringenskyndsamt bör se över den nationella administrationen av EU:s strukturfonder.Vidare är resurserna inom de horisontella programmen för bland annatvänortssamarbete alltför knappt tilltagna vilket gör att många goda projektinte kan förverkligas, framhåller motionärerna.När det gäller stundande förhandlingar om gemenskapsbudgeten för perioden2000-2006 menar att bör verka för en offensiv gemensamregionalpolitik som syftar till att göra perifert belägna områden långsiktigtbärkraftiga och som särskilt tar fasta på gränsregionalt samarbete i unionensytterområden. I detta sammanhang, framhåller motionärerna, är det viktigt attSverige får gehör för en gemensam Östersjöpolitik där ses somett integrerat område i behov av en integrerad politik. Motionärerna yrkar attvad som anförts om hanteringen av strukturfonderna, behovet av program förvänortssamarbete och horisontellt samarbete samt behovet av en offensivgemensam regionalpolitik bör ges regeringen till känna.Motionärerna bakom partimotion A460 (c) yrkande 22 konstaterar att under denärmaste åren står unionen inför betydande uppgifter. Den gemensamma budgetenför nästa period skall förhandlas fram, jordbruks-, regional- ochbiståndspolitiken reformeras, den gemensamma valutan introduceras,Amsterdamfördraget förverkligas och kontakterna med länder utanför unionenintensifieras.Centerpartiet anser i motionen att regeringen och svenska institutioner intetillräckligt väl förmått att göra medborgarna delaktiga i denna viktigaprocess. På den gemensamma jordbrukspolitikens och den gemensammaregionalpolitikens områden har den intagit ståndpunkter sompå ett allvarligt sätt hotar förutsättningarna för levande regioner, menarmotionärerna. När så dessa ståndpunkter kombineras med krav på sänkt svenskmedlemsavgift riskerar den att försena eller undermineraförutsättningarna för ett brett stöd inom EU för utvidgningen. Motionärernaefterlyser mer av helhetssyn i den svenska Europapolitiken och begär ettriksdagens tillkännagivande med denna innebörd. I yrkande 23 i samma motionanförs att bör verka för en offensiv gemensam regionalpolitik inom EUsom syftar till att göra perifert belägna områden långsiktigt bärkraftiga ochsom särskilt tar fasta på gränsregionalt samarbete i unionens ytterområden.I motion U26 (mp) yrkande 7 framhåller motionärerna att de. liksomregeringen, är positiva till att regeringen bedriver en återhållsambudgetpolitik inom EU och att förbättrad budgetdisciplin vid användning avunionens medel är en prioriterad fråga. Däremot är motionärerna kritiska tillunionens bidragssystem som de menar karakteriseras av rundvandring av pengarfrån medlemsstat till EU och sedan tillbaka till medlemsstaten. Motionärernamenar att har bättre förutsättningar att styra pengar till angelägnaprojekt i . Kostnader för administration skulle då också bortfalla.Utskottets övervägandenSysselsättningUtrikesutskottet noterar att inga motioner har väckts i den del i utskottetsärende som berör sysselsättningsfrågorna. står det klart attavgörande steg har tagits inom denna del av unionssamarbetet under 1997.Arbetsmarknadsutskottet uppmärksammar detta i sitt yttrande 1997/98:AU7y tillutrikesutskottet och anför därför följande:Arbetsmarknadsutskottet vill påminna om att utskottet i ett annatyttrande till utrikesutskottet behandlat regeringens proposition omAmsterdamfördraget vad beträffar sysselsättningsfrågor, frågor om jämställdhetmellan kvinnor och män samt en del sociala frågor. I den del regeringensskrivelse om verksamheten i EU avser Amsterdamfördraget hänvisarutskottet till vad som sagts i det tidigare yttrandet (yttr. 1997/98:AU6y).Utskottet ser det som en betydande framgång för svenskt vidkommande attsysselsättningsfrågorna nu fått en ökad tyngd i EU-samarbetet och att formernaför samarbetet blivit fastlagda i Amsterdamfördraget. Det är vidare positivtatt dessa nya former för samarbetet kunnat börja tillämpas genom antagit riktlinjer för sysselsättningspolitiken för år 1998.Riktlinjerna bygger på fyra grundidéer, nämligen att förbättra möjligheternatill inträde på arbetsmarknaden (anställbarhet), att utveckla företagarandan,att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga och att stärkajämställdheten. Utskottet anser att den svenska sysselsättningspolitiken liggerväl i linje med sysselsättningsriktlinjerna. Det handlar bland annat om att tatill vara de betydande resurser som kan mobiliseras i ett samhälle där ingenställs utanför arbetslivet på grund av kön, etnisk tillhörighet, ålder, sexuellläggning eller funktionshinder.Regeringen kommenterar riktlinjerna och den svenska sysselsättningspolitikeni den nationella handlingsplanen för sysselsättning som finns intagen sombilaga 4 ekonomiska vårproposition.Arbetskraftens anställbarhet skall främjas genom att aktiva åtgärder, såsomutbildning och kompetensutveckling, prioriteras framför passivt kontantstöd.Utskottet anser att detta är angeläget.Det är vidare viktigt att göra det lättare för människor att starta och attdriva företag. I detta sammanhang vill utskottet peka på att en ny lag om rätttill ledighet för att bedriva näringsverksamhet trädde i kraft vid årsskiftet.Syftet med lagen är att stödja nyföretagande genom att underlätta förarbetstagare att starta och bedriva näringsverksamhet. Som regeringen anför inyss nämnda proposition bör medlemsstaternas skatte- och bidragssystem utformaspå ett gynnsamt sätt för sysselsättningen.Behovet av anpassning av förhållandena på arbetsmarknaden till nyaförutsättningar är uppenbart. Såväl utbildning av ungdomar inom ramen för denreguljära utbildningen som kompetensutveckling i arbetslivet måste anpassastill den kommande efterfrågan på arbetskraft. Även arbetsorganisationer ocharbetsformer måste moderniseras som en anpassning till ändrade förhållanden. Enpolitik som främjar anpassningsförmågan hos företag och anställda är därförbetydelsefull. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll.Utskottet menar att det är positivt att ökad jämställdhet lyfts fram som endel i sysselsättningspolitiken.Enligt uppgift från har tillsammans medStorbritannien och presenterat en gemensam satsning motarbetslösheten. Satsningen syftar till att få till stånd ett utbyte avarbetslösa praktikanter mellan de tre länderna och att jämföra arbetslösasmöjligheter att bli företagare.Sammanfattningsvis kan sägas att resultatet av de nya former för samarbete påsysselsättningsområdet som införs genom Amsterdamfördraget, och som redan innanfördraget trätt i kraft har tillämpats i praktiken, väl har motsvaratsvenska förväntningar.Utrikesutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömningar och vill för sindel även hänvisa till utskottets betänkande 1997/98:UU13 Amsterdamfördraget.Resultatet vad avser sysselsättningsfrågan i regeringskonferensen samt motionerpå området behandlas i nämnda betänkande.EMU, inre marknaden, budgetI skrivelsen behandlas ett stort antal frågor som faller inom finansutskottetsberedningsområde. konstaterar, vilket även har framgåtttidigare i detta betänkande, i sitt yttrande 1997/98:FiU3y tillutrikesutskottet att områden som berör utskottet och som behandlas i skrivelsenredovisas på ett tillfredsställande sätt.I motion U26 (mp) yrkande 3 hävdas att ett svenskt deltagande i bör föregåsav en folkomröstning.Utrikesutskottet förmodar att vad motionärerna avser är en folkomröstning införett eventuellt svenskt deltagande i valutaunionen, dvs. införandet av dengemensamma valutan. Som medlem i Europeiska unionen är redan deltagarei EMU-samarbetet men endast i fas två i samarbetet, konvergensstadiet.Utskottet vill vidare erinra om att rådet i sammansättning av stats- ochregeringschefer vid ett möte konstaterat att 11 medlemsländeruppfyller de nödvändiga villkoren för valutaunionen och kan genomföra denna medbörjan som den tredje fasen av EMU inleds.Finansutskottet, som behandlar denna fråga i sitt yttrande 1997/98:FiU3y tillutrikesutskottet, framhåller följande med anledning av ovanstående yrkande:Utskottet anförde följande i sitt av godkändabetänkande /98:FiU9 om och den ekonomiska och monetära unionen:Utskottet delar regeringens uppfattning att, om det efter den 1 januari 1999bedöms lämpligt att deltar i valutaunionen, frågan skall underställassvenska folket för prövning. Som regeringen anför är det önskvärt att en sådanprövning sker i ett allmänt val, men det kan inte helt uteslutas att det istället kan ske genom ett extraval eller en folkomröstning. Därefter ankommerdet på att fatta slutligt beslut.Utskottet såg i sitt yttrande 1997/98:FiU1y till KU om ställningingen anledning att ändra sin uppfattning i denna fråga och ser inte hellerdenna gång någon anledning till omprövning.Finansutskottet anser att motionen i berörd del bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar finansutskottets uppfattning och avstyrker motion U26(mp) yrkande 3.I motion U26 (mp) yrkande 4 understryks konvergensprogrammets krav på enminskad arbetslöshet och en minskad miljöskuld.Finansutskottet anför i sitt yttrande 1997/98:FiU3y följande:I budgetpropositionen för angavs att regeringens viktigaste uppgift äratt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Vidare redovisades ibudgetpropositionen en satsning på att bygga om i en ekologiskt hållbarriktning.Regeringen har vid fem tillfällen, i bilagor till vår- respektivebudgetpropositionerna, lämnat halvårsvisa avstämningar av konvergensprogrammet.Vid det senaste tillfället, i budgetpropositionen , fanns enunderbilaga med rubriken ?Miljöhänsyn i den ekonomiska politiken?.I budgetpropositionen angav regeringen att man varje halvårkommer att inför redovisa en avstämning i förhållande till målet omen halverad öppen arbetslöshet (prop. 1996/97:1, s. 44). Sådanaavstämningar har lämnats i bilagor till vår- respektive budgetpropositionenunder år 1997.Utskottet kan således konstatera att regeringens politik syftar dels till attminska arbetslösheten, dels till en omställning i en ekologiskt hållbarriktning.