bet · GL01JoU18 · 1998-03-03 00:00:00 — Skatteväxlingskommitténkonstaterade vidare att det bör utredas ytterligare hur ekonomiska styrmedelkan användas och utvecklas i syfte att förstärka en kretsloppsanpassning.Revisorerna gör en liknande bedömning. Vi delar denna uppfattning. Regeringenbör således skyndsamt tillsätta en utredning med uppdrag att utreda möjlighetenatt med ekonomiska styrmedel stärka en kretsloppsanpassning.Detta bör , med anledning av revisorernas förslag och motion Jo21 (c)yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ekonomiska styrmedelatt med anledning av revisorers förslag i motsvarande deloch motion 1997/98:Jo21 yrkande 1 och med avslag på motion 1997/98:Jo23yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,3. Ekonomiska styrmedel (mom. 3)() anför:Till skillnad från revisorerna anser jag att grön skatteväxling är enförutsättning för att åstadkomma en bred lösning när det gäller de små ochdiffusa försurande utsläppen. Eftersom merparten av dessa utsläpp är relateradetill någon form av energianvändning är följaktligen energibeskattning ettutomordentligt viktigt styrmedel för att komma till rätta med dessa utsläpp.En grön skatteväxling innebär förenklat att höjda skatter på energi, råvaroroch utsläpp växlas mot sänkta skatter på arbete. Enligt min mening ärskatteväxling ett mycket betydelsefullt styrmedel för att åstadkomma engenomgripande och långsiktig omvandling av samhället mot ett ekologiskthållbart kretsloppssamhälle. För att detta skall kunna ske så effektivt sommöjligt behöver samhällets aktörer, dvs. företag och hushåll, tydliga ochlångsiktiga politiska beslut som anger färdriktningen. bör därförredan nu fatta bindande beslut om skatteväxling av ca föråren 1999-2000 och principbeslut om skatteväxling av ytterligare ca 100miljarder . Regeringen bör lägga fram de förslag omskattelagstiftning som erfordras.Detta bör , med anledning av motion Jo23 (mp) yrkande 2, som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ekonomiska styrmedelatt med anledning av motion 1997/98:Jo23 yrkande 2 och med avslag påRiksdagens revisorers förslag i motsvarande del och motion 1997/98:Jo21yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. roll (mom. 5)(), (), (), (),(), () och () anför:Revisorerna anser att roll behöver förtydligas. Verket är entillförlitlig kunskapsförmedlare men har problem med sin pådrivande roll.Uppgiften att vara pådrivande är emellertid viktig. Det pådrivande momentet börrenodlas genom att det egentligen orealistiska kravet att verket mer ellermindre skall säkerställa en god miljö och biologisk mångfald tas bort. Istället kan detta krav ersättas med kravet att verket skall främja en god miljöoch biologisk mångfald eller, helt enkelt, en ekologiskt hållbar utveckling. Viinstämmer i revisorernas slutsatser. Det finns således behov av enförutsättningslös genomgång av uppdrag och organisation medsyfte att säkerställa ett så effektivt miljöarbete som möjligt och en effektivanvändning av verkets medel. Regeringen bör därför tillsätta enutredning med denna uppgift.Detta bör , med anledning av revisorernas förslag och motion Jo21 (c)yrkande 2, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande rollatt med anledning av revisorers förslag i motsvarande deloch motion 1997/98:Jo21 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,Särskilt yttrandeKalkningGudrun () anför:I betänkandet behandlas ett antal yrkanden som har avstyrkts av utskottet ochdär de gröna inte har reserverat sig. Vi vill dock framhållaföljande:1 Försurningen fortfarande ett hotTrots att försurningen under har varit ett känt miljöproblem är denfortfarande ett hot mot den svenska naturen. Det sura nedfallet påverkar, bådedirekt och indirekt, på flera sätt det biologiska livet. Ett allt lägre pHmedför att metaller, t.ex. aluminium, lakas ut i de svenska skogsjordarna.Detta leder inte bara till att de biologiska förutsättningarna i skogsmarkenförändras, t.ex. genom allt mindre mykhorriza i marken, utan metallutlakningentill sjöar och vattendrag påverkar, liksom försurningen i sig, det biologiskalivet i vattnen. Många arter är mycket känsliga för pH-förändringar ochmetaller och hotas därför till sin existens av försurningen. Döda sjöar ärfortfarande vanligt förekommande, framför allt i västra , och utankalkning finns det risk för att allt fler sjöar och vattendrag förlorar denbiologiska mångfald regeringen säger sig vilja värna.Riksdagens revisorer har i det aktuella förslaget redovisat ett i huvudsakmycket gediget arbete som sätter fingret på de väsentliga problemen med dagensmiljövårdsarbete för att motverka försurning. Invändningar mot förslaget kanfrämst riktas mot de i flera fall otillräckliga åtgärder som revisorernaförespråkar för att avhjälpa problemen. Eftersom vi förutsätter attproblematiken kommer att behandlas i regeringens proposition om miljöpolitikensom utlovats har vi valt att spara många av våra synpunkter ochförslag till åtgärder . Vi vill nu dock framhålla följande.2 - ett verktyg mot försurningSom revisorerna påpekar innehåller det förslag till miljöbalk som regeringen,de gröna och har enats om vissa förbättringar som iframtiden kommer att bidra till att stärka arbetet mot försurningen.Det gäller för det första skärpta regler förmiljökonsekvensbeskrivningarnas (MKB) tillämpning och innehåll. Det blir medden nya, betydligt utförligare regleringen av tillämpning och inte minstinnehåll i MKB svårare att ?fuska över? miljöhänsyn i bl.a.exploateringsföretag.Miljöbalken bidrar också med ett helt nytt instrument i arbetet motförsurning, nämligen miljökvalitetsnormer. Med miljökvalitetsnormer i denföreslagna ges regeringen möjlighet att införa miljökvalitetsnormerför en region eller för hela landet. Miljökvalitetsnormer kan ta sikte på justdet som är nödvändigt för att stoppa fortsatt försurning, dvs. att begränsahalter av förorenande gaser i luften. Normerna kan också uttryckas somförekomst av organism i vatten, t. ex. insektslarver som är ypperligaindikatorer på miljötillståndet vad beträffar försurning. Rätt använda kanmiljökvalitetsnormer bli ett mycket verksamt verktyg i arbetet motförsurningen.3 KalkningsverksamhetenAnslaget till kalkning har sjunkit stadigt . harregeringen satt ner foten och bestämt att nivån framöver skall ligga på 140miljoner kronor . Eftersom utgiftsprognosen för är nästan 178miljoner kronor - det finns medel reserverade - är även detta en minskningjämfört med tidigare. Enligt vår bedömning är enalltför låg nivå för att skapa ekologisk hållbarhet och säkra den biologiskamångfalden.Kalkning är ett effektivt och nödvändigt medel för att skydda många djur ochväxter som är känsliga för låga pH-värden. Minskar kalkningen riskerar mångaarter som ArtDatabanken i fört upp på sin lista över hotade arter attförsvinna.Miljöpartiet de gröna anser att kalkningsverksamheten måste fortsätta ochutvidgas, vilket inte är möjligt med den nivå man nu valt. Vi anser attverksamheten måste utökas och att fler sjöar och vattendrag än skallkalkas. är av de sjöar som är i behov av kalkningföremål för sådana insatser. Så länge försurningen är en realitet och hotarmånga arter för vilka antalet biotoper minskar måste kalkningenfortsätta och utökas.Eftersom detta framför allt är en budgetfråga avser vi att återkomma i andrasammanhang.