bet · GM01MJU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Betydande insatser underföregående budgetår har varit verkets medverkan iarbetet med en ny miljölagstiftning och framtagandetav underlag till regeringens proposition om nyamiljökvalitetsmål. Verket har dessutom svarat fören stor del av förberedelserna i EU-arbetet, bl.a.när det gäller försurningsstrategin och de nyabeslut som fattats om fordons- och bränslekrav.Sedan våren 1998 finns vid verket ett råd förSvenska miljönätet. Statskontoret har i enlägesrapport (1998:17) inför skiftet till år 2000bedömt att det på nuvarande stadium inte finnsdirekt anledning till oro vad gällerNaturvårdsverkets anpassningsarbete.SlutsatserInförandet av kommer att ställa ökadekrav på . Regeringen har beslutatatt ett tillsyns- och föreskriftsråd skall inrättasvid . Rådet skall vara ettsamrådsorgan för de myndigheter som arbetar medtillsyn och föreskrifter enligt . Syftetmed en samordning av tillsyns- ochföreskriftsarbetet är att stärka rättssäkerheten,effektiviteten och enhetligheten itillsynsverksamheten. Rådet skall bestå avföreträdare för berörda myndigheter, kommunerna ochlänsstyrelserna.Regeringen har i budgetpropositionen för år 1998beräknat medel för bidrag till anläggande avskoterleder till . Mot bakgrundav behovet att skapa utrymme för nytillkommande ochutökade uppgifter för verket med anledning avmiljöbalken, inklusive tillsyns- ochföreskriftsrådet, samt utökat skydd av mark för vårdberäknar regeringen nu medlen till bidrag förskoterleder till i stället för 20miljoner forskning, ,har i allt väsentligt övertagitansvaret för att finansiera den forskning somNaturvårdsverket tidigare finansierade via detdåvarande anslaget för miljö- ochkretsloppsforskning. Dessutom har andra förändringargjorts i forskningsfinansieringen nationellt ochinternationellt som också påverkar möjligheterna attfinansiera miljöforskning. har kvarsamordningsansvar för miljöforskning och har likasåansvar för att se till att information omforskningsresultat sammanställs och sprids.Regeringen beräknar anslaget för till266 . Anslaget beräknas till för och till för år 2001.MotionernaI motion MJ238 (kd) yrkas dels att ytterligare 10miljoner kronor anslås till för attverket på ett fullgott sätt skall kunna utföra sinauppgift att vara samlande och pådrivande imiljövårdsarbetet samt ansvara för uppföljning ochutvärdering, dels att ytterligare 100 miljonerkronor anslås till ett nytt anslag, Miljö- ochkretsloppsforskning, för att garantera att nödvändiggrundforskning blir genomförd (yrkande 8 delvis).Även enligt motion MJ605 (kd) bör anslaget tillföras100 för forskning inomNaturvårdsverkets ram (yrkande 1).I motion MJ248 (m) yrkas att anslaget A 1Naturvårdsverket utökas med förökad satsning på miljöforskning (yrkande 1). Degjorda neddragningarna påverkar kompetenspå miljöområdet och möjligheterna att få inflytandei det internationella miljöarbetet.Motionärerna i motion Fi210 (c) yrkar attytterligare tillförsmiljöforskningen på anslaget A 1 (yrkande 21delvis). En översyn välkomnas, men motionärernaanser att det redan nu står klart attmiljöforskningen behöver tillföras ytterligareresurser.Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i att införandet av miljöbalkenkommer att ställa ökade krav på Naturvårdsverket.Verket har en viktig samordnande roll. Det är avstor vikt att tillsynen över efterlevnaden avlagstiftningen samordnas och skärps i syfte att nåmiljöbalkens mål. Utskottet instämmer i atttillsynen bör effektiviseras ochtillsynsmyndigheterna verka för att överträdelserbeivras. De samlade myndighetsresurserna börfördelas och utnyttjas på ett effektivt sätt för attfånga upp de möjligheter tillrationaliseringsvinster som den samordnadelagstiftningen ger.Såsom regeringen anfört är Naturvårdsverketsuppgift att vara samlande och pådrivande imiljövårdsarbetet. Verket arbetar för att främja enekologiskt hållbar utveckling. Naturvårdsverketarbetar i en ny organisation sedan den 1 januari1998 och utskottet instämmer i att en viktigförändring är att verket har inrättat enmiljörättsavdelning och att projektarbetet fått enstarkare ställning. Såsom regeringen anfört harNaturvårdsverket kvar samordningsansvar förmiljöforskning och har likaså ansvar för att se tillatt information om forskningsresultat sammanställsoch sprids.Forskningsrådsnämnden har redovisat ettuppdrag av regeringen att i samverkan medNaturvårdsverket utreda frågan om behovet av kunskapoch forskning om hållbar utveckling.Forskningsrådsnämnden anför i rapporten (1998:21)Forskning för hållbar utveckling ( en nationellstrategi (s. 11) att alla forskningsaktörer genomden stora bredd av frågor som har med hållbarutveckling att göra, bör ta sin del av ansvaret, varoch en inom sin speciella del av forskningssystemet.Rapporten övervägs inomRegeringskansliet. Nämnden har fått etttilläggsuppdrag att se över den toxikologiskaforskningen som skall rapporteras den 15 december1998.Regeringen har givit i uppdrag atti samverkan med göra en samladbedömning av miljöforskningen. Utgångspunkten skalldärvid vara att den samlade miljöforskningen skallförstärkas. Förslag till åtgärder vad gällerorganisation och inriktning m.m. skall läggas fram.Detta uppdrag skall redovisas den 15 december 1998.Regeringen anför i budgetpropositionen att beslut omåtgärder kan aktualiseras i vårpropositionen 1999.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 1 Naturvårdsverket.Motion MJ248 (m) yrkande 1 avstyrks. MotionernaMJ238 (kd) yrkande 8 delvis, MJ605 (kd) yrkande 1och Fi210 (c) yrkande 21 delvis avstyrks på dengrunden att yrkandena går utöver den beslutadeutgiftsramen.A 2 Miljöövervakning m.m.PropositionenAnslaget disponeras för miljöövervakning, bidragtill vissa ideella organisationer samt förbilavgasverksamhet. Medlen till miljöövervakningfördelas av Naturvårdsverketsmiljöövervakningsnämnd.ResultatinformationMiljöövervakningen är ett instrument för attbeskriva tillståndet i miljön och följa hurtillståndet förändras och därigenom också att följaupp de miljömål som statsmakterna har satt upp.Miljöövervakningsdata är viktiga i en radsammanhang, bl.a. används miljöövervakningsdata förberäkningar av kritiska belastningsgränser och hargivit underlag för havsaktionsprogram,åtgärdsförslag och internationella överenskommelserom belastningsminskningar m.m. Resultaten frånundersökningar i vattendrag har givit underlag inomområdena försurning och havsföroreningar samt haranvänts till bedömningsgrunder för fastställande avnationella miljökvalitetsmål. Förutom kväve ochsvavel utnyttjas data angående metalltransporter idet internationella arbetet. Data efterfrågas ocksåinom EU-arbetet. Data från Sverigesståndortskartering vad avser kol i marken har blivitidentifierat av IPCC/som ett världsuniktmaterial för studier av boreala skogars roll förkontroll av växthusgaser.SlutsatserData från miljöövervakningen behövs för att kunna tafram indikatorer som ger en uppfattning avmiljötillståndet, vid utarbetande av och arbete medbedömningsgrunder och för arbetet medmiljökvalitetsmål och miljökvalitetsnormer. Antagnaregionala och lokala miljömål behöver följas upp,och detta förutsätter i många fall data frånmiljöövervakningen. Data från miljöövervakningenbehövs också för den nationella statistiken samt föratt kunna följa upp de nationella miljömålen.Sverige har långa mätserier av vissa miljögiftersförekomst i miljön, t.ex. PCB och dioxiner. På ettmer allmänt plan nyttjas underlaget i den allmännadebatten kring miljöföroreningar, särskilteutrofiering, vilket har lett till ett generelltökat miljömedvetande hos allmänheten.Regeringen bedömer att resurserna tillmiljöövervakningen behöver förstärkas bl.a. för attmålen för hållbar utveckling och de föreslagna nyanationella miljökvalitetsmålen skall kunna följasupp. Regeringen beräknar resurserna förmiljöövervakningen till ca , vilket är en förstärkning med 31miljoner kronor jämfört med innevarande budgetår.Naturvårdsverket har av regeringen fått i uppdragatt senast redovisa ett nytt program förden framtida miljöövervakningen.När det gäller bilavgasverksamheten har avtalet ombilavgas-undersökningar mellan ochAB sagts upp per den 30 juni1999. Mot bakgrund härav och av att verksamheteninklusive finansiering avses utredas beräknasresurser till bilavgasundersökningar endast t.o.m.halvårsskiftet.Regeringen beräknar anslaget för till127 . Anslaget beräknas till 122 513 000kr för och till för år 2001.MotionernaI motion MJ238 (kd) yrkas att ytterligare 10miljoner kronor anslås till miljöövervakning(yrkande 8 delvis). Motionärerna anser att avbeloppet bör öronmärkas tillfolkbildning i bioteknik. , bör tillförsäkras resurserså att man inte riskerar att nödvändiga medelreduceras.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att det ärangeläget att utveckla såväl den nationella som denregionala miljöövervakningen och samordna dessa påett effektivare sätt. Miljöövervakningen bör ifortsättningen syfta till att ge underlag för analysav olika utsläppskällors nationella ochinternationella miljöpåverkan och för uppföljning avde nationella miljökvalitetsmålen.Utskottet instämmer i att det är angeläget attupprätthålla en baskompetens avseende organiskamiljögifter. Andra angelägna områden är miljööver-vakning avseende biologisk mångfald, materialflödenoch kretslopp samt miljöövervakning som avsermänniskans hälsa - områden som har variteftersatta. I övrigt bör som tidigare gälla attmiljöövervakningen skall göra det möjligt att lämnaunderlag för åtgärder, bedöma hotbilder och följaupp beslutade åtgärder.För år 1998 beräknades på anslaget A 2Miljöövervakning m.m. i bidragtill Internationella försurningssekretariatet,och hembygdsförbundför visst arbete inom naturvård och miljöskydd samt1 miljon kronor på anslaget A 7 Visstinternationellt miljösamarbete (prop. 1997/98:1utg.omr. 20 s. 18, 1997/98:JoU2 s. 21, 34 samtstatsliggaren för , utg.omr. 20 s. 34). Förbidragen till de ideella organisationerna beräknarregeringen för en ökning med 1miljon kronor.När det gäller frågor om medel för information ombioteknik är det som har tilluppgift att sprida kunskap om den gentekniskautvecklingen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 4 s. 106). utreder för närvarandefrågor om biotekniken i samhället (dir. 1997:120).Kommittén har bl.a. till uppgift att genom ett öppetoch utåtriktat arbetssätt främja debatt ochdiskussion om frågor som rör den moderna bioteknikenoch dess konsekvenser för individen som patient,konsument, arbetstagare, företagare etc.Utskottet har ingen erinran mot övervägandena ipropositionen och tillstyrker regeringens förslagtill ramanslag. Motion MJ238 (kd) yrkande 8 delvisinnebär att utgiftsramen överskrids och avstyrks meddet anförda.A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfaldenPropositionenAnslaget disponeras för att bevara den biologiskamångfalden genom förvärv av särskilt värdefullanaturområden och för skötsel av naturreservat samtför återställning av skador förorsakade avförsurande luftföroreningar. De under innevarandebudgetår anvisade anslagen A 3 Bidrag tillkalkningsverksamhet för sjöar och vattendrag och A 4Investeringar och skötsel för naturvård bör förassamman till ett nytt ramanslag för åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden.Regeringen beräknar en ökning av anslaget med 150miljoner kronor för . böranslaget räknas upp med ytterligare 50 miljonerkronor och för ytterligare 110 miljonerkronor så att anslaget förstärks med310 jämfört med innevarandebudgetår. Totalt förstärks anslaget med 660 miljonerkronor . Genom ökningen av anslaget bördet vara möjligt att inom gott och väl uppnåskydd för ytterligare 250 000 ha skogsmark genomreservatsbildning.Under år 1998 har EU beviljat 50miljoner kronor i bidrag från EU:s fond LIFE förnaturvårdsåtgärder. Eftersom projekten är flerårigakommer endast mindre delar av dessa medel attförbrukas under . Medlen skallnästan uteslutande användas för förvärv avskogsmark.Bidragsbestämmelserna om statsbidrag till kalkningav sjöar och vattendrag regleras i förordningen(1982:840). Bestämmelserna innebär att statsbidragfår lämnas till kalkning, biologisk återställning ikalkade vatten samt till nödvändiga utredningar ochundersökningar i samband med kalkning ellerbiologisk återställning.Regeringen beräknar anslaget till 577 975 000 krför . beräknas anslaget till och till för år 2001.ResultatinformationUnder säkerställde Naturvårdsverketnästan 12 000 ha mark för naturvårdsändamål genom ihuvudsak förvärv och intrångsersättningar. Underåret har antalet reservat ökat från 1 693 till 1963. Den stora ökningen av antalet reservat berorfrämst på omvandling av domänreservaten tillnaturreservat. Genomsnittskostnaden per hektar harökat väsentligt i jämförelse med tidigare budgetår.Skälet härtill är i första hand att skyddetinriktats mot produktiva skogsmarker med uppvuxenskog i Syd- och samt nedanförfjällskogarna i Norrlandslänen.Statliga medel för säkerställande av mark förnaturvårdsändamål har liksom närmast föregående år ihuvudsak använts för skydd av skogsmark. Iseptember 1998 invigdes landets tjugosjättenationalpark under namnet Färnebofjärdensnationalpark. Parken är en av de största i landetnedanför fjällkedjan.Kalkningsverksamheten har inriktats påatt bibehålla och förbättra pågåendekalkningsprojekt genom kalkning, öppning avvandringsvägar, biotopvård och återinplantering avförsvunna arter. Det är bara i de större försuradesjöarna som åtgärder sätts in.MotionerI motion MJ225 (v) yrkas tillkännagivande att någonförändring av verksamheten inte bör ske förränNaturvårdsverkets nationella plan förkalkningsverksamheten lagts fram halvårsskiftet1999.I motion MJ238 (kd) yrkas att anslaget tillförs 10miljoner kronor ytterligare för länsstyrelsernasadministration (yrkande 8 delvis).I motion MJ247 (s) yrkas tillkännagivande omflexibel användning av anslag till kulturreservat.Riksantikvarieämbetets anslag för kulturmiljö ärrelativt små. Därför är det viktigt att använda deökade anslagen inom område förskydd av mark och naturvård även för kulturreservatsom innehåller särskilda naturvärden eller biotoper.Flexibilitet krävs mellan myndigheterna.Enligt motion MJ248 (m) bör ytterligare 20 miljonerkronor tillföras anslaget A 3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden för att ökaresurserna till kalkningen (yrkande 2). Vidare börredovisningen av anslaget till kalkning görastydligare, t.ex. genom att regeringen återgår tillatt redovisa kalkningen under ett eget anslag(yrkande 3).Enligt motion MJ704 (m) bör kalkningen av sjöar ochvattendrag återställas till en sådan nivå att inteuppnådda resultat äventyras.I motion MJ712 (fp) yrkas tillkännagivande om atten mindre del av markanslaget bör få användas tillnödvändig administration och handläggning.I motion MJ716 (m) yrkas tillkännagivande ombehovet av ändrade regler så att länsstyrelserna kananvända en del av markanslaget till sinadministration i samband med arbetet att bildanaturreservat.I motion MJ717 (fp) yrkas tillkännagivande ombehovet av kalkning, särskilt vattendragen iVästsverige (yrkande 1). Vidare anförs att frågan ombekämpning av försurning bör drivas mer kraftfulltinom EU (yrkande 2).I motion MJ726 (v) yrkas att markanslaget bör fåutnyttjas till nödvändig administration ochhandläggning.I motion MJ730 (mp) yrkas tillkännagivande omnödvändigheten av att kalkade sjöar och vattendragfår fortsatt kalkning (yrkande 1). Vidare påtalasvikten av att även tidigare inte kalkade vatten kanbörja kalkas (yrkande 2). Motionärerna framhållerockså nödvändigheten av kalkning för den biologiskamångfalden i många vatten (yrkande 3). börbegära att regeringen, utifrån det ökade behovet,tar fram konkreta och tidsbestämda mål förkalkningsverksamheten för beslut i (yrkande 4).Enligt motion MJ737 (c) bör anslagsnivån förkalkningsinsatser i sjöar och vattendrag höjas såatt verksamheten kan bedrivas minst på dagens nivå.I motion MJ747 (mp) yrkas att skyddet av de myrarsom är upptagna i myrskyddsplanen skall beaktas vidskydd av biologisk mångfald i det utökade anslaget A3 (yrkande 5). Vidare yrkas att hosregeringen bör begära förslag till konkreta ochtidsbestämda mål för kalkningsverksamheten förbeslut i (yrkande 9).I motion MJ766 (s, v) anförs att kalkning är förvissa landsdelar av större vikt än för andra och attBlekinge är ett av de län som är utsatt föromfattande luftföroreningar. Särskilt viktig ärMörrumsån och dess laxbestånd.Enligt motion MJ769 (kd) bör öronmärka förkalkningsåtgärder. Regeringens förslag innebär attkalkningsanslaget uppgår till ,vilket blev nivå efter riksdagsingripande.Behovet är dock per år.Enligt motion MJ796 (s) ger varje satsad krona påkalkning tillbaka.I motion MJ803 (fp) yrkas tillkännagivande attNordens Ark bör tillföras ett särskilt statligtengångsanslag om (yrkande 5).Vidare bör besluta dels att ytterligare 70miljoner kronor anvisas på anslaget A 3 Åtgärder föratt bevara den biologiska mångfalden, dels attytterligare anvisas på sammaanslag för Ark (yrkande 10). Det är takten iskyddsarbetet som är och kommer att vara denavgörande faktorn för om klarar målet attbevara den biologiska mångfalden.Enligt motion Fi210 (c) bör anslaget A 3 tillförasytterligare (yrkande 21 delvis).Det går inte att utläsa hur mycket som anslås förkalkning. Det framkommer dock att medlen tillkalkning minskar. Motionärerna anser att tidigarebeslut om ökning bör följas.I motion Fi211 (fp) yrkas att anslaget tillförs 76miljoner kronor utöver regeringens förslag (yrkande19 delvis).Utskottets övervägandenInledningUtskottet instämmer i att skydd av mark förnaturvård och kalkning av försurade vattenområden ärnågra av naturvårdspolitikens viktigaste instrumentför att bevara den biologiska mångfalden. Syftet medatt bevara den biologiska mångfalden och bibehållaförutsättningarna för rekreation och annan typ avnyttjande av naturresurserna är i huvudsak desammaför de nuvarande anslagen till investeringar ochskötsel för naturvård samt tillkalkningsverksamheten. En god markskötsel ger ocksåpositiva effekter mot försurning i vattenområden.Såväl kalkningsverksamheten som skötselåtgärdernahar betydande inslag av kontinuerlig verksamhet menomfattar också åtgärder som kan vara avengångskaraktär eller ske med varierandetidsmellanrum, varför det finns skäl att skapaförutsättning för en ökad flexibilitet beträffandelämpliga åtgärder. Utskottet instämmer därför iförslaget att de under innevarande budgetår anvisadeanslagen A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendrag och A 4 Investeringar ochskötsel för naturvård bör föras samman till ett nyttramanslag för åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden. Motion MJ248 (m) yrkande 3 avstyrks.Skydd av naturområdenFrån anslaget betalas ersättning till markägare förintrång i pågående markanvändning enligtnaturvårdslagen (1964:822) samt enligt 86 och 122 §§byggnadslagen i dess lydelse intill den 1 januari1965. Vidare kan från anslaget bidrag lämnas tillkommuner och kommunala stiftelser för skydd avvärdefulla naturområden. Bidrag förnaturvårdsåtgärder från LIFEredovisas under anslaget. Såsom regeringen anförtfår anslaget dessutom användas för utrednings-,förhandlings- och värderingskostnader i samband medsäkerställande av värdefulla naturområden.Regeringen har genom beslut den 5 november 1998givit i uppdrag att utreda ochlämna förslag till lämplig organisation för attsäkra att de medel som föreslagits ibudgetpropositionen för för skydd avskogsmark används effektivt. Syftet med uppdragetanges i första hand vara att ge förslag tillorganisation för att effektivisera arbetet med attstärka bevarandet av naturskogsområden. Regeringenkonstaterar att den ökade ambitionsnivån genom skyddav skogsmark i form av naturreservat kommer att ledatill ökad arbetsbelastning på den regionala nivån.En förutsättning för att säkerställandearbetet skallkunna genomföras på ett tillfredsställande sätt äratt länsstyrelserna har kapacitet och resurser attgenomföra de nationella mål för reservatsbildningsamt att reservaten kan ges en fullgod vård, skötseloch förvaltning. Verket skall därför utreda vilketresursbehov som är nödvändigt för att klaraskogsskyddet regionalt och föreslå hur eventuellaresursförstärkningar skall finansieras och utformas.Uppdraget skall i denna del redovisas senast den 15mars 1999.I avvaktan på resultatet av Naturvårdsverketsutredning föreslår utskottet att motionerna MJ712(fp), MJ716 (m) och MJ726 (v) avstyrks. MotionernaMJ238 (kd) yrkande 8 delvis, MJ803 (fp) yrkandena 5och 10 samt Fi211 (fp) yrkande 19 delvis avstyrks påden grunden att utgiftsramen överskrids.I arbetet med skydd av olika naturtyper har skyddetav skogsmiljöer särskilt uppmärksammats under fleraår. Regeringen anför att huvuddelen av medlen haranvänts för att bevara skogsmiljöer i enlighet medvillkoren för anslagets användning. Utskottet delarbedömningen att anslaget även under de närmaste årenhuvudsakligen bör användas för skydd av skogsmark.Det är angeläget att påskynda arbetet med att skyddavärdefulla skogsområden.Utskottet anser att regeringen som tidigare börbemyndigas att under löpande budgetperiod iklädastaten ekonomiska förpliktelser för utgifter somskall betalas under nästkommande budgetår.Bemyndigandet bör uppgå till förutgifter som skall betalas år 2000.Regeringen anför under anslaget G 2 Bidrag tillkulturmiljövård (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17 s. 106)beträffande institutet kulturreservat att regeringenavser att bemyndiga attdisponera högst av anslaget föråtgärder som föranleds av beslut rörandeskyddsformen kulturreservat. I motion MJ247 (s)anförs att anslag förkulturmiljövård är relativt små och att de ökadeanslagen inom område för skyddav mark och naturvård bör, där det är möjligt, kunnaanvändas även för kulturreservat som innehållersärskilda naturvärden. Utskottet utgår från att demyndigheter som ansvarar för de olika skyddsformernaenligt 7 kap. kan finna former för ettflexibelt samarbete i dessa frågor. Motionenavstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.Utskottet anförde (1996/97:JoU15 s. 26)och (1997/98:JoU15 s. 17) attinventeringen av större våtmarker i i detnärmaste är genomförd. Endast vissa områden i denordligaste delarna av vårt land återstår. Ettgenomförande av den myrskyddsplan somNaturvårdsverket tagit fram med inventeringen sombas skulle innebära att ytterligare 210 000 havåtmarker skyddas. I allmänhet är kostnaderna förskyddet av våtmarker förhållandevis blygsamma, menvåtmarkernas karaktär och utveckling är i många falli hög grad beroende av omgivande marker. Utskottetfann det naturligt att, i det samarbete som pågårmellan i första hand ochlänsstyrelserna, uppmärksamma och på lämpligt sättiaktta de rekommendationer som våtmarksinventeringenger.Utskottet konstaterar att möjligheterna har ökatför skydd även av värdefulla myrmarker i och med attanslaget för markinköp har förstärkts. Motion MJ747(mp) yrkande 5 avstyrks i den mån den intetillgodosetts med det anförda.KalkningAnslaget A 3 Bidrag till kalkningsverksamhet försjöar och vattendrag uppgår för till 140miljoner kronor (prop. 1997/98:150 utg.omr.