bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Principen fördragsfästes i och med omen europeisk union men har redan tidigare varit vägledande för arbetet påmångaområden.OECDOrganization for Economic Cooperation and Development - Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling. Hette ursprungligen OEEC - Organizationfor European Economic Cooperation () - och skapades 1948 för att främja återuppbyggnaden i efterkriget. , som har sitt säte i , omfattar 24 ?västekonomier? (, , , och ) och ägnar sig främståt informationsutbyte, analys och viss samordning av ett brett spektrum avekonomiska frågor.OSSOberoende staters samvälde (f.d. ). Oberoende staters samvälde(OSS) är en lös samarbetsorganisation mellan de f.d. Sovjetrepub-likerna utomGeorgien och de tre baltiska staterna , och Litauen.Organisationen har sitt säte i huvudstad /OSCEOrganisationen för säkerhet och samarbete i EuropaOrganization for Security and Cooperation in Europe, tidigare ESK, deneuropeiska säkerhetsorganisationen. Kallas ibland Helsingforsprocessen dåarbetet inleddes i . Omfattar alla stater i och detforna samt och . Till ämnen som behandlas inom OSSEhörsäkerhetsfrågor av militär och politisk art; ekonomiskt, vetenskapligt,teknologiskt och miljömässigt samarbete liksom frågor med anknytning till dethumanitära och kulturella området, ofta kallade ESK:s/mänskligadimension. Arbetet leds av ett ordförandeland som till sitt stöd har engeneralsekreterare och tre institutioner - ett sekretariat i , ettkonfliktlösningscenter i och ett demokratistödscenter i Warszawa.ParisstadganSlutdokument från ESK:s (numera ) toppmöte i i november1990, som beseglade försoningen mellan och . Är tillsammans medHelsingforsdokumentet grunddokument för ESK:s () verksamhet.PFF/PFPPartnerskap för fred/Partnership for Peace; samarbete på det fredsbevarandeområdet i vilket deltar Natostaterna och nästan alla stater i Central- ochÖsteuropa samt och Finland.PHAREPoland and Aid for Restructuring of the Economies - den del av EU-staternas tekniska bistånd till samtliga central- och östeuropeiska stater,somkanaliseras via EU:s budget och administreras av . Har i taktmed den politiska utvecklingen utsträckts till alla staterna i Central- ochÖsteuropa. uppgick detta bistånd till 1 miljard ecu.POCOPolitiska kommittén, som består av chefstjänstemän från medlemsstaternasutrikesdepartement, är högsta tjänstemannaorgan för det utrikespolitiskasamarbetet mellan EU-staterna.PPPPolluter Pays Principle. EG:s miljöprincip om att ?förorenaren betalar?.ProportionalityEn EU-princip ofta använd av EG:s domstol för att hindra oproportionellaåtgärder (i form av importförbud, tullar, o.d.) av en medlemsstat mot enannan.REGENEG:s energiprogram med syfte att utvidga den inre energimarknaden tillekonomiskt mer eftersatta regioner inom gemenskapen. Ett annat syfte är attuppmuntra till större gasanvändning än för att på så vis undvika ettalltför stort oljeberoende.RegionkommitténInrättades genom och består av företrädare för lokala ochregionala organ (i kommuner och landsting) .Rekommendationer och yttrandenRecommendations and Opinions. Antagna av på förslag frånkommissionen.Saknar legal verkan och är således inte bindande.RevisionsrättenHar sitt säte i . Är EG:s högsta revisionsorgan. Domstolen har 15ledamöter och ett sekretariat med drygt 300 anställda.Rådgivande kommittéRådgivande kommittéer upprättade av . Deras uppgift är att geråd och yttra sig över specifika frågor: exempelvis yttrar sig för konsumentfrågor () över förslagtill beslut som rör konsumentfrågor.RådssekretariatetEU-ministerrådets sekretariat med över 2 300 anställda (somleds av en generalsekreterare). bistår ministerrådet,Coreperoch dem underställda arbetsgrupper i beslutsberedningen. Har sitt säte iBryssel.SammanhållningSe CohesionSamarbetsprocedurenI Europeiska enhetsakten fick större möjlighet attpåverka EG:s lagstiftning genom det s.k. samarbetsförfarandet (artikel 189c).Detta tillämpas inom de områden där ministerrådet fattar beslut med majoritet.Det gäller framför allt den s.k. harmoniseringen av EG:s lagar för den inremarknaden. Dessutom gäller det vissa andra områden, forskningsprogram, denregionala fonden samt vissa sociala frågor. Allt som allt handlar det om etttiotal artiklar i . Samarbetsförfarandet utsträcks iMaastrichtfördraget till att gälla omkring 15 nya områden, som detbibehålls för tre gamla. Jämför Medbeslutandeproceduren.SchengenÖverenskommelse 1985 mellan , och med syftetatt avskaffa gränskontrollerna för persontrafik staterna emellan, samtetableraökad kontroll vid de externa gränserna, gemensam viseringspolitik och utökatinformationsutbyte. Flera andra EU-stater har sedermera anslutit sig tillavtalet. avser, som ett första steg, att bli observatör iSchengensamarbetet.SISSchengen Information System. Ett datainformationsnät som syftar till attunderlätta kontrollen av Schengenstaternas yttre gränser. Systemet utgörmodellför EIS som skall omfatta samtliga EU-stater.Standing Conference of Local and , med säte i , som bildades och som samlardelegater från den regionala och kommunala nivån i medlemsstater.Har som syfte att stödja regionalt och lokalt samarbete iEuropa.StrukturfondernaFör perioden kommer de tre strukturfonderna(regionalfonden, socialfonden och utvecklingssektionen av jordbruksfonden) attdisponera ca för regionala utvecklingsprogram med syfteatt utjämna de regionala och lokala ojämlikheterna inom gemenskapen. Bidragengår huvudsakligen () till de fattigaste regionerna men även till industri-regioner på tillbakagång liksom till landsbygdsutveckling och sysselsättnings-skapande projekt i de rikare medlemsstaterna. Ytterligare bidrag för dessaändamål kan erhållas i form av lån från EIB.SubsidiaritetsprincipenSe Närhetsprincipen.TACISTechnical Assistance to the Commonwealth of Independent States and biståndsprogram för staterna i forna (utom de trebaltiska staterna, som faller under PHARE-programmet). uppgick dettabistånd till 450 miljoner ecu, katastrofbistånd oräknat.TBTsTechnical Barriers to Trade - tekniska handelshinder. Syftar på problemsomuppstår genom att skilda stater har olika regler om hur en produkt skall varabeskaffad i fråga om t.ex. dimensioner, säkerhetsordningar ochmärkningsbestämmelser.TrojkaTrepartsgrupp inom bestående av den tidigare, denpågående och den kommande ordförandeskapsstaten assisterade avEG-kommissionen.Trojkan företräder ofta EU gemensamt i utrikespolitiska sammanhang.VEU/WEUVästeuropeiska unionen/Western European Union - organisation förförsvars- och säkerhetspolitiskt samarbete, som upprättades . Medlemmar ärEU:s medlemsstater utom och (som dock båda är observatörer).Sverige är observatör.VisegradstaternaEn beteckning på de fyra centraleuropeiska staterna , , TjeckienochSlovakien. Dessa utvecklar ett allt närmare samarbete, med bl.a.frihandelsplaner, och söker gemensamt ett närmande till EU och EFTA.Bl.a. har man med EU förhandlat fram associationsavtal, s.k. Europaavtal (sedetta ord).VHO/, den internationellavärldshandelsorganisationen som omfattar, förstärker och utvidgar dethittillsvarande regelverket inom (General on Tariffs andTrade). 1 Sammanfattning 12 Propositionen 33 Motionerna 33.1 Motioner väckta med anledning av propositionen 33.2 Övriga motionsyrkanden 64 och tillkomsten av Amsterdamfördraget 75 Handläggningen i av frågor kring regeringskonferensen ochAmsterdamfördraget, yttranden från andra utskott96 Amsterdamfördragets och betänkandets disposition 107 Utskottet 127.1 godkännande av Amsterdamfördraget, konstitutionellaförutsättningar, beslutsprocedur och ändring i anslutningslag12Propositionen 12Motionerna 14Utskottets överväganden 187.2 Unionen och medborgaren 32Propositionen 32Öppenhetsreglerna 32Grundläggande rättigheter 33Motionerna 35Utskottets överväganden 367.3 Samarbetet inom EG (första pelaren) 37Propositionen 37Fri rörlighet för personer 38Sysselsättning 41Miljösamarbetet 42Jämställdhet 43Konsumentpolitiken 44Arbetslivsfrågor, sociala frågor m.m. 44Folkhälsa 45Djurskydd 45Den gemensamma handelspolitiken 45Motionerna 46Utskottets överväganden 487.4 Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (andra pelaren) 55Propositionen 55Motionerna 58Utskottets överväganden 597.5 Polis-, tull- och straffrättsligt samarbete (tredje pelaren) 62Propositionen 62Schengensamarbetet 69Motionerna 70Utskottets överväganden 717.6 Unionen och medlemsstaterna 76Propositionen 767.7 Institutionerna 78Propositionen 78Motionerna 81Utskottets överväganden 827.8 Förenkling av fördragen 85Propositionen 857.9 Övriga frågor 86Euratomfördraget 86Motionerna 87Utskottets överväganden 87Hemställan 88Reservationer 911. Ändring i anslutningslagen (mom. 1) 912. Folkomröstning om Amsterdamfördraget (mom. 2) 913. Beslutsprocedur som för stiftande av grundlag (mom. 3) 924. Beslut om Amsterdamfördraget (mom. 4) 935. Godkännande av Amsterdamfördraget (mom. 5) 936. behörighet att meddela förhandsavgöranden (mom. 6) 947. Överlåtelse av beslutskompetens (mom. 8) 958. EU-samarbetets övergripande karaktär (mom. 9) 959. Särställning i unionssamarbetet (mom. 10) 9610. Utträdesparagraf i Unionsfördraget (mom. 11) 9711. Öppenhet i unionens inre arbete (mom. 13) 9712. Öppenhet i unionens inre arbete (mom. 13) 9813. konvention (mom. 14) 9914. Asyl (mom. 15) 9915. Asyl (mom. 15) 10016. Regelrevision (mom. 17) 10117. Sysselsättning (mom. 18) 10118. Den inre marknaden (mom. 19) 10219. Den gemensamma handelspolitiken (mom. 20) 10320. Miljöpolitiken (mom. 21) 10321. observatörskap i VEU (mom. 23) 10422. Beslutsformerna inom tredje pelaren (mom. 25) 10423. Europoltjänstemännens befogenheter (mom. 26) 10524. Eurodac (mom. 27) 10625. Samrådet med regeringen (mom. 28) 10626. Rådet och (mom. 29) 10727. Rådet och (mom. 29) 10728. Euratomfördraget (mom. 31) 108Särskilda yttranden . Sysselsättning och jämställdhet 1092. Kvalificerad majoritet 109Bilaga 1 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning avSveriges anslutning till Europeiska unionen111Bilaga 2 Omröstning med kvalificerad majoritet 114Bilaga 3 Medbeslutandeproceduren 115Bilaga 4 Yttranden från andra utskott 117Konstitutionsutskottets yttrande 1997/98:KU9y 117Lagrådet 147Justitieutskottets yttrande 1997/98:JuU6y 151Socialförsäkringsutskottets yttrande 1997/98:SfU4y 167Utbildningsutskottets yttrande 1997/98:UbU5y 180Näringsutskottets yttrande 1997/98:NU3y 183Arbetsmarknadsutskottets yttrande 1997/98:AU6y 189Bilaga 5 Vissa termer och förkortningar 198