bet · GL01JoU26 · 1998-03-26 00:00:00 — Ett antal kommuner bör därför ges möjlighet att frivilligt ochunderen försöksperiod på ett friare sätt än kunna fatta beslut omförändringari enlighet med respektive kommuns . Dessa kommuner skulle kunna bliett slags frikommuner i fråga om miljöplanering och den lokala ,t.ex.när det gäller vatten- och avfallshanteringen. Detta bör medanledning av motionerna Jo732 och Jo784 yrkande 2 (båda c) som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Agenda 21-forum m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo732 och 1997/98:Jo784yrkande 2 och med avslag på motion 1997/98:Jo722 yrkandena 2-4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,7. Agenda 21-forum m.m. (mom. 5)() anför:Flertalet kommuner bedriver lokala Agenda 21-projekt i projektform och medtillfälligt anställda. Kontinuiteten har blivit lidande och stor osäkerhetråder om vad som kommer att ske när de lokala Agenda 21-planerna har antagits.För att undvika en negativ utveckling är det enligt min mening av vikt attriksdag och regering ger tydliga signaler att Agenda 21-insatser även i fortsättningen skall ha minst samma omfattning som ochdessutom öka. Det är inte tillräckligt med hänvisningar till framtida beslut.Vad som erfordras är ett skyndsamt beslut om en nationell Agenda 21-organisation, om inte hela processen skall avstanna på grund av att regeringeninte tar sitt ekonomiska och moraliska ansvar.På nationell nivå är bristerna stora när det gäller samladeinformationsinsatser och vad som uppfattas som avsaknad av en konsekventpolitik för en hållbar utveckling. Som anförs i motion Jo722 (v) finns därförett stort behov av en nationell . En sådan Agenda bör innehållaanalysav hotbilden, beskrivning av villkoren för en långsiktigt hållbarsamhällsutveckling, förslag till mål för kretsloppssamhället och förslag tillåtgärder för att dessa mål skall uppfyllas. Åtgärdsprogrammet måste innehållaen tydlig ansvarsfördelning och en fastställd tidsplan.Det framgår av den nationalrapport som har utarbetats av den svenskanationalkommittén för att de centrala informationsinsatserna harvarit i stort sett obefintliga. utnyttjas miljöbegreppet i en radtveksamma kommersiella reklamkampanjer, och hela Agenda 21-processen riskeraratt fläckas om inte centrala prioriteringar görs. Mot denna bakgrund, och dådet visat sig att av befolkning inte ens känner till Agenda 21-begreppet, bör en storskalig informationsinsats genomföras. Detta börriksdagenmed anledning av motion Jo722 (v) yrkandena 2-4 som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande Agenda 21-forum m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo722 yrkandena 2-4 och medavslag på motionerna 1997/98:Jo732 och 1997/98:Jo784 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,8. Miljöavgift på kvicksilver (mom. 8)() anför:Trots beslut att användningen av kvicksilver skulle upphöraår 1997 har detta inte skett. finns snarare tecken på att utvecklingenmot minskad användning av amalgam inom tandvården har brutits. Det faktum attamalgam är billigt och lätt att arbeta med tillsammans med hög tandvårdstaxabidrar till valet av amalgam framför andra tandfyllningsmedel. Som anförs imotion So346 (c) är miljöavgifter ett vedertaget sätt att minska användningenav oönskade ämnen. Mot den bakgrunden bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag om miljöavgift på kvicksilver. Detta bör medanledning av yrkande 2 i motionen som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande miljöavgift på kvicksilveratt med anledning av motion 1997/98:So346 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,9. Klimatfrågor (mom. 9), , och (allam) anför:Som anförs i motion Jo756 (m) kommer avvecklingen av kärnkraften att leda tillväsentligt ökade utsläpp av klimatpåverkande koldioxid. Om kärnkraftverketBarsebäck avvecklas kommer koldioxidutsläppen att öka med ca 5 miljoner tonårligen, vilket motsvarar utsläppen från 1,4 miljoner personbilar. Ökningen avkoldioxidutsläppen kommer att bli så markant att den svenska miljöministern iförhandlingar med övriga miljöministrar inom EU har utverkat rätt för Sverigeatt höja utsläppsnivån för koldioxid som de flesta andramedlemsstater i norra skall sänka sina utsläpp . Därmed harregeringen i praktiken upphävt beslut att utsläppav koldioxid inte skall överstiga nivå för att därefterminska. Mot den bakgrunden ansluter vi oss till motionens yrkande 11 attkoldioxidmålet skall upprätthållas. Detta bör med anledning avmotionJo756 (m) yrkande 11 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande klimatfrågoratt med anledning av motion 1997/98:Jo756 yrkande 11 och med avslagpå motionerna 1997/98:Jo755 yrkande 1, 1997/98:Jo757 yrkandena 1 och 2 och1997/98:Jo785 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,10. Klimatfrågor (mom. 9)() anför:Den klimatkonvention som undertecknades i innehöllbl.a.en överenskommelse om global begränsning av koldioxidutsläppen. Enligtkonventionen är kraven högre på industrinationerna, bl.a. , vilket ärrimligt. Om vårt land på ett trovärdigt sätt skall kunna driva fråganinternationellt är det därför av vikt att agerar kraftfullt ochminskarkoldioxidutsläppen. Så är tyvärr inte fallet. En av de främsta orsakerna tillatt inte har kunnat stabilisera utsläppen i enlighet med riksdagensmiljömål är trafiken. Med stor sannolikhet kommer utsläppen dessutom att ökanär kärnkraftverket avvecklas.Det kan konstateras att regeringen också i arbetet inom EU har gett uppkoldioxidmålet. som de flesta andra länderna i unionen skall sänkasina utsläpp har begärt att få öka utsläppen med 5 %.Dettakan enligt min mening knappast betecknas som en offensiv miljöpolitik. Somanförs i motion Jo785 (fp) är det av vikt att koldioxidutsläppen minskar.Därför bör i EU verka för minskade koldioxidutsläpp såväl inom detegnalandet som i hela EU-området. Detta bör med anledning av motionensyrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande klimatfrågoratt med anledning av motion 1997/98:Jo785 yrkande 2 och med avslagpåmotionerna 1997/98:Jo755 yrkande 1, 1997/98:Jo756 yrkande 11 och1997/98:Jo757 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,11. Klimatfrågor (mom. 9)(), (), () och LennartBrunander (c) anför:I är växthuseffekten det enda miljöproblem som till avgörande delorsakas av länder utanför . Endast av koldioxidutsläppenhärstammar från vårt land, och andelen är ännu lägre för utsläppen av metanochdikväveoxid. Internationella åtaganden och åtgärder på detta område är därförav stor betydelse för läget i vårt land. Som anförs i motion Jo755 (v) ärsituationen allvarlig, och det är hög tid att agera därefter. fattaderiksdagen beslut om klimatstabilisering, och i enlighet härmed infördes år1991en skatt på koldioxid. ratificering av innebärett åtagande att ha stabiliserat växthusgaserna på 1990 årsnivå. Enligt vår mening torde det bli svårt att fullfölja detta åtagande, ochdet klimatpolitiska beslutet är otillräckligt. Det är intemöjligtatt stabilisera koldioxidutsläppen och därefter minska dem, omdetsaknas medel för uppnående av dessa mål och förslag till åtgärder för attgenomföra en minskning.Som anförs i motionerna Jo755 (v) och Jo757 (kd) bör regeringen utarbeta etthandlingsprogram som omfattar samtliga sektorer som kan komma att beröras föratt klimatkonventionen skall kunna efterföljas och klimathotet reduceras. Idetta sammanhang är såväl regionala, nationella som globala frågeställningaraktuella. Detta bör med anledning av motionerna Jo755 (v) yrkande 1och Jo757 (kd) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande klimatfrågoratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo755 yrkande 1 och1997/98:Jo757 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1997/98:Jo756 yrkande11, 1997/98:Jo757 yrkande 2 och 1997/98:Jo785 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,12. Åtgärder mot oljeutsläpp och fartygsolyckor (mom. 10), , och (allam) anför:EU:s utvidgning österut ger enligt vår mening hopp för miljö.Gemensamma och tvingande bestämmelser för flera av strand-staterkommer att innebära att tillförseln av näringsämnen och föroreningar tillÖstersjön kan minskas.De svenska kusterna drabbas ofta av oljespill från tankbåtar. I takt med denökande trafiken på har även dessa miljöproblem ökat. Risken för enstörre oljekatastrof är överhängande. Som anförs i motion Jo731 (m) berordessaproblem till största delen på brister i hanteringen av olja och oljerester ochpå bristande fartýgsstandard. Många mindre oljeutsläpp beror på att vissarederier i smyg rengör sina tankar till havs i stället för att använda densärskilda utrustning för omhändertagande av avfall som finns i flera hamnar.Orsaken till detta är dels strävan efter kortsiktig ekonomisk , delsbristen på avfallsanläggningar i östra delen av . bör därför,såväl nationellt som inom EU, driva frågan om upprättande av ytterligareanläggningar för oljeavfall och verka för skärpta säkerhetskrav för fartyg.Den bristande standarden på fraktfartyg har ofta sin orsak i att fraktköparnasaknar ekonomiska incitament att efterfråga en högre säkerhetsnivå till enhögre kostnad. En ändrad ansvarsfördelning, där även fraktköparna tvingas taekonomiskt ansvar för följderna av ett oljeutsläpp, skulle enligt vår meningvara ett effektivt styrmedel för att åstadkomma förbättringar i dettaavseende.Det bör därför utredas vidare hur en sådan ansvarsfördelning kan skapas inomEU. Detta bör med anledning av motion Jo731 (m) yrkande 16 som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande åtgärder mot oljeutsläpp och fartygsolyckoratt med anledning av motion 1997/98:Jo731 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,13. miljö (mom. 12)och (båda c) anför:Många tecken tyder på att den hårt nedsmutsade nu närmar sig ettmycket kritiskt tillstånd. Orenat avfallsvatten, ökad kväve- ochfosforbelastning i , utsläppen från färjetrafiken och ökandeoljeutsläpp och oljeskador är bara några exempel på miljöstörande verksamhet iÖstersjön. sker utbyggnaden av reningsanläggningar i regionen mycketlångsamt. Mot denna bakgrund bör ta initiativ till att länderna runtÖstersjön arbetar fram ett samlat och effektivt miljöprogram somsyftartill en renare . Såväl information som förslag till konkreta åtgärderbör ingå i programmet. Det är vår förhoppning att i detfortsatta samarbetet prioriterar detta program. Detta bör medanledning av motionerna Jo702 och Jo705 (båda c) som sin mening ge regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande miljöatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo702 och 1997/98:Jo705 ochmed avslag på motion 1997/98:Jo773 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,14. miljö (mom. 12)() anför:Som anförs i motion Jo773 (mp) bidrar verksamhet från de flestasamhällssektorer, bl.a. oljeutsläpp, utfiskning, ökad trafik till havs ochtilllands, förorenade eller bristfälligt renade utsläpp från stora städer ochindustrier och industrialiserat jordbruk, till att rubba eller åtminstone hotaden ekologiska balansen i Östersjön.År 1985 var nationella mål att halvera utsläppen av kväve under entioårsperiod. Utsläppen till vatten söder om minskade emellertid medendast . Av kvarvarande utsläpp av kväve till följd av mänsklig verksamhettill alla vatten beräknas härstamma från jordbruket, från avloppenoch från luften. Av kväveutsläppen till svarar för . Det är enligt min mening anmärkningsvärt att fortfarande ärett av de länder som orsakar de största luftburna tillskotten av kväve tillÖstersjön, nästan dubbelt så stora som Sverige.Varje år upptäcks ca 500 olagliga oljeutsläpp i . I finnsmottagningsanläggningar för miljöfarligt maskinrumsavfall i varje hamn.Liknande anläggningar finns också i , och . I dessaländer är emellertid avgifterna så höga att många befälhavare avstår från attnyttja anläggningarna. Trots att det är förbjudet enligt Östersjökonventionenatt dumpa maskinrumsavfall saknas mottagningsanläggningar för sådant avfall iRyssland, de baltiska länderna, och östra bakgrund av de miljöproblem som nämnts ovan och som den senaste tidenblivit oerhört påtagliga är det enligt min mening uppenbart att de satsningarsom görs för förbättring av miljö är otillräckliga. Jag anser attmiljöarbetet i detta känsliga innanhav bör intensifieras och prioriterasytterligare. Detta bör med anledning av motion Jo773 (mp) som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande miljöatt med anledning av motion 1997/98:Jo773 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo702 och 1997/98:Jo705 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,15. Oljeletning i m.m. (mom. 13)() anför:Sedan det norska beslutade om provborrningar efter olja ochgas i har frågan vilat, och några regelrätta samråd har ännu inteägtrum. Konsekvensbeskrivningar har gjorts, men har inganya fakta tillkommit som förändrar den negativa inställningen hos kommunernarunt eller hos den . Den slutrapport ommiljökonsekvenserna som den norska regeringen skulle lägga fram har ännu intepresenterats. Som anförs i motion Jo745 (mp) kan detta tolkas som att fråganomkoncessioner inte längre brådskar. När slutrapporten, som kan betraktas som enform av samråd, framläggs får detta enligt min mening inte innebära att densvenska regeringen samtycker till provborrningar. Regeringen bör med kraftmotarbeta projektering i området.I det fall berggrunden i skulle visa sig innehålla olje- ochgasfyndigheter torde möjligheter att förhindra en utveckling med etablering avproduktionsanläggningar vara mycket små. Detta oerhört viktigareproduktionsområde kommer då att successivt ödeläggas. Den svenska regeringenmåste därför kraftfullt ta avstånd från en sådan utveckling och på allvarinleda diskussioner med våra grannländer, t.ex. inom , för attuppnå en överenskommelse om förbud mot utvinning av olja och gas i Skagerrakoch . Detta bör med anledning av motion Jo745 (mp)yrkandena3 och 4 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande oljeletning i m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo745 yrkandena 3 och 4 och medavslag på motionerna 1997/98:Jo740 och 1997/98:Jo754 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,16. Åtgärder mot försurningen (mom. 14), , och (allam) anför:Som anförs i motionerna Jo731 och Jo756 (båda m) är försurningen, som orsakasav svaveldioxid och kväveoxider, ett av de allvarligaste hoten mot den svenskanaturen. En alltför stor näringstillförsel via bl.a. reningsverk, nedfall avluftburet kväve från förbränningsprocesser och i någon mån från jordbruketleder till övergödning och påverkar därigenom livsbetingelserna för olikaarter. Mot denna bakgrund bör besluta om en strategi för minskadförsurning som bygger på följande sex huvudsakliga åtgärder.Ð Ökad användning av fossila bränslen inom elproduktionen måste undvikas. Omkärnkraftverket i skulle ersättas med import av kolkraftproduceradel från kommer utsläppen av kväveoxider och svaveldioxid att öka med10-25 % i närområdet.Ð Hårdare krav måste ställas på utsläppen från energi- och transportsektorn.Inom transportsektorn svarar sjöfarten för en oproportionerligt stor andelav svaveldioxidutsläppen. bör såväl nationellt som inom EU drivadenna fråga. Kväveoxidutsläppen från vägtrafik och arbetsmaskiner måsteminska och bilparken förnyas.Ð Ytterligare medel måste användas för en kostnadseffektiv minskning avkvävetillförseln från mark och reningsverk. Anläggande av våtmarker iodlingslandskapet och skyddszoner längs vattendragen måste stödjas.Ð Ökade resurser måste satsas på kalkning av försurade sjöar och vattendrag.Ð Bindande överenskommelser om minskningar av utsläppen måste träffas medandra länder. österut, liksom fastare former förÖstersjösamarbetet, bör underlättas.Ð Miljöforskningen och miljöövervakningen måste värnas. Ökad kunskap är ennödvändig förutsättning för nya metoder och ny teknik och för bättreprioritering av insatserna.Enligt vår mening leder den nuvarande energipolitiken till att de försuradeutsläppen av svaveloxider och kväveoxider kommer att öka. Effekterna påförsurningen av den förtida avvecklingen av kärnkraften bör därför utredas. Ensådan utredning bör även omfatta avvecklingens följder för övergödningen.Dettabör med anledning av motionerna Jo731 yrkande 2 och Jo756 yrkande 9(båda m) som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande åtgärder mot försurningenatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo731 yrkande 2 och1997/98:Jo756 yrkande 9 och med avslag på motion 1997/98: Jo709 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,17. Kväveläckage m.m. (mom. 15)() och () anför:I det svenska klimatet och med typ av jordar är det inte möjligt attundvika ett visst näringsläckage från jordbruket. Som anförs i motion Jo738(v)kan emellertid flera långsiktigt kostnadseffektiva åtgärder genomföras för attytterligare minska läckaget. Utbildningen för lantbrukare i växtnäringsfrågorbör förstärkas och krav införas på utbildning och dokumentation avjordbruksgårdars växtnäringsflöde. Anläggningsstödet till energiskogar iföroreningskänsliga områden bör utvidgas och investeringsstöd ges tillstallgödelsspridare. bör få i uppdrag att i samråd mednäringenutreda ett avgiftssystem grundat på kväveeffektivitet/kväveförluster pågårdsnivå. Utredningen bör färdigställas så att ett avgiftssystem kan införassenast . I annat fall bör avgiften på handelsgödsel höjas från1 krona och till per kilo kväve. Slutligen bör Jordbruksverketi samråd med näringen utreda vilka styrmedel som erfordras för att regionalbalans mellan växtodling och djurhållning skall kunna åstadkommas. Detta börriksdagen med anledning av motion Jo738 (v) som sin mening ge regeringen tillkänna.Som anförs i motion Jo745 (mp) förvärras miljösituationen i ochSkagerrak. Mot den bakgrunden krävs ytterligare insatser för att minskanärsaltbelastningen på . Detta bör med anledning avmotionens yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande kväveläckage m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo738 och 1997/98:Jo745yrkande 2 och med avslag på motionerna 1997/98:Jo749 och 1997/98:Jo770 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,18. Åtgärder mot växtnäringsläckage m.m. (mom. 19), , och (allam) anför:Anläggande av våtmarker, dammar och skyddszoner längs vattendrag har undersenare år visat sig vara kostnadseffektiva metoder för minskning avmarkläckaget till vattendrag från jordbruksmark. Genom vattendrags-organisationernas mångåriga arbete i västra , och de utredningar ochanalyser som har utförts, kan slutsatsen dras att dessa typer av anläggningarär de mest effektiva när det gäller kostnaderna för eliminering av kväve,långtmer verkningsfulla än de kommunala reningsverkens tredje steg. Nya metodermåste tas i anspråk för att kostnadseffektivt minska kvävetillförseln. Dekommunala reningsverken och andra reningsverk bör enligt vår mening omfattasavett system med köp- och säljbara utsläppsrätter för närsalter. Härigenom kaninvesteringar i reningsverk och vattenrening styras så att investeringarnagörsdär marginalkostnaden för reduktion är lägst. Möjligheterna att införa ettsådant system bör utredas . Kommunerna bör även få ökad frihet attreducera utsläppen av näringsämnen på annat sätt än i reningsverk, t.ex. genomanläggande av våtmarker.De skånska och halländska vattenavrinningsområdena skiljer sig i mångaavseenden från de flesta motsvarande områden i övriga , vilket gör demsärskilt lämpliga för denna typ av närsaltreducerande åtgärder. Restaureringavvattenhållande landskap medför även andra fördelar i det skånskaodlingslandskapet såsom ökad vattenmagasinering, större biologisk mångfald ochhögre värde för friluftslivet.Trots att jordbruksföretag, kommuner och landsting har satsatmycket arbete och avsevärda medel på detta arbete är insatserna otillräckliga.Enligt vår mening måste staten bidra med resurser i en helt annanstorleksordning än . Genom EU:s miljöstöd finns den möjlighetenunder förutsättning att stödet utformas på ett mer ändamålsenligt sätt. Såvälde nationella reglerna som måste ändras så att det i högre gradän blir ett incitament för markägaren att anlägga och medfinansierabibehållande och anläggande av våtmarker och småvatten. En större andel avdessa medel bör avsättas för våtmarker och i högre grad destineras till Skåneoch , där störst effekt kan uppnås.De västskånska vattenvårdsorganisationerna har upprättat åtgärdsprogram föratt uppnå mål om reduktion av kväve och fosfor med 50 %.Kostnadernaför dessa åtgärder har beräknats till mellan en halv och en miljard kronorunder . För att dessa program skall kunna genomföras är enligt vårmening en betydande medfinansiering från statens sida nödvändig.Även om ytterligare resurser bör avsättas för genomförande av miljöprogrammetmåste de som ytterst skall genomföra och medfinansiera anläggningarnauppmuntras att se värdet av sina ansträngningar. Kunskap om regelverket ärdärför en ytterligare förutsättning för ett effektivt genomförande avmiljöprogrammet. Detta bör med anledning av motionerna Jo731 yrkande4, Jo758 yrkande 1 och Jo760 (alla m) som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande åtgärder mot växtnäringsläckage m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo731 yrkande 4,1997/98:Jo758 yrkande 1 och 1997/98:Jo760 och med avslag på motion1997/98:Jo759 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,19. Handlingsplan mot buller m.m. (mom. 22)() anför:Som anförs i motion Jo724 (mp) är inte ett ständigt bakgrundsbrus utan detskärande och överväldigande oljud som kommer frånflygvapnets övningsverksamhet kring landets flygflottiljer ett stort problem.Iriksdagens försvarsbeslut fastslogs att åtgärder mot bl.a. buller börvidtas innan insatser med högre prioritet har avslutats. I enlighet härmed börhänsyn tas till bullerproblematiken vid nästa försvarsbeslut, och regeringenmåste för redovisa hur detta skall ske.Hösten 1996 fattade beslut om inriktning av infrastrukturen förframtida transporter. I beslutet slås fast att ett åtgärdsprogram motbullerstörningar i befintlig bebyggelse skall upprättas och genomföras i tvåetapper. I den första etappen bör enligt min mening programmet omfattaskyndsamma åtgärder mot bl.a. fastigheter som utsätts för regelbundetflygbuller om (A) eller därutöver på vardagar och enstakakvällar. Jag anser det orimligt att de som bor nära en flygflottilj ellerFörsvarsmaktens övningsområden tvingas leva med bullergränser på (A)tillår 2003, då åtgärdsprogrammets första etapp skall genomföras. Åtgärder måstevidtas skyndsamt. Finansieringsfrågan när det gäller bullersanering avfastigheter med akuta behov måste lösas, och ett program måste upprättas förövningsverksamheten där hänsyn tas till de människor som drabbas av dettabuller. Detta bör med anledning av motion Jo724 (mp) som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande handlingsplan mot buller m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo724 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo741, 1997/98:Jo783 yrkandena 1-3 och 1997/98:So345yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20.