bet · GL01LU11 · 1998-01-27 00:00:00 — Man köper en spelareför 3 miljoner och har ett kontrakt , vilket möjliggör avskrivning medt.ex. Här gäller ju också att personen är medveten ombundenheten . Arbetsrättsliga problem skulle uppstå om viöverförde detta synsätt till företag, men det är också viktigt att påpeka atten person byter anställning inte bara av illojala skäl. Det kan helt enkeltvara så att personen blir kär och vill flytta till en annan ort.Den andra punkten gäller lagen om företagshemligheter. Den lagen reglerarinte skydd för individens kunskap. I 1 § lagen om företagshemligheter står attlagen skyddar information. Det betonas också i förarbetena att det ärinformation som skyddas. Vad är då skillnaden mellan information och kunskap?Jo, information är kunskapens kommunicerbara beståndsdelar, alltså det som kankommuniceras. Om ett tjänsteföretag bedriver sin verksamhet i form avfranchising och skriver ned sitt koncept i en franchisemanual, har vi där denöverförbara delen av kunskapen.Och det syns att lagen om företagshemligheter är uppbyggd kring justöverförbar information. Den centrala straffparagrafen reglerarföretagsspioneri, dvs. att någon bereder sig tillgång till information. Skallman bereda sig tillgång till en persons totala kunskap så får man sätta denne ihypnos. Jag tror inte att det är det som lagstiftningen tar sikte på. Däremottycker jag faktiskt att lagen behöver ses över av en mängd skäl, bl.a. på grundav arbetsgivarens svaga förhållande när arbetstagaren bestämmer sig för att gåvidare.Vi diskuterade tidigare hur man har löst de här problemen i andra länder. IFrankrike är det t.ex. så att man har möjlighet att ingripa - Concurrenceilloyale heter det där - när arbetstagare går vidare. Där har man litet vidaremöjligheter än vad vi har här. Men där gör man också en konkurrensavvägning.Det finns rättsfall där man har sagt: Det var bra att arbetstagaren gickvidare, det är för dålig konkurrens inom den här marknaden. Det här medkunskapsskyddet, alltså skyddet för företaget när det gäller individenskunskap, skall man kanske lösa på annat sätt. Jag tror inte att det är lagen omföretagshemligheter som skall anpassas för detta.Då går jag vidare till nästa punkt. Det är behovet av definitioner. Vi harhela tiden slängt oss med ord som ?information? och ?kunskap?. Vi haregentligen inte kommit ned till några definitioner. Det var det några här somdiskuterade under pausen. Skall man göra någon form av utredning, oavsett vaddet gäller i de här delarna, så måste definitionsfrågorna vara centrala.Dessutom måste vi i definitionsdelen ta hänsyn till både ekonomisk och juridiskbegreppsbildning. När det gäller just skillnaden mellan verklighet ochjuridiska rättsregler kan vi t.ex. se det här med outsourcing. Man fårimaginära organisationer osv. Det är ett arbete som IT-rättsobservatoriet nukommer att ta tag i, alltså arbetet med virtuella organisationer.Jag vill också påpeka att allting inte ligger inom lagstiftningen. Det ärinte bara lagstiftningen som skall förändras, utan det är även medvetenheten iföretagen. När jag skrev ett arbete om just konceptskydd i tjänsteföretaggjorde jag en enkätundersökning. Det visade sig att företagen inte ansträngersig för att skydda sina tjänstekoncept. Det var ganska nedslående för mig närjag skrev det här arbetet. kan man säga att tjänstekoncepten i dagtill stor del kan skyddas genom en medveten strategi - om man är medveten om deolika beståndsdelar som man kan utnyttja.En annan punkt som jag vill ta upp gäller företagens agerande. Företagenagerar inte som om de vore medvetna om de krav som ställs i lagen omföretagshemligheter. Om man läser affärstidningar och datatidningar såpratas det om strategisk informationshantering och intranät. Problemet är attom man gör som managementlitteraturen säger, och följer det som står i ComputerSweden, osv., så säger lagen om företagshemligheter att manförlorar sitt skydd. Informationen anses inte längre hemlig i lagens mening.Som sista punkt vill jag nämna avtalens betydelse. Avtalsbindningen äroerhört viktig. Där måste företagen agera mer medvetet. säger man: Nihar en avtalsfrihet. Ni kan avtala. Men det finns regelverk som går in iavtalsfriheten och begränsar den - kanske till nackdel för företagen.Ordföranden: skall du ha. Ni får vinka på svarandesidan om det är någonsom har en kommentar till det här. Har t.ex. någon kommentar till det härom vad lagen om företagshemligheter egentligen skyddar? Är det bara informationeller är det något mer?Claes , professor: , jag instämmer gärna i vad : Då går ordet till från Patent- och regi-streringsverket.Carl-Anders Ifvarsson, : Tack, herr ordförande!Jag är alltså chef för , och jag kan bara erinraom, även om säkert alla är medvetna om det, att vi så att säga står på två ben.Vi registrerar ju sådant som gäller den immateriella skyddsrätten, alltsåpatent, varumärken, mönster och personnamn. Vi registrerar också i stort settalla företagsformer i landet genom PRV Bolag i . Där tar vi också inalla årsredovisningar från aktiebolagen. Vi gör dock huvudsakligen en formellbedömning när redovisningarna kommer in till oss.Jag begärde framför allt ordet för att för att få göra några kortakommentarer när det gäller skyddsrätten med anledning av somjag tyckte utomordentligt intressanta och klara analys. Jag vill börja med atttillstyrka, precis som jag uppfattade att gjorde, att det görsen bred utredning kring de här frågorna. Så har jag också uppfattat att detföreslås i motioner här. Jag delar i allt väsentligt det som . Jag vill särskilt peka på hans punkter fyra och sju, dvs. de problem somfinns för de små och medelstora företagen och vad man kan göra för dem. Det ärnog riktigt som säger att de små och medelstora företagen iSverige inte har utnyttjat patentsystemet i samma omfattning som större företaggör.Vi har visserligen haft en ökning av intresset för att utnyttjapatentsystemet . Det har manifesterats i form av ett kraftigtökat antal patentansökningar. Inom parentes sagt beklagar jag att vi interiktigt har analyserat hur de här sökandena ser ut. Men det finns väl anledningatt tro att det förhåller sig så som var inne på, alltså att dethuvudsakligen är de stora företagen som står för den här ökningen. ärju, som har nämnts i ett annat sammanhang, ett utmärkt exempel på hur man pånågra år helt har lagt om patentstrategi. patenterar man i en omfattning somvar okänd i det företaget för bara fem . Det har alltså skett, ochdet sker, en förändring. Det kan vi se också internationellt.Man kan för övrigt ha funderingar på om det är så väldigt bra att detpatenteras i denna omfattning. Många av de här patenten exploateras ju aldrigvidare, utan de tas huvudsakligen ut för att lägga ut en skyddsmatta runt deninre uppfinningen. Men jag skall inte kommentera det vidare. Jag noterar utnyttjar patentsystemet på ett delvis annat sätt än vad mantraditionellt har gjort.Men de små och medelstora företagen tycks inte göra detta. Där vill jag ocksåpeka på vad säger i punkten sju. För de här företagensmöjligheter att utnyttja systemet är det väldigt viktigt att man har välfungerande nationella patentverk. Den enkla anledningen är att de här företagenhar ett behov av att kommunicera med ett patentverk som finns nära dem på deraseget språk och i deras egen kultur. Detta säger jag litet grand i polemik motden utveckling som jag nu ser ute i . har lagtfram en grönbok om patentsystemet i . Den har varit ute på, och ärfortfarande delvis ute på, en bred remissomgång i hela . Där kan man - ivarje fall mellan raderna, för den innehåller inga konkreta förslag - läsa inen stark centraliseringstanke från kommissionens sida när det gällerpatentväsendet i Europa.I princip verkar det som att man ser framför sig att det egentligen barabehövs ett starkt, centraliserat system. Man nämner knappast de nationellapatentverken med ett ord i det här dokumentet. Man pekar inte alls på defördelar som dessa ändå har med tanke på närheten osv. Detsamma gällerlättillgänglighet i fråga om information. Det är också en viktig uppgift för denationella myndigheterna att tillhandahålla teknisk information och att hållapatent, varumärken, mönster och i vårt fall även bolagsinformation lätttillgänglig för företagen. När man värderar de här strömningarna i måsteman därför också tänka litet på vad de kan få för konsekvenser på nationellnivå, i synnerhet för de litet mer perifera länderna, de som så att sägabefinner sig en bit ifrån och hjärta. Det är i som deteuropeiska patentverket handlägger alla patentansökningar.Detta har gjort att ett antal av dessa länder, bl.a. de skandinaviskaländerna , , som ju är med i EU, men också som juär EES-medlem och och , nu har uttalat sig, i anslutning tilldet här grönboksförslaget, för att man gärna arbetar vidare med att utveckladet europeiska systemet. Men i stor utsträckning bör detta bygga på att arbetetmed att granska och bedöma patent utförs på nationell nivå som ett slagsoutsourcing från det europeiska systemet. Det skall ske under kontroll av detcentrala europeiska systemet, men det skall vara en decentraliseradhandläggning.Då skulle jag vilja återkomma till det som vi har varit inne på flera gångertidigare när det gäller den judiciella prövningen. Det är förstås, som ClaesSandgren var inne på, ett problem att man nu så att säga kan angripa patent iprincip i varje medlemsland. Därför har vi förordat att man åtminstone skallöverväga ett system med en centraliserad europeisk, gemensam överdomstol somskulle kunna överpröva de nationella domstolarnas avgöranden om europeiskapatent. På det viset skulle vi både få en harmonisering av lagstiftningen ochen enhetlig rättstillämpning. Det handlar alltså om en decentraliseradhandläggning men en centraliserad judiciell prövning om jag får uttrycka detlitet förenklat.Dessutom tycker jag att det vore ytterst angeläget - och den frågan har ocksåvarit uppe här - att försöka komma åt kostnaderna för att ta tillvara sin rätt genom att man inför en rättsskyddsförsäkring som inte bara gällerpå nationell nivå. Vi vet att ett sådant är på gång i . Det är ocksåviktigt att man från svensk sida försöker arbeta för att det kommer till stånden europeisk patentintrångs- eller rättsskyddsförsäkring. Jag tror att de treelementen tillsammans skulle vara bra på patentområdet.Sedan vill jag peka på en annan sak som jag tror är viktig och där jag ocksåtror att nationella myndigheter kan spela en roll. Det gäller att spridainformation och kunskap om systemet som sådant. har av regeringenfått i uppdrag att göra företagsbesök. Man kan kalla det för ett slagsmissionerande om systemet. Jag tror att det behöver göras väldigt mycket mer pådet området för att sprida information om de skyddsrätter som ändå finns. Detgäller inte minst det här med varumärken som också berördes här. Det är enskyddsrätt som säkert kan komma till stor nytta för en hel del mindre ochmedelstora företag. Men de känner inte till systemet tillräckligt. Här finnsdet mycket att göra. Man kan se till att det här kommer in i skolan ochundervisningssystemet på olika sätt. Man kan också se till att vi får tillfälleatt föra ut det på många andra sätt. Det finns resursmässiga begränsningar,vill jag säga, för våra möjligheter. Vi är ju försörjda genom de avgifter sombetalas av sökande. Det gör att vi inte kan lägga ut alltför mycket påmissionärsverksamheten. Men en sådan vore ytterst viktig, det vill jag betona.Till slut, herr ordförande, berörde från en intressant sak som jag inte har hört kommenterasytterligare och som möjligen skulle kunna bollas över till somen fråga. var, om jag uppfattade det rätt, inne på att det kanskebehövs en ny skyddsform vid sidan av de gängse immaterialrättsligaskyddsformerna. Man kan ju genom patent-, varumärkes- och mönsterskydd skyddaen del. Men vi har hört här att det inte riktigt går att skydda vissasaker som är mer av kunskapskaraktär. Frågan är om detta är något som det kundevara av intresse att fundera vidare på. Det är förstås svårt att veta hur ensådan figur skulle se ut. Men skulle man kunna hitta någon modell för ettskydd? Patentsystemet har förstås som sådant sina brister. Patenten kom framför . Då växte systemet fram i takt med den utveckladeindustrialismen. Det var ju tillverkningsindustri och sådant. Sedan har manförsökt anpassa den, men det är en långsam anpassning. Det vore intressant attse om det finns utrymme för en ny variant av immaterialrättslig skyddsform. Jagtror att jag kan sätta punkt där.Ordföranden: Den frågan tycker jag att vi bollar över direkt till ClaesSandgren. Det är ju ofta så att det är en komplicerad process fram till enpatentsökning. finns det risk för att man röjer idéer osv. Skulledet kunna finnas någon enklare ny form av skydd där så tror jag att det skullevara till fördel.Claes , professor: En enklare form av skydd som har övervägts - och somfinns i nästan alla länder utom - är ju det här med s.k. bruksmönster.Det gäller enklare uppfinningar. Men jag uppfattade inte att det var det somUlrik efterlyste. Det gällde snarare någon sorts nytt slags skydd förmjuk kunskap. är det så att vi har väldigt många skyddsformer. Om mankombinerar de olika skyddsformer som finns - här har ju nämnts 8 §marknadsföringslagen, och det finns också annan lagstiftning - så är jagtveksam till om det behövs fler skyddsformer. Jag vill faktiskt peka på detallra mest fundamentala vad gäller att ge skydd åt företag. Det är juvarumärket. Vi har inte talat så mycket om det här. Tanken med varumärket är juatt det skall representera det samlade anseende och den samlade goodwill ochkvalitet som företaget står för. Då blir man mindre sårbar om en nyckelpersonlämnar företaget. Varumärket, som ju ofta sammanfaller med firmanamnet, är enskyddsform. Så jag tror nog att det behov som FR talade om i viss utsträckningkan tillgodoses genom ett mer målmedvetet utnyttjande av varumärken.Carl-Anders Ifvarsson, : Jag delar uppfattningenatt varumärkessystemet går att utveckla ytterligare. Det är egentligenförvånande att det inte är ännu mer utnyttjat. Jag glömde bort att i mitt förrainlägg kommentera det som nämnde inledningsvis beträffandevarumärkesskyddet. Då pekade han på ett slags kompetensförlust som han ansågatt vi hade gjort genom den här utlokaliseringen till Söderhamn.Ja, PRV har gjort en kompetensförlust, för det är inte många som är bereddaatt följa med i flytten. vill jag dock säga att vi har varit väldigtframgångsrika med att nyrekrytera. Rekryteringsomgången när det gälleratt nyrekrytera folk till den nya varumärkesavdelningen i är nästanavslutad. Vi har, tycker jag, lyckats få fram människor med mycket god allmänkompetens. Det gäller både jurister och andra befattningshavare. Men det ärsjälvklart att det blir en svacka här. En del kompetens går förstås förlorad.Den går kanske inte förlorad för det svenska samhället, för personerna i frågahar ju gått vidare till att jobba med de här frågorna på andra håll isamhället. Men för vår verksamhet blir det en svacka. Jag har ändå godaförhoppningar, det vill jag gärna få sagt här, att vi skall kunna återhämta ossfrån denna svacka och fungera på ett bra sätt så att vi även på detta områdeskall kunna ge högkvalitativ service.Sedan vill jag också beträffande Utility Model, alltså bruksmönsterskydd,säga att det egentligen inte är det jag syftar på. Det är rätt uppfattat. Jagär själv - och detsamma gäller PRV - tveksam till behovet av att införa ensådan enklare skyddsform som ju innebär en ytterligare konkurrensbegränsningutan att direkt verka tillföra några nya värden i form av industriellutveckling osv. I varje fall hjälper det nog inte de här kunskapsföretagen inågon nämnvärd utsträckning. Det är ju så att säga en enklare tekniskskyddsform.Rune (): Det är intressant att diskutera det här med patentskyddetoch hur det kan utvecklas. Men jag skulle vilja ställa en annan fråga så att niinte försvinner innan vi så att säga försvinner. När man tittar på de nyakunskapsföretagen; finns det då där möjligen något behov av att på något sättändra upphovsrättslagen? Där handlar det ju väldigt mycket om att skydda detsom man har gjort och det som man är på väg att släppa ut. Är det något där somni tycker att det skulle vara angeläget att diskutera här innan vi slutar?Christina , doktorand: Upphovsrättslagen skyddar hur man harframställt något, inte innehållet i framställningen. Det betyder, om vi gårtillbaka till den här franchise-manualen som jag nämnde förut, att dennaskyddar hur du har skrivit; att det kommer ett ?och? och sedan ett kommateckeneller vad det nu är för något. Men den skyddar inte idéinnehållet. Det är enavgränsning som är oerhört viktig när det gäller t.ex. informationsfriheten.Det är något som i alla fall jag tycker att man skall värna.Ordföranden: Då går vi vidare i listan, och jag hemställer att ni försöker atthålla det så koncentrerat som möjligt så att alla kommer till tals. Jag harLeif , , som näste talare.Leif , : Tack, herr ordförande! Det har pratatsväldigt mycket om intellektuellt kapital, marknadskapital, strukturkapital osv.Det är alldeles uppenbart att det händer saker och ting ute i verkligheten . Vi kom in på detta med supplement till redovisningar. Detta sprider sigväldigt snabbt. Jag kan nämna två exempel från det företag som jag själv harmin hemvist i, . Där ser vi nu regelmässigt till att den vanligafinansiella redovisningen kompletteras med uppgifter om nyckeltal som gällerden här världen. Det är också glädjande att det här uppmärksammas utomlands. sitter en av våra representanter med i Security Exchange Commission i USA.Där tar man väldigt allvarligt på den här frågan. Jag vill bara nämna detta.Det pågår alltså ett arbete i väldigt många företag, och det går väldigtsnabbt. Man ser också hur det här materialet utvecklas och blirbättre och bättre kvalitativt. Då blir också de här nyckeltalen lättare ochlättare att definiera.När man skall värdera humankapital är det ju inte riktigt lika enkelt. Jagtänker på det exempel som nämnde med den här bilarbetaren som kommed den fantastiska idén som gjorde att processen kunde snabbas upp. När hanhar lämnat av den idén, kan man säga att han egentligen borde få ny kunskap såatt han skulle kunna tillföra företaget ytterligare strukturkapital. Frågan ärom vi inte har en av våra utmaningar där. Hur skall vi få möjligheter attförnya kunskaperna hos våra medarbetare ute på företagen?Det är ju svårt att aktivera sådana investeringar. Men man kan tänka sig bygger upp de här fonderna i förhand som en spegel mot att kunskapernaminskar hos de anställda. Då har man möjligheter att komma i gång och göra denhär förnyelsen regelbundet. Det skulle kunna gå, men då behöver vi ettskattesystem som hjälper näringslivet att komma i gång i den här världen, dvs.som gör det möjligt för företagen att bygga upp fonder för framtidainvesteringar i kunskap. Det gäller t.ex. när behovet av den här fantastiskadatamaskinen uppstår. Då skulle man ha möjlighet att ta upp den sidan också.Det här verkar vara på gång i andra länder, men jag har inte sett någradefinitiva förändringar här.Ordföranden: Då går ordet till från SvenskaRevisorssamfundet.Martin , : Tack för det, herr ordförande! Jagrepresenterar här de konservativa revisorerna. Först skulle jag vilja säga attdet inte är så konstigt att revisorer är konservativa. De skall ju tillämpa denlagstiftning som redan finns. Jag vill påminna om att årsredovisningslagen ännuinte har tillämpats. Men jag skulle ändå vilja kommentera det konkreta exempelsom har varit uppe med den här datamaskinen och med programutvecklingskostnaderoch utbildningskostnader. Ett råd till Per skulle möjligen kunnavara att byta revisor. Jag är nämligen helt övertygad om att det finnsrevisorer som skulle mena att det här är aktiverbara tillgångar. Världen äralltså inte svart och vit.Jag hade inte tänkt beröra vad som har varit. Det är inte det vi är här föratt diskutera. Vi är här för att diskutera vad som skall komma. Utgångspunktenkan då vara: Vad är egentligen redovisning? Vi hörde av att det ären kombination av teori och praktisk erfarenhet från verkligheten. Jag skulletill detta möjligen vilja lägga en tredje punkt, nämligen att det också ärpolitik. Då menar jag politik i ordets vidaste bemärkelse. Jag tror att det ärviktigt att uppehålla sig vid frågan om vad redovisning är. Vi hörde av SörenWallin att det är en återspegling av hela verkligheten. Har man denutgångspunkten så tror jag att man får stora problem. Jag är inte riktigt säkerför egen del på att det är det som är redovisningens utgångspunkt.Men om man ändå tar den utgångspunkten så kan man råka ut för ett antalfrågeställningar som dyker upp. Skall man utgå från ett ekonomiskt synsätteller skall man utgå från ett juridiskt synsätt? Där uppfattar jag att det sker en svängning mot ett mer ekonomiskt synsätt. Ett exempel på det är attvi under vissa förutsättningar kan tillåta och aktivera leasingkontrakt.Jag ser inte riktigt den skillnad som skulle göra att man inte kan tänka sigandra, motsvarande aktiveringsmöjligheter när det gäller andra typer avtillgångar även om man inte har äganderätt till dem - under vissaförutsättningar som sagt.Ett annat problem som berörde var att anställda kan sluta. Detär helt riktigt. Men det är också en verklighet att datamaskinen kan kraschadag två. Vad gör vi med datamaskinen i så fall? Jo, vi utrangerar den urredovisningen. Jag ser det inte som helt främmande att man skulle kunna hasamma synsätt om en anställd slutar. Det normala är väl trots allt att deanställda är kvar i verksamheten och genererar intäkter. Jag ser alltså inteatt det skulle finnas något hinder mot att matcha detta om man så vill.Detta för mig fram till den tredje punkten, nämligen att det i mycket är enfråga om vad vi vill i det här sammanhanget. Där vill jag varna för att manförsöker hitta på några specifikt svenska lösningar. Jag tror att det ärviktigt att vi följer den internationella utveckling som finns på det härområdet. Den för i sig väldigt mycket positivt med sig även om den också kan haen del nackdelar på vissa områden.Men det finns en del grundproblem, som jag ser det, när man skall föra inimmateriella tillgångar eller humankapital i redovisningen. Ett sådant problemär: Är detta mätbart? Och är det realiserbart? Här tror jag att det krävsväldigt mycket mer utvecklingsarbete innan vi är så långt framme att vi kan tadet steget - om vi skall ta det steget.Sedan vill jag närma mig det här med årsredovisningen. Den består av fleradelar. För egen del är jag inte helt övertygad om att vi enbart skall titta påbalans- och resultaträkning i det här sammanhanget. Jag kan se en del problem.Jag ser det som att vi kanske skall begränsa syftet med resultat- ochbalansräkningen till att gälla det som är mätbart och det som kanske är dettraditionella syftet; alltså att mäta kapitalet på ett eller annat sätt och dåur ett borgenärsperspektiv. Men det kan finnas andra delar i redovisningen därden här informationen bättre hör hemma. Jag menar att det är viktigt att denförs till den totala årsredovisningen på ett eller annat sätt - inte minst föratt det är centralt att vi faktiskt får en jämförbarhet på det här området.Även om det är förtjänstfullt och bra att det utvecklas nyckeltal på en radolika ställen så får vi inte den jämförbarhet som är nödvändig.Min slutsats är att det behövs en översyn på det här området, men jag trorinte att man skall begränsa den till att enbart gälla de hårda delarna avårsredovisningen.Margareta , : ställdefrågan om det går att mäta mjuka värden eller mjuka tillgångar. Vi menarbestämt att det går. görs det en mängd olika mätningar ute i företag ochorganisationer. Men man har väldigt svårt att tolka dem. Jag tror att enbättre standardisering av mätningen och nyckeltalen kan vara en väg att nå framtill detta. Det vore värdefullt.Ordföranden: Då går ordet till från Föreningen , Föreningen : Att det finns ett behovav att förbättra det här tror jag är klart. I såg man det tidigt . Den mest kända genomgång som jag känner till är den s.k.Jenkinsrapporten.