bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Avgiftsunderlaget utgörs avsumman av inkomster av anställning, efter vissa kostnadsavdrag, och inkomsterav annat förvärvsarbete till den del summan understiger 7,5 förhöjdabasbelopp. Allmän pensionsavgift betalas inte av den som vid årets ingång harfyllt och inte heller av en försäkrad vars inkomster för året understiger24 % av basbeloppet.PropositionenEnligt vad som anförs i propositionen har reglerna för beräkning avpensionsgrundande inkomst inte anpassats med hänsyn till att det införts enallmän pensionsavgift, och allmänna egenavgifter. Därigenom har enskillnad uppstått mellan hur avgifter enligt lagen om socialavgifter respektivelagen om allmän pensionsavgift påverkar beräkningen av sådan inkomst.I princippropositionen (prop. 1993/94:250) lämnades frågan om en eventuellavgiftsväxling öppen, och av det skälet lämnades inte något förslag om deallmänna egenavgifternas behandling vid beräkning av pensionsrätt. Samtidigtanfördes att det finns principiella argument för att allmänna egenavgiftergenerellt bör dras ifrån vid beräkning av pensionsgrundande inkomst.Enligt regeringen bör den pensionsgrundande inkomsten och därmed denpensionsrätt som tillgodoräknas vara oberoende av i vilken form olikaoffentliga åtaganden finansieras. Valet mellan finansiering medarbetsgivaravgift eller med allmän pensionsavgift bör sålunda inte påverka denpensionsförmån som tjänas in.Eftersom pensionsförmånerna påverkas av nivån på arbetsgivaravgifterna meninte av nivån på den allmänna pensionsavgiften föreslår regeringen att vidfastställande av pensionsgrundande inkomst ett belopp skall avräknas sommotsvarar den allmänna pensionsavgiften. Till grund för avräkningen skall liggaden slutligt debiterade allmänna pensionsavgiften oavsett om denna betalaseller ej. Förslaget förutsätter eller betingas enligt regeringen inte av eneventuell avgiftsväxling inom ramen för ålderspensionssystemet.Enligt vad som anges i propositionen innebär förslaget att denpensionsgrundande inkomsten kommer att skilja sig från bruttoinkomsten. Vidareinnebär det att den pensionsgrundande inkomsten för den vars inkomster avanställning och annat förvärvsarbete är lägre än eller något överstigerförmånstaket reduceras jämfört med om dagens regler bibehålls.Förslaget innebär också att den pensionsgrundande inkomsten för dem med högainkomster inte kommer att reduceras. Detta är dock enligt regeringen en effektav intjänandetaket för pensionsgrundande inkomst.Utskottets bedömningRegeringens förslag i denna del har inte föranlett några motionsyrkanden.Utskottet biträder förslaget om avdrag för den allmänna pensionsavgiften framhålla följande.Avsikten är att det reformerade ålderspensionssystemet skall finansieras medålderspensionsavgifter som motsvarar den pensionsrätt som tjänas in. Detinnebär att avgifterna skall uppgå till av pensionsgrundande inkomsteroch pensionsgrundande belopp. Den allmänna pensionsavgiften, som betalas av denenskilde, tas ut av pensionsgrundande inkomster.Frågan hur ålderspensionsavgifterna slutligen skall tas ut respektive fördelasmellan arbetsgivare och de enskilda är ännu inte avgjord.En höjning av den allmänna pensionsavgiften utan kompensation i lönehänseendeskulle få till följd att de pensionsgrundande inkomsterna sänks ytterligaregenom avdraget för den allmänna pensionsavgiften. Detta påverkar i sin turpensionernas storlek. För att undvika att så sker är det enligt utskottet avstörsta vikt att det går att finna en lösning som beaktar effekterna av ändratavgiftsuttag på pensionsunderlaget.Vissa gränser för intjänande av pensionsrätt (avsnitt 8.3)PropositionenEnligt 11 kap. 2 § AFL är anställningsinkomster från en ochsamma arbetsgivare inte pensionsgrundande. Enligt 11 kap. 3 § AFLgäller att den sammanlagda inkomsten av aktiv näringsverksamhet måsteuppgå till minst detta belopp för att vara pensionsgrundande. Nämndabegränsningar har införts av administrativa skäl. Någon motsvarande begränsninggäller däremot inte för socialförsäkringsersättning m.m.I propositionen föreslås att nuvarande regler i AFL om minsta belopp för atten viss inkomst skall betraktas som pensionsgrundande skall överföras i principoförändrade till det reformerade ålderspensionssystemet. Tillfälligaförvärvsinkomster av verksamhet som inte bedrivs självständigt och vissaforskarstipendier (s.k. ) skall dock inte varapensionsgrundande om inte har uppgått till 1 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet biträder regeringens förslag om vissa gränser för intjänande avpensionsrätt.Pensionsgrundande beloppAllmäntMed ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystem uppstår ett behov av särskildkompensation i pensionshänseende för sådan frånvaro från arbetsmarknaden sominte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Exempelvis föräldrar medsmå barn avstår ofta helt eller delvis från att förvärvsarbeta och får därvidvidkännas inkomstförluster. Även om föräldrapenningförmånen kommer att utgörapensionsgrundande inkomst i det reformerade ålderspensionssystemet, kommer iett livsinkomstbaserat pensionssystem varje inkomstbortfall att påverkapensionsutfallet.Mot bakgrund härav föreslås i propositionen att utöver faktiska inkomsteräven vissa fiktiva inkomster skall grunda rätt till pension. För sådanainkomster skall fastställas s.k. pensionsgrundande belopp.Pensionsgrundande belopp skall enligt förslaget beräknas för den som har småbarn (s.k. barnår), för studier med studiemedel, för plikttjänstgöring(militärtjänstgöring eller motsvarande) och för förtidspensionärer medantagandepoäng.MotionI motion Sf35 yrkande 4 av m.fl. (mp) begärs - om yrkande 3avslås - beslut att pensionsrätt skall beräknas på bakomliggande inkomster fördem som uppbär sjuk- eller arbetslöshets-ersättning m.m.Utskottets bedömningEnligt de av antagna riktlinjerna skall, såvitt gäller sjukpenningoch dagpenning från arbetslöshetskassa - förutom för ersättningens faktiskabelopp - pensionsrätt dessutom tillgodoräknas för en fiktiv inkomst motsvarande10 % av den inkomst upp till respektive tak som legat till grund förersättningen. För rehabiliteringspenning skall den fiktiva inkomsten vara 5 %.Vidare skall enligt riktlinjerna garantipensionen avräknas mot tjänstepensionermen inte mot kapitalinkomster eller pensioner från frivillig individuellpensionsförsäkring. I princippropositionen anfördes principiella invändningarmot att kollektiva och privata pensionslösningar behandlas olika vidavräkningen av garantipensionen. Det aviserades därvid att frågan skulle bliföremål för särskilda överväganden i den fortsatta beredningen av reformen.De fortsatta övervägandena har därefter resulterat i bedömningen attgarantipensioner inte bör avräknas mot tjänstepensioner. Detta beräknas medföraatt de årliga utbetalningarna av ålderspension ökar betydligt. Mot bakgrundhärav har regeringen ansett att pensionsgrundande belopp inte skall beräknasför bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom m.m., vilket samtidigtinnebär en betydande administrativ förenkling.Utskottet anser att det är principiellt betydelsefullt att garantipensioneninte avräknas mot tjänstepensioner. Eftersom det inte finnsekonomiskt utrymme för att dessutom föreslå att pensionsgrundande belopp skalltillgodoräknas på bakomliggande inkomst vid sjukdom och arbetslöshet får detenligt utskottets mening godtas att något förslag om bakomliggande inkomst vidsjukdom och arbetslöshet inte läggs fram. Utskottet, som konstaterar attsjukpenning, arbetslöshetsersättning m.m. även i det nya systemet föreslås varapensionsgrundande, avstyrker med det anförda motion Sf35 yrkande 4.Ålderspensionsrätt för förtidspensionärer (avsnitt 9.2-9.5)Gällande ordningFörtidspension kan enligt AFL utges från folkpensioneringen och försäkringenför tilläggspension (ATP). Om förtidspensionären före förtidspensionstillfällethar tillgodoräknats pensionspoäng för ATP har han eller hon rätt tilltilläggspension i form av förtidspension som motsvarar ålderspension beräknadpå grundval av dessa pensionspoäng.Under vissa förutsättningar har emellertid förtidspensionären rätt till entilläggspension som beräknas med beaktande av s.k. antagandepoäng för tidenfrån pensionsfallet fram till 65-årsåret. Antagandepoängen beräknas antingen påden genomsnittliga pensionspoängen fr.o.m. fram tillpensionstillfället, varvid man bortser från hälften av dessa år, eller pågenomsnittet av de två högsta pensionspoängen närmast föredet år då pensionsfallet inträffade. Det för den försäkrade fördelaktigastealternativet används.Antagandepoängen jämte de pensionspoäng som tillgodoräknats för år föreförtidspensionsfallet läggs därefter till grund för beräkningen avförtidspensionens storlek. Ålderspension utges med i princip samma belopp somden tidigare utbetalade förtidspensionen.PropositionenEnligt de av antagna riktlinjerna för ålderspensionsreformen skallförtidspensionärer, som enligt de nuvarande reglerna uppbär förtidspensionberäknad på antagandepoäng, tillgodoräknas pensionsrätt i det reformeradeålderspensionssystemet enligt en särskild ordning som är avsedd att ge enkompensation i ålderspensionshänseende enligt i huvudsak samma principer somtillämpas i dag.I propositionen föreslås att försäkrade, som enligt reglerna i AFL uppbärtilläggspension i form av förtidspension beräknad på grundval avantagandepoäng, skall tillgodoräknas ett särskilt pensionsgrundande beloppbaserat på en fiktiv, antagen inkomst (antagandeinkomst) fram t.o.m. 64 årsålder.Regeringen gör bedömningen att de föreslagna reglerna endast böravse tiden fram till dess reformerade regler om förtidspension träder i kraftår . Förslag om närmare utformning av långsiktiga regler för ål-derspensionsrätt för förtidspension skall enligt propositionen lämnas i sambandmed förslag om reformerade förtidspensionsregler. Vid utformningen av dessaregler om pensionsrätt kommer enligt regeringen olika lösningar att prövas.Beräkningen av antagandeinkomsten föreslås ske genom att antagandepoängen,med tillägg för en poäng, multipliceras med det för det året gällande förhöjdaprisbasbeloppet. Pensionsgrundande belopp för antagandeinkomst skalltillgodoräknas för fram t.o.m. det år då den försäkrade fyller 64år och som han eller hon uppbär förtidspension beräknad med ledning avantagandepoäng.För en försäkrad som för en viss månad uppburit hel förtidspension skallenligt förslaget det pensionsgrundande beloppet utgöra en tolftedel avantagandeinkomsten. För den som under en månad uppburit partiell förtidspensionskall pensionsgrundande belopp tillgodoräknas med motsvarande andel av entolftedel av antagandeinkomsten. För den som under uppburit helförtidspension kommer det pensionsgrundande beloppet således att motsvara helaantagandeinkomsten. Vidare kommer den som vid sidan av förtidspensionen harpensionsgrundande förvärvsinkomster att kunna tillgodoräknas pensionsrätt ävenpå dessa inkomster.Det föreslås vidare att när förtidspension enligt den nordiska konventionenom social trygghet skall beräknas med proportionering av antalet framtidaförsäkringsperioder (år med antagandepoäng) skall vid beräkning avpensionsgrundande belopp motsvarande proportionering i stället göras avantagandeinkomsten.I fall då förtidspensionen är samordnad med arbetsskadelivränta föreslårregeringen att livräntan skall vara pensionsgrundande till sitt bruttobelopp.Om förtidspensionen är helt samordnad med livräntan och den s.k.antagandeinkomsten är högre än livräntan, skall den försäkrade tillgodoräknasden överskjutande delen som pensionsgrundande belopp. Är förtidspensionenendast delvis samordnad med livräntan skall detta gälla den samordnade delen.Enligt vad som anges i propositionen får förslaget, på samma sätt som enligt denuvarande reglerna, vissa konsekvenser för en icke EU/EES-medborgare somflyttar tillbaka till sitt hemland under tid då han uppbär bådearbetsskadelivränta och en med denna samordnad förtidspension. Den utomlandsbosatte tillgodoräknas då hela antagandeinkomsten som pensionsgrundande belopp,eftersom bruttolivräntan inte är pensionsgrundande. I propositionen hänvisastill två kommittébetänkanden, Den framtida arbetsskadeförsäkringen (SOU1998:37) och Ohälsoförsäkringen - Trygghet och aktivitet (SOU 1997:166), vilkaär föremål för beredning inom . Enligt regeringen kanresultatet av beredningen av utredningsförslagen komma att påverka de nuaktuella reglerna för samordning.I propositionen lämnas vidare förslag om pensionsrätt för pensionsgrundandeersättning som betalas ut för förfluten tid.Slutligen föreslås att förtidspensionärer som redan har förtidspension ellersom framöver kommer att nybeviljas förtidspension enligt nuvarande regler i AFLskall tillgodoräknas pensionsrätt för barnår enligt samma regler som gäller förandra försäkrade.Något förslag om pensionsrätt för barnår för den som kommer att beviljasförtidspension enligt reformerade regler läggs däremot inte fram i dettasammanhang. Frågan om utformning av förtidspensioneringen är, somnämnts, föremål för fortsatt beredning.Utskottets bedömningUtskottet, som konstaterar att regeringens förslag i denna del inte harföranlett några motionsyrkanden, biträder förslagen om ålderspensionsrätt förförtidspensionärer.Vad gäller den kommande utformningen av ålderspensionsrätt vid förtidspensionenligt ett reformerat förtidspensionssystem kan nämnas att utskottet ibetänkande 1997/98:SfU11 har godkänt regeringens förslag till ett reformeratförtidspensionssystem. Utskottet anförde bl.a. att de föreslagna riktlinjernaborde tolkas så att det inte endast är det utgående förtidspensionsbeloppet somskall vara ålderspensionsgrundande. Utifrån en sådan tolkning hade utskottetinget att erinra mot regeringens förslag om riktlinjer för ålderspensionsrättför förtidspension. Utskottet tillstyrkte därför förslaget.Pensionsrätt för plikttjänstgöring (avsnitt 10)PropositionenSedan den 1 juli 1995 regleras skyldighet att tjänstgöra inom totalförsvaretoch att i samband därmed genomgå grundutbildning i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt. Därutöver kan kvinnor frivilligt genomgå militärgrundutbildning, vilket regleras i lagen (1994:1810) ommöjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längregrundutbildning. Totalförsvarsplikt gäller för varje svensk medborgare samt förutländsk medborgare som är bosatt i och kan fullgöras som värnplikt,civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Såväl värnplikt som civilplikt omfattargrundutbildning, repetitionsutbildning, beredskapstjänstgöring ochkrigstjänstgöring. Den allmänna tjänsteplikten innebär enbart en skyldighet atttjänstgöra med höjd beredskap.I propositionen föreslås att pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöringskall tillgodoräknas en försäkrad som genomgår grundutbildning enligt lagen omtotalförsvarsplikt. Förslaget innebär att grundutbildning förtotalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt eller civilplikt skall grunda rätttill ålders-pension. En kvinna som enligt lagen 1994:1810 skrivits in förvärnplikt eller civilplikt skall anses genomgå utbildning enligt lagen omtotalförsvarsplikt. Eftersom endast de som genomgår grundutbildning skall kunnatillgodoräknas pensionsgrundande belopp kommer enligt vad som anges ipropositionen yrkes- eller reservofficersutbildning inte att ge pensionsrätt.För att pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring skall tillgodoräknaskrävs enligt förslaget att tjänstgöring under grundutbildning har pågått underminst utan mellankommande beslut som innebär att utbildningenavbryts. Vid bedömningen om villkoret om minst 120 dagars tjänstgöring äruppfyllt skall hänsyn tas endast till dagar för vilka dagersättning enligtlagen om totalförsvarsplikt har betalats ut. Förslaget innebär att så snartantalet dagar överstiger 120 skall i princip beaktas vidtillgodoräknandet av pensionsgrundande belopp.Under förutsättning att den totalförsvarspliktige har uppfyllt kravet påminst 120 dagars tjänstgöring skall vederbörande tillgodoräknas ettpensionsgrundande belopp som, för som grundutbildning enligt lagen omtotalförsvarsplikt har fullgjorts och för vilken dagersättning har uppburits,motsvarar av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för samtligaförsäkrade under för vilka det fastställts sådan inkomst, delad med 365.För att tillgodoräknat pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring skallpåverka storleken på den pension som faktiskt skall betalas ut skall enligt vadsom anges i propositionen krävas att ett s.k. förvärvsvillkor är uppfyllt.Regler för uppfyllande av förvärvsvillkoret redovisas nedan i avsnittetPensionsrätt för barnår.Utskottets bedömningFörsvarsutskottet har i sitt yttrande starkt ifrågasatt förslaget attpensionsrätt inte skall tillgodoräknas personer som genomgår yrkes- ellerreservofficersutbildning. Enligt försvarsutskottet borde dessa kategorierrimligen inte exkluderas från pensionsrätt under sin utbildning. Att avformella skäl utesluta dem för att de uppbär värnpliktsförmåner understudietiden och inte studiemedel anser inte utskottet vara rimligt.Försvarsutskottet anser att det borde gå att hitta lösningar som när det gällerpensionsrätt ger större rättvisa mellan olika grupper som studerar påhögskolenivå. En lösning vore att beräkningen av det pensionsgrundande beloppetsker på samma sätt som för dem som gör grundutbildning med stöd av plikt.Försvarsutskottet förordar att frågan noggrant prövas i det fortsatta arbetetmed pensionsreformen.Huvudprincipen i det reformerade pensionssystemet är att pensionen skallgrunda sig på en persons förvärvsinkomster under livet. Från denna principskall avsteg endast kunna göras i samband med vissa studier, plikttjänstgöringsamt för föräldrar till små barn. anser att det inteutan mycket tungt vägande skäl bör göras ytterligare avsteg frånhuvudprincipen. är därför inte berett att förordaatt pensionsrätt skall kunna tillgodoräknas personer som genomgår yrkes- ochreservofficersutbildning. I den mån denna kategori studerande uppbärstudiemedel med studiebidrag kommer utbildningen att grunda rätt till pension idet reformerade systemet.Utskottet har emellertid erfarit att den som genomgår yrkes- ochreservofficersutbildning erhåller vissa ickeskattepliktiga ersättningar enligt officersförordningen (1994:882). Eftersomdet framtida ålderspensionssystemet skall bygga på livsinkomstprincipen börinkomster som normalt är att jämställa med lön eller liknande också utgöragrund för en pensionsrätt. Frågan om den ersättning som utges enligt nämndaförordning bör vara skattepliktig och därmed pensionsgrundande bör lämpligenoch i första hand övervägas inom ramen för Genomförandegruppens arbete.Utskottet förutsätter att detta kan ske utan någon särskild åtgärd frånriksdagens sida.Med detta påpekande biträder utskottet regeringens förslag om pensionsrättför plikttjänstgöring.Pensionsrätt för barnår (avsnitt 11)PropositionenÅr för vilka pensionsgrundande belopp för barnår skall tillgodoräknasI propositionen föreslås att pensionsgrundande belopp för barnår skall kunnatillgodoräknas fr.o.m. det år barnet föds t.o.m. det år då barnet fyller treår. Om barnet är fött under någon av månaderna fårpensionsgrundande belopp för barnår beräknas fr.o.m. det år då barnet uppnårett års ålder t.o.m. det år då barnet fyller fyra år.Enligt vad som anförs i propositionen är det barnets faktiska ålder som äravgörande för om föräldern skall kunna tillgodoräknas pensionsgrundande beloppför barnår. När det gäller adoptivbarn kan konsekvensen därför i vissa fall bliatt pensionsgrundande belopp för barnår tillgodoräknas under ett mindre antalår än vad som är fallet beträffande biologiska barn, nämligen då adoptionenäger rum först sedan barnet uppnått något eller ålder. Regeringenanser att pensionsgrundande belopp för barnår bör tillgodoräknas bara för småbarn, dvs. barn som inte har uppnått fyra alternativt ålder. Enligtregeringen förefaller det främmande att ett barn som kommer till ålder skulle ge adoptivföräldrarna kompensation ipensionsrättshänseende under de fyra därpå följande åren. Bl.a. av det skäletföreslås inte någon särordning för adoptivbarn.Villkor för tillgodoräknande av pensionsgrundande belopp för barnårRegeringen föreslår att pensionsgrundande belopp för barnår skall kunnatillgodoräknas föräldrar till barn i de aktuella åldrarna. Med föräldrar skalllikställas särskilt förordnade vårdnadshavare och personer som med socialnämndstillstånd har tagit emot ett utländskt barn i syfte att adoptera det. Den somskall tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår måste enligt förslagetunder det aktuella året ha uppnått men får inte ha fyllt 65 år.Som villkor skall vidare gälla att en förälder under hela det aktuella årethar varit bosatt i och försäkrad för inkomstgrundad ålderspension här.Även barnet skall ha varit bosatt i . För barnets födelseåreller, om barnet har avlidit under ett aktuellt år, skall krävas att barnetvarit bosatt i landet under den del av året som barnet har levt. Utländskaadoptivbarn skall för ankomståret anses uppfylla kravet på bosättning hela åretom de har varit bosatta i från ankomsten och resten av året.Det krävs enligt förslaget att föräldern under minst halva året haft denrättsliga vårdnaden om och bott tillsammans med barnet. Enligt vad som anges ipropositionen skall kortare avbrott i sammanlevnaden inte innebära att rättentill pensionsgrundande belopp för ett barnår går förlorad.För ett och skall endast en av föräldrarna kunna tillgodoräknaspensionsgrundande belopp för barnår. Det skall även gälla om föräldrarna harflera gemensamma barn. Om båda föräldrarna uppfyller villkoren för att kunnatillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår, skall de gemensamt kunnavälja vem av dem som skall tillgodoräknas detta. Görs ingen anmälan om sådantval, skall den förälder tillgodoräknas beloppet som för det aktuella året harlägst pensionsunderlag, exklusive barnårsrätten.Såvitt gäller kravet på bosättning i framhålls i propositionen attett sådant krav inte kan upprätthållas gentemot en person som omfattas avförordning 1408/71 och som arbetar i . En sådan person skall ansesförsäkrad för inkomstgrundad ålderspension och skall behandlas på samma sättsom personer som är försäkrade på grund av att de är bosatta i . För attundvika att en person, som kommer hit från ett EU/EES-land för att arbeta underendast och sedan återvänder till sitt hemland, får tillgodoräknasig pensionsgrundande belopp för barnår skall endast den som under helaintjänandeåret varit försäkrad för inkomstgrundad ålderspension vara berättigadtill pensionsgrundande belopp för barnår.Överlåtelse av rätten att tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnårI propositionen föreslås att en försäkrad som för ett visst barn är ensamberättigad till pensionsgrundande belopp för barnår under vissa förutsättningarskall kunna överlåta rätten att tillgodoräknas detta pensionsgrundande belopptill annan försäkrad. Sådan överlåtelse skall kunna ske till barnets andraförälder eller, om denne är avliden, till en styvförälder.När det gäller överlåtelse till den andra föräldern skall enligt förslaget enförälder som ensam uppfyller villkoren kunna överlåta rätten till den andraföräldern, om det enda skälet till att den föräldern inte uppfyller villkorenär att han eller hon inte bott tillsammans med barnet minst halva året. Detskall dock krävas att den mottagande föräldern bott tillsammans medbarnet i inte obetydlig omfattning samt inte uppfyller villkoren för atttillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår för något annat barn.Föräldern bör enligt propositionen anses ha bott tillsammans med barnet i inteobetydlig omfattning om föräldern har haft barnet hos sig t.ex. varannan helgoch på sommaren.Beräkning av pensionsgrundande belopp för barnårI propositionen föreslås att för den som skall tillgodoräknas pensionsgrundandebelopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknas enligt det av trealternativa beräkningssätt som i det enskilda fallet ger det mest förmånligautfallet. De tre alternativen är1. en utfyllnad till den enskildes pensionsgrundande inkomst året förebarnets födelse,2.