bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — Länderna skall ha enfungerande marknadsekonomi som kan möta konkurrens och marknadskrafter inom EU.Det förutsätts också att landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ettmedlemskap.Det bör enligt utskottets uppfattning vara en prioriterad uppgift för detsvenska biståndet till Öst- och att underlättaanpassningsprocessen i kandidatländerna och dela med sig av sina färskaerfarenheter av medlemskapsförhandlingar. Den framtida utmaningen innebär att iännu högre grad fokusera på det som är direkt relevant i ett EU-perspektiv.Stödet bör också utformas så att och integreras närmare ieuropeiska samarbetsstrukturer.EU-utvidgningen är nära förknippad med den omvandling som pågår isamarbetsländerna. Stödet till omvandlingsprocessen är viktigt för attEuropaintegrationen och EU-utvidgningen skall bli framgångsrika och för attmöta människors förväntningar om en gemensam säkerhet och ökad välfärd, såväl imedlemsländerna som i andra länder. Samarbetsländernas utveckling mot en socialmarknadsekonomi är en förutsättning för anpassning till EU och ett framtidamedlemskap samt ett närmande till europeiska samarbetsstrukturer. Utskottetinstämmer sålunda i vad regeringen anfört om vikten av att ge de socialafrågorna högre prioritet.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens yrkande 1, rörandeinriktningen av ett nytt treårsprogram för utvecklingssamarbetet med Central-och för . Vad utskottet anfört ovan synes ligga väli linje med motionärernas önskemål. Utskottet anser därför motionerna U40 (m)yrkandena 1 och 2 och U45 (fp) yrkande 1 (delvis) besvarade med vad ovananförts.I motion U40 (m) yrkande 5 (delvis) motsätter sig motionärerna att även ettsärskilt anslag (?Östersjömiljarden?) har inrättats för att viaStatsrådsberedningen användas för insatser i närområdet. Samtliga stödinsatserbör på sedvanligt sätt ingå i det normala budgetarbetet och bli föremål för deavvägningar som gör, heter det i yrkandet.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. har anslagit1 miljard kronor för att lyfta fram betydelse för tillväxtoch sysselsättning i . Östersjömiljarden kompletterar det reguljärasamarbetet, framför allt genom att ge större möjlighet till investeringar.Ansvaret för dessa medel överfördes från Statsrådsberedningentill Närings- och . Utskottet konstaterar attÖstersjömiljarden därmed är föremål för den normala budgetbehandling sommotionärerna efterlyser.Inriktningen av Östersjömiljarden är annorlunda än för det ordinarieutvecklingssamarbetet, men i praktiken finns vissa gemensamma arbetsfält.Utskottet vill därför, i anslutning till vad regeringen anför i propositionen,betona vikten av samråd inom sådana områden.Utskottet avstyrker därmed motion U40 (m) yrkande 5 (delvis).I kommittémotion U43 (mp) behandlas stöd till denfortsatta europeiska integrationen. I motionens yrkande 2 finner man Sverigesstöd för kandidatländernas EU-medlemskap mycket olyckligt, då det kan leda tillatt ett folk pressas in i EU mot dess vilja. I yrkande 3 vill man att stödetskall frikopplas från ländernas medlemskapsansökan. I yrkande 6 förespråkas attSverige skall bevaka östländernas intressen, snarare än EU:s, i dessaförhandlingar.Av vad utskottet ovan anfört om vikten av en fortsatt europeisk integration,politisk såväl som ekonomisk och social, följer att utskottet inte delarmotionärernas åsikt. Stödet till de öst- och centraleuropeiska staternassträvanden mot ett fullvärdigt deltagande i europeiska samarbetsstrukturer äroch skall vara ett centralt moment i samarbete med dessa länder. Deländer som har sökt medlemskap i unionen har gjort det pågrundval av demokratiskt fattade beslut. Det vore utskottet främmande attifrågasätta eller underminera legitimiteten i dessa ställningstaganden.Sveriges stödåtgärder bör inte frikopplas från det faktum att dessa länderansökt om medlemskap i unionen. De öst- och centraleuropeiska ländernasönskemål att bli medlemmar i är en hörnsten i byggandet av nya europeiskasamarbetsstrukturer. De länder som redan har ansökt om medlemskap bör enligtutskottets uppfattning ges aktivt svenskt stöd i den processen. De som integjort det bör på annat sätt uppmuntras att delta i det europeiska samarbetet.Utskottet noterar vidare att regeringen vid ett flertal tillfällen aviseratsin ambition att hjälpa kandidatländerna med att underlättaanpassningsprocessen och dela med sig av sina färska erfarenheter avmedlemskapsförhandlingar. Också i propositionen görs sådana utfästelser.Utskottet välkomnar detta.Utskottet avstyrker motion U43 (mp) yrkandena 2, 3 och 6.Samarbetets huvudområdenEnligt propositionens yrkande 2 vill regeringen att fastställer målenför utvecklingssamarbetet med till- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Vidare vill man att ett jämställdhetsperspektiv skall prägla hela samarbetet.Utskottet tar i detta avsnitt endast ställning till den övergripande frågan ommålen för samarbetet. Specifika frågeställningar behandlas på annan plats,under avsnitten om respektive delmål.Utskottet konstaterar inledningsvis att de fyra mål för utvecklingssamarbetetsom fastställdes av har haft hög relevans underinnevarande samarbetsperiod. Detta är en av de viktigaste slutsatserna av denutredning som lämnade sitt betänkande till regeringen (Ds1997:75).Att bidra till en framgångsrik utvidgning av EU och att aktivt främjamedlemskap för de ansökande samt att ytterligare integreraRyssland och i europeiska samarbetsstrukturer har under de senaste årensatt sin prägel på hela utvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet konstaterar att de fyra gällande målen för samarbetet istor utsträckning överensstämmer med de krav som EU har uppställt förmedlemskap, de s.k. Köpenhamnskriterierna. Den europeiska integrationens storabetydelse återspeglas alltså mycket tydligt i de av fastlagda målenför samarbetet. Av vad utskottet på annan plats i detta betänkande anfört omvikten av en fortsatt integration följer att det, såsom regeringen ipropositionen förespråkar, finns starka skäl att behålla de nu gällande fyramålen.Utskottet vill understryka vikten av att utvecklingssamarbeteutformas på ett flexibelt sätt, så att det fortlöpande kan anpassas till desnabba förändringarna i . De övergripande målen församarbetet bör dock, för vinnande av konsekvens och tydlighet, varalångsiktiga. som de fyra målen är riktgivande för verksamheten utgörde också huvudområden inom vilka samarbetet bedrivs. Flexibiliteten bör finnasi val av samarbetsländer, sektorer, instrument och kanaler. För att uppnå denönskvärda kombinationen av långsiktighet och flexibilitet, måstemålsättningarna enligt utskottets uppfattning sålunda kompletteras av noggrannapreciseringar beträffande valet av insatser. Detta betonas också iutvärderingen, Ds 1997:75.Det är därför glädjande att regeringen i propositionen utförligt diskuterardessa frågor.Valet av insatser bör enligt regeringen styras av fyra faktorer:- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana områden som underlättarEstlands, , och medlemskap i samt vidare integreraRyssland och i europeiska samarbetsstrukturer. Att inom varjehuvudområde fokusera utvecklingssamarbetet med kandidatländerna på insatser somunderlättar integrationsprocessen i EU skall ses som en högsta prioritet. Förde baltiska länderna framstår åtgärder för att underlätta uppfyllandet av deekonomiska kriterierna som angelägna, liksom samarbete inom det rättsliga ochinrikes området, det s.k. tredjepelarområdet. Den kartläggning av det nordiskastödet på tredjepelarområdet till de baltiska länderna som toginitiativ till och som har genomförts är ett viktigt hjälpmedelför samordning av fortsatta insatser. För samtliga fyra kandidatländer iÖstersjöområdet behövs vidare omfattande åtgärder på miljöområdet för att kunnauppfylla . När det gäller samarbetet med och iförsta hand och övriga stater i f.d. i andra hand, skall insatserutformas så att de befrämjar Europaintegrationen.- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer där har enkomparativ fördel, dvs. där den svenska resursbasen är särskild efterfrågad.Detta är fallet beträffande lantmäteri/fastighetsregistrering, system- ochinstitutionsuppbyggnad inom den sociala sektorn, lokalt och regionaltsjälvstyre, skatte- och statistikområdet, miljöområdet särskilt avseende vattenoch avloppsrening, energiområdet samt beträffande kärnsäkerhet och strålskydd.- Stödet skall koordineras med EU och andra finansiärer. Koordineringen ochsamordningen med andra aktörer är avgörande för ett effektivt ochresultatorienterat samarbete. Detta gäller särskilt stödet tillkandidatländernas EU-integration, där det finns en uppenbar risk för att fleraaktörer dras till samma samarbetssektorer utifrån kommissionens identifikationav prioriterade sektorer.- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer som är av särskildbetydelse för den regionala utvecklingen i Östersjö- och Barentsområdena.Frågan om jämställdhet i östsamarbetet har fått ökad uppmärksamhet de tvåsenaste åren. I enlighet med riksdagsbeslut skall allt samarbetemed utgå från ett jämställdhetsperspektiv. Detta är enfråga som måste få genomslag i alla verksamhetsområden.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att målen för samarbetemed Öst- och bör kvarstå oförändrade. Den nära kopplingen till dekriterier som är styrande för är enligt utskottets mening enviktig faktor, som säkerställer långsiktig relevans. De fyra kriterier somregeringen vill lägga till grund för valet av enskilda insatser bildar enligtutskottets uppfattning en god utgångspunkt i strävan efter nödvändigflexibilitet. Utskottet vill i sammanhanget särskilt framhålla vad regeringenanfört om vikten av att prioritera insatser som bidrar till att öka säkerheteni Östersjö- och och till att skapa en ekonomiskt dynamisk regioni norra det anförda tillstyrker utskottet regeringens yrkande 2, rörande målen förutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Skapandet av en säkerhetsgemenskapI kommittémotion U41 (v) yrkande 7 ifrågasätts det rimliga iatt bidra till stärkandet av det militära försvaret i de baltiska länderna.Miljöpartiet är också - kommittémotion U43 (mp) yrkande 1 - kritiskt till attsäkerhetssamarbetet har en militär profil. I två motionsyrkanden förespråkasatt skall främja de baltiska staternas ambitioner att bli medlemmar iNato (U40 (m) yrkande 3 och U45 (fp) yrkande 1 (delvis)).Det säkerhetsfrämjande samarbetet är en hörnsten i svensk Östersjöpolitik. Ipropositionen ges också en tämligen utförlig beskrivning av detta.Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , ochLitauen men omfattar även vissa projekt i övriga delar av Central- ochÖsteuropa. Regeringen understryker att en utveckling av samarbetet medRyssland, inklusive , och med är en självklar del i detsäkerhetsfrämjande arbetet.Det säkerhetsfrämjande stödet är i hög grad inriktat på att bygga upprelationer mellan institutioner i och samarbetsländerna. Vidare syftarsamarbetet till att stärka den regionala samhörigheten, överbrygga politiska,kulturella och sociala klyftor samt stärka förtroendet mellan länderna.Sveriges säkerhetsfrämjande stöd till utvecklas i enmiljö där många länders bilaterala samarbete flyter in i och samverkar medmultilaterala verksamheter som oftast deltar i, främst inomförberedelsearbetet för berörda länders framtida inträde i eller närmaresamarbete med Europeiska unionen men även inom Partnerskap för fred (PFF) ochNato. Samarbete sker även med och med (), Internationella migrationsorganisationen (IOM) och FN:sutvecklingsprogram (UNDP) samt med regionala multilaterala program medanknytning till Östersjöstaternas råd och Barentsrådet.Militär personal i de baltiska länderna har sin bakgrund i ett auktoritärt,icke-demokratiskt tänkande. Det saknas traditioner av ett folkligt förankrattotalförsvar, inklusive ett modernt civilförsvar. Utvecklingen av ettnationellt totalförsvar med demokratisk styrning är därför en viktigangelägenhet, till vilken kan lämna betydande bidrag. bistår debaltiska staterna och i upprättandet av en långsiktig planering avrespektive totalförsvar med utgångspunkt i principer om demokratisk kontrolloch folklig förankring. Svensk officersutbildning återspeglar vår syn påförsvarets roll i ett öppet samhälle och, när det gäller ledarskapsutbildning,individens rättigheter och ansvar i en demokrati. Som en naturlig del av dennautbildning ingår undervisning i det folkrättsliga regelverket. stöderutbildning av baltiska officerare vid svenska militärhögskolor. lederäven en styrgrupp för upprättande av en baltisk försvarshögskola i ,Estland.Med utgångspunkt i den svenska totalförsvarsmodellen avser regeringen attfortsatt stödja sådana insatser inom totalförsvarets område som bidrar tillutvecklingen av demokratiskt kontrollerade försvarsorganisationer och enfördjupad säkerhetsgemenskap.Riksdagen har tidigare haft anledning att ta ställning till principerna fördetta samarbete. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till vad detsammansatta utrikes- och försvarsutskottet anfört i betänkande 1996/97:UFöU1:Sverige bör fortsatt lämna stöd till de baltiska ländernas uppbyggnad av för ensjälvständig stat normala säkerhetsfunktioner. Detta bör ske i nära samarbetemed övriga bidragande länder. Vi bör hjälpa till att stärka civilasäkerhetsfunktioner som rättsväsen, civilförsvar, gräns- och kustbevakning,räddningstjänst, miljöskydd och därvid också uppröjning efter tidigaresovjetisk militär verksamhet, t.ex. minröjning. Inom det militära området börsamarbetet bidra till bättre demokratisk kontroll av försvaret och kunnaomfatta ett brett spektrum av åtgärder såsom utbildningsinsatser, rådgivning,samövningar och samverkan inom PFF-ramen samt krigsmaterielexport.Krigsmaterielexport till de baltiska länderna skall dock, liksom till allaandra stater, prövas i särskild ordning från fall till fall. Det måsteemellertid stå helt klart att inte militärt kan garantera de baltiskaländernas säkerhet.I samma betänkande utpekade det sammansatta utskottet uppbyggandet av baltiskaförsvarsmakter under demokratisk kontroll som ett särskilt viktigtsamarbetsområde.Utskottet gör ingen annan bedömning beträffande det säkerhetsfrämjande stödettill de baltiska staterna. Utskottet instämmer i vad regeringen i propositionenanför om vikten av att främja en säkerhetsgemenskap i Östersjöregionen.Stärkandet av de baltiska staternas territoriella integritet är ett svensktsäkerhetspolitiskt intresse.Utskottet delar regeringens bedömning - bör fortsatt stödja insatserinom totalförsvarets område som bidrar till utvecklingen av demokratisktkontrollerade försvarsorganisationer och en fördjupad säkerhetsgemenskap.Utskottet avstyrker därmed motionerna U41 (v) yrkande 7 och U43 (mp) yrkande 1.De baltiska staternas säkerhet kan enligt utskottets uppfattning främsttillgodoses genom en fortsatt integration i , i första hand genom ett EU-medlemskap. Utskottet har på annan plats i detta betänkande uttalat sig om vadSverige som medlem av EU kan och bör göra för att främja de baltiska staternasintressen därvidlag.Natos egen utvidgningsstudie stipulerar att utvidgningen skall tahänsyn till den politiska och säkerhetspolitiska utvecklingen i hela ,vara del av en bredare europeisk säkerhetsarkitektur grundad på verkligtsamarbete i hela , tjäna syftet att bevara ett odelat och undvikanya skiljelinjer samt kompletteras av en parallell utveckling av förhållandettill . Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet har konstaterat,senast i betänkande 1996/97:UFöU1, att en utvidgning som äger rum under dessaförutsättningar, och därmed integrerar ett antal demokratier i Central- ochÖsteuropa, kommer att kunna bidra till att öka den politiska stabiliteten iEuropa. Utskottet delar denna bedömning.Enskilda ansökarländers medlemskap i är en fråga för organisationensmedlemsstater och ansökarlandet i fråga. Utskottet vill i sammanhanget betonavarje lands rätt att själv besluta om utformningen av sin säkerhetspolitik.Utskottet avstyrker motionerna U40 (m) yrkande 3 och U45 (fp) yrkande 1(delvis).Att fördjupa demokratins kulturI ett flertal motionsyrkanden betonas vikten av lokalt och regionalt samarbetesom ett viktigt inslag i ansträngningarna att fördjupa demokratins kultur. Imotion U40 (m) yrkande 5 (delvis) betonas vikten av parlamentariskt samarbeteoch utbyte mellan partier. I den enskilda motionen U46 (s) uppehåller sigmotionärerna vid kontakterna mellan län, kommuner, byar och föreningar. Inomsamarbetet bör finnas utrymme för projekt med denna inriktning, heter det.Också i kommittémotion U44 (kd) yrkandena 1 och 3 betonas det arbete som utförsav föreningar och kyrkor, kommuner och vänorter. Information om hjälpbehovenframhålls som ett viktigt moment. I motion U42 (c) förespråkas att en störreandel av det svenska stödet till Öst- och kanaliseras mellanmyndigheter på regional och lokal nivå.I propositionen understryker regeringen betydelsen av samarbete på lokal ochregional nivå. Detta framhålls som ett mycket viktigt komplement tillutvecklingssamarbetet på central nivå. Det har stor betydelse dels för att detsätter strålkastarljuset på vikten av en fungerande lokal demokrati och lokalförvaltning, dels för att betydande stödinsatser riktas till den lokala ochregionala nivån. Till detta kommer att en omfattande nivåhöjning till följd avEU-medlemskapet måste ske inom flera av de områden som de lokala myndigheternaansvarar för. Svenska insatser via kommuner, län och landsting röner storuppskattning, framför allt då de leder till konkreta förbättringar förmedborgarna i deras vardagsliv på respektive vänort eller vänregion. Ettomfattande länsstyrelsesamarbete mellan svenska län och motsvarigheter i debaltiska staterna förekommer. Det samarbetet gäller huvudsakligenkunskapsöverföring på områden som näringsliv, miljö, lantbruk, bebyggelse,förvaltning, turism och civil beredskap.Under åren 1990-1997 har Sida satsat på detregionala och kommunala samarbetet med . Kostnaden föraktuella projekt beräknas uppgå till . Verksamhetenhar i olika utvärderingar visat sig höra till de bästa stödformerna genom attvara väl fokuserad, ge upphov till breda kontaktytor för ömsesidig utvecklingsamt innebära låga kostnader med hänsyn till utvecklingseffekterna.Regeringen anser det betydelsefullt att fortsatt utnyttjar denkunskap som finns avseende och regional självstyrelse till attutveckla samarbetet på regional och lokal nivå med våra östliga grannar.Regeringen anser vidare att vänorts- och vänregionssamarbetet, inklusivesamarbetet på länsstyrelsnivå, bör fördjupas och utökas. bör också,sägs det i propositionen, agera för att den del av Phare- och Tacisprogrammensom kanaliseras till den decentraliserade nivån, och som spelar en viktig rollför svenska aktörers insatser, ökar.Utskottet delar regeringens allmänna syn på det lokala och regionalasamarbetet. Förankringen och stabiliseringen av demokratin måste ta sinutgångspunkt på lokalplanet, hos de enskilda människorna. bistånd pådetta område bör, som regeringen föreslår i propositionen, ge hjälp tillutvecklingen av kompetenta och demokratiskt legitima kommunala och regionalaförvaltningar i samarbetsländerna.Utskottet har vid ett flertal tillfällen betonat betydelsen avfrivilligorganisationernas arbete. Enligt utskottets mening kompletterarbiståndet genom folkrörelser och enskilda organisationer det bilateralautvecklingssamarbetet i programländerna på ett angeläget och framgångsriktsätt.Regeringen framhåller också de insatser som görs av folkrörelser, kyrkligaorganisationer och företagarföreningar på lokal och regional nivå. Intresset iSverige för att på olika sätt stödja länderna i , framförallt i de baltiska länderna, har varit stort under det senaste decenniet.Enskilda organisationers insatser spelar en stor roll i utvecklingen avdemokratiska samhällen. Det svenska samarbetet på detta område syftar till attstärka organisationerna så att de på allvar kan hävda sig i dialogen medmyndigheter och beslutsfattare i landet. Svenska enskilda organisationer har imånga fall bättre förutsättningar än regeringen och dess myndigheter att stödjaframväxten av det civila samhället. Det är därför värdefullt att stärkasambanden mellan erfarenheter på lokal nivå och nationella kontakter. Samtidigtbör också uppmärksammas myndigheternas förmåga att föra en dialog med landetsintressegrupperingar.Regeringen beslutade att inrätta en försöksverksamhet med stöd genomsvenska partianknutna organ till demokratins uppbyggnad i länder i Central- ochÖsteuropa och i utvecklingsländerna. Samarbetsparterna är i första handpolitiska partier eller närstående organisationer. Regeringen anser att stödetgenom partianknutna organ är ett viktigt instrument för att befästa ochfördjupa demokratins kultur. Enligt nya riktlinjer för stödet från den1 förlängs försöksverksamheten med ytterligare en treårsperiodtill . Verksamhetsmålet är att bistå utvecklingen av ettväl fungerande pluralistiskt partisystem och därmed också samhälletsdemokratisering.Utskottet instämmer i regeringens syn på betydelsen av lokalt och regionaltsamarbete, liksom värdet av mellanfolkliga kontakter via enskildaorganisationer. Utbytet mellan enskilda organisationer är synnerligen viktigtför att sprida kunskap om och förtrogenhet med det demokratiska samhället.Utskottet ställer sig också bakom vad regeringen anfört om samarbete mellanpartier och partianknutna organ. I den fortsatta demokratiseringen avsamhällena i Öst- och är det av fundamental betydelse att skapaförståelse för hur ett pluralistiskt partisystem fungerar. I detta arbete harbåde politiska partier och nationella parlament viktiga roller att spela.Vad gäller informationsbehovet i biståndet har de enskilda organisationernaen särskilt viktig uppgift. Genom närheten till människorna isamarbetsländerna, kan de ofta bättre än andra fånga upp och artikulera debehov, förväntningar och möjligheter som finns i samhället. Utskottet villdärför framhålla de enskilda organisationernas roll som informatörer inombiståndet.Med det anförda anser utskottet motionerna U40 (m) yrkande 5 (delvis), U46 (s),U44 (kd) yrkandena 1 och 3 och U42 (c) besvarade.RättsområdetI motion U45 (fp) yrkande 2 vill motionärerna att aktivt bör stödjautvecklingen på rättsområdet.Regeringen ger i propositionen en ganska utförlig redovisning av ambitionernapå detta område, och föreslår att ett fördjupat samarbete på rättsområdet skallprioriteras i det svenska samarbetet. Området är av vikt såväl för den enskildeindividen som för den ekonomiska utvecklingen och förmågan att attraherautländska investeringar, heter det i propositionen.För de tio länder som har inlett anslutningsprocessen till EU är rättsområdetcentralt i övertagandet av det gemensamma regelverket inom EU. Därför anserregeringen att det är särskilt viktigt att utöka rättssamarbetet med ,, och .