bet · GM01SfU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Tillfällig föräldrapenning utges med 80 %av sjukpenninggrundande inkomst.Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenningkan utges som hel, halv, tre fjärdedels och enfjärdedels förmån.Havandeskapspenning kan utges till blivandemödrar som under graviditetens senare del på grundav arbetets art inte kan fortsätta i sitt vanligaarbete och inte heller kan omplaceras. Förmånenutges tidigast fr.o.m. den sextionde dagen ochlängst t.o.m. den elfte dagen före den beräknadeförlossningen.Havandeskapspenning utges också om en kvinna intefår sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund aven föreskrift om förbud mot arbete underhavandeskap, som har meddelats med stöd av bl.a. 4kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160), om hon intekan omplaceras till annat arbete.Havandeskapspenning utges avsjukpenninggrundande inkomst.PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 2 Föräldraförsäkringanvisar ett ramanslag på 14 829 979 000 kr.Vid anslagsberäkningen har beaktats att anslagetför föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenningfr.o.m. belastas med statliga ålders-pensionsavgifter.I propositionen framhålls att föräldrapenning somutges i samband med barns födelse utgör omkring 80 %av kostnaderna inom föräldraförsäkringen samt attbl.a. förändringar av kompensationsnivån förföräldrapenning (av sjukpenninggrundandeinkomst) liksom utvecklingen av födelsetalet har enavgörande effekt på den sammanlagda utgiften förförsäkringen. Enligt vad som anges i propositionenavser regeringen att återkomma till medförslag om ändring av reglerna för beräkning av densjukpenninggrundande inkomsten, som även ligger tillgrund för beräkning av föräldrapenningförmåner.Av propositionen framgår att födelsetalet harsjunkit från 124 000 barn vid 1990-taletsbörjan till beräknade 88 500 födda barn år 1998.MotionernaModeraternaI motion Sf271 av m.fl. (m) begärs iyrkande 8 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 2 anslå 2 010,9 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.I yrkandena 2 och 3 begär motionärerna beslut omatt kompensationsnivån i föräldraförsäkringen skallutgöra av den sjukpenninggrundande inkomstenfr.o.m. samt att densjukpenninggrundande inkomsten skall beräknas på ettgenomsnitt av de senaste 24 månadernas inkomster ochräknas upp med basbeloppet i stället för medlöneutvecklingen.I motionens yrkande 4 begärs beslut om atthavandeskapspenningen samordnas medsjukpenningförsäkringen fr.o.m. den 1 januari 1999.Motionärerna framhåller möjligheten att taut föräldraledighet före förlossningen.Vidare begärs i yrkande 6 beslut om att införa enavdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader och ettvårdnadsbidrag och i yrkande 9 att riksdagenbeslutar att för till ett nyttanslag Vårdnadsbidrag anvisa 2,4 miljarder kronor.Enligt motionärerna bör vårdnadsbidraget utges med24 med viss uppräkning för åren1995-1998.I motion Sf214 av m.fl. (m) begärsi yrkande 2 beslut om att införa ett avdrag förstyrkta barnomsorgskostnader och ett vårdnadsbidrag.KristdemokraternaI motion Sf255 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 14 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 2 anslå 697 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att garantidagarna skall slopas och attsjukpenninggrundande inkomst skall beräknas på desenaste två årens inkomst, inklusivesemesterersättning och skattepliktiga förmåner.Vidare anser de att garantibeloppet skall höjas till120 kr per dag och att förbarn skall återinföras. De begärvidare att skall besluta att till ett nytt anslag Vårdnadsbidraganvisa 4 miljarder kronor.I samma motion yrkande 10 begärs förslag ominförande av vårdnadsbidrag, som enligt motionärernaskall vara skattepliktigt och uppgå till maximalt av basbeloppet per månad.CenterpartietI motion Fi210 av m.fl. (c) begärs iyrkande 12 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 2 anvisa 345 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att kvalifikationsvillkoren försjukpenninggrundande inkomst skall ändras samt attlöneanpassningen skall slopas.FolkpartietI motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkande13 begärs att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 2 anvisa 230 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.I motion Sf283 yrkande 10 av . (fp) finns ett liknande yrkande. Motionärernaanser att fusk och överutnyttjande av försäkringenkan minska genom att får 50miljoner kronor för fuskbekämpning. Vidare ansermotionärerna att ersättningsnivån förmamma/pappamånaderna skall höjas och garantidagarnaavskaffas.I motion A811 av m.fl. (fp) yrkande5 begärs ett tillkännagivande om att ersättningen imamma/pappamånaderna bör höjas till av densjukpenninggrundande inkomsten.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att samtliga de frågor som tasupp i motionerna tidigare åtminstone vid någottillfälle behandlats av utskottet, bl.a. ibetänkandet 1997/98:SfU1.Vad först gäller frågan om ersättningsnivån iföräldraförsäkringen anser utskottet i likhet medtidigare att en rimlig ersättningsnivå inte börunderstiga av förmånsgrundande inkomst. måste förbättringar inomföräldraförsäkringen tills vidare anstå då deaviserade höjningarna av barnbidragen år 2000respektive bör genomföras innan andraförbättringar av det ekonomiska familjestödet kankomma i fråga. Utskottet kan därför inte ställa sigbakom krav på en höjd nivå för mamma/pappamånaderna.När det gäller motionsförslagen om att beräknasjukpenninggrundande inkomst dels på ett genomsnittav de senaste 24 månadernas inkomster med uppräkningmed basbeloppet, dels med tillägg försemesterersättning och skattepliktiga förmåner harutskottet ovan under utgiftsområde 10 avvisat sådanaförslag. Utskottet finner inte skäl att inta annanståndpunkt såvitt avser föräldraförsäkringen.Vad gäller åtgärder för att utnyttja fusk ochöverutnyttjande av försäkringen vill utskottet,liksom under utgiftsområde 10, hänvisa till attförsäkringskassorna fått förbättrade utrednings- ochkontrollmöjligheter genom de ändringar i AFL somträtt i kraft . Några ytterligareåtgärder är nu inte påkallade.Vad gäller frågan om samordning mellansjukförsäkringen och havandeskapspenningen anserutskottet, i enlighet med tidigare ställningstagande(bet. 1997/98:SfU1) att en sådan åtgärd innebär attgravida kvinnor som av olika anledningar inte kanutföra sina arbetsuppgifter kan komma att missgynnasi förhållande till andra gravida kvinnor. Eftersomarbetsförmågan i dessa fall inte kan anses nedsattpå grund av sjukdom är de enligt utskottet inteberättigade till sjukpenning. De är i ställethänvisade till att använda sig av möjligheten attvara lediga med föräldrapenning. Utskottet kandärför inte förorda en sådan samordning.Vad gäller kravet på ett återinförande avvårdnadsbidraget anser utskottet, liksom vid densenaste behandlingen av frågan i betänkande1997/98:SfU1, att vårdnadsbidrag urjämställdhetssynpunkt är ett steg i fel riktning.Utskottet avstyrker därför såväl att vårdnadsbidragsom avdrag för styrkta barnomsorgskostnader införs.Beträffande garantidagarna i föräldraförsäkringenframställs krav både om att slopa dagarna och om atthöja garantibeloppet. Utskottet anser i likhet medvad utskottet anförde i betänkande 1997/98:SfU1 attgarantidagarna för förvärvsarbetande föräldrarfungerar som en förlängning av den tid som de kanvara hemma i samband med barnets födelse. Det ärenligt utskottet inte heller ovanligt attgarantidagarna sparas för att användas under barnetsuppväxt, inte minst i samband med inskolning ibarnomsorgen eller i . Utskottet finnermed hänsyn härtill inte skäl att föreslå attgarantidagarna skall slopas.Inte heller finner utskottet skäl att föreslåriksdagen en höjning av garantibeloppet. Utskottetkonstaterar att det nuvarande beloppet visserligenhar varit oförändrat men anseratt de aviserade höjningarna av barnbidragen börgenomföras innan andra förbättringar av detekonomiska familjestödet kan komma i fråga.När det gäller frågan om ett återinförande avkontaktdagarna, som slopades fr.o.m. den 1 juli 1995i syfte att bidra till saneringen av statensfinanser, anser utskottet att det, utöver deaviserade höjningarna av barnbidragen, saknasekonomiskt utrymme för ytterligare utgifter inomutgiftsområdet. Utskottet kan därför inte ställa sigbakom ett krav om att återinföra kontaktdagarna.Denna uppfattning gav utskottet även uttryck för ibetänkande 1997/98:SfU1.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Med hänsyn härtill ochdå utskottet inte har kunnat ställa sig bakommotionsyrkanden i skilda delfrågor biträderutskottet regeringens förslag och avstyrkermotionerna Sf271 yrkandena 2-4, 6, 8 och 9, Sf214yrkande 2, Sf255 yrkandena 10 och 14, Fi210 yrkande12, Fi211 yrkande 13, Sf283 yrkande 10 och A811yrkande 5.A 3 UnderhållsstödGällande ordningSyftet med det nya systemet med underhållsstöd sominfördes är dels att genomförabesparingar, dels att från principiell synpunkttydliggöra föräldrarnas ekonomiska ansvar ochgarantera barnet en rimlig försörjning. Det nyasystemet ersatte från nämnda tidpunkt systemet medbidragsförskott (inkl. det förlängdabidragsförskottet) och det särskilda bidraget tillvissa adoptivbarn.Underhållsstöd lämnas med högst per månadoch barn.För det underhållsstöd som lämnas till barnet skallden förälder som inte bor tillsammans med barnetvara återbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten är utformad som en vissprocent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett grundavdrag på 24 000 kr.Procentsatsen för fastställande avåterbetalningsbelopp är för ett barn , för tvåbarn för varje barn och för tre barn perbarn. Den totala procentsatsen ökar med 1procentenhet för varje ytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten skall omprövas årligenoch fastställas utifrån senast tillgängliga taxeringefter grundavdraget på 24 000 kr.PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 3 Underhållsstödanvisar ett ramanslag på 2 473 miljoner kronor.I propositionen tas bl.a. upp frågan om ettinförande av bestämmelser i underhållsstödet sombygger på principer som återfinns istudiemedelssystemet. Utskottet återkommer tilldenna fråga nedan (avsnittet Motioner med anknytningtill utgiftsområde 12).I propositionen framhålls att Riksförsäkringsverketansett att några genomgripande förändringar av detnya underhållsstödssystemet inte bör göras nueftersom systemet endast varit i gång en kortperiod. Regeringen delar denna uppfattning.Regeringen avser dock att fortsätta analysarbetetoch noga följa underhållsstödets kostnadsutveckling.Regeringen anser emellertid att det är angelägetatt två förslag till regeländringar redan nuföreläggs . Regeringen föreslår därför attkravet i 13 § lagen (1996:1030) om underhållsstödatt den bidragsskyldige skall delges meddelande omansökan om underhållsstöd skall slopas fr.o.m. den1 januari 1999.Vidare föreslås fr.o.m. samma tidpunkt en ändringav övergångsbestämmelserna till lagen omunderhållsstöd. Sistnämnda förslag är enkomplettering av tidigare lagändringar om i vilkaärenden en socialförsäkringsnämnd skall besluta(prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8, rskr.1997/98:153).Slutligen gör regeringen bedömningen att tiden föröverlämnande av fordran till kronofogdemyndigheten ivissa fall bör förlängas från två till fem månader.Detta skall ske genom en ändring avindrivningsförordningen (1993:1229).MotionernaKristdemokraternaI motion Sf255 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 14 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 3 anvisa 250 miljoner kronormer än regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 12 begärs beslut om attförbehållsbeloppet vid fastställande avåterbetalningsskyldighet för underhållsstöd börhöjas från till 48 000 kr.FolkpartietI motion Fi211 av m.fl. (fp) begärsi yrkande 13 att beslutar att till anslaget A 3 anvisa 30 miljonerkronor mindre än vad regeringen föreslagit.I motion Sf283 av m.fl. (fp)finns i yrkande 10 ett liknande yrkande. Enligtmotionärerna kan anslaget minska med 30 miljonerkronor genom att , dvs. anslaget B2 utgiftsområde 10, erhåller förfuskbekämpning.Utskottets bedömningVad gäller åtgärder för att motverka fusk ochöverutnyttjande av försäkringen vill utskottet,liksom under utgiftsområde 10 hänvisa till attförsäkringskassorna fått förbättrade utrednings- ochkontrollmöjligheter genom de ändringar i AFL somträtt i kraft . Några ytterligareåtgärder är nu inte påkallade.Frågan om höjt grundavdrag/förbehållsbelopp varföremål för utskottets behandling i betänkande1997/98:SfU1. Utskottet framhöll då attgrundavdragets storlek är en av de faktorer som styrutgiftsutvecklingen inom området. Med ett lägregrundavdrag betonas också alla föräldrars ansvar attbidra till sina barns försörjning. Utskottet ansågatt då pågående utvärderingav underhållsstödet borde avvaktas.Riksförsäkringsverket har därefter avlämnatrapporten till barn med särlevandeföräldrar - redovisning vad avser systemetstillämpning (RFV anser 1998:2) och rapportenUnderhållsstöd till barn med särlevande föräldrar -en utvärdering av det nya underhållsstödet (RFVanser 1998:3). Rapporterna har remissbehandlats.I rapporten 1998:2 lämnas, utöver viss statistiskinformation, förslag till vissa förändringar iregelsystemet bl.a. ett slopande av kravet att denbidragsskyldige skall delges meddelande om ansökanom underhållsstöd och att tiden för överlämnande avfordran till kronofogdemyndigheten bör förlängastill . Enligt harde nya reglerna påtagliga fördelar jämfört medreglerna för bidragsförskott. Reglerna är enklareoch tydligare, vilket bl.a. innebär att föräldrarnavid t.ex. en förestående separation kan överblickade ekonomiska förpliktelserna. Även föradministrationen finns fördelar genom att kopplingentill de civilrättsliga reglerna om underhållsbidraghar bortfallit.I 1998:3 redovisasberäkningar som gjorts för att studera vilkaeffekter en höjning av fribeloppet från 24 000 krtill får för såväl statens kostnader somför de bidragsskyldiga. Beräkningarna visar att ensådan höjning skulle innebära en ökadanslagsbelastning med ca per år.Om höjningen sker i kombination med en justering avprocentsatserna höjs inkomstgränserna för fullåterbetalning för vissa bidragsskyldiga samtidigtsom de sänks för andra. anseratt ytterligare analyser bör göras innan beslut omändrade regler kan fattas.Enligt utskottets uppfattning bör det i avvaktan påRiksförsäkringsverkets analyser inte göras någonändring vad avser förbehållsbeloppet. Utskottetdelar vidare regeringens uppfattning att någragenomgripande förändringar i övrigt avunderhållsstödssystemet inte börgöras eftersom systemet endast varit i gång en kortperiod. Beträffande återbetalning av underhållsstödoch frågan om vilken inkomståterbetalningsskyldighet skall beräknas pååterkommer utskottet nedan under avsnittet Motionermed anknytning till utgiftsområde 12.Utskottet noterar att regeringen avser att följaden fortsatta utvecklingen av underhållsstödet ochhar inget att erinra mot regeringens förslag tillmedelsanvisning respektive förslag tilllagändringar.Utskottet har uppmärksammat att som en konsekvensav den föreslagna ändringen i 13 § lagen omunderhållsstöd kommer hänvisningen i 40 § andrameningen samma lag att bli obehövlig. Utskottetföreslår därför en ändring av denna paragraf sominnebär att den andra meningen slopas.Med denna ändring och med hänsyn till att utskottetinte har kunnat ställa sig bakom motionsyrkanden iskilda delfrågor biträder utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf255 yrkandena 12och 14, Fi211 yrkande 13 och Sf283 yrkande 10.A 4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerPropositionenEnligt från gällande bestämmelser ilagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn lämnas bidrag med per barn.Bidraget administreras av ochde allmänna försäkringskassorna. förinternationella adoptioner () räknar med att ca 1000 adoptivbarn skall komma till år 1999.Regeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen till A 4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på24 miljoner kronor.MotionernaI motion Sf255 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 14 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 4 anvisa merän vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 13 begärs beslut om nyaregler för internationella adoptioner. Eftersom dengenomsnittliga kostnaden för en adoption är ca91 per barn anser motionärerna att bidragetskall höjas till per barn.I motion Sf233 av ()begärs ett tillkännagivande om en översyn avbidraget vid internationella adoptioner. Kostnadenför en normal internationell adoption uppgår enligtmotionären till ca . Hon anser attekonomin inte bör få avgöra om ett barnlöst parskall kunna adoptera eller inte.Utskottets bedömningBeträffande motionsförslagen om höjning av bidragettill internationella adoptioner anser utskottet attdet inte finns något ekonomiskt utrymme för enhöjning av bidraget. Utskottet vill emellertid,liksom vid behandlingen av frågan föregående år (sebet. 1997/98:SfU1), hänvisa till att enligt sininstruktion särskilt skall följa utvecklingen avkostnaderna för adoptioner av utländska barn. Medhänsyn härtill tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf255 yrkandena 13och 14 och Sf233.A 5 BarnpensionerPropositionenBarnpension betalas ut till barn varsfar eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Förbarn som går i grundskola, gymnasium eller liknandekan barnpensionen förlängas och betalas ut t.o.m.juni månad det år barnet fyller 20 år.I propositionen föreslås att tillanslaget A 5 Barnpensioner anvisar ett ramanslag på967 miljoner kronor.Från anslaget bekostas barnpension frånfolkpensioneringen. skall AP-fondeninte längre omfatta andra utgifter änålderspensionsbetalningar. Utgifterna förbarnpension i form av ATP flyttas därför över tillstatsbudgeten och redovisas från denna tidpunktunder anslaget A 5.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnPropositionenFrån anslaget bekostas vårdbidrag till förälder medhemmavarande barn som är i behov avsärskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätttill vårdbidrag beaktas även merkostnader på grundav barnets sjukdom eller handikapp. För barn somnormalt vistas på institution eller enskilt hemgenom samhällets försorg kan, för den tid barnetvistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalasferievårdbidrag.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill basbeloppet och hel förmån utgör avbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Viss del av vårdbidraget kan fastställas som enskattefri ersättning för merkostnader. Om heltvårdbidrag fastställts utan att merkostnaderbeaktats kan dessutom merkostnadsersättning utges ommerkostnaderna uppgår till avbasbeloppet. Fr.o.m. kanvårdbidrag beviljas i de fall det enbart är fråga ommerkostnader samt i vissa fall även utges vid längresjukhusvistelse (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:SfU1,rskr. 1997/98:111). Den del av vårdbidraget somavser merkostnader är inte pensionsgrundande.I propositionen föreslås att tillanslaget A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnanvisar ett ramanslag på 1 789 066 000 kr.Enligt vad som anges i propositionen belastasanslaget för vårdbidrag, utom den del som avsermerkostnadsersättning, med statligaålderspensionsavgifter.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.A 7 Pensionsrätt för barnår (nytt anslag)PropositionenEnligt vad som anförs i propositionen har anslagettillkommit med anledning av det nyaålderspensionssystemet. I ett livsinkomstbaseratålderspensionssystem kommer varje inkomstbortfallatt påverka pensionsutfallet. Pensionsgrundandebelopp för barnår skall därför kunna tillgodoräknasför vissa år då barnen är små.För förälder som tillgodoräknas pensionsgrundandebelopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknasför . En statlig ålderspensionsavgift om18,skall beräknas på det pensionsgrundandebeloppet. Det är denna avgift som skall belastaanslaget.I propositionen föreslås att tillanslaget A 7 Pensionsrätt för barnår anvisar ettramanslag på 3 108 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.Utskottets samlade bedömning rörandeutgiftsområde 12Som redovisats i det föregående har fastställt ramen för utgiftsområde12 till 39 , dvs. i enlighet medregeringens förslag.Utskottet konstaterar att de ställningstagandenutskottet ovan gjort beträffande de olika anslageninom utgiftsområdet innebär att dessa ryms inomutgiftsramen.Motioner med anknytning till utgiftsområde12BarnbidragMotionernaI motion Sf232 av m.fl. (mp) yrkande5 stöder motionärerna förslaget om höjningar avbarnbidragen men begär ett tillkännagivande om atten konsekvensanalys av ett höjt och beskattatbarnbidrag inom samma kostnadsram bör genomföras.I motion Sf236 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att, när ekonomiskt utrymmeges, pröva frågan om en förlängning av barn/studiebidraget att gälla även de tre sommarmånadernadet år tonåringen fyller . Motionärernaframhåller att utgifterna för en familj medtonårsbarn inte minskar under sommaren.Utskottets bedömningBarnbidrag, som utges med ett belopp lika för allabarn, omfördelar resurser mellan familjer utan barnoch familjer med barn. Vidare sker en omfördelningmellan hög- och låginkomsttagare genom att skattbetalas i relation till inkomst sombidraget betalas ut lika för alla barn.Utskottet kan inte dela uppfattningen attbarnbidraget skall beskattas. Enligt utskottetsmening skulle en sådan ordning både bryta motprincipen om ett barnbidrag lika för alla barn ochöka rundgången av pengar i systemet och därmed ökaadministrationen. Denna uppfattning gav utskottetuttryck för även i betänkande 1997/98:SfU1.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sf232yrkande 5.Vad därefter gäller frågan om förlängning avbarn/studiebidraget att gälla även de tresommarmånaderna det år tonåringen fyller 16 årkonstaterar utskottet att barnbidrag utges t.o.m.det kvartal under vilket barnet fyller 16 år.Förlängt barnbidrag utges om barnet studerar vidgrundskola eller deltar i viss annan motsvarandeutbildning fr.o.m. kvartalet efter det att barnethar fyllt t.o.m. den månad eleven slutförutbildningen eller avbryter studierna. Barnbidragoch förlängt barnbidrag utges så länge den unge gåri den obligatoriska skolan. Även om bidrag undersommarmånaderna skulle vara ett behövligt tillskotttill familjens ekonomi ser utskottet ingastatsfinansiella möjligheter att föreslå detta.Utskottet avstyrker därmed motion Sf236.Föräldrapenning i samband med barns födelseMotionernaI flera av motionerna framförs krav rörandemamma/pappamånaderna, antingen att antalet sådanamånader skall utökas eller att ersättningsnivånskall höjas.I motion So380 av m.fl. (v) begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om en utökad ochkvoterad föräldraförsäkring. Motionärerna anser attersättningsnivån för mamma/pappamånaderna bör höjastill av sjukpenninggrundande inkomst så snartekonomiskt utrymme finns. Målet bör enligtmotionärerna vara en rätt till föräldrapenning under18 månader av tidigare inkomst.Lennart m.fl. (c) anser i motion Sf228yrkande 2 att ersättningsnivån förmamma/pappamånaderna skall höjas till avsjukpenninggrundande inkomst.I motion A801 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om att i framtidenutöka pappamånaden och att förlängaföräldraförsäkringen. Detta skulle enligtmotionärerna ge arbetslösa jobb och minskakostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Ettlikadant yrkande finns i motion A807 yrkande 9 avBirger m.fl. (mp).Även () anser i motion Sf251 attytterligare en pappamånad skall införas.I två motioner framförs krav om generellt utökadföräldraförsäkring liksom om en reformering avföräldraförsäkringen.Kerstin m.fl. (fp) begär i motion Sf256yrkande 2 ett tillkännagivande om en reformeradföräldraförsäkring.