bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — 1) att det inte är tillräckligtatt ingår i den av regeringen aviserade utvidgningen av för-söksverksamheten med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel.I länet borde också bedrivas försöksverksamhet med avskaffad arbetsgivar-avgift för nyanställda ungdomar.Siri () pläderar i motion A58 (yrk. 6) för att antalet försökslänmed friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel utökas till att ävenomfatta län.Owe () vill i motion A44 (yrk. 8) att förutsättningarna för ettförsök med sextimmarsdag i eller kommuner skall utre-das.Bengt () anser i motion A45 (yrk. 5) att eller stödom-rådena 1 och 2 bör bli försöksområden med kortare arbetstid.BakgrundUnder bedrevs försöksverksamhet med friare användning av arbets-marknadspolitiska medel i 28 kommuner och kommundelar. För närvarandebedrivs sådan försöksverksamhet i 19 kommuner och kommundelar samtfr.o.m. även i län.De medel som avsätts för försöksverksamheten får användas otraditionellt,dvs. utan de begränsningar som finns för de olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. I försöksverksamheten i kommuner och kommundelar gällerArbetsmarknadsverkets övergripande mål (effektmål) och verksamhetsmål.Detta innebär bl.a. att försökskommunerna (motsv.) måste uppfylla det s.k.volymmålet. Volymkravet innebär att ett angivet antal personer i genomsnittper månad skall delta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller i yrkesinriktadrehabilitering.Försöksverksamheten i län får bedrivas utan att något volymmålmåste uppfyllas. Där krävs i stället att den reguljära sysselsättningen i länetskall öka till riksgenomsnittet. Vidare skall den totala arbetslösheten i länetminskas så att den vid försöksperiodens slut vid utgången av högstmotsvarar riksgenomsnittet.Utskottets ställningstagandeEnligt propositionen har regeringen för avsikt att utvidga pågående försöks-verksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel. Ut-över de kommuner och kommundelar samt län där försöksverksamheti dag pågår kommer regeringen som framgått tidigare att utvidga försöks-verksamheten till att även omfatta , , ochJämtlands län.I ett stort antal motioner föreslås som framgått ovan att försöksverksam-heten med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel skall utvid-gas ytterligare, såväl geografiskt som innehållsmässigt.Erfarenheterna från den hittillsvarande försöksverksamheten med friareanvändning av arbetsmarknadspolitiska medel är goda på många håll, vilketsåväl utskottet som många motionärer erfarit. Enligt utskottet är det dockviktigt att mer systematiska kunskaper inhämtas om effekterna av försöks-verksamheten innan en ytterligare utvidgning kan övervägas. Utskottet vill isammanhanget peka på möjligheterna att förbättra effektiviteten i de arbets-marknadspolitiska åtgärderna på andra sätt än genom den aktuella försöks-verksamheten. Rimligen bör exempelvis ett förenklat åtgärdssystem och välfungerande arbetsförmedlingsnämnder leda till effektivitetsvinster.Utöver pågående kommunförsök och den försöksverksamhet i länsom regeringen redan beslutat om anser utskottet att det ärtillräckligt att utvidga försöksverksamheten till att omfatta de fyra län somangivits i propositionen. I sammanhanget kan nämnas att bl.a. en rapport frånRiksrevisionsverket (RRV) ligger till grund för utskottets uppfattning.Riksrevisionsverket har i slutrapporten samverkan i arbetsmark-nadspolitiken (RRV 1997:58) redovisat resultatet av en uppföljning ochutvärdering av den försöksverksamhet kring lokal samverkan i arbetsmark-nadspolitiken som regeringen beslutade om . Studien har gjorts påuppdrag av regeringen.RRV:s studie avser försöksverksamheten fram till och med oktober 1997.Resultaten fram till dess tyder enligt RRV på en högre effektivitet i försöks-verksamheten än i de ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Ett syftemed försöken har varit att de skall främja aktivt arbetssökande och övergångtill arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Enligt RRV:s studie har insat-serna i försöksverksamheten lett till arbete i större utsträckning och till åtegång till arbetslöshet i mindre utsträckning jämfört med ordinarie konjunk-turberoende åtgärder. är den offentliga åtgärdskostnaden per delta-gare något lägre än motsvarande kostnad för ordinarie statliga åtgärder.De redovisade resultaten tyder enligt RRV på att en friare resursanvänd-ning för arbetsförmedlingen underlättar lokal samverkan, vilket har medförtökad träffsäkerhet i åtgärdsinsatserna och därmed effektivare resursanvänd-ning. Enligt RRV har emellertid försöksverksamheten haft en alltför begrän-sad omfattning för att det skall vara möjligt att studera förekomsten av inlås-ningseffekter, undanträngningseffekter och effekter på rörlighet, strukturom-vandling och tillväxt. Det går därför inte, framhåller RRV, att utifrån resul-taten från försöksverksamheten dra några säkra slutsatser om i vilken ut-sträckning och på vilket sätt verksamhet med friare resursanvändning pålokal nivå eventuellt bör utökas.Enligt RRV kan man från resultaten av försöksverksamheten inte utan vi-dare dra slutsatsen att försöksverksamheten bör utvidgas. Om beslut emel-lertid skulle fattas om en generell möjlighet till friare resursanvändning börstor vikt läggas vid kontinuerlig uppföljning, betonar RRV.Utskottet anser att någon ytterligare försöksverksamhet med friare an-vändning av arbetsmarknadspolitiska medel än vad som redovisats i proposi-tionen inte bör komma till stånd förrän mer omfattande analyser har gjorts avredan beslutad eller aviserad verksamhet. Som framgått ovan är utskottet inteberett att tillstyrka de motionsförslag om utvidgad försöksverksamhet ellerförsöksverksamhet i andra områden än de av regeringen förordade. Motbakgrund av vad som här har anförts avstyrker arbetsmarknadsutskottetmotionerna A21 (c), A30 (c), A33 (fp), A47 (v), A54 (mp), A14 (s), A15 (s),A25 (s), A28 (s), A49 (s), A438 (s) (delvis), A23 (c), A46 (c) och A58 (fp), iförekommande fall i berörda delar.Utskottet är inte heller berett att tillstyrka något av de förslag om olika ty-per av försöksverksamhet o.d. respektive frizon som föreslås i motionernaA31 (fp), A430 (c), A438 (s) (delvis), Sk609 (m), A44 (v) eller A45 (v).Således avstyrks även dessa motioner.8.5 Regionala tillväxtavtal, m.m.PropositionenRegeringen lägger i propositionen (avsnitt 9.3) fram förslag om att riksdagenskall godkänna ett program för utarbetande av regionala tillväxtavtal. Nyck-eln till ökad tillväxt och sysselsättning finns i företags och företagares för-måga att vidareutveckla och förädla produkter, tjänster och idéer. Uppgiftenför staten och andra offentliga aktörer är bl.a. att medverka till att närings-livsverksamheten får goda förutsättningar. För att främja tillväxt och syssel-sättning krävs ökad anpassning till regionala och lokala förhållanden. Ommer ansvar skall delegeras och möjligheterna till flexibla lösningar på regio-nal och lokal nivå skall bli större ställs dock högre krav på mål- och resultatstyrning och på samordning av insatserna från olika aktörer.Programmet med regionala tillväxtavtal syftar till ökad samverkan mellanorgan som arbetar med tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder påsåväl lokal och regional som central nivå. Den viktigaste förutsättningen föratt bedriva en effektiv regional näringspolitik är enligt propositionen ett välfungerande samspel mellan å ena sidan näringslivets efterfrågan på rådgiv-ning, kompetensförsörjning, riskfinansiering, investeringsstöd m.m. och åden andra det serviceutbud som skilda offentliga aktörer erbjuder.Regeringen avser att erbjuda länsstyrelserna och, i för-sökslänen, självstyrelseorganen, att initiera, driva och samordna arbetet medregionala tillväxtavtal. Statliga myndigheter som bedriver tillväxt- och sys-selsättningsfrämjande verksamhet kommer att få i uppdrag att medverka iöverläggningar kring avtalens innehåll, genomförande och finansiering.Vidare kommer regeringen att ge organ som delvis finansieras med statligamedel möjlighet att medverka i arbetet med tillväxtavtalen. En första uppgiftför de länsstyrelser respektive självstyrelseorgan som avser att vara med, äratt bjuda in det "regionala partnerskapet", dvs. näringsliv, kommuner,landsting, stiftelser, handelskammare, fackföreningar, representanter frånlokala utvecklingsgrupper m.fl., att medverka i arbetet.Tillväxtavtalen skall godkännas av regeringen. Regeringen bedömer att deförsta avtalen kan träda i kraft och gälla . Tid-punkten sammanfaller med inledningen på EG:s nästa strukturfondsperiod.Enligt propositionen bör programarbetet beträffande strukturfondsprogram-men kunna samordnas med utformningen av tillväxtavtal i berörda regioner.Strukturfondsprogrammen behandlas närmare i utskottsbetänkandets avsnitt6.De regionala tillväxtavtalen skall utarbetas stegvis i tre etapper. Under denförsta och andra etappen utförs en analys av regionens starka sidor och svag-heter samt utarbetas ett utkast till program som bl.a. anger mål, prioritering-ar, genomförande och möjlig finansiering. I samband med detta kommerdeltagande aktörer att ha möjlighet att lämna förslag till ändringar i regel-verk, beslutsordningar m.m. i syfte att uppnå ökad flexibilitet vad avserarbetssätt och medelsanvändning inom ramen för avtalen.För de parter som har för avsikt att träffa tillväxtavtal som skall träda ikraft bör etapp ett och två genomföras . Under dentredje etappen genomförs förhandlingar mellan statens företrädare och övrigaaktörer om programmens slutliga innehåll och finansiering. Därefter sluts ettregionalt tillväxtavtal som skall löpa . För tillväxtavtal som skalträda 2000 genomförs etapp tre under år 1999.MotionerTre parti- eller kommittémotioner samt en enskild motion för fram yrkandenrörande regionala tillväxtavtal. anser att regeringens förslag böravslås medan reser invändningar främst mot bristen pålångsiktighet i avtalen. är positivt till förslaget men vill hademokratisk förankring av avtalen på länsnivå. I detta sammanhang behand-las också ett motionsyrkande om näringspolitiskt utvecklingsprogram.Moderaterna anser i motion A20 (yrk. 10) som nämnts att förslaget omregionala tillväxtavtal bör avslås. Partiets främsta invändning är att den för-handlingsprocess mellan län och centralstat som utgör sista steget i avtaletstillkomst är så selektiv att den hotar själva grundvalen för en ekonomi medförutsebara villkor. I stället för den generella stimulanspolitik som partietförespråkar riskerar tillväxtavtalen att leda till att sjunker ännu djupare ner i planeringskulturen.Enligt i motion A47 (yrk. 38) är förslaget om tillväxtavtalett steg i rätt riktning som det illustrerar bristen på demokrati påden regionala nivån. Länsstyrelserna förutsätts vara motor och samordnareför avtalen utom i försökslänen där självstyrelseorganen skall ha dennafunktion. I stället behövs en demokratisk förankring där man tar tillvara denlokala initiativkraften. Länsparlament borde enligt vara dennaturliga politiska nivån i länen. I motion A44 (yrk. 3) framför () likartade synpunkter när han föreslår att folkvalda bör vara i majoritet iden organisation som skall ta fram tillväxtavtalen.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A22 (yrk. 17) att de regionalatillväxtavtalen inte blir tillräckligt långsiktiga. Avtalen är endast tänkta atgälla . Osäkerheten om de framtida förutsättningarna föratt bedriva viss näringsverksamhet blir därmed betydande.Bengt () lägger i motion A45 (yrk. 6) fram förslag om ett närings-politiskt utvecklingsprogram för yttrandeNäringsutskottet anser i sitt yttrande (bilaga 4) att regeringens förslag omtillväxtavtal utgör ett led i en ny regional näringspolitik för tillväxt och syselsättning. Utskottet anser att förutom resultatet i form av ett underskrivettillväxtavtal utgör själva processen som leder fram till avtalet en viktigt delen regional kraftsamling. Processen att utarbeta regionala tillväxtavtal kan geunderlag för ett nytt tillväxtorienterat sätt att tänka i regionerna. ser också positivt på att de deltagande aktörerna kommer att ha möj-lighet att lämna förslag till ändringar i regelverk m.m. i syfte att uppnå ökadflexibilitet i fråga om arbetssätt och medelsanvändning inom ramen för av-talen.Näringsutskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden rörande regionalatillväxtavtal.I en gemensam avvikande mening tillstyrker företrädarna för Moderaternaoch förslaget i partimotion. ochMiljöpartiets företrädare i utskottet tillstyrker i en gemensam avvikandemening förslagen i partimotion respektive motion A44 (v).Kristdemokraternas kommittémotion tillstyrks i en avvikande mening avpartiets representant.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet delar näringsutskottets positiva inställning till rege-ringens förslag om regionala tillväxtavtal. Så som näringsutskottet framhållerkan själva processen när avtalet utarbetas ha stor betydelse för den regionalatillväxten. Den kan leda till att nya kontaktytor växer fram samt stimuleranyföretagande och tillkomsten av nya arbetstillfällen. Arbetsmarknadsut-skottet instämmer vidare i näringsutskottets positiva syn på möjligheterna attlämna förslag om förenklingar i anslutning till utarbetandet av tillväxtavta-len.Påståendet i motion A22 (kd) att de regionala tillväxtavtalen inte skulle haen långsiktig karaktär förefaller utskottet något märkligt. Det måste närmastses som en självklarhet att de regionala tillväxtavtalen skall ses i ett långsitigt perspektiv. Utskottet förutsätter att det i många avtal kommer att ingådelar som avser och ger effekter under betydligt längre tidrymder än enbartden treåriga planerings- och genomförandeperioden. Det är enligt utskottetönskvärt att de regionala tillväxtavtalen ses som en fortlöpande process ochdär strikta avgränsningar mellan olika avtalsperioder undviks så långt möj-ligt.Utskottet vill i sammanhanget också peka på vikten av att de regionala till-växtavtalen samordnas med kommande strukturfondsprogram. När det gällerkraven i motionerna A47 och A44 om demokratisk förankring av tillväxt-avtalen vill utskottet peka på sitt ställningstagande i betänkandets avsnitt 1om direktvalda regionala fullmäktige eller motsvarande.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i likhet med näringsutskottet regering-ens förslag om program för regionala tillväxtavtal (propositionens avsnitt9.3). Motionerna A20 (m), A47 (v), A44 (v) och A22 (kd) avstyrks således.Enligt utskottets uppfattning har förslaget om ett näringspolitiskt utveck-lingsprogram som läggs fram i motion A45 många beröringspunkter medförslaget om regionala tillväxtavtal. Flera av de idéer som motionären förfram i sitt förslag skulle kunna inrymmas i ett regionalt tillväxtavtal. Utskottet är emellertid inte berett att tillstyrka motion A45 (v) utan anser att dennbör avslås av riksdagen.8.6 Regionala kompetensrådPropositionenRegeringen anser att den sysselsättnings- och tillväxtfrämjande verksamhe-ten i varje län bör förstärkas med regionala kompetensråd. Rådens uppgiftskall vara att föreslå kort- och långsiktiga åtgärder med utgångspunkt från ensamlad bild av de regionala utbildningsbehoven. Genom att identifiera områ-den där det råder eller befaras uppstå brist på arbetskraft skall flask-halsproblem kunna motverkas.I de regionala kompetensråden, som också skall bidra till ökad regionalsamverkan, bör enligt propositionen ingå dels företrädare för näringsliv,offentliga arbetsgivare och arbetstagarorganisationer, dels utbildningsanord-nare som ansvarar för dimensionering av och inriktning på utbildningen.Länsstyrelserna som har övergripande ansvar för sektorssamordning ochregional utveckling bör ingå i råden. I försökslänen innefattar detta ävensjälvstyrelseorganen.Regeringen avser att genom ge länsarbetsnämn-derna i uppdrag att tillsammans med ovannämnda parter besluta om vilkenav dessa som skall ha till uppgift att samla relevanta aktörer till regionalakompetensråd.MotionerEnligt m.fl. (s) i motion A28 (yrk. 2) bör i stället förregionala kompetensråd möjligheten undersökas att förlägga verksamhetentill kommunala arbetsförmedlingsnämnder.Owe () förespråkar i motion A44 (yrk. 2) att varje län skall få taställning till behovet av ett regionalt kompetensråd.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar regeringens planer på att förstärka den regionala sam-verkan genom inrättandet av regionala kompetensråd. Genom förbättradekontakter mellan bl.a. arbetsmarknadens parter, arbetsmarknadsmyndigheteroch olika utbildningsanordnare bör bättre balans kunna uppnås mellan efter-frågan och utbud på arbetskraft. Initiativet till att samla berörda aktörer skaligga på länsarbetsnämnden, men utformningen av de regionala kompetens-råden lämnar utrymme för en rad regionala avgöranden. Motionerna A28 (s)och A44 (v) avslås mot denna bakgrund i aktuella delar. Utskottet hemställerAvsnitt 11. beträffande mål och riktlinjer för regionalpolitikenatt med bifall till propositionen i motsvarande del och medavslag på motionerna 1997/98:A19 yrkande 1 i motsvarande del,1997/98:A20 yrkandena 1 i motsvarande del, 2 och 13 i motsvarandedel, 1997/98:A21 yrkandena 1, 16, 22, 28 och 42, 1997/98:A22 yr-kandena 1 i motsvarande del och 7, 1997/98:A30 yrkande 2,1997/98:A33 yrkandena 1 i motsvarande del, 2 i motsvarande del och14, 1997/98:A47 yrkandena 2-6, 18, 30 och 31, 1997/98:A54 yrkan-dena 1-4, 9 och 20 samt 1997/98:A58 yrkande 1 godkänner regering-ens förslag om mål och riktlinjer för regionalpolitiken,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kd)2. beträffande utredning om regionalpolitikenatt med anledning av motionerna 1997/98:A47 yrkande 1och 1997/98:A429 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om tillsättande av en utredning om regionalpolitiken,3. beträffande mål och riktlinjer för den regionala näringspoli-tikenatt med bifall till propositionen i motsvarande del och medavslag på motionerna 1997/98:A19 yrkandena 1 i motsvarande deloch 5, 1997/98:A20 yrkande 1 i motsvarande del, 1997/98:A22 yr-kande 1 i motsvarande del samt 1997/98:A33 yrkande 1 i motsvarandedel godkänner regeringens förslag om mål och riktlinjer för den regi-onala näringspolitiken,res. 7 (m, fp, kd)4. beträffande regelförenklingatt avslår motionerna 1997/98:A20 yrkande 13 i motsvaran-de del, 1997/98:A21 yrkande 17, 1997/98:A22 yrkande 10,1997/98:A32 och 1997/98:A33 yrkande 2 i motsvarande del,res. 8 (m, fp, kd)res. 9 (c)res. 10 (kd)5. beträffande kommunsektorns statsbidrags- och utjämnings-systematt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 2, 1997/98:A44yrkande 1, 1997/98:A47 yrkande 7 och 1997/98:A54 yrkande 10,res. 11 (v)res. 12 (mp)6. beträffande storstadsfrågoratt avslår motionerna 1997/98:A48, 1997/98:A446 yrkande1 och 1997/98:A458 yrkande 1,7. beträffande återförande av vinster från vattenkraftsproduk-tion, m.m.att avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 38,1997/98:A22 yrkande 15, 1997/98:A45 yrkandena 1 och 2,1997/98:A47 yrkande 35, 1997/98:A54 yrkandena 5 och 25 samt1997/98:A401,res. 13 (c, v)res. 14 (mp)res. 15 (kd)Avsnitt 28. beträffande bättre beslutsunderlagatt avslår motion 1997/98:A20 yrkande 9,res. 16 (m)9. beträffande glesbygdsavdragatt avslår motion 1997/98:A21 yrkande 8,res. 17 (c)10. beträffande särskilda utredningsinsatser m.m.att avslår motionerna 1997/98:A22 yrkande 29 och1997/98:A47 yrkande 8 i motsvarande del,res. 18 (v)res. 19 (kd)11. beträffande tågförbindelsen Stockholm-Östersundatt avslår motionerna 1997/98:A18 yrkande 3, 1997/98:A29yrkande 4, 1997/98:A31 yrkande 6, 1997/98:A33 yrkande 4,1997/98:A40, 1997/98:A44 yrkande 6 och 1997/98:A55,res. 20 (c, fp)12. beträffande dubbelspåratt avslår motionerna 1997/98:A18 yrkande 2, 1997/98:A29yrkande 5, 1997/98:A31 yrkande 5, 1997/98:A44 yrkande 7 och1997/98:A47 yrkande 8 i motsvarande del,res. 21 (v)13. beträffande övriga järnvägsfrågoratt avslår motionerna 1997/98:A17 i motsvarande del,1997/98:A22 yrkandena 32 och 33, 1997/98:A31 yrkande 7,1997/98:A37, 1997/98:A41, 1997/98:A58 yrkande 4 samt1997/98:A409 yrkande 1 i motsvarande del,res. 22 (fp)res. 23 (kd)14. beträffande vägar m.m.att avslår motionerna 1997/98:A12, 1997/98:A17 i motsva-rande del, 1997/98:A18 yrkande 1, 1997/98:A21 yrkandena 6 och 7,1997/98:A23 yrkande 4, 1997/98:A33 yrkande 3, 1997/98:A46 yrkan-de 2, 1997/98:A54 yrkande 12, 1997/98:A56, 1997/98:A59 samt1997/98:A409 yrkande 1 i motsvarande del,res. 24 (c, v)res. 25 (fp)res. 26 (mp)15. beträffande åtgärder i vissa regioneratt avslår motionerna 1997/98:A45 yrkandena 3 och 4,1997/98:A47 yrkande 9, 1997/98:A53 samt 1997/98:A458 yrkande 5,res. 27 (v)16. beträffande IT m.m.att avslår motionerna 1997/98:A19 yrkande 3, 1997/98:A20yrkande 4, 1997/98:A21 yrkandena 4 och 5, 1997/98:A23 yrkande 3,1997/98:A33 yrkande 6, 1997/98:A35, 1997/98:A47 yrkandena 10och 11, 1997/98:A54 yrkande 11 samt 1997/98:A460 yrkandena 19och 38,res. 28 (m, fp)res. 29 (c, mp)res. 30 (v)17. beträffande flygtrafikatt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 9, 1997/98:A22yrkande 11 och 1997/98:A54 yrkande 13,res. 31 (c)res. 32 (mp)res. 33 (kd)18. beträffande postfrågoratt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 3 och1997/98:A22 yrkande 9,res. 34 (c, kd)19. beträffande utbildningens betydelse för regional utveck-lingatt avslår motionerna 1997/98:A33 yrkande 7 och1997/98:A429 yrkande 2,res. 35 (fp)20. beträffande ökning av decentraliserad utbildning och di-stansutbildningatt med bifall till propositionen i motsvarande del och medavslag på motionerna 1997/98:A21 yrkande 11, 1997/98:A27 i mot-svarande del, 1997/98:A43, 1997/98:A44 yrkande 5, 1997/98:A47 yr-kande 13, 1997/98:A50 i motsvarande del, 1997/98:A409 yrkande 4och 1997/98:A427 yrkande 2 godkänner regeringens förslag om rikt-linjer för ökning av decentraliserad utbildning och distansutbildning,res. 36 (m)res. 37 (c)res. 38 (v)21. beträffande delegation och utvecklingscentrum för IT-baserad di-stansundervisning i Härnösandatt med bifall till propositionen i motsvarande del och medavslag på motionerna 1997/98:A20 yrkande 5, 1997/98:A27 i motsva-rande del, 1997/98:A47 yrkandena 14 och 15, 1997/98:Kr24 yrkande7, 1997/98:Kr25 samt 1997/98:Kr28 yrkande 3 godkänner regeringensförslag om att inrätta en delegation och ett utvecklingscentrum för di-stansutbildning baserad på modern informationsteknik i ,res. 39 (m)res. 40 (v)22. beträffande högskolans ansvar för distansutbildningatt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 12,1997/98:A47 yrkande 12, 1997/98:A54 yrkande 14 och 1997/98:A460yrkande 20,res. 41 (c)res. 42 (v)res. 43 (mp)23. beträffande lokala studiecentrumatt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 13,1997/98:A24 och 1997/98:A57,res. 44 (c)24. beträffande forskningsresurser till mindre och medelstorahögskolor, m.m.att avslår motionerna 1997/98:A47 yrkande 17,1997/98:A50 i motsvarande del, 1997/98:A58 yrkande 5 och1997/98:A420 yrkande 4,25. beträffande förändringar i studiestödssystemetatt avslår motionerna 1997/98:A21 yrkande 10 och1997/98:A47 yrkande 26,res. 45 (c)26. beträffande kvinnouniversitetet i avslår motion 1997/98:A60 yrkandena 1 och 2,res. 46 (mp)27. beträffande kulturfrågoratt avslår motionerna 1997/98:A22 yrkande 14,1997/98:A31 yrkande 9, 1997/98:A33 yrkande 8, 1997/98:A54 yrkan-dena 15 och 16 samt 1997/98:A429 yrkande 3,res. 47 (fp)res. 48 (mp)res. 49 (kd)28. beträffande flyttningsbidragatt avslår motionerna 1997/98:A22 yrkande 16 och1997/98:A403 yrkande 10,res. 50 (kd)29. beträffande arbetsmarknadsmedel för skogsvårdatt avslår motion 1997/98:A45 yrkande 7,res. 51 (v)30. beträffande jordförvärvslagstiftning m.m.att avslår motionerna 1997/98:A13, 1997/98:A21 yrkandena14, 40 och 43 samt 1997/98:A54 yrkande 18,res. 52 (c)res.