bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Förutomde båda myndigheterna finns Hela skall leva, sombestår av drygt 50 folkrörelseorganisationer och som bl.a. bevakar frågor avbetydelse för landsbygden, sprider erfarenheter av lokalt utvecklingsarbetepå landsbygden samt anordnar konferenser, seminarier och utbildningar.Enligt uppgifter från länsstyrelsehåll leder den nämnda uppdelningenpå två myndigheter till onödigt dubbelarbete.Utskottet anser att en ny myndighetsorganisation på glesbygdsområdet börutredas. Enligt utskottets uppfattning vore det naturligt att knyta verksamhet till . Genom att integrera de båda myndigheternakan den verksamhet som riktas till gles- och landsbygden bli effektivare.Verksamheten inom kan liksom bedrivas i Östersundmen under huvudmannaskap. Utskottet vill i sammanhanget pekapå att det vore naturligt att verksamhet ingick som en delav den integrerade glesbygdsfunktionen i Östersund.Enligt utskottets uppfattning skulle en förändrad myndighetsorganisationav denna karaktär medföra att glesbygdsfrågornas ställning stärks. En nyorganisation i skulle vidare kunna generera ytterligare arbetstill-fällen i kommunen om andra delar av verksamhet förlades dit.Utskottet anser att ett tillkännagivande bör riktas till regeringen med dennainnebörd. Vad utskottet här anfört innebär att berörd del av motion A20 (m)tillstyrks medan behandlad del av motion A21 (c) avstyrks i den mån deninte kan anses vara tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande myndighetsorganisationen för glesbygdsfrågoratt med anledning av motion 1997/98:A20 yrkande 7 ochmed avslag på motion 1997/98:A21 yrkande 29 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,72. för glesbygdsfrågor (mom. 45)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor i det stycke som börjar med "Utskottet vill inte" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att landsbygdsfrågornas ställning skulle stärkas omNUTEK:s regionalpolitiska verksamhet flyttades till ett sammanhållet"regionalpolitiskt verk" tillsammans med . Motion A20 idenna del är med detta tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande myndighetsorganisationen för glesbygdsfrågoratt med anledning av motion 1997/98:A21 yrkande 29 ochmed avslag på motion 1997/98:A20 yrkande 7 som sin mening ger re-geringen till känna vad utskottet anfört,73. Utredning om gles- och landsbygdspolitiken (mom. 46)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Gles- och landsbygdsfrågor,i det stycke som börjar med "När det gäller motion A47", bort ha följandelydelse:Regeringen har tyvärr inte lämnat förslag i propositionen som innebär attutvecklingen för de mest utsatta bygderna kan vändas. Regeringen hänvisartill att den avser att tillsätta en utredning om gles- och landsbygdensframtidutvecklingsmöjligheter. Enligt utskottet är det dock angeläget att en utred-ning i dessa frågor har parlamentarisk förankring.En sådan parlamentarisk utredning bör i sitt arbete ha som utgångspunktatt lyfta fram landsortens möjligheter och inte dess problem. Utskottet tänkerhär på sådana kvaliteter som omnämns i motion, såsom t.ex.den goda kvaliteten inom skola och barnomsorg, ett bra förenings- och fri-tidsutbud, små avstånd mellan förtroendevalda och invånare, natur närabostaden m.m.En sådan utredning som utskottet förordar bör utmynna i att den nya poli-tiker- och planerarrollen utvecklas. Kommunerna bör också uppmuntras tillatt i bred samverkan med bygderepresentanter och lokalt näringsliv upprättaoch genomföra kommunala landsbygdsprogram. Det bör övervägas omlänsanslagen kan användas för att stimulera en sådan process. Redan i grund-skolan bör den entreprenörsanda som finns i många gles- och landsbygder tastill vara genom ökat samarbete med näringslivet. Utskottet anser också attresurser ur de s.k. miljömiljarderna bör avsättas till bygder, vilkas utveck-lingsstrategier bygger på en långtgående kretsloppsanpassning. Det bör ocksåundersökas om FoU-resurser kan avsättas för att utveckla dels småskaligakretsloppssystem, dels bioteknisk småskalig produktion. bör sti-mulera till ekologiskt boende på landet. Vidare bör jordförvärvslagen liksomstrandskyddet bli föremål för en genomgripande översyn. Möjligheterna tillatt överföra handläggningen av landsbygdsstödet till nivå bör sesöver. Kooperativt företagande och mikroföretagande bör få ökad uppmärk-samhet, detta eftersom de attraherar kvinnor. Statliga myndigheter och destatliga affärsverken bör ha ett tydligare ansvar för att lägsta garanteradeservicenivå upprätthålls och för att delta i samordnade lösningar. Byskolornabör också stödjas för att bromsa nedläggningsvågen. Utskottet tillstyrkermotion A47 yrkande 24.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande utredning om gles- och landsbygdspolitikenatt med anledning av motion 1997/98:A47 yrkande 24 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,74. Turism (mom. 48)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, i den del som börjar med "När det särskilt gäller" och slutar med"A403 (kd)", bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i anslutning till partimotion A21 från - attturismen innebär stora möjligheter för landsbygden och att ökade satsningarkan generera ökad sysselsättning. Det finns dock flera problem för de mindreföretagen inom denna bransch. Samordningen mellan olika aktörer och myn-digheter inom turismen måste förbättras. Det är viktigt att utbildning ochforskning som bedrivs på detta område sker i dialog med mindre företag. Destelbenta bestämmelserna om vägskyltning bör ses över. Det måste bli lättareatt få sätta upp vägskyltar om lokala evenemang och sevärdheter. Även livs-medelslagstiftningen är ett hinder för många mindre företag. Den nuvarandelagstiftningen tar inte hänsyn till bl.a. mindre kaffestugor eller enklaremat-ställen. Det är enligt utskottets mening inte rimligt att man har samma kravpå dessa företag som på stora restauranger. Lagstiftningen bör därför görasmer flexibel inom detta område.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A21 i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande turismatt med anledning av motion 1997/98:A21 yrkandena 25-27och med avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkandena 27 och 28,1997/98:A54 yrkande 17 samt 1997/98:A403 yrkande 13 som sin me-ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört,75. Turism (mom. 48)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande turismnäringen, bort ha följande lydelse:Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning vad gäller vikten av små-skalig landsbygdsturism men anser inte att något tillkännagivande i dennadel är påkallat. Vad gäller allemansrätten delar utskottet synen på det kom-mersiella utnyttjandet som den uttrycks i proposition 1997/98:45 Miljöbalk.En sedvanerätt som allemansrätten måste värnas. Förutsättningenför många former av turism är allemansrätten, vare sig den nyttjas personligteller i grupp. Regionalpolitiskt är följaktligen allemansrätten av avgörandebetydelse. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det ovan anförda motion A54 i berörd del. Övrigamotioner avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande turismatt med anledning av motion 1997/98:A54 yrkande 17 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A21 yrkandena 25-27,1997/98:A22 yrkandena 27 och 28 samt 1997/98:A403 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,76. Turism (mom. 48)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande turismnäringen, bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till näringsutskottets uppfattning utom vad gäller be-hovet av åtgärder för bygdeturism. Utskottet vill här instämma i yrkandenfrån . En utveckling av den småskaliga turismen på lands-bygden kan bli en betydande sysselsättningsfaktor . För att lands-bygdsturismen skall kunna utvecklas på ett positivt sätt krävs en målmedvet-en satsning mellan olika intressenter. Ett nationellt program med bl.a. planför marknadsföring och produktutveckling bör tas fram. Detta bör ges rege-ringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna A22 och A403 iberörda delar. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande turismatt med anledning av motionerna 1997/98:A22 yrkandena27 och 28 samt 1997/98:A403 yrkande 13 och med avslag på motio-nerna 1997/98:A21 yrkandena 25-27 och 1997/98:A54 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,77. Kommersiell service och samhällsservice m.m. (mom. 49)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor i den del som börjar med "I motion A60" och slutar med "som nuavses" bort ha följande lydelse:En strävan är att ge allmänheten så god service som möjligt. Den nuvaran-de regionindelningen har i många fall medfört långa avstånd till nödvändigservice. För att uppnå en högre grad av service kunde delar av verks ochmyndigheters verksamhet förläggas till länsstyrelserna.Dessutom bör verksamheten med de s.k. medborgarkontoren/samhälletshus permanentas. Verksamheten har varit så framgångsrik att det inte längreär nödvändigt med försöksverksamhet.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande kommersiell service och samhällsservice m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A21 yrkande 32och 1997/98:A460 yrkande 33 samt med avslag på motionerna1997/98:A22 yrkande 19, 1997/98:A29 yrkande 1 och 1997/98:A33yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,78. Kommersiell service och samhällsservice m.m. (mom. 49)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor i den mening som börjar med "Något särskilt initiativ" och i detstycke där motion A33 avstyrks bort ha följande lydelse:Inte desto mindre framstår det för utskottet som om de goda intentionernainte omsätts i praktik i önskvärd utsträckning. Den logiska följden av densamsyn som finns på området är därför att - på det sätt Folkpartietbegärt - ger regeringen till känna att regional utveckling bygger på samver-kan, i enlighet med vad som anges i motion A33.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande kommersiell service och samhällsservice m.m.att med anledning av motion 1997/98:A33 yrkande 16 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A21 yrkande 32, 1997/98:A22 yr-kande 19, 1997/98:A29 yrkande 1 och 1997/98:A460 yrkande 33 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,79. Kommersiell service och samhällsservice m.m. (mom. 49)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande kommersiell service och samhällsservice, bort ha följandelydelse:I ett avseende finner utskottet det dock angeläget att framhålla initiativfrånKristdemokraterna vad gäller service i glesbygd.En väl fungerande samhällsservice är av största vikt för landsbygdens ut-veckling. För att säkerställa detta måste nya former av tillhandahållande avservice utvecklas. Kommunerna och staten bör kunna avtala med lokalanäringsidkare om tillhandahållande av service som apotek, post, försäkrings-kassa och service. Målet måste vara att finna gemensamma lös-ningar som är till gagn för såväl den enskilde näringsidkaren som fortsattboende i glesbygd.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A22 i berörd del. Övriga mo-tioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande kommersiell service och samhällsservice m.m.att med anledning av motion 1997/98:A22 yrkande 19 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A21 yrkande 32, 1997/98:A29yrkande 1, 1997/98:A33 yrkande 16 och 1997/98:A460 yrkande 33som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,80. Byautveckling m.m. (mom. 50)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande det lokala utvecklingsarbetet, fr.o.m. tredje meningen, bortha följande lydelse:Utskottet anser att särskilda insatser måste göras för att underlätta ochstärka byautvecklingsrörelsen. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker därmed motion A54 i berörd del. Övriga motioner avstyrks i denmån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande byautveckling m.m.att med anledning av motion 1997/98:A54 yrkande 23 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkandena 18, 30 och 31,1997/98:A427 yrkande 5, 1997/98:A403 yrkandena 11 och 12 samt1997/98:A457 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,81. Byautveckling m.m. (mom. 50)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande det lokala utvecklingsarbetet m.m., den mening som börjarmed "Motionerna A54", bort ha följande lydelse:Utskottet vill gärna framhålla det arbete som görs av byalagoch utvecklingsgrupper. Dessa grupper bör få del av offentliga resurser försitt viktiga arbete att formulera landsbygdsprogram. Detta bör ges regeringentill känna. Utskottet tillstyrker därmed motionerna A22 och A403. Övrigamotioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande byautveckling m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A22 yrkandena18, 30 och 31 samt 1997/98:A403 yrkandena 11 och 12 och med av-slag på motionerna 1997/98:A54 yrkande 23, 1997/98:A427 yrkande5 och 1997/98:A457 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,82. Skärgårdspolitikens inriktning (mom. 52)Per , , och (alla m)anserdels att den del av utskottets ställningstagande rörande Skärgårdspolitikensinriktning som börjar med "Något särskilt uttalande" och slutar med "därför iberörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att detta med anledning av motion Sk609 (m) bör ges rege-ringen till känna. Motionen tillstyrks således i behandlad del. Berörda delarav övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande skärgårdspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1997/98:Sk609 yrkande 1 imotsvarande del och med avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkande22, 1997/98:A33 yrkande 15, 1997/98:A429 yrkande 4, 1997/98:A455yrkandena 1 och 4 samt 1997/98:A459 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,83. Skärgårdspolitikens inriktning (mom. 52)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande skärgårdsfrågor, fr.om. "Något särskilt uttalande" t.o.m."berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla vikten av att en nationell skärgårdspolitik formule-ras. Underlag finns redan i form av ett strategiskt handlingsprogram frånGlesbygdsverket. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkerdärmed motionerna A22 och A459 i berörda delar. Övriga motioner avstyrksi den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande skärgårdspolitikens inriktningatt med anledning av motionerna 1997/98:A22 yrkande 22och 1997/98:A459 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1997/98:A33 yrkande 15, 1997/98:A429 yrkande 4, 1997/98:A455yrkandena 1 och 4 samt 1997/98:Sk609 yrkande 1 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,84. Skärgårdspolitikens inriktning (mom. 52)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor i den mening som börjar med "Något särskilt uttalande" och denföljande meningen bort ha följande lydelse:Utskottet vill med detta ha sagt att skärgården är en av vårt lands störstatillgångar. Arbetet med skärgårdens utveckling måste fortsätta. Rätt politiskabeslut kan undanröja hinder för en positiv utveckling och stimulera enskildainitiativ och lokal mobilisering. I enlighet med vad nu sagts tillstyrker ut-skottet motionerna A33, A429 och A455 (alla fp) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande skärgårdspolitikens inriktningatt med anledning av motionerna 1997/98:A33 yrkande 15,1997/98:A429 yrkande 4 och 1997/98:A455 yrkandena 1 och 4 samtmed avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkande 22, 1997/98:A459yrkande 1 och 1997/98:Sk609 yrkande 1 i motsvarande del ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,85. Betydelsen av organisationen av statlig verksamhet (mom.53)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor i det stycke som börjar med "En motion tar upp" bort ha följandelydelse:Behovet av samordnade statliga insatser i skärgården, liksom nära samver-kan mellan stat, kommun och landsting, har länge varit uppenbart. I den s.k.TAK-förordningen som tillkom gavs länsstyrelserna ettsamordningsansvar. Statliga myndigheter som avsåg att genomföra föränd-ringar i sin verksamhet längs kusterna blev skyldiga att meddela länsstyrel-sen, som skulle bedöma samhällseffekterna och om så krävdes vidta nödvän-diga åtgärder. Genom brist på anslag samt förändringar i styrningen av destatliga verken har förordningen upphört att gälla. senast räknar med att spara på indragningarna på Söderarm,och Landsort. Men dessa indragningar görs utan konsekvensana-lyser av hur de drabbar annan statlig eller landstingskommunal och primär-kommunal verksamhet. Indragningarna vid de tre nämnda lotsplatserna på-verkar , polisens, , militärens m.fl. arbete.Detta har med all tydlighet visat att behovet av samordning kvarstår. Rege-ringen bör förordna om att återge länsstyrelserna deras tidigare samordnings-ansvar, för att undvika samhällsekonomisk suboptimering i myndigheternasagerande. I en kommande organisation med länsstyrelsernas regionala ansvaröverfört till landstingen eller andra regionala beslutsorgan måste givetvis destatliga verken ges direktiv att samverka med dessa på motsvarande sätt.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande betydelsen av organisationen av statlig verksamhetatt med anledning av motion 1997/98:A455 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,86. Samordning av statlig verksamhet (mom. 54)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor rörande samordning av statlig verksamhet, från och med "Någotsärskilt initiativ" till och med "bör därför avslås" bort ha följande lydelse:Flera statliga myndigheter är beroende av att det finns boende i skärgår-den. En bättre samordning måste komma till stånd mellan de olika myndig-heternas uppgifter.Ett särskilt statligt skärgårdsråd med denna uppgift bör inrättas. Detta börges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion A22 i berörddel. Motion A405 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande samordning av statlig verksamhetatt med anledning av motion 1997/98:A22 yrkande 23 ochmed avslag på motion 1997/98:A405 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,87. Vidgat skärgårdsbegrepp m.m. (mom. 55)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande vidgat skärgårdsbegrepp, bort ha följande lydelse:Begreppet skärgård bör vidgas till att gälla såväl skärgårdsremsan i typiskaskärgårdsområden som öar med och utan broförbindelse. Detta bör ges rege-ringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion A22 i berörd del. Övri-ga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande vidgat skärgårdsbegrepp m.m.att med anledning av motion 1997/98:A22 yrkande 24 samtmed avslag på motionerna 1997/98:A47 yrkande 25, 1997/98:A455yrkande 8 och 1997/98:A456 yrkande 2 som sin mening ger regering-en till känna vad utskottet anfört,88. Vidgat skärgårdsbegrepp m.m. (mom 55)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, rörande vidgat skärgårdsbegrepp från det som börjar med"Motionsyrkanden om" och slutar med "A451 i berörda delar avstyrks meddetta", bort ha följande lydelse:Utskottet är förvånat över att regeringen i diskussionerna om skär-gårdsproblemen inte nämner ö-regionen . Vad gäller villutskottet särskilt peka på jordbrukets betydelse för landsbygden, en mycketviktig del av näringsliv. bör bli en "fri region", och desstransportproblem måste lösas t.ex. genom subventioner av Gotlandstrafiken.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A47 yrkande 25. MotionernaA22 yrkande 24, A455 yrkande 8 och A456 yrkande 2 avstyrks i den mån deinte tillgodosetts med vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande vidgat skärgårdsbegrepp m.m.att med anledning av motion 1997/98:A47 yrkande 25 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkande 24, 1997/98:A455yrkande 8 och 1997/98:A456 yrkande 2 som sin mening ger regering-en till känna vad utskottet anfört,89. Övriga skärgårdsfrågor (mom. 56)Per , , och (alla m)anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Gles- och lands-bygdsfrågor som börjar med "Inte heller det som" och slutar med "yrkande5 (m) avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i påståendet i motion Sk609 att en nationell skolpengär särskilt viktig i skärgården. Införandet av en nationell skolpeng skullegördet möjligt för ö-bor att själva bilda en friskola för sina barn, oberoende avkommunens inställning i frågan. Utskottet anser därför att börbegära förslag från regeringen om införande av en statlig skolpeng i enlighetmed vad här anförts. Detta bör med anledning av motion Sk609 (m) i berörddel ges regeringen till känna. Motion Sk609 tillstyrks därmed i berörd delmedan övriga motioner avstyrks i behandlade delar.dels att den del av utskottets ställningstagande som börjar med "Som ocksånärmare anges" och slutar med "delvis avstyrks med detta" bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen att den främsta anledningen till att en ny av-folkningsvåg i skärgården har börjat är kombinationen av rullande fastig-hetstaxering och höjd fastighetsskatt. Det stora intresset för skärgården harkraftigt drivit upp fastighetspriser och taxeringsvärden vilket drabbatfastbo-ende skärgårdsbor med låg inkomst och rikedom på papperet. blirdet ännu svårare för ungdomar att stanna kvar och bosätta sig i skärgården.Utskottet anser att ett successivt slopande av fastighetsskatten skullemedföraatt möjligheterna att bo kvar i skärgården blev väsentligt förbättrade förskärgårdsbor som i generationer varit bosatta där. Vad här anförts om fastig-hetsskatten bör med anledning av nämnda motion ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande övriga skärgårdsfrågoratt med anledning av motion 1997/98:Sk609 yrkandena 1 imotsvarande del och 5 samt med avslag på motionerna 1997/98:A22yrkandena 25 och 26 samt 1997/98:A451 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,90. Övriga skärgårdsfrågor (mom. 56)(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygds-frågor, fr.o.m. den del som börjar med "anslutersig", bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med om behovet av att se överfastighetsbeskattningen i skärgården. bör hos regeringen begäraförslag om ändrad fastighetsbeskattning i syfte att undanröja de orimligaeffekterna av skärgårdsboende.