bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Nya och kvalificeradearbetsuppgifter tillkommer där högskoleutbildning krävs somokvalificerade arbetsuppgifter försvinner. I betänkandets avsnitt 8 behandlarutskottet behovet av kompetensutveckling i anslutning till den nya regionalanäringspolitiken.Också utbildningsutskottet betonar i sitt yttrande utbildningens betydelseinom regionalpolitiken och avstyrker i sammanhanget motionerna A33 (fp)och A429 (fp) i berörda delar. delar uppfattningenatt dessa yrkanden bör avslås.När det gäller antalet platser för distansutbildning avstyrker arbetsmark-nadsutskottet med samma motivering som utbildningsutskottet motionernaA21 (c), A27 (s) (delvis), A43 (v), A44 (v), A47 (v), A50 (s) (delvis), A409(m) och A427 (c), i förekommande fall i berörda delar. Arbetsmarknadsut-skottet tillstyrker vidare regeringens förslag om att den decentraliseradeutbildningen och distansutbildningen skall byggas ut med minst 1 500 platsersenast , i första hand inom stödområde 1.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i likhet med utbildningsutskottet rege-ringens förslag om inrättande av en delegation och ett utvecklingscentrumför IT-baserad distansundervisning. Därvid delar arbetsmarknadsutskottetden av utbildningsutskottet framförda uppfattningen att det inte finns skäl attinvända mot en placering i . anser attvalet av placeringsort tillgodoser kravet på att delegationen bör vara förlagden miljö där distansutbildningen är en etablerad utbildningsform. Till dettakommer, vilket framhålls av regeringen, att lokaliseringen innebär närhet som bl.a. arbetar med distansutbildning med hjälp av IT. När detgäller delegationens uppgifter, central upphandling och framtida resursbehovinstämmer arbetsmarknadsutskottet i de synpunkter som redovisas i utbild-ningsutskottets yttrande. I likhet med utbildningsutskottet anser arbetsmark-nadsutskottet att motionerna A20 (m), A27 (s) (delvis), A47 (v), Kr24 (v),Kr25 (v) och Kr28 (c) bör avslås av , i förekommande fall i be-handlade delar.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i den motivering som redovisats i ut-bildningsutskottets yttrande rörande motionsförslag om högskolans ansvarför distansutbildning. Utskottet instämmer därmed i utbildningsutskottetsuppfattning och avstyrker partimotionerna A21 (c), A47 (v), A54 (mp) ochA460 (c), i berörda delar.I likhet med utbildningsutskottet instämmer arbetsmarknadsutskottet i re-geringens uppfattning att det även bör vara ett lokalt ansvar attdriva lokala studiecentrum. I och med att, som redovisas i propositionen,SSV i samverkan med andra aktörer skall ge stöd till utveckling av sådanacentrum, anser såväl utbildningsutskottet som arbetsmarknadsutskottet attmotion A21 (c) är tillgodosedd i berörd del. Motionen avstyrks därmed. Närdet gäller resursöverföringar från lärosäten till kommuner eller lokala studie-centrum för att genomföra distansutbildning eller decentraliserad utbildningavstyrker arbetsmarknadsutskottet med samma motivering som utbildnings-utskottet förslag med denna innebörd. Det innebär att motionerna A24 (c)och A57 (s) avstyrks av utskottet.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande redovisat den kraftiga ökning somskett när det gäller forskningsresurser till mindre och medel-stora högskolor samt även lämnat information om förväntat resurstillskott tilldessa lärosäten genom forskningsstiftelserna. Varken utbildningsutskotteteller arbetsmarknadsutskottet anser sig ha något underlag föratt bedöma behovet av ytterligare resurser vid de mindre och medelstorahögskolorna. Motion A47 (v) avstyrks därför i berörd del i enlighet medutbildningsutskottets förslag. Även motion A420 (fp) bör avslås i behandladdel.Arbetsmarknadsutskottet delar utbildningsutskottets uppfattning att ävenmotionerna A50 (s) och A58 (fp), i berörda delar, bör avslås av riksdagen.De sistnämnda motionerna redovisar förslag om fler utbildningsplatser tillvissa lärosäten.Motionsförslag om förändringar i studiestödssystemet i regionalpolitisktsyfte avstyrks av utbildningsutskottet med motiveringen att regeringens avi-serade förslag om nytt studiestödssystem bör avvaktas. Arbetsmarknadsut-skottet instämmer i denna uppfattning och avstyrker således motionerna A21(c) och A47 (v) i behandlade delar.Utbildningsutskottet har i sitt yttrande motiverat sitt förslag att motion A60(mp) om statligt stöd till Kvinnouniversitetet i skall avslås avriksdagen. instämmer i utbildningsutskottets upp-fattning och avstyrker således motionen.2.6 KulturPropositionenPropositionens avsnitt om kulturfrågor innehåller inte något förslag till riks-dagsbeslut. Regeringen framhåller dock som sin bedömning bl.a. följande.Kulturen är en betydelsefull faktor för regional utveckling. En rik och sti-mulerande kulturmiljö och ett rikt kulturutbud är viktiga konkurrensmedel ifråga om en regions attraktivitet, både vad gäller val av lokaliseringsort förnäringslivets investeringar och enskilda personers val av bosättningsort. Detfinns dessutom småföretagsamhet med anknytning till kultursektorn, som imånga fall har goda förutsättningar att utvecklas inom glesbygdsområden.Detta gäller inte minst kulturturismen.En av regeringens visioner är att genom nyttjande av modern informa-tionsteknik (IT) kunna överbrygga avståndet mellan regioner med olikaförutsättningar när det gäller tillgången till ett brett kulturutbud. I proposinen redovisas en pågående satsning på det digitala nationella . Denna informations- och kunskapsbas för kultur kan nås viaInternet och är avsedd att vara en mötesplats för konstnärer, kulturinstitutio-ner och publik. Regeringen förutskickar också en kommande satsning påutveckling av ny teknik som skall kunna öka tillgängligheten till främst detinstitutionella kulturutbudet och det gemensamma kulturarvet. Regeringenplanerar för detta ändamål att under en treårig försöksperiod, med start under1998, avsätta till lokala och regionala utvecklingsprojektinom kulturområdet. Avsikten är bl.a. att genom IT kunna göra överföringarav olika former av kulturengagemang. Medlen skall fördelas till olika projektav Statens kulturråd.MotionerFolkpartiet anser i kommittémotion A33 (yrk. 8) att regionalpolitiska medelbör kunna användas för kulturella insatser i landsbygd. Satsningen bör kunnainrymmas inom länsanslagets ram för projektverksamhet.Samma mening framförs i motion A429 (yrk. 3) av m.fl. (fp).Miljöpartiet föreslår i partimotion A54 en sysselsättningsfrämjande sats-ning på byggnadsvård och byggnadshyttor (yrk. Partiet anknyter ocksåtill tradition av folkbildning och folkrörelser och betonar att kul-turminnesvård, kulturlandskapsvård och Agenda 21-arbete bör räknas somfolkbildning (yrk. 16).Enligt kommittémotion A22 bör myndigheters ochkommuners insatser på kulturområdet samordnas. Kommittén anser att mins-kade anslag till länsmusiken är en felaktig nedskärningspolitik (yrk. 14).Lennart Rohdin (fp) anför i motion A31 (yrk. 9) att de regionalpolitiskastödmedlen bör kunna användas som stöd till den kulturella infrastrukturen,t.ex. till länsmusiken.Utskottets ställningstagandeInsatser inom kulturområdet är en betydelsefull del av det regionala utveck-lingsarbetet. Det finns skäl att framhålla kulturens roll som bärare av"kulturell infrastruktur" och som lokaliseringsfaktor. En ort eller region medett varierat och starkt kulturliv drar lättare till sig t.ex. företagande och trism. Kulturen har också stor betydelse för att motverka utflyttning och istället locka till sig människor för nyinflyttning till regioner. Inte minst fökvinnor spelar tillgängligheten till kultur en stor roll. Regionalpolitiska me-del av olika slag kan därför mycket väl användas även för kulturella insatser.Att kulturen spelar en betydelsefull roll inom regionalpolitiken stämmerväl med de utgångspunkter regeringen redovisar i propositionen. Utskottetser med tillfredsställelse på den aviserade satsningen på ny teknik för lokalaoch regionala utvecklingsprojekt. Enligt vad utskottet inhämtat under handräknar regeringen med att fatta beslut om uppdraget till Statens kulturrådunder . Arbetet bör sedan kunna komma i gång under sommarenoch hösten. Utskottet förutsätter att denna satsning tillsammans med Kultur-nät och annat arbete som pågår i dessa frågor kommer att innebäraökad tillgänglighet och viktig kulturell utveckling för de orter som harett mindre omfattande kulturellt utbud.Länsstyrelserna disponerar över medel för den projektverksamhet som av-ses i motion A33. Med de utgångspunkter som anges i förordningen(1982:877) om regionalt utvecklingsarbete ankommer det på respektivelänsstyrelse att besluta om medlens användning. Länsstyrelserna har härmöjlighet att delta i finansieringen av kultursatsningar med projektmedel uranslaget för regionala utvecklingsinsatser. Det är givet - och föreskrivs ocksåi den nämnda förordningen - att länsstyrelsernas verksamhet bör samordnasmed andra aktörer. Här kan inskjutas att kulturella ändamål kan stödjas ävenmed medel ur de strukturfondsprogram som utarbetas med anledning avEU:s strukturfonder.Insatser för exempelvis byggnadsvård och stöd till länsmusiken kan sessom regionalpolitiskt lämpliga ändamål. Dock är det ofrånkomligt att t.ex.länsmusikens behov måste vägas mot behov på andra håll och att storlekenav stöd alltid måste bedömas mot bakgrund av bl.a. det statsfinansiella läget.Utskottet erinrar om att ställt sig bakom förslag frånregeringen om minskat bidrag till länsmusiken (bet. 1997/98:KrU1, rskr. 99).Det finns nu inte anledning att ändra på den bedömning som då gjordes.Utskottet anser med det anförda att de motioner som behandlas är be-svarade. Därmed avstyrks motionerna A22 (kd), A31 (fp), A33 (fp), A54(mp) och A429 (fp) i berörda delar.2.7 ArbetsmarknadenMotionerKristdemokraterna anser i partimotion A22 att flyttningsbidraget bör avskaf-fas (yrk. Flyttningsbidragen motverkar enligt motionen möjligheternatill arbete och boende i hela landet.Ulf m.fl. (kd) motsätter sig i motion A403 (yrk. 10) sådana bi-dragsformer som motverkar satsningar på arbetstillfällen och boende i gles-bygd. Flyttningsbidragen anges som exempel på en sådan stödform.Bengt () anser i motion A45 att det åter bör bli möjligt att användaarbetsmarknadsmedel för att i samfinansiering med det privata skogsbruketfå i gång verksamhet med skogsvård (yrk. En intensifierad skogsvårdskulle skapa många arbetstillfällen, menar motionären.Utskottets ställningstagandeFlyttningsbidrag i olika former är ett etablerat stöd i svenskarbetsmarknadpolitik. Det är en möjlighet för främst arbetslösa personer sombehöver resa för att söka eller tillträda arbete. Bland stödformerna finns ävenbidrag till pendlingsresor, vilket ökar möjligheten att bo kvar i glesbygd. av reglerna har en uttalat regionalpolitisk inriktning. Utskottet kan därföinte dela uppfattningen att flyttningsbidraget står i motsats till regionalpoliken. Motionerna A22 och A403 avstyrks därför i berörda delar.I fråga om skogsvården vill utskottet framhålla att sådan verksamhet kanförekomma inom ramen för de olika arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. för framgår dessutom att stöd kanlämnas för skogliga arbeten inom ramen för de s.k. otraditionella medlen.Utskottet avstyrker motion A45.2.8 Jordförvärvslagstiftning, strandskydd m.m.MotionerCenterpartiet förespråkar i kommittémotion A21 (yrk. 14, 40 och 43) enöversyn av jordförvärvslagen i syfte att stärka sambandet mellan ägande,brukande och boende. Ett förslag bör läggas fram om sänkt fastighetsskatt.Vidare bör kommunerna ges större frihet när det gäller regler om strand-skydd.Miljöpartiet anser i motion A54 (yrk. 18) att den avreglering och liberali-sering av marklagstiftningen som skedde lett till attdenna blivit uddlös och lätt att kringgå. Målet med marklagstiftningen måstevara att öka sysselsättning och bosättning i glesbygden. Mot denna bakgrundbör en översyn göras av hur jordförvärvslagstiftningen har fungerat.Sigrid Bolkéus och (båda s) hävdar i motion A13 attstrandskyddsbestämmelserna bör kunna luckras upp när det gäller glesbyg-dens vidsträckta stränder så att det lokala näringslivet och fastboende kanuppföra anläggningar, lokaler och bostäder i strandnära lägen. En utredningom strandskyddet bör därför göras.Vissa motionsyrkanden som rör fastighetsfrågor i skärgården behandlas iavsnitt 5.Utskottets ställningstagandeNär det gäller yrkanden om översyn av jordförvärvslagstiftningen i motio-nerna A21 och A54 vill arbetsmarknadsutskottet hänvisa till tidigare ställ-ningstaganden från under innevarande (bet.1997/98:BoU2). har i det av godkända betänkan-det 1997/98:BoU2 funnit anledning att anta att man inom Jordbruksdeparte-mentet har för avsikt att kontinuerligt följa upp tillämpningen och behovet avförändringar när det gäller jordförvärvslagen. , som anser attdet finns behov av en sådan uppföljning, har utgått från att en sådan görsutan något särskilt tillkännagivande till regeringen om detta. ansluter sig till den bedömningen och avstyrker därför motio-nerna A21 (c) och A54 (mp) i berörda delar.Med anledning av yrkande i motion A21 om fastighetsbeskattningen kanutskottet konstatera att regeringen tillsatt en parlamentarisk utred-ning (dir. 1998:20) som skall se över fastighetsbeskattningen och bl.a. analy-sera den skattemässiga neutraliteten mellan olika upplåtelseformer. Utred-ningen skall även överväga om det finns något lämpligt sätt att förbättravillkoren för fastboende i attraktiva kustområden och stimulera miljöinveste-ringar.Motionerna A21 och A13 behandlar strandskyddsfrågor. Frågor omstrandskyddets utformning behandlas av jordbruksutskottetmed anledning av förslag i propositionen Miljöbalk (1997/98:45). Utskottetinser att förhållandena ser olika ut i olika delar av landet men vill inte föregripa jordbruksutskottets ställningstaganden och avstyrker därför de aktuellayrkandena i motionerna A21 (c) och A13 (s).3. Statlig verksamhet - helhetssyn och organisatori-ska förändringarPropositionenDen statliga sektorn har genomgått stora förändringar . Rationaliseringar har skett inom de flesta delsektorer och antaletsysselsatta har minskat kraftigt. Förändringarna har bl.a. motiverats av nyakrav på verksamheterna och statens behov av besparingar. Nya organisa-tionsformer har inneburit att vissa verksamheter har bolagiserats, privatise-rats eller överförts till andra huvudmän.Sammantaget har dessa förändringar påverkat den regionala fördelningenav såväl statliga verksamheter som sysselsättning. Detta framgår av betänkande Regionpolitik för hela (SOU1997:13). Utredningen visar entydigt att dessa förändringar har lett till att afler statliga verksamheter har centraliserats, vilket främst beror på att alltstörre planeringsregioner har införts.Regeringen har betonat den statliga sektorns betydelseför regional utveckling. har regeringen påpekat bristen på helhets-syn när nya organisationsstrukturer utformas i den statliga sektorn och dessahar haft negativa konsekvenser på sysselsättningens regionala fördelning ochdessutom lett till att regional samordning försvårats.Regeringen avser att förstärka uppföljningen av det regionala utfallet avorganisatoriska och sysselsättningsmässiga förändringar i den statliga sek-torn. I anslutning till arbete genomfördes enkartläggning av organisatoriska och sysselsättningsmässiga förändringar istatlig sektor. Enligt propo-sitionen skall kartläggningen kontinuerligt uppdateras. De myndigheter somär organiserade regionalt och/eller lokalt bör fortlöpande rapportera planera-de och genomförda organisatoriska förändringar. Genom uppgiftsinsamling-en blir det lättare för den enskilda myndigheten att sätta in den egna verk-samheten i ett regionalt perspektiv när nya organisationsstrukturer skallutformas. På motsvarande sätt får länsstyrelserna en bättre överblick överstatliga verksamheter i det egna och angränsande län. Detta kan i sin turunderlätta uppgift att svara för den regionala samordningen avstatlig verksamhet (se nedan). Också för beslut som fattas på central nivå ochsom rör organisatoriska förändringar av statlig verksamhet kommer en för-bättrad överblick att underlätta beslutsfattandet. Regeringen kommer senareatt ta ställning till de närmare formerna för uppföljningen.Enligt propositionen skall kraven på myndigheterna att ta regionala hänsyntydligare preciseras i relevanta föreskrifter.Myndigheterna lyder under de verksamhetskrav som regering och riksdagbeslutar om. I myndighetsstyrningen finns inbyggda målkonflikter. Verks-förordningen (1995:1322) ställer krav på regionalpolitiska hänsynstagandenfrån myndigheterna och på att de skall samarbeta med andra myndigheter.Samtidigt ställs krav på att myndigheterna organiserar sig effektivt. I verks-förordningen slås också fast att ledningen för en myndighet inte kan avkrävasansvar för mer än den egna verksamheten.Länsstyrelserna har enligt förordningen (1982:877) om regionalt utveck-lingsarbete ansvaret för den regionala samordningen av statlig verksamhet.Förordningen reglerar hur övriga myndigheter skall förhålla sig gentemotlänsstyrelserna i frågor som rör utfallet av deras verksamhet på den regionalanivån, exempelvis vid verksamhetsförändringar som påverkar sysselsättningoch/eller service.Sammantaget har enligt propositionen de stora förändringarna av myndig-hetsstyrningen som ägt rum inneburit att olika statliga sek-torer uppnått effektivitetsvinster som länsstyrelsernas möjligheteratt svara för en effektiv regional samordning i viss mån gått förlorade. Motbakgrund av denna utveckling avser regeringen att förtydliga kravet på attmyndigheter skall ta regional hänsyn när verksamheten utformas. Detta skallske utan att verkscheferna fråntas sitt ansvar för myndighetens effektivitetoch ledning. Kravet på regionalt hänsynstagande bör bl.a. innebära att myn-digheterna åläggs att samråda med andra myndigheter vid organisationsför-ändringar. Det bör vidare leda till att förhållandet mellan myndigheterna ochlänsstyrelsen klargörs och att myndigheterna på central nivå i ökad utsträck-ning söker samverkanslösningar med andra myndigheter.Regeringen avser vidare att se över förordningen (1982:877) om regionaltutvecklingsarbete för att klargöra vilken typ av information som myndighe-terna skall förse länsstyrelserna med för att dessa effektivt skall kunna arbetlångsiktigt med länets utveckling.Riksdagen lade fast vissa riktlinjer för lokalisering av statlig verk-samhet. Där uttalas bl.a. att omlokalisering, men framför allt decentralise-ring, är viktiga inslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regionalutveckling inom landet. har vidare uttalat att frågor om lokalise-ring av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annat sätt av princi-piell natur bör underställas (bet. 1996/97:AU2, rskr. I propo-sitionen redovisar regeringen de åtgärder som vidtagits när detgäller lokalisering av statlig verksamhet.MotionerÖkad helhetssyn på organisatoriska förändringar i statlig verksamhetSamtliga partier utom betonar i sina motioner betydelsen avhelhetssyn, sektorssamordning eller styrning av statliga organ i syfte att fåtill stånd större regionalt hänsynstagande. Motionsyrkanden av denna karak-tär framställs också av en rad enskilda motionärer. I vissa motioner avsesfrämst sysselsättningseffekter, i andra effekter på service. I en tredje kategopreciseras inte kraven på det regionala hänsynstagandet närmare.Centerpartiet anser i motion A21 (yrk. 33) att det sektorsövergripande ar-betet måste stärkas och att största möjliga regionala och lokala samordningmåste ske i beslut om medel som går ut till olika regioner. bör det inrättas ett organ som har övergripande ansvar för den regio-nala utvecklingen. I motion A460 (yrk. 27 och 28) betonar attstatsmakterna måste ta ett helhetsansvar för den regionala utvecklingen.Direktiven till myndigheter, verk och bolag måste bli tydligare när det gällerkraven på regionalpolitiskt ansvar. I verksamheter där staten har ett ägarin-flytande måste regionalpolitiska hänsyn prioriteras. Beslut om förändradstatlig organisation bör alltid föregås av en regionalpolitisk konsekvensana-lys.I kommittémotion A33 (yrk. 17) betonar att det krävs bredaoch noggranna konsekvensanalyser i verk och myndigheter samt samråd medlänsmyndigheter innan omstrukturering sker. I ökad utsträckning krävs hel-hetssyn och tvärsektoriella avvägningar.Enligt i motion A54 (yrk. 8) krävs en starkare styrning avstatliga verk och bolag så att inte dessa skall överge mindre orter och gles-bygd vid neddragningar.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A22 (yrk. 2 och 4) att samord-ning och helhetssyn måste vara vägledande för den statliga sektorspolitiken.Regionalpolitiska konsekvensanalyser underlättar beslutsfattandet. I kom-mittémotion A459 (yrk. 2) förespråkar partiet en bättre samordning av olikamyndigheters uppgifter så att förutsättningarna för arbetstillfällen i skärgår-den stärks. I såväl motion A22 (yrk. 3) som motion A403 (yrk. 3) betonarKristdemokraterna att regionalpolitiska aspekter skall vägas in i beslutsfat-tandet vid statligt ägarinflytande.Eva m.fl. (s) anser i motion A440 att det av direktiven till statli-ga myndigheter och verk bör framgå att en regionalpolitisk granskning skallgöras och samråd ske med andra berörda myndigheter innan beslut fattassom har regionalpolitisk betydelse.Lena m.fl. (s) anser i motion A443 att uppsägningarna av statligtanställda till följd av omstruktureringar inom den statliga sektorn står i mot-satsförhållande till beslut om främst jämställdhets- och regional-politik.Inger m.fl. (s) vill i motion A16 (yrk. 2) att konsekvensstudierskall genomföras av regionindelning hos statliga myndigheter, verk ochbolag.Andre vice talman () poängterar i motion A416 (yrk. 1) attregeringen måste ta ett ansvar för de olika regionerna i och bidra tillett helhetsperspektiv vad gäller statlig service.Sven () anser i motion A407 att det inte finns anledning attcentralisera verksamhet i statlig regi på det sätt som skett . Istället borde statliga verk och myndigheter ta ansvar för regional balans ochgod service. Verksamhet borde utlokaliseras till regioner och orter med oba-lans på arbetsmarknaden.Ingbritt Irhammar och (båda c) finner i motionA427 (yrk. 1) anledning att se över den totala struktur som statliga myndig-heter och verk har ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Dagens politik leder tiatt främst kvinnornas arbetslöshet i avfolkningsbygder ökar.Lennart Rohdin (fp) kräver i motion A31 (yrk. 8) att skall geriktlinjer för hur den statliga servicen ute i landet skall organiseras.I motion A58 (yrk. 3) anser () att bör gesstörre möjlighet att samordna och påverka i samband med neddragning avstatlig verksamhet.Sigge Godin m.fl. (fp) efterlyser i motion A429 (yrk. 7) mer helhetssyn ochtvärsektoriella avvägningar när det gäller statlig verksamhet och regionalpo-litik. Det krävs breda och noggranna konsekvensanalyser innan omstrukture-ringar görs.Dan () anser i motion A424 (yrk. 1 och 2) att en delegation börtillsättas för att samordna beslutsfattande som berör statlig verksamhet iJämtlands län. Vidare bör en studie genomföras av hur olika grad av regio-nalpolitiska hänsynstaganden vid beslutsfattandet i statliga verksamheterpåverkar utvecklingsmöjligheterna.Omlokalisering av statlig verksamhetCenterpartiet anser i motion A21 (yrk. 30 och 31) att de verk och myndig-heter som har huvuddelen av sin verksamhet i storstadsområdena skall utredavilka verksamheter som kan utlokaliseras. Vidare bör nya verksamheter idotterbolag till affärsdrivande verk och statliga bolag i regel utlokaliseras.Likartade förslag framförs av i motion A460 (yrk. 29, 30, 31och 32). Där förordar partiet att regeringen skall besluta i frågor som rörflyttning från stödområde till icke stödområde av verksamhet vid statligmyndighet eller verk. Samtliga verk och myndigheter som har sin huvudsak-liga verksamhet i storstadsområdena bör utreda möjligheterna till utlokalise-ring till stödområde. Det bör prövas om dotterbolag till affärsdrivande verkoch statliga bolag kan förläggas utanför storstäderna.