bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Enligtvår mening bör en eventuell avveckling av stödettill studentbostäder kunna övervägas först vidbehandlingen av budgeten för år 2001.E 1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetEn fortsatt satsning på stöd till lokalainvesteringsprogram för att främja en ekologiskthållbar utveckling är enligt vår mening angelägen.Det intresse som nästan samtliga landets kommunervisat för att delta i ett utvecklingsarbete meddenna inriktning bör tas till vara. Många kommunerhar i sina förslag till investeringsprogramredovisat åtgärder med hög angelägenhetsgrad. Dennatyp av projekt bör ges hög prioritet i den fortsattastödgivningen, inte minst vad gäller inriktning motvatten och naturvård.Mot bakgrund av de besparingar som föreslås ibudgetpropositionen på en rad angelägna områdenfinns det emellertid skäl att ifrågasättaomfattningen av stödet till investeringsprogrammen.För att möjliggöra de omprioriteringar somKristdemokraterna föreslår inom utgiftsområde 18 böranslaget för verksamheten begränsaspå det sätt som förordas i vår motion 1998/99:Bo237(kd) yrkande 23. Anslaget till lokalainvesteringspro- gram bör sålunda minskas med320 i förhållande till regeringensförslag.De medel som på detta sätt frigörs bör användas förandra angelägna verksamheter inom utgiftsområde 18.Samtidigt vill vi framhålla att även dennaanslagsnivå ger utrymme för att bevilja ettomfattande stöd till kommunernas utvecklingsarbete.Motionsförslag om nya anslag inom utgiftsområde 18I dag uppger en tredjedel av befolkningen i åldern16-84 år att de lider av någon form av allergi ellerannan överkänslighet. Det är naturligtvis mycketoroväckande. Inte minst gäller detta med tanke påatt besvären till stor del är miljöbetingade. Det ärdärför uppenbart att åtgärder nu måste vidtas. Dessaåtgärder måste avse såväl tvingande åtgärder i formav lagstiftning som stimulansåtgärder. Det är därföri och för sig bra att regeringen i åretsbudgetproposition aviserar sin avsikt att vidgastödet till lokala investeringsprogram så att detockså skall kunna omfatta allergisanerande åtgärder.Denna insats är dock inte tillräckligt långtgående,eftersom den endast avser allergisanering som ärdirekt knuten till andra byggnadsåtgärder inomprogrammet. För att allergisanering skall få enstörre omfattning och en direkt inriktning motallergisanerande åtgärder som sådana bör i ställetett särskilt stöd till allergisanerande åtgärder ibostäder, skolor och daghem införas. I enlighet medvad vi i vår motion 1998/99:Bo237 (kd) föreslagitbör därför föras över frånanslaget till lokala investeringsprogram till ettnytt anslag för allergisanering.Bristerna när det gäller utbildningen avarkitekter, planerare m.fl. i handikappkunskap är påtagliga. Utbildningen på detta område är heltenkelt eftersatt. Tillsammans med de försämringarsom följt i spåren av de nya byggreglerna har dettalett till en försämrad tillgänglighet i samhället.Det är en mycket olycklig utveckling som måstebrytas. Vi föreslår därför att 25 miljoner kronorskall tillföras ett nytt anslag för utbildning ihandikappkunskap av personer verksamma i byggandetsalla led. Det nya anslaget bör finansieras genom attmedel tas från anslaget för stöd till lokalainvesteringsprogram.3. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde18 budgetåret 1999Yvonne () anför:Folkpartiet liberalernas förslag till budget för år1999 innebär i sina huvuddrag sänkta skatter förfler jobb genom ökat företagande och höjd tillväxtmed utgiftsökningar framför allt när det gäller vårdoch omsorg, men även för utbildning, bistånd, miljöoch rättssäkerhet (för en utförligare redovisning sereservationerna 1, 29 och 34 i betänkande1998/99:FiU1). Vårt förslag till utgiftsram förutgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande (som var lägre än Socialdemokraternas,och förslag) haremellertid avvisats av finansutskottet ibudgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det i detta andra stegi budgetprocessen inte meningsfullt att fullföljavåra anslagsyrkanden. Jag har därför avstått frånatt delta i beslutet i denna del.I korthet innebär de förslag vi lagt fram avseendeutgiftsområde 18 följande.A 2 RäntebidragDet är min och mening att besparingarkan göras på räntebidragsanslaget. Denna besparingbör främst tas ut i den del av bostadsbeståndet somgynnas av den sänkning av fastighetsskatten somsnabbt bör komma till stånd. Anslaget tillRäntebidrag m.m. bör sålunda fastställas till ettbelopp som är 800 miljoner lägre än vad regeringenförordat.A 6 : Förvaltningskostnader samtA 7 ByggforskningDen svenska byggforskningen har fåttvidkännas kraftiga neddragningar och storaorganisatoriska förändringar. Trots detta harByggforskningsrådet vidareutvecklat det sedantidigare nära samarbetet med aktörerna inom bygg-och fastighetssektorn. Genom samarbetet harsamfinansiering av forskningsprojekt mellan statenoch sektorn kommit till stånd i en störreutsträckning . En följd av detta harvarit att byggforskningen kunnat disponera störresamlade resurser än vad som annars skulle ha varitfallet. En neddragning av statens stöd tillbyggforskningen med somregeringen föreslår skulle allvarligt försvåraframtida samfinansiering av projekt. Det skulle isin tur innebära att forskningen drabbas av attockså bygg- och fastighetssektorn minskar sittengagemang, dvs. en utveckling rakt motsatt denregeringen förutser. Förutom det bortfall av nykunskap och av nya rön inom byggande och boende somen neddragning skulle medföra, leder den också tillatt 200-300 forskare riskerar sin forskarutbildning.Det kan naturligtvis finnas anledning att se överden framtida inriktningen och omfattningen avstatens stöd till byggforskningen. Denna översyn bördå ske i ett forskningspolitiskt sammanhang. Jagvill här bara peka på att avden svenska forskningspolitiken (Forskning 2000)avgivit sitt slutbetänkandeForskningspolitik (SOU 1998:128). Förslaget avserden samlade svenska forskningspolitiken. Det betyderatt byggforskningen här har satts in i ett störreforskningspolitiskt sammanhang. Ställning tillstatens engagemang inom byggforskningen bör tas somen del i ett ställningstagande till den framtidaforskningspolitiken som sådan. Byggforskningen börsålunda lika lite som någon annan forskning bedömasenskilt utan att hänsyn tas till sambandet med annanforskning.För att ställningstagandet skall kunna skeförutsättningslöst bör anslaget till byggforskningenåterställas till den nivå det tidigare haft. Detbetyder att anslaget måste tillföras 100 miljonerkronor utöver regeringens förslag. Ökningen avanslaget finansieras genom att anslaget till lokalainvesteringsprogram minskas med samma belopp.För att staten också fortsättningsvis skall kunnagöra långsiktiga åtaganden avseende byggforskningenhar regeringen bemyndigande att görasådana åtaganden. Dessa bemyndiganden har dock inteförnyats och de är frysta nivå.För att inte viktig forskning skall riskeras bördessa bemyndiganden återställas till en nivå ochomfatta en sådan tidsperiod som varitnormalt.A 9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderBostadsutskottet avstyrker regeringens förslag omatt rambegränsa stödet till åtgärder mot radon ochminska anslaget för denna verksamhet. Tvärtemot vadregeringen förordar bör en ökad satsning påradonsanering komma till stånd. Radonförekomsten ibostadsbeståndet utgör ett betydande hälsoproblemsom inte staten kan undandra sig ansvaret för. Detfinns därför all anledning att genom olika åtgärderöka aktiviteten på området. En sådan åtgärd somenligt min mening bör prövas är att införa ettsystem med intyg från kommunerna om att ett hus inteligger i ett riskområde och inte är uppfört med ettradonavgivande material. Det bör vidare krävas attkommunerna mer strikt tillämpar de gränser försanitär olägenhet som fastställt.Av största vikt är givetvis att de bostäder därhöga radonhalter uppmätts åtgärdas. Detstatliga bidraget utgör en viktig och nödvändigstimulans för att påverka de berördafastighetsägarna att vidta nödvändiga åtgärder. Deförbättrade bidragsvillkor som gällde under denborgerliga regeringstiden resulterade i att antaletåtgärdade bostäder påtagligt ökade. För att åter ökasaneringstakten bör bidragsvillkoren ändras ienlighet med förslaget i fp-motionen. Det maximalabidraget bör återställas från till dennivå som tidigare gällde, dvs. 25 000 kr.A 10 BostadsbidragDen minskning av anslaget till bostadsbidrag med 310miljoner kronor i förhållande till regeringensförslag som förordas i partimotion1998/99:Fi211 bör genomföras. Det är min ochFolkpartiets uppfattning att besparingen kanåstadkommas genom effektiviseringar ibidragsgivningen.E 1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetDet är min uppfattning att regeringensstödverksamhet vad gäller lokala investeringsprogrambör avvecklas. Redan vid beslutet att tillskapadetta stöd riktades från flera håll, och då ävenfrån , starka invändningar mot de oklaraformerna för bidragsgivningen och syftet medverksamheten. som stöd har kunnat utgåhar dessa farhågor besannats. I bostadsutskottetsuppföljning av den hittillsvarande bidragsgivningentas ett flertal frågor upp som bör föranleda enomprövning av verksamheten.Riksdagen bör sålunda inte ge regeringen någotbemyndigande att fatta några fler bidragsbeslut ominvesteringsprogram. Vad gäller det anslagsbehov somkan uppkomma för att staten skall kunna fullgöraredan gjorda åtaganden delar jag den bedömning sombl.a. görs i de båda fp-motionerna 1998/99:Fi211 och1998/99:Bo216 att anslaget för kanminskas med i förhållande tillregeringsförslaget. Den anslagsnivå detta innebärger bl.a. utrymme för den fortsatta satsning påbyggforskningen samt det anslagstillskott tillåtgärder mot radon som jag föreslagit ovan.E 2 för ekologisk hållbarhetVerksamheten med stöd till lokalainvesteringsprogram bör enligt min mening snarastavvecklas. Något behov att inrätta den föreslagnamyndigheten föreligger därmed inte.4. Uppföljning och utvärdering avlänsstyrelsernas verksamhetOwe () och () anför:Vi delar helt den kritik mor regeringens arbete meduppföljning och utvärdering av länsstyrelsernasverksamhet som förs fram i Vänsterpartietspartimotion /99:Bo235. Som redovisas i motionenhar Statskontoret pekat på att flera länsstyrelserinte följer upp utvecklingen i länet gentemot denationella mål som ställts upp. Det är naturligtvisen uppgift för regeringen att i sitt arbete se tillatt länen gör uppföljningar av detta slag.Tillsammans med de övriga uppföljnings- ochutvärderingsinsatser som regeringen bör initierautgör de ett nödvändigt underlag förställningstaganden om medelstilldelning m.m. tilllänen. En årlig rapportering bör ske till ,när det gäller länsstyrelsernas arbete med att följaupp statliga mål och riktlinjer.Det är enligt vår mening beklagligt att utskottetinte ställt sig bakom förslaget i vår motion om attförbättra uppföljnings- och utvärderingsinsatsernaavseende landets länsstyrelser. Frågan är dockföremål för uppmärksamhet i olika sammanhang. Det ärvår förhopppning att detta skall leda till enutveckling och förbättring av insatserna på området.I den mån så inte blir fallet är det vår avsikt attåterkomma till i frågan.5. Bidrag till åtgärder mot radon ibostäderHelena () anför:Miljöpartiet har i partimotion 1998/99:Bo236föreslagit att stödet till åtgärder mot radon skallöka kraftigt . Dettamotionsförslag har jag följt upp genom enreservation till detta betänkande. I vår partimotionhar vi också yrkat avslag på regeringens förslag omatt anslaget för radonsanering under budgetåret 1999skall rambegränsas. Eftersom utskottet tar ställningtill hela anslagsfördelningen för budgetåret 1999genom ett beslut har jag inte kunnat reservera migtill förmån för mp-motionen även i denna fråga. Ensådan reservation hade inneburit att den samsyn iövriga budgetfrågor som uppnåtts mellan (mp), (s)och (v) inte kunnat komma till uttryck i en gemensammajoritetstext avseende anslagsfördelningen förutgiftsområde 18. Jag har emellertid för avsikt atti kommande beredningar av frågor om stödet tillradonsanering återkomma med förslaget attrambegränsningen skall tas bort.6. BoendekostnadernaUlf (), () ochRigmor () anför:Boendekostnaderna har tveklöst utvecklats på ettoroväckande sätt . Bakom dennautveckling ligger i huvudsak de faktorer som lyftsfram i motion 1998/99:Bo219 (kd). Det finns därföräven enligt vår mening skäl att göra förändringar isåväl beskattningen som avgiftsuttaget när detgäller byggande och boende. Flera konkreta förslagmed denna innebörd har också lagts fram i motionerfrån våra respektive partier. Naturligtvis står vibakom dessa förslag. Vi har mot denna bakgrund nuavstått från att föra vidare det mera allmänt hållnaförslaget i motion 1998/99:Bo219 (kd).7. Bostadsfinansieringen på längre siktRigmor () anför:Det är min och uppfattning att detnuvarande räntebidragssy- stemet bör avvecklas ochersättas med ett system som bygger påinvesteringsbidrag. Vi är inte heller ensamma omdenna uppfattning. I den parlamentariskt sammansattaBostadspolitiska utredningen fick ett förslag meddenna innebörd en bred politisk anslutning. Detfinns flera skäl till att ett investeringbidrag äratt föredra framför dagens system. Ettinvesteringsbidrag skapar stabilitet genom attbidraget utbetalas direkt vidinvesteringstillfället. Staten kan därmed inte iefterhand ändra finansieringsförutsättningarna pådet sätt som skett med räntebidragen. En övergångtill investeringsbidrag innebär dessutom att dagensorimliga ordning med "eviga räntebidrag" förflerbostadshus kan avvecklas.Frågan om det framtida finansieringssystemet och dåockså frågan om införande av investeringsbidragbehandlades av så sent som i juni månad.Med tanke på den korta tid som gått harvi nu avstått från att på nytt förelägga riksdagenvårt förslag. står dock kvar vid singrundläggande uppfattning att dagensfinansieringssystem bör utmönstras och ersättas meden ordning med investeringsbidrag. Det är därför våravsikt att senare aktualiserafrågan i riksdagen.8. Förlusterna i kreditgarantisystemetOwe () och () anför:Statens utgifter för kreditgarantisystemet har visatsig bli större än vad som ursprungligen förutsetts.De prognoser som tidigare gjorts har uppenbarligeninte varit tillförlitliga. Enligt den nyaförlustprognosen som presenterats kommeranslagsbehovet att väsentligt överstiga vad somtidigare beräknats. Förlusterna ikreditgarantisystemet har tvingat framomprioriteringar av andra verksamheter inomutgiftsområde 18 för . Det är enenligt vår mening olycklig situation. En förstaåtgärd från regeringens sida bör därför vara atttillse att säkra prognosmodeller med godträffsäkerhet tas fram. Det är en bedömning somockså utskottet gör i sitt ställningstagande.I den uppkomna situationen är det väsentligt attregeringen nu vidtar kraftfulla åtgärder i syfte attminska förlusterna och underställer enredovisning av orsakerna till förlustutvecklingen. Ibudgetpropositionen aviserar också regeringen sinavsikt att noga följa utvecklingen och ta initiativtill förändringar. Vi har i vårt ställningstagandeutgått från att de överväganden som dettaförutsätter görs från ett brett bostadspolitisktperspektiv, Det innebär att de bör ta sikte på attklarlägga sambanden mellan alla de åtgärder som lettfram till de konkurser och rekonstruktioner somorsakat kreditgarantiförlusterna. Särskilt böranalyseras hur besparingarna inomräntebidragssystemet och infasningen av nyarefastigheter i fastighetsskattesystemet påverkat denekonomiska situationen för de aktuellafastigheterna.En ytterligare fråga som enligt vår mening måsteuppmärksammas är de problem som i många falluppstår genom att de kommunala bostadsföretagen inteomfattas av kreditgarantisystemet. Dessa problemåtgärdas i huvudsak genom den s.k.kommunakuten. Det är naturligtvis bra att drabbadekommuner på detta sätt kan få hjälp. börinte problem av denna typ och omfattning lösas genomolika punktinsatser från tid till annan. Det kanenligt utskottets mening också riktas kritik mot attstatens insatser endast riktas till kommunen. Detnaturliga vore i stället att de åtgärder som måstevidtas riktas direkt till det berörda kommunalabostadsföretaget. Den ordning som tillämpasinnebär att många kommuner tvingas tillnedskärningar i andra angelägna verksamheter innandet kan bli aktuellt med stöd. En uppenbar effekt avdetta kan bli att vården, omsorgen och skolandrabbas av försämringar. En sådan ordning är enligtvår mening helt orimlig. har också ien motion lagt fram förslag till förändringar ibostadsakutens verksamhet som skall förhindra attdetta blir fallet.Sammanfattningsvis bör målet vara att genomgenerella åtgärder skapa förutsättningar för dekommunala bostadsföretagen att fylla sin avseddauppgift. Det innebär bl.a. att företagen börinlemmas i kreditgarantisystemet så att deraseventuella ekonomiska problem kan lösas på sammavillkor och i samma former som gäller för andrabostadsföretag liksom för bostdsrättsföreningar.I den mån regeringens överväganden inte ges denbreda utgångspunkt och den inriktning i övrigt somvi menar att de bör ha är det vår avsikt att på nyttaktualisera frågan i riksdagen.9. Villkoren för stödet till fukt- ochmögelskadade husKnut (), (), () och () anför:Vi ser givetvis positivt på att ett enigt utskottanslutit sig till vårt motionsförslag om en översynav villkoren för stödet till fukt- och mögelskadadehus. Det har stått klart att denuvarande reglerna inte fungerar tillfredsställande.Byggkvalitetsutredningen föreslog enmodell för hur stödet under en övergångsperiodskulle kunna förbättras för att sedan avvecklas.Enligt vår mening talar mycket för att utredningensförslag skall genomföras. Detta förutsätter på kortsikt att ytterligare medel tillförs Fonden för fukt-och mögelskador. Vi har i vårt budgetalternativberäknat utrymme för en sådan anslagsökning.10. Villkoren för stödet till fukt- ochmögelskadade husUlf () och ()anför:Kristdemokraterna har inte under årets allmännamotionstid lagt fram förslag om ökat anslag förFonden för fukt- och mögelskador eller tagit uppfrågan om vilka regeländringar för stödet som kanbehöva genomföras. Vi vill dock understryka att deåtgärder som kan ges stöd genom fonden bör hafortsatt mycket hög prioritet. Samhällets insatserför att åtgärda fuktskadade hus bör enligt vårmening öka. Särskilt stort är samhällets ansvar föratt de miljöer där barn och ungdomar vistas inte kanleda till hälsoproblem.Den modell vi föreslagit för ett ökat stöd på detaktuella området innebär att ett särskilt anslag på200 inrättas för stöd tillallergisanering i bostäder, skolor och daghem. Omdetta förslag får bifall kan det givetvisfinnas skäl att överväga om någon form av samordningbör komma till stånd med det stöd som kan utgå frånfonden för stöd till fukt- och mögelskador.11. Villkoren för stödet till fukt- ochmögelskadade husYvonne () anför:Ett enigt bostadsutskott har i betänkandetföreslagit att regeringen skall överväga vilkaregeländringar som erfordras för att komma tillrätta med de nuvarande problemen med stödet tillfukt- och mögelskadade hus. Regeringen anför ibudgetpropositionen att några ytterligare medel intekan tillskjutas denna verksamhet. Jag villemellertid understryka att inteutesluter att ett medelstillskott kan blinödvändigt. får ta ställning i denfrågan när regeringen förelagt detefterfrågade beslutsunderlaget.12. BostadsbidragenRigmor () anför:Det bostadsfinansieringsssystem som infördes år 1997har nu varit i kraft närmare . Under denna tidhar det blivit uppenbart att systemet är behäftatmed vissa brister. Det finns enligt min ochCenterpartiets mening mot bakgrund härav allanledning att nu snabbt få en utvärdering avbostadsbidragen till stånd. Det finns flera skältill detta. För det första är det viktigt attorsakerna till de ofullkomligheter som redan nu ärkända dokumenteras och sätts in i sitt sammanhang.För det andra utgör en utvärdering av det slutligautfallet av det första årets bostadsbidrag ennödvändig förutsättning för att en allsidig analysav systemets effekter skall kunna göras. På grundvalav analysen bör systemet reformeras så att detfyller de mål som ursprungligen avsetts.Utskottet pekar i sitt ställningstagande på attRiksförsäkringsverket har i uppdrag att se över denya bostadsbidragen och då särskilt systemet medpreliminärt och slutligt bostadsbidrag. Det ärnaturligtvis bra att regeringen initierat dennautvärdering. Enligt min mening bör det dock finnasförutsättningar att genomföra den betydligt snabbareän vad som är avsikten. Målet måste vara att deproblem som kommer fram skall kunna lösas så snartsom möjligt. Inte minst gäller det med tanke på desvårigheter många bidragstagare kan komma att få närdet slutliga bostadsbidraget fastställsför första gången.Jag och kommer att noga följa detutvärderingsarbete som pågår. Om det visar sig attdet inte sker med den snabbhet och i den omfattningsom det finns anledning att förutsätta är vår avsiktatt ånyo aktualisera frågan i riksdagen.13. Systemet med preliminärt och slutligtbidragKnut (), (), (), (), (),() och ()anför:Det finns redan nu tecken på att systemet medpreliminärt och slutligt bostadsbidrag kan komma attorsaka problem i vissa fall. Det gäller särskilt förde bidragstagare som under bidragsåret alternerarmellan studier eller arbetslöshet och arbete.Utskottet pekar i sitt ställningstagande på attRiksförsäkringsverket har i uppdrag att särskilt seöver systemet med preliminärt och slutligtbostadsbidrag. Det är naturligtvis nödvändigt att enutvärdering kommer till stånd. menar viatt översynen måste ske så snart som möjligt.Strävan bör vara att avsluta översynen i god tidföre den sista tidpunkt som regeringen satt upp. Detär också viktigt att regeringen därefter snabbtåterkommer till med ett förslag tilllösning. En lösning som vi menar bör övervägas äratt bostadsbidraget prövas vid fler tillfällen än engång per år.Det är vår avsikt att noga följa utvecklingen påområdet och om inte snabba och effektiva åtgärdervidtas på nytt aktualisera frågan i riksdagen.14. Boende för utsatta grupperOwe () och () anför:Vänsterpartiet anser att kraftfulla åtgärder måstevidtas för att komma till rätta med de problem somtas upp i betänkandets avsnitt Boende för utsattagrupper. Vi har också lagt fram ett flertal förslagom åtgärder som aktivt kan bidra till att förbättrasituationen i s.k. utsatta bostadsområden samt förhemlösa och bostadslösa. Dessa förslag behandlasemellertid av utskottet i annat sammanhang.Vi instämmer givetvis i vad som förordas i demotioner som behandlas i det aktuella avsnittet omatt regeringen och den bostadssociala beredningenskall ägna stor uppmärksamhet åt de utsattagruppernas problem. För att komma till rätta med enakut situation kan också vissa riktade åtgärderbehövas, exempelvis för att ge uteliggare tak överhuvudet. är det emellertid ännu merangeläget att den generella inriktningen av allapolitiska överväganden och beslut sker medutgångspunkt från hur situationen för dem som hardet sämst ställt i olika avseenden kan förbättras.Flertalet av de förslag som för frampå det bostadspolitiska området har också dennainriktning.