bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att defunktionshindrades situation, särskilt kvinnorsoch barns, uppmärksammas i större utsträckning änhittills,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeförbereder ett återuppbyggnadsbistånd som kaninledas så snart stabilare politiska förhållandeninträtt i ,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attbiståndsprojekt administrerade och genomförda avfrivilligorganisationer på lokal nivå inte skalldrabbas av den alltför generellt utformadesanktionspolitik som bedrivit mot Indiensedan kärnvapensprängningarna.1998/99:U213 av m.fl. (m) variyrkas1. att beslutar avskaffa systemet medlandramar i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd anslag A1 Biståndsverksamhet anslå 9 för1999 i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar avskaffa anslagetEkonomiska reformer och Information,Programutveckling och Rekrytering samt Utbildningav fältpersonal och multilaterala experter ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att under anslaget B 1Samarbete med anslå i enlighet med vad somanförts i motionen,1998/99:U509 av m.fl. (kd) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att EU-biståndet i högre grad skall koncentreras till defattigaste länderna,1998/99:U602 av m.fl. (m) variyrkas3. att hos regeringen begär enredovisning till av läget ochutvecklingen beträffande mänskliga rättigheteroch demokrati i mottagarländerna för svensktbistånd i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att svensktbistånd ej bör ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mänskligarättigheterna,1998/99:U604 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attregeringen i EU skall agera för att underlättaför krediter via () förföretag som vill handla med ,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeaktivt skall arbeta för att underlätta och utökakontakterna mellan olika delar av det kubanskasamhällslivet och ,5. att begär att regeringen utövar sinmöjlighet att som aktieägare i arbetaför ett återupptagande av försäljningen avlivsviktig medicinsk utrustning och läkemedeltill ,1998/99:U608 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett stöd frånSverige till den demokratiska utvecklingen iMongoliet.1998/99:U609 av andre vice talman . (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ,inom ramen för samarbetet med , erbjuderstöd till informationsarbetet förefolkomröstningen och dess genomförande,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att densvenska regeringen verkar för utökadehandelsförbindelser mellan och Guatemala.1998/99:U610 av andre vice talman . (v, kd, c, fp, mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om stöd tilluppbyggnaden av ett fritt och demokratisktVästsahara,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om stöd tillPolisarios representation i Sverige.1998/99:U618 av m.fl. (mp, v,c, fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökatbistånd till inom ramen för gällandebiståndsanslag,1998/99:U620 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att fråganom prenatal könsdiskriminering lyfts fram inomdet bilaterala utvecklingsarbetets ram,1998/99:U623 av m.fl. (v, m, kd, c,fp, mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigemed kraft skall verka för att det ekonomiskastödet från EU till MR- och demokratiprojekt somdrivs av frivilligorganisationer i ökar,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attregeringen bör utarbeta en Turkietstrategi somger klara besked om vad som bör ingå i svensktMR-bistånd till turkiska frivilligorganisationer.1998/99:U628 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reklamen förtobak och alkohol riktad mot länderna i Central-och ,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om finansieringav omedelbara hjälpinsatser med inriktning påbarn och unga i vårt närområde,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om användningenav Sidas informationsanslag.1998/99:U630 av m.fl. (c, kd,fp, mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enstörre andel av biståndet till skallinriktas på kvinnor och landsbygdsutveckling,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett svensktinitiativ för att utveckla den statligarevisionen,9. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om villkor förbiståndet och granskning av om detta används ienlighet med de svenska biståndsmålen.1998/99:U801 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en juridiskhögskola i /99:U802 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omÖstersjömiljarden.1998/99:U803 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de storamiljöproblemen som finns i vårt närområde.1998/99:U804 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om IT-infrastrukturi Östersjöområdet.1998/99:U806 av m.fl. (m) variyrkas2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inriktningenav stödet till ,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omadministrationen av samarbetet med Central- ochÖsteuropa,1998/99:U807 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omutbildningssamarbete och samordning avtransportfrågorna i Östersjöregionen.1998/99:U809 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättandeav ett Barentsinstitut.1998/99:U810 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om aktuellamiljöproblem i och om att arbete medÖstersjöns miljö måste prioriteras ytterligare,3. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samladeåtgärder för att få stopp på oljeutsläppen,4. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigebör ta initiativ till att mottagningsanläggningarför miljöfarligt maskinrumsavfall också byggs iländer där de saknas,5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigebör ta initiativ till att mottagningsanläggningarför miljöfarligt maskinrumsavfall kan nyttjasutan kostnader i hela ,6. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigenu måste initiera krafttag mot orenade utsläppfrån tätorter och industrier runt ,7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigesnarast måste ta initiativ till aktioner för attminska den radioaktiva föroreningen av ,8. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigemåste ta initiativ till rådgivning till länderrunt för att hjälpa dem att skapa ettmer långsiktigt ekologiskt hållbart jordbruk ändet konventionella som bedrivs i väst.1998/99:K231 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attinformationsteknik bör bli ett viktigt inslag isvenskt demokratibistånd,1998/99:Fi210 av m.fl. (c) variyrkas7. att beslutar om fördelning avanslag inom utgiftsområde 7 i enlighet med vad imotionen anförts,1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) variyrkas11. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 7 Internationelltbistånd enligt uppställning i bilaga 2,1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) variyrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omexportkreditgarantier för export av fläskkötttill ,1998/99:MJ782 av m.fl. (m) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om framtidensmiljöstöd till ,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översynav stödet till kärnsäkerhet i ,1998/99:MJ803 av m.fl. (fp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett utökatvänortssamarbete kring ,1998/99:MJ804 av m.fl. (v) variyrkas5. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall bidra till att EU:s program för att stödjautvecklingen i främjar utvecklingen avett ekologiskt uthålligt samhälle,1998/99:A810 av m.fl. (kd) variyrkas28. att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om det svenskabiståndet i förhållande tillkvinnors centrala funktion ifamilj och samhälle. InternationelltutvecklingssamarbeteVerksamhet under utgiftsområdetPropositionen (avsnitten 2 och 3.1-3.4s. 9-15)Under utgiftsområde 7 Internationellt biståndfinansieras verksamhets-områdena AInternationellt utvecklingssamarbete respektiveB Samarbete med . Dentotala biståndsramen, motsvarande avprognostiserad BNI , beräknas till 12 840miljoner kronor.Inledningsvis erinras i propositionen om detöverordnade målet för internationellautvecklingssamarbete att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. De sex av fastlagdabiståndspolitiska målen - att bidra tillresurstillväxt, ekonomisk och politisksjälvständighet, ekonomisk och social utjämning,demokratisk samhällsutveckling, en framsynthushållning med naturresurser och omsorg ommiljön samt jämställdhet mellan kvinnor och män -samverkar för att bidra till det övergripandemålet. En stor del av biståndsanslaget gårfortfarande till humanitära insatser. Stöd tillatt förebygga de humanitära konsekvenserna avväpnade konflikter samt för en varaktig lösningpå humanitära katastrofer får allt större vikt.För samarbetet med harriksdagen fastslagit att de överordnade målen äratt främja en säkerhetsgemenskap, fördjupademokratins kultur, stödja en socialt hållbarekonomisk omvandling samt stödja en miljömässigthållbar utveckling. Härtill har riksdagenbeslutat att allt samarbete skall genomsyras avett jämställdhetsperspektiv.Regeringen konstaterar att utvecklingssamarbetethar ställts inför nya utmaningar. Det gällersåväl det multilaterala utvecklingssamarbetet somdet bilaterala. Det senaste årets händelser harvisat att det behövs mer effektiva globalainstitutioner och regelverk som effektivt kanförebygga och begränsa kriser och konflikter pådet politiska, men ännu mer på det ekonomiska,området. avser att arbeta nära samman medFN, EU och länder i syd för en ny samsyn omformer för global samordning och styrning införår 2000.Internationellt har givarländerna i DAC ställt sig bakom en gemensamstrategi, Shaping the 21st Century: TheContribution of Development Cooperation.Slutsatserna i detta dokument, som bygger påresultaten från de stora FN-konferenserna, är attutvecklingssamarbetet är en investering förframtiden och skall koncentreras på strategieroch program som skapar förutsättningar för defattigaste att förbättra sina livsvillkor.Visionen konkretiseras i ett antal mätbara mål.Utvecklingssamarbetet skall också bidra tillstabila och rättvisa samhällen, vilket kräver ettdemokratiskt styrelseskick och respekt förmänskliga rättigheter. Målen utgör en utmaningför industriländerna och för de multilateralaorganen att effektivisera och bättre följa uppsitt utvecklingssamarbete.Regeringen konstaterar också att de demokratiskaframstegen har varit betydande, särskilt under desenaste tio åren. Allt fler människor kan väljasitt lands ledning genom att delta i fria val.Två tredjedelar av världens stater har någon formav demokratiskt styrelseskick. Demokrati är engrundförutsättning för människors möjlighet attta makt över sina liv och möjligheterna attstärka respekten för de mänskliga rättigheterna.De ekonomiska framstegen har också varitbetydande. Av de 90 länder som betraktades somutvecklingsländer har 25 gjortsådana ekonomiska framsteg att de inte längreräknas som utvecklingsländer.Utrikesdepartementet och Sida har under desenaste åren genomfört ett omfattande policy- ochmetodarbete för att modernisera utvecklings-samarbetet. Regeringen har lagt fram skrivelsersom bl.a. rört fattigdomsbekämpning, mänskligarättigheter, en ny Afrikapolitik ochinternationellt samarbete för hållbar utveckling.En utredning om en förnyad politik för Sverigeskontakter och samarbete med läggs framunder senhösten. Ett liknande arbete kommer attinledas beträffande Mellanöstern.Utvecklingssamarbetet med Central- och Sydamerikastyrs också av strategier som lagts fast under desenaste åren.Grundtanken i det nya biståndet är att de fattigasjälva måste ta makten över sin framtid. De måstevara subjekt för sin utveckling, inte objekt. Dethandlar om de fattigas rätt till sin egenutveckling och rätten till demokrati. Biståndetsroll är att bidra till att skapa förutsättningarför detta.Regeringen understryker att nyckeln tilljämlikhet mellan rika och fattiga länder ärkunskap och kompetens. Det är också nyckeln tillett effektivt bistånd. Därför är det centralt attstödja ett kompetenslyft i utvecklings-länderna.Förutom att bygga kapacitet och kompetens ochdärmed skapa förutsättningar för ökad tillväxt,har ett allt viktigare syfte med hela biståndetblivit att lägga grunden för ökad öppenhet ochdemokratisk insyn. Det måste också integreras imottagarlandets egen budget och vara redovisatoch öppet för debatt, t.ex. i respektive landsparlament.Bland de åtgärder som annonseras ibudgetpropositionen återfinns följande (härkortfattat återgivna) 12 punkter:Regeringen kommer att verka för att den policy som slagits fast iregeringens skrivelser till får genomslag i alla delar av detsvenska utvecklingssamarbetet. Hög prioritet skall ges åt attfölja upp policy, riktlinjer och strategi för att främja demokrati ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet. Regeringen kommer inära samverkan med FN, EU och länder i syd att verka för enny samsyn om och ett starkare globalt regelverk för att förebygga ochbegränsa politiska, ekonomiska och sociala kriser. En särskildsatsning görs på att bidra till ett kunskapslyft och att stärka kapaciteteni samarbetsländerna genom utökat forskningssamarbete. Bredare ochfördjupade relationer till det privata näringslivet inomutvecklingssamarbetet, både i samarbetsländerna och i , skallutvecklas. Ökad samstämmighet mellan olika politikområden utifrånutvecklings-samarbetets målsättningar skall ges högre prioritet.Sverige skall verka för partnerskap i utvecklingssamarbetet och ökadkoordinering inom internationella institutioner och program liksom i lokalasamordningsaktioner. kommer aktivt att verka för enhållbar lösning på de fattigaste ländernas skuldproblem, inklusive att detår 2000 finns beslut om eller en plan som erbjuder tillräckligskuldreduktion för varje land. Regeringen har inlett en översyn avbarnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet. Barnfrågorna skallfå en mer sammanhållen policy både för det multilaterala och det bilateralautvecklingssamarbetet. Regeringen avser ägna ökat engagemang åtEU:s utvecklingssamarbete, bl.a. i de förhandlingar som äger rum somfortsättning på Lomé-förhandlingarna, för att bidra till en kraftfulleffektivisering av EU:s utvecklingssamarbete.Utvecklingssamarbetet med kommer att stå i fokus i enlighet medregeringens skrivelse om en förnyad Afrikapolitik.Utvecklingssamarbetets volym kommer att öka från av BNI 1998 till0,år 2001.MotionernaI partimotion U203 (fp) yrkande 1 anförFolkpartiet att de biståndspolitiska målenförlorat i relevans allteftersom de ökat i antal.Med anledning därav föreslår att dettillsätts en utredning för att pröva de sex målenför svenskt bistånd.I yrkande 2 framhåller attdemokratiskt styrelseskick i mottagarländerna ären förutsättning för att bistånd skall fåbestående effekter. Motionärerna föreslår därföratt demokratimålet överordnas de andrabiståndsmålen. I yrkande 6 begärs att det s.k.oberoendemålet för svenskt bistånd stryks.Motionärerna anser det vara självklart attutvecklings-länder, liksom andra länder, börsträva efter ekonomisk och politisksjälvständighet. Målet om nationellt oberoendekan inte nås med hjälp av bistånd, utan genom attden av världssamfundet accepterade folkrättenupprätthålls.Liksom inom andra skattefinansieradeverksamheter måste biståndets strävan vara att deekonomiska resurserna används så effektivt sommöjligt. I yrkande 16 lyfter framkvalitetens betydelse inom biståndet. I detsammanhanget är det viktigt att de fattigabefolkningarnas intressen sätts i förgrunden ochatt man inte låter maktpolitiska strävanden ellerexport-intressen styra.I partimotion U205 (m) yrkande 1 anserModeraterna att biståndet bör främja en uthålligoch snabb tillväxt med utrotning av fattigdomensom övergripande mål. Härvidlag bör ochEU verka för att utvecklingsländerna integreras ivärldsekonomin och den internationella handeln.Varje folk måste utvecklas av egen kraft genomatt arbetsvilja och skaparkraft frigörs. Enviktig uppgift för många ärdärvidlag att reducera statsmaktens förlamanderoll. Staten bör koncentrera sig på kärnuppgiftersåsom att tillhandahålla grundläggande utbildningoch hälsovård för alla. Att upprätthålla enfungerande rättsstat är en av statsmaktensviktigaste uppgifter, anför motionärerna vidare.I yrkande 2 framhåller de förbiståndet strategiska områdena mänskligarättigheter, demokrati, stärkande av rättsstatensamt uppbyggnad av marknadsekonomins regler ochinstitutioner. Bistånd till statsmakten iutvecklingsländer bör inriktas på dessa områden.Miljöpartiet anför i partimotion U210 (mp)yrkande 1 att de biståndspolitiska målen blivitett allt trubbigare instrument i takt med att deökat i antal. Motionärerna begär av denanledningen att de sex biståndsmålen prövas i ensärskild utredning.I partimotion U212 (v) yrkande 2 föreslårVänsterpartiet att det genomförs en översyn av debiståndspolitiska målen i syfte att skapa en mersammanhållen biståndspolitik.Utskottets övervägandenI ett antal yrkanden (motion U203 (fp) yrkande 1,U210 (mp) yrkande 1 och U212 (v) yrkande 2 krävsatt de biståndspolitiska målen skall ändras,kompletteras eller utredas. Dessutom begärs imotion U203 (fp) yrkande 6 att man i samband meden bredare översyn av de biståndspolitiska målenbör överväga att stryka målet ekonomisk ochpolitisk självständighet, det s.k.oberoendemålet.Utskottet har tidigare, senast i betänkande1997/98:UU2 Internationellt bistånd, tagitställning till liknande yrkanden med krav på attde biståndspolitiska målen omformuleras ellerånyo utreds. Då konstaterades att det sker enkontinuerlig process av omprövning ochprecisering av de biståndspolitiska målen.Regeringen har också för redovisatresultaten av denna löpande prövning av hur desex målen omsätts i praktisk handling. Exempelhärpå är regeringens för förelagdaskrivelser om fattigdomsbekämpning (skr.1996/97:169), om demokrati och mänskligarättigheter (skr. 1997/98:76) samt om iförändring (skr. 1997/98:122), i vilka flera avbiståndsmålen penetreras.Fattigdomsbekämpning är det övergripande måletför svenskt bistånd, till vilket de sex målensamverkar på ett flexibelt sätt. Utskottetkonstaterar att biståndet bedrivs underhelt andra förutsättningar än när de första målenformulerades. Partnerskapstanken,globaliseringens effekter, kris- ochkrigssituationer, naturkatastrofer samt denekonomiska och sociala situationens betydelse förnationell säkerhet är exempel på faktorer somfått genomslag i biståndet. Utskottet äremellertid inte nu berett att föreslå någraförändringar av biståndsmålen men förutsätter attdiskussionen i detta hänseende hålls öppen.Med vad ovan anförts anses motionerna U203 (fp)yrkande 1, U210 (mp) yrkande 1 och U212 (v)yrkande 2 besvarade.Utskottet konstaterar vidare att det råderbred enighet om att ekonomiskt och politisktoberoende inte kan uppnås genom isolering ochavskärmning från världsmarknaden. Oberoendemåletfår främst tolkas som syftande till att stödjaenskilda utvecklingsländer att på sina egnavillkor delta i en internationell integration sommedför ömsesidiga fördelar. Detta kan ske genomatt bl.a. stödja utvecklingen av de mänskligaresurserna, infrastruktur, makroekonomiskstabilitet samt utveckling av institutioner ochrättssystem.Därmed avstyrks motion U203 (fp) yrkande 6.I motion U203 (fp) yrkande 2 begärs attdemokratimålet skall vara överordnat andra mål; imotion U205 (m) yrkandena 1 och 2 menarmotionärerna att ett övergripande mål skall varaatt främja snabb och uthållig tillväxt syftandetill att utrota fattigdomen samt att rättsstaten,marknadsekonomi, demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna skall vara centralamålsättningar i biståndet. Vidare lyftermotionärerna bakom U203 (fp) yrkande 16 framkvalitetens betydelse för att biståndet skallkomma de fattiga befolkningsgrupperna till del.Utskottet vidhåller ovan framförda ståndpunktersåvitt avser förändringar av övergripandebiståndspolitiska mål. delar utskottetmånga av de synpunkter som genomsyrar motionerna,t.ex. vikten av att främja demokrati och respektför de mänskliga rättigheterna, rättsstaten,marknadsekonomi, frihandel och fri företagsamhetsamt vikten av att säkerställa mänskliga basbehovför befolkningarna i de fattigaste länderna.Dessa aspekter avspeglas emellertid väl igällande riktlinjer och i de löpanderedovisningar av biståndets inriktning somregeringen lämnat . Vidare kankonstateras att det övergripande målet för detsvenska utvecklingssamarbetet är att höja defattiga folkens levnadsnivå. Fattigdomsbekämpningkräver insatser på många områden och med hjälp avolika biståndsformer. De olika biståndsformernakompletterar varandra på ett flexibelt sätt.Med avstyrkande av motionerna U203 (fp) yrkande 2och U205 (m) yrkandena 1 och 2 anses därmedmotion U203 (fp) yrkande 16 besvarad med vadutskottet anfört.Biståndsramen samt avräkningarna fråndennaPropositionen (avsnitt 3.4 s. 15)BiståndsramenRegeringen föreslår att biståndsramen för 1999höjs till , motsvarande0,av BNI. planeras biståndsnivånhöjas till och 2001 till 0,av BNI.I propositionens yrkande 1 begär regeringen attbiståndsramen fastställs till av vidbudgeteringstillfället beräknad BNI för 1999.Avräkningar från biståndsramenAvräkningen från biståndsramen för kostnader förasylsökande från har minskat iförhållande till 1998. Detta beror framför alltpå antaganden om minskat antal asylsökande. Iförhållande till regeringens ekonomiskavårproposition 1997/98:150 har dock avräkningenför asylkostnader ökat då asylsökande befunnitsig längre i mottagandesystemet än beräknat. För1999 uppgår avräkningen till 660 miljoner kronor.Från biståndsramen avräknas vidare kostnader fördet svenska bidraget till den del av EU:sgemensamma bistånd som finansieras överEuropeiska kommissionens reguljära budget. För1999 uppgår bidraget till ,vilket beräknats som biståndets andel av Sverigesbidrag till EU-budgeten. Då Sverigesmedlemsavgift har ökat har ocksåavräkningsbeloppet ökat jämfört med1998.Avräkningen för administrativa kostnader ochandra utgifter minskar till ,främst på grund av att vissa tidigareavräkningsbara bidrag utgått. Totalt uppgåravräkningarna från biståndsramen till år 1999.MotionernaFolkpartiet anför i partimotion U203 (fp) yrkande26 att enprocentsmålet för det svenska biståndetär ett moraliskt grundat åtagande gentemot defattiga länderna. Motionärerna föreslår därföratt biståndsramen successivt höjs för att återuppnå enprocentsmålet .