bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Det är en politik förökad sysselsättning, ökad rättvisa,förbättrad jämställdhet ochförbättrad miljö.EkonomiUtgångspunkten för samarbetet äratt statsfinanserna skall varasunda och priserna stabila. Sverigeskall inte riskera att än en gånghamna i ett statsfinansiellt moras.Det innebär bl.a. att de tidigarefastställda utgiftstaken ,1999, 2000 och 2001 ligger fast.För att inte riskera attutgiftstaken för 1998 och 1999bryts vidtas ett antal åtgärder sominnebär utgiftsreduceringar och attstatliga utgifter senareläggs.Vidare ligger överskottsmålen förde offentliga finanserna fast,vilket innebär att successivaamorteringar av statsskulden kangenomföras. I förhållande tilltidigare fastställda mål sker docken skärpning, genom att målet förår 2000 höjs från till 2,0 %av BNP. Dessutom skall deytterligare åtaganden som föreslåsför perioden efter budgetåret 1999slutligen avvägas mot den fortsattaekonomiska utvecklingen. Politikenför att vidmakthålla inflationen påen mycket låg nivå ligger ocksåfast. Detta innebär bl.a. atterforderliga riksdagsbeslut kommeratt tas vad avser attge en ökadsjälvständighet.SysselsättningArbetslösheten skall huvudsakligenminskas genom att fler människorfår arbete eller utbildning som gerarbete. Erfarenheten visar att målför den ekonomiska politiken fårstort genomslag. Det har i Sverigebl.a. gällt målen förbudgetsaneringen och inflationen.Därför kompletterar regeringen nudet tidigare målet om att den öppnaarbetslösheten skall nedbringastill med ett konkretsysselsättningsmål. Målet innebäratt andelen sysselsatta avbefolkningen mellan skallöka från 2004.Det motsvarar ungefär 375 000 nyaarbetstillfällen ,eller i genomsnitt närmare 55 000nya arbetstillfällen per år.Regeringen avser att i samband med1999 års ekonomiska vårpropositionåterkomma med förslag somförbättrar möjligheterna att nåmålet. I budgetpropositionenföreslås också ökade resurser tillskolan, vården och omsorgen genomsuccessiva höjningar avstatsbidragen 1999, 2000 och 2001.I enlighet med förslag ivårpropositionen stärks skolan,vården och omsorgen med 4 miljarderkronor och 4 miljarder kronor2000. föreslås ytterligare 2miljarder kronor . Dessutomföreslås att de som allaskattskyldiga betalar i statliginkomstskatt överförs till kommuneroch landsting. Förutom att de nyaresurserna ger förbättrad kvalitetoch ökad standard inom skolan,vården och omsorgen möjliggör deockså en förbättrad sysselsättning.Regeringen anser också att det ärav stor vikt för tillväxt ochsysselsättning att stimulerakompetensutvecklingen iarbetslivet. Förslag om hurkompetensutvecklingen skall stärkaspresenteras i vårpropositionen1999. Inriktningen skall vara attförslagen bör kunna träda i kraftden . Vidare skallregeringen tillsätta en arbetsgruppinom för attfördjupa underlaget iarbetstidsfrågor. I gruppen skallbl.a. ingå representanter förVänsterpartiet och Miljöpartiet.RättvisaEn rad åtgärder vidtas för att ökarättvisan i samhället.Pensionärernas ekonomi förbättrasmed 1999genom att det fulla basbeloppetåterställs och genom attbostadstillägget för de sämstställda pensionärerna höjs. Deförvärvsarbetandes ekonomi stärksmed omkring 3 miljarder kronorgenom en tillfällig skattereduktionsom främst gynnar låginkomsttagare.Reduktionen utgör som mest 1 320 kroch trappas ned av dendel av inkomsten som ligger över135 . Det gör attreduktionen försvinner vid enarbetsinkomst på per år.Vidare sänks fastighetsskatten förhyresbostäder med 0,2procentenheter tillfälligt under1999. Barnbidraget ochstudiebidraget förgymnasiestuderande höjs med 100 kri månaden från den 1 januari 2000och med ytterligare den 1januari 2001. För attförbättra situationen för dehemlösa anslår regeringen 30miljoner kronor . Ienlighet med tidigare beslut höjsbiståndet till av BNP 2000och till av BNP 2001.Regeringen föreslår nu attbiståndet höjs med ytterligare 100miljoner kronor 1999.JämställdhetFN har återigen utsett tillvärldens mest jämställda land. Föratt skall kunna hålla denpositionen krävs en aktivjämställdhetspolitik. Kvinnor ochmän skall ha samma möjlighet attarbeta och försörja sig. Dessutombör könsbetingade löneskillnadermellan män och kvinnor tas bort. Ibudgetpropositionen föreslås bl.a.att Jämställdhetsombudsmannentillförs för attstärka översynen över de delar avjämställdhetslagen som rörlöneskillnader mellan kvinnor ochmän. ()ges ytterligare resurser för attförbättra lönestatistiken och föratt ta fram underlag för s.k.jämställdhetsbokslut. SCB fårdessutom i uppdrag att göra en nynationell tidsanvändningsstudie.Vidare får den sittande utredningenom jämställdhetslagen i uppdrag attäven analysera frågor som rörarbetsvärdering. Myndigheterna fåri uppdrag att arbeta mer aktivt medjämställdhetsfrågor, inklusivelönefrågor. Fler åtgärder för attöka jämställdheten kommer attpresenteras och regeringen avseratt redovisa hurjämställdhetspolitiken utvecklats.MiljöSverige och svenskt näringslivskall gå i spetsen för enutveckling mot ekologiskhållbarhet. I budgetpropositionenföreslås bl.a. att resurserna föratt skydda naturområden ökar med600 perioden1999-2001. Det handlar bl.a. omförvärv av värdefulla skogsområden.Ytterligare resurser om 99 miljonerkronor under perioden 1999-2001tillförs för naturvårdsavtal ochbiotopskydd i skog. Under sammatidsperiod anslås 170 miljonerkronor för marksanering. De s.k.lokala investeringsprogrammenutvidgas till att även omfatta stödför allergisanering. Regeringenkommer också att geNaturvårdsverket i uppdrag att isamverkan med Forskningsrådsnämndengöra en samlad bedömning av dagensmiljöforskning. Dessutom tillsättsen arbetsgrupp inomFinansdepartementet för att följaKonjunkturinstitutets, SCB:s ochNaturvårdsverkets arbete med attupprätta miljöjusteradenationalräkenskaper. Regeringenavser att vårpropositionpresentera s.k. gröna nyckeltal.Den starkare grund som lagts försvensk ekonomi genombudgetsaneringen ochlåginflationspolitiken skaparstörre utrymme förframtidssatsningar på en radområden. Ett viktigt led i enframtidsinriktad politik är att seöver skattesystemet. Regeringenkommer därför att inbjudariksdagens partier tillöverläggningar om skattepolitikensframtida inriktning.Ett annat mycket centralt område iregeringens framtidspolitik ärEuropapolitiken. Samarbetet inom EUpå det ekonomiska området har varitett viktigt stöd i saneringen avden svenska ekonomin. Samarbetet ärockså en stabiliserande faktor i enalltmer globaliserad ekonomi ochstärker ställning i deninternationella konkurrensen. Denfinansiella turbulensen ivärldsekonomin kräver omfattandeinsatser från de europeiskaländerna sida. Därför är detviktigt att de europeiska ländernagenom att förstärka sin inbördessamverkan gemensamt kan utöva detinflytande som motsvarar deneuropeiska ekonomins styrka.Regeringens ambition är att även ifortsättningen verka för eninriktning av den ekonomiskapolitiken i EU, som gynnarsysselsättning och välfärd, stärkerkonkurrenskraften och utvecklarfrihandeln. EU-samarbetet måste iökad utsträckning avsätta resultatsom är av direkt betydelse förmänniskors trygghet och välstånd.Det innebär att än mer måste görasför att öka sysselsättningen ochförbättra miljön, främjajämställdheten mellan kvinnor ochmän och stärka konsumenternas ochlöntagarnas ställning på dengemensamma marknaden.Under de närmaste åren står EUinför stora förändringar.Regeringen avser att aktivt verkaför att unionen utvidgas samtidigtsom samarbetet fördjupas ochvidareutvecklas. EU måste rusta siginför utvidgningen genom politiskaoch finansiella reformer. Även EU:sarbetssätt och institutioner måstereformeras. Inte minst inför ochunder det svenska ordförandeskapet2001 kommer att verka fören sådan modernisering av EU attden kan möta 2000-talets krav.Sverige kommer vidare att arbetaför att budgetdisciplinen i EUupprätthålls och attmedlemsländernas avgifter fördelaspå ett rättvist sätt. att EU:s jordbruks- ochstrukturpolitik måste reformeras.Sverige kommer också som EU-medlematt arbeta för att den ekonomiskaoch monetära unionen blirframgångsrik. Det ligger i vårteget intresse. För att bevaraSveriges handlingsfrihet skall viäven i fortsättningen uppfylla deekonomiska villkoren för fulltmedlemskap i . För att ökakunskapen och skapa debatt om EMUpåbörjas ett vittomfattandeinformations- ochfolkbildningsarbete. Ett beslut omsvenskt deltagande skallunderställas det svenska folket förprövning i val eller ifolkomröstning.Kampen mot arbetslösheten kommeräven i fortsättningen att stå icentrum för en aktiv svenskEuropapolitik. De politiskaförutsättningarna för gemensammainsatser är bättre än någonsin.Regeringen kommer att arbeta föratt riktlinjerna försysselsättningspolitiken och dessövervakning ges samma vikt sommotsvarande instrument på detekonomiska och monetära området.Sverige skall ta steget in med tillförsikt och optimism.Politiken att stärka skallprägla regeringens arbete undermandatperioden. I samband medvårpropositionen presenteraderegeringen en offensiv för uthålligtillväxt och ökad sysselsättning.Sex viktiga områden lyftes fram:Kunskap och kompetens. HållbaraSverige - ett föregångsland.Företagande. Europeiskt samarbeteoch Ett för alla. Dessaområden är strategiska delar i enframtidsinriktad politik.Intåget i nästa årtusende skall tasmed en politik för fullsysselsättning, hög tillväxt,bättre utbildning, god välfärd ochgod miljö. För sysselsättningensätts nu ett konkret mål upp för år2004. Regeringen överväger dessutomatt sätta upp mål för de andraområdena.· Hög tillväxt. Mycket tyderpå att står inför en periodmed god tillväxt. Därmed förskjutsfokus i den ekonomisk politiken.Huvuduppgiften blir nu att förenaen kraftig sysselsättningsökningmed fortsatt låg inflation. Måletför sysselsättningen uppnås med engenomsnittlig årlig tillväxt på2,. är det viktigtatt tillväxten är förenlig med enekologiskt hållbar utveckling. Föratt detta skall vara möjligt måsteden ekonomiska politiken lägga enstabil grund: Priserna skall varastabila. Arbets- ochkompetenslinjen skall stärkas.Lönebildningen måste fungera väl.Företagsklimatet skall vara gottoch skatterna utformas så attföretagande och expansion gynnas.Småföretagsperspektivet måste änmer sättas i fokus och reglerförenklas. skall vara ettland för alla. I eninternationaliserad värld har ettland med internationell befolkningen fördel. Alla skall med in iinformationssamhället och Sverigeskall förstärka sin position som enledande IT-nation. skallspela en aktiv roll i EU ochdessutom vara pådrivande iÖstersjösamarbetet. Vårt närområdehar förutsättningar att bli en avEuropas viktigaste tillväxtregionerunder , vilketskulle få stor betydelse försysselsättning och tillväxt iSverige.·· Välfärd. Den generellavälfärdspolitikens huvuduppgift äratt på samma gång öka rättvisan ochbana väg för en dynamisk utvecklinggenom att skapa trygghet iförändringen. Skolan vården ochomsorgen skall prioriteras. Sombeskrevs ovan ökar också resursernatill pensionärerna ochbarnfamiljerna. Det är ocksåviktigt att människor kännertrygghet mot brott.·· Bättre utbildning.Förskolan lägger grunden tilllärandet och regeringenslångsiktiga strävan är attförskolan bör vara en del av detgenerella välfärdssystemet.Grundskolan skall bli ännu bättre.Antalet utbildade i gymnasiet måsteöka. Den påbörjade utbyggnaden avhögskolor och universitet skallfortsätta och skall vara enledande forskningsnation.·· - ett ekologisktföregångsland. skall varaen pådrivande kraft för enekologiskt hållbar utveckling.Genom att ligga steget före kanSverige få ökad konkurrenskraft ochbli ett bättre land att leva i. Detgynnar dagens och framtidensgenerationer.·Motionerna och inriktningen av denekonomiska politikenModerata samlingspartietspartimotionI motion Fi208 (m) anger Moderatasamlingspartiet att de vill skapaen grund för en förnyelse av detsvenska samhället baserad påenskilda människors initiativkraftoch företagande i syfte att värnaoch utveckla medborgarnas frihetoch välfärd. En politik förföretagande ger fler jobb och ökatvälstånd. Ett tydligtställningstagande för ettdeltagande i den gemensamma valutanöppnar nya möjligheter för svensktnäringsliv. En inriktning på deviktiga offentliga uppgifterna gerutrymme för skattesänkningar somökar tillväxtkraften och hushållenssociala trygghet.Motionärerna konstaterar attbehovet av en tillväxtpolitik föratt utveckla välstånd och trygghetblivit alltmer uppenbart. Eftervalet har även regeringens egnabedömningar blivit mindreoptimistiska än före valet.Trots detta värjer sig regeringenför den ekonomiska verklighet sompräglar medsocialdemokratisk politik. Underdessa år har jobben inte blivitfler.Socialdemokraternas misslyckandemed jobben skapar en riskfylldsituation för svensk ekonomi. Deoffentliga utgifterna har ökat merän vad de minskade underinledningen av perioden. De ökadeskatteintäkterna har inteåstadkommits genom att fåttfler skattebetalare utan genomhöjda skatter. De offentligafinansernas känslighet kvarstårdärför. Likaså kvarstår de socialaoch ekonomiska problemen medmassarbetslösheten, trots att degångna åren borde ha kunnat geutrymme för nytt företagande ochframväxt av jobb i stor skala.Enligt motionen krävs en i bredbemärkelse ny ekonomisk politik därde övergripande målen skall varaatt skapa förutsättningar för ensnabb tillväxt, en kraftig ökningav antalet nya arbetstillfällen inya och gamla företag, en godreallöneutveckling och minskatbidragsberoende. Dagens ekonomiskaproblem är strukturella och kandärför inte lösas utan omfattandestrukturella förändringar.Jämvikt i de offentliga finansernaoch ett stabilt penningvärde ärgrundläggande för företags ochprivatpersoners möjligheter attplanera sin framtid. Motionärernasmålsättning är att statsskuldenskall minska till senast2002 och att de offentligafinanserna skall vara i balans överkonjunkturcykeln. Det stabilapenningvärdet skall säkerställasgenom en oberoende riksbank medprisstabilitet som mål samt ettsnabbt deltagande i valutaunionen.Det moderata budgetalternativetDe överordnade målen för detmoderata budgetalternativet är:· att skapa förutsättningarför så många nya arbetstillfällen iföretagen att arbetslöshetenavskaffas som samhällsproblem.·· att växla lägre skatter påarbetsinkomster mot mindre bidragoch subventioner så att det blirmöjligt att kunna leva på sin lönoch bygga upp ett eget sparande.·· att återskapa förtroendetför att stat och kommun klarar sinagrundläggande åtaganden genom enprioritering av kärnuppgifterna.·Det moderata budgetalternativetinnebär ett finansiellt sparandesom överstiger regeringens mål. Detuppgår till 22 miljarder kronor1999, drygt 44 miljarder kronor2000 och till över 52 miljarderkronor . föreslårbesparingar i de offentligautgifterna som uppgår till drygt30 miljarder kronor 1999, närmare57 miljarder kronor 2000 och drygt66 miljarder kronor 2001. Det gerutrymme för skattesänkningar somuppgår till drygt 30 miljarderkronor , närmare 61 miljarderkronor och 86 miljarder kronor2001.Vid en svagare ekonomisk utvecklingän i regeringens kalkyl får enjustering göras av utgifts- ochskatteförslagen. Det finansiellasparandet måste utvecklas så attdet moderata målet, attstatsskulden skall ha sjunkit till60 % av BNP ,uppfylls. Det kan vidare inteuteslutas, med de storastrukturella problem som kvarstår iden svenska ekonomin, attöverhettningstendenser visar sig islutet av kalkylperioden. Dettamåste i så fall påverkautformningen av finanspolitiken.Företagande och arbeteFör att åtgärda strukturproblemen iekonomin och på arbetsmarknaden ochgöra merutvecklingskraftigt föreslårmotionärerna bl.a. att:· Skatten på arbete ochföretagande sänks.·· Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen av aktieravskaffas.·· Skatten på hemnära tjänstersänks kraftigt.·· Merparten avSmåföretagsdelegationens 71 förslaggenomförs.·· Spärr- och stoppreglernaför fåmansföretagen slopas och attdet blir lättare att erhålla F-skattsedel.·· De nya bestämmelserna omskattekonto och momsuppbörd ändras.·· De kommunala bolagen säljseller avvecklas. Kommunalverksamhet utsätts för konkurrens.·· Den förtida avvecklingen avkärnkraften stoppas.·· Den enskildes ställning påarbetsmarknaden stärks.Arbetsmarknadspolitiken reformerasoch arbetslöshetsförsäkringentidsbegränsas.·· Utbildningen reformeras såatt kunskapssamhällets nya villkorkan mötas framgångsrikt.·Att kunna leva på sin lön - ensocial skattepolitikMotionärerna understryker att enpolitik som syftar till att skapaförutsättningar för att de flestaskall kunna leva på sin lön måstestå på två ben. Det ena är enkraftfull skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägreskatter mot minskat behov av bidragoch offentliga subventioner. Påsikt måste målet vara att den somär i behov av bidrag och offentligtstöd inte skall betala skatt ochatt den som betalar skatt inteskall behöva bidrag.Det andra benet är reformer påbl.a. skatteområdet som syftar tillatt stärka tillväxtkraften iekonomin så att den högaarbetslösheten kan pressas tillbakaoch antalet människor som av andraskäl blivit helt beroende av detoffentliga för sin försörjningminska.Motionärerna lägger för de kommandetre åren fram konkreta förslag omskattesänkningar på främst arbete,boende och familjer. att skattereformens mål nås.Förslagen är bl.a att:· Kommunalskatten sänks med 1kr och ytterligare 1 kr2001 genom att staten övertarmotsvarande kostnader frånkommunerna.·· Det allmänna grundavdragetoch det särskilda grundavdraget förpensionärer höjs med 1 300 krfr.o.m. Grundavdraget förförtidspensionärer återställs.·· Ett grundavdrag på 10 000kr per barn vid den kommunalabeskattningen införs fr.o.m. 1999.Avdraget gäller utöverbarnbidraget.·· Förhöjningen av denstatliga skatten för vissainkomster undanröjs så att statligskatt enbart tas ut från1999.·· Ett särskilt avdrag införsför förvärvsinkomster somkompensation för uttaget avegenavgifter. 2001 beräknasavdraget uppgå till mellan och12 %.·Fastighetsskatten på bostäder sänkssuccessivt till år 2000.Markvärdet tas enbart upp tillhälften vid beräkning avfastighetsskatt.En välfärdsreformMedborgarna i kan och villta allt större personligt ansvar.Självständigheten, den värdemässigamångfalden och den individuellafrimodigheten ger många människornya möjligheter. Det innebärsamtidigt att krav kan ställas påett större personligtansvarstagande.Den välfärdsreform vi villgenomföra syftar till attmedborgarna skall bli mindreberoende av det offentliga och merkunna förlita sig på det egnaarbetet, den egna kompetensen, detegna sparandet och de egna socialanätverken.Samtidigt som de allra flesta hargoda möjligheter att ta ett stortansvar för sin egen trygghet, finnsdet andra som har stort och i vissafall permanent behov av gemensamhjälp. De människor som för långtid och utan egen förskyllan intekan försörja sig själva skall kunnaräkna med hjälp i så generellaformer som möjligt. Vår norm är attstaten här skall vara generös. Denhumanitära plikten är stark.En stor välfärdsreform, sominkluderar skatterna,socialförsäkringarna,och sjukvården, ärnödvändig. Vi tror att den kommeratt bygga på en kombination avoffentliga och privata försäkringaroch enskilt sparande. Försäkringpassar vid situationer som ärovanliga eller omöjliga attförutse.På kort sikt är det uppenbart attde resurser som finns i denoffentliga sektorn i dess helhetoch i den kommunala sektorn ärfullt tillräckliga för att utförakärnuppgifterna väl. Det som krävsär politiker som förmår prioriteraoch se till att de resurser somfinns utnyttjas effektivt.På är det sannolikt attden demografiska utvecklingen gördet nödvändigt med större resursertill sjukvård och äldreomsorg. Ominte ännu större skattebördor skallläggas på de förvärvsarbetande iframtiden, måste sysselsättningenöka rejält från dagens rekordlåganivå.En politik för självständiga ochstarka kommunerGenom avregleringar ochkonkurrensutsättning i förening medtydlig prioritering avkärnuppgifterna finns godamöjligheter för kommunerna attgenomföra ett förändringsarbete sominnebär att kärnuppgifternaprioriteras.Det lokala skatteunderlaget ärkommunernas viktigasteinkomstkälla. En politik som ledertill att fler företag startas, attde små vågar anställa och att destora inte flyttar utomlands ärsåledes grunden för en godekonomisk utveckling.Dagens grundlagsstridiga ochtillväxtfientliga utjämningssystemmåste förändras i grunden. Kommuneroch landsting med för sinauppgifter otillräcklig egenskattekraft skall erhållastatsbidrag, enligt ett system somstimulerar till förbättrad egenskattekraft.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi209 (kd) konstateras attinte heller 1999 årsbudgetproposition innehåller någrakonkreta förslag som skulle kunnaöka tillväxten i den svenskaekonomin och därmed antalet nyajobb. Det lilla som föreslås är avengångskaraktär. Regeringensstrategi tycks vara, precis som denvarit under hela förramandatperioden, att barastatsfinanserna är i balans ochkonjunkturen fortsätter att varagod leder det automatiskt till ökadsysselsättning. Med en sådanstrategi undviker regeringen attsplittra den egna rörelsen och detnya samarbetet medtillväxtskeptikerna iVänsterpartiet och Miljöpartiet.Priset blir att massarbetslöshetenbestår, liksom grundproblemet bakomarbetslösheten - de långsiktigastrukturella problemen i svenskekonomi.Massarbetslösheten kostar detsvenska folkhushållet omkring 150miljarder kronor , vid sidanav förlorad självkänsla ochframtidstro för dem som drabbas.Enligt motionen saknarbudgetpropositionen bådetrovärdighet och konkretion i denfråga som är helt avgörande för atttrygga den svenska välfärden,nämligen hur bästa möjligaförutsättningar skapas för ökadsysselsättning och tillväxt, förhur företag och näringsliv skallkunna växa och utvecklas.Kristdemokraterna presenterar imotionen en ekonomisk politik ochett budgetalternativ som tar siktepå att öka sysselsättningen såkraftfullt att välfärden tryggasför alla. Sex prioriterade områdeni den ekonomiska politiken pekasut. Områdena gäller politiken föratt skapa långsiktigt godatillväxtförutsättningar,skattepolitiken för låg- ochmedelinkomsttagare, barnfamiljersoch pensionärers ekonomiskasituation, vården, omsorgen ochskolan inom kommunsektorn samtvikten av ett återupprättaträttssamhälle. På samtliga dessaområden är den socialdemokratiskaregeringens politik utpräglatbristfällig eller direkt felaktig.Tillväxtpolitik för nya jobbGrundbulten i Kristdemokraternasekonomiska politik är att gestabila och goda villkor för fleroch växande företag och därigenomminska arbetslösheten och ökavälfärden. Detta åstadkoms genom enväl balanserad finans- ochpenningpolitik i kombination medstrukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssättoch avlägsnar de seglivadebromsmekanismer som i 25 årunderminerat den svenska ekonominsutvecklingskraft. att:· Tjänstesektorn ges helt nyamöjligheter genom enskattereduktion på för deprivata hushållens köp av tjänsteri det egna hemmet.·· Arbetsgivaravgifterna sänksmed på lönesummorupp till . Föregenföretagare utökas lönesummantill . Förslagetgäller alla företag, men gynnarfrämst småföretagen.·· Förmögenhetsskattenavvecklas i två steg. År 1999minskar den ochfrån avvecklas den helt.·· Dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster frånrisksparande avskaffas.·· Avdragsrätten påpensionssparande höjs till ett heltbasbelopp per år.·· Royaltyinkomster frånpatenterade uppfinningarskattebefrias ochbeskattas därefter som inkomst avkapital.·· Den särskilda löneskattenför vinstandelar för anställdaavskaffas.·· En avdragsrätt förinsättningar på individuellautbildningskonton införs fr.o.m. 1juli 1999.·Till de strukturella åtgärder somkraftigt kommer att förbättralönebildningen hör förslaget om enallmän och obligatoriskarbetslöshetskassa med enegenfinansiering på . Den nyaförsäkringen skapar ett rakare rörmellan en bra lönebildning, lågarbetslöshet och låga avgifter förden enskilde och vice versa.En skattepolitik där alla fårbehålla mer av sin lönEn rad åtgärder föreslås i motionensom gör att inkomsttagare fårbehålla en större del av lönen ochdärmed får möjlighet att påverkaoch få kontroll över sin egenekonomiska situation.· Grundavdraget i denkommunala beskattningen höjs.