bet · GL01KrU13 · 1998-05-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1997/98:87 Konstnärernasvillkor jämte ett antal motioner, dels väckta med anledning av propositionen,dels väckta under allmänna motionstiden hösten 1997.I propositionen föreslås att ett statligt stöd införs för verksamhetsbidragtill vissa utställare som huvudsakligen utan vinstsyfte bedriver en fortlöpandeutställningsverksamhet av samtida bild- och formkonst. Det nuvarande stödettill organisationer och institutioner inom bild- och formområdet föreslåsutvidgas till att också omfatta stöd till kollektivverkstäder.Vidare föreslås att en fonogramersättning införs till upphovsmän och utövandekonstnärer för folk- och skolbibliotekens utlåning av ljudupptagningar avmusikaliska verk samt musikalier. Medlen skall fördelas avupphovsrättsorganisationerna och . Med anledning härav föreslås lagen(1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kulturdepartementetsverksamhetsområde ändras.Ett statligt bidrag till en tredje anställningsform inom teatern föreslåsinföras . En förutsättning förbidraget är att arbetsmarknadens parter sluter erforderliga avtal föranställningsformen.För att främja nyskriven svensk dramatik föreslås att ett statligt stödinförs. Stödet inrättas för att stimulera fria teatergrupper, stads- ochlänsteatrar liksom radio och TV att göra nybeställningar av dramatiska verk.Vidare föreslås att det införs ett statligt stöd till en digital pjäsbank.Tanken är att banken skall utvecklas till att innehålla allt från äldreklassiker till nyskriven dramatik.För arbetsförmedling vid centrumbildningarna föreslås att ett statligt stödinrättas på ett och ett halvt år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Med anledning av ett motionsförslag föreslår utskottet att gör etttillkännagivande till regeringen om att medel bör beräknas ibudgetpropositionen för , dels för dokumentation av svenska konstverk påfilm, video och digitala medier, dels för en uppbyggnad av Stiftelsen för distribution av film- och videokonst och rådgivning om sådankonst.Utskottet anför med anledning av ett motionsyrkande att utskottet utgår frånatt regeringen medverkar till att frågan om ett rådgivningscenter för dansarefår sin lösning inom arbetsförmedlingsorganisationen.Regeringen har i propositionen redovisat sin avsikt att i budgetpropositionenberäkna medel för en förstärkning till främst centrumbildningarnas regionalaverksamhet. Inom ramen för denna medelsförstärkning bör enligt regeringenutrymme skapas för stöd även till andra ideella föreningar medarbetsförmedlande verksamhet än centrumbildningarna. Utskottet tillstyrker ettmotionsförslag som innebär att studieförbundens och Folkparkernasförmedlingsverksamhet skall omfattas av detta stöd.Utskottet föreslår, med anledning av en motion, att medel skall beräknas ibudgetpropositionen för för ett nationellt centrum för folkmusik.Till betänkandet har fogats tjugosju reservationer och tre särskildayttranden. I proposition 1997/98:87 Konstnärernas villkor har regeringen() föreslagit att riksdagendels antar regeringen förslag till1. lag om ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifterinom verksamhetsområde,dels godkänner2. ett statligt stöd för verksamhetsbidrag till vissa utställare inom bild-och formområdet (avsnitt 7.1),3. att det statliga stödet till organisationer inom bild- och formområdetutvidgas till att också omfatta stöd till kollektivverkstäder (avsnitt 7.1),4. fonogramersättning för folk- och skolbibliotekens utlåning avljudupptagningar av musikaliska verk samt musikalier (8.1),5. ett statligt bidrag till en tredje anställningsform inom teatern under enförsöksperiod (avsnitt 9.1),6. ett statligt stöd för att främja nyskriven svensk dramatik (avsnitt 10.1),7. ett statlig stöd till en digital pjäsbank (avsnitt 10.1),8. ett statligt stöd för arbetsförmedling vid centrumbildningarna under enförsöksperiod (avsnitt 11.1).Propositionens lagförslag återfinns som bilaga 1 till betänkandet. 1997/98:Kr7 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av högskoleutbildning med inriktning på ekonomi,försäljning, marknadsföring och juridik kring musikproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning av förutsättningar för småföretag inommusikbranschen samt roll i att stödja musikbranschen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll för att stödja svensk musikexport.1997/98:Kr8 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt momssats för konstnärer och konstgallerier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undantag från momsdepositionskrav för gallerier när de ställer ututomeuropeisk konst.1997/98:Kr9 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettnationellt centrum för folkmusik i Sverige.1997/98:Kr10 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om överlämnande avförvaltningsuppgifter i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bättre inriktning av stödet till konstnärer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt kulturutbyte,4. att i övrigt avslår regeringens förslag.1997/98:Kr11 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstudieförbundens och folkparkernas förmedlingsverksamhet.1997/98:Kr12 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknande av medel till Arkivet för ljud och bild för dokumentationav konstverk på film, video och digitala medier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräknande av medel för distribution av och rådgivning om konstverkpå film, video och digitala medel.1997/98:Kr13 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan amatörer och yrkesverksamma konstnärer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överföring av medel från arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillkultursektorn,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka marknaden för konstnärer i hela landet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkmusik, folkdans och mångkulturell musik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett klarläggande av fortsättning och utvärdering avförsöksverksamheter inom ansvarsområde,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av bidragen till konstnärer inom bild- och form-området,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dela upp stödet till fria teatergrupper i verksamhetsbidrag ochturnéstöd.1997/98:Kr14 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av särskilda insatser för utveckling av Konstfrämjandet.1997/98:Kr15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhetsbidrag och turnéstöd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors och mäns konstnärliga villkor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statligt stöd till verksamhetsbidrag till vissa utställare inombild- och formområdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fonogramersättning från alla bibliotek,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till vissa musikändamål,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny anställningsform,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rådgivningscenter för dansare,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om amatörkultur,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av regionala konstnärsråd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrargruppers möjlighet att verka på lika villkor.1997/98:Kr16 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i tilläggsbudget finansiera de presenterade selektivaförslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att försöket med statligt stöd för arbetsförmedling vidcentrumbildningarna utökas till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna underställs dekulturpolitiska målen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hänsyn tas till att endast organiserade konstnärer ochkulturarbetare gett synpunkter på de olika utredningarna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsätts redan nu i tilläggsbudget för1998 till kollektivverkstäder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pengar ur den s.k. fonogramersättningen öronmärks tillfolkmusik,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att dessa medel fördelas av ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statligt stöd till en tredje anställningsform även bör omfattadans,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en försöksperiod för en tredje anställningsform bör omfatta treår i stället ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till upprättande av ett centrum för rådgivning till dansaresyrkesbyte samt att medel anslås i tilläggsbudget ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslag till ansvarsfördelning mellan de organisationer som har attfördela medel vid internationella kulturutbyten,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att /Svensk Musik får utökat uppdrag att hjälpa oskyddad musikvid internationell marknadsföring,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturfestivalers betydelse för ökad förståelse människor emellanoch att gränsöverskridande möten bör uppvärderas.1997/98:Kr17 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt som fristående enhet eller som avdelning vid arbetsförmedlingskontorinrätta rådgivningscenter för dansare.1997/98:Kr18 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt det vid kommande fördelning av statligt stöd för konstnärlig verksamhetockså bör anslås medel som av Folkrörelsernas Konstfrämjande kan fördelas tillkonstfrämjandedistrikten.1997/98:Kr19 av m.fl. (c, m, v, mp, kd) vari yrkas1. att beslutar att ett rådgivningscenter för dansares yrkesbytetillskapas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel för inrättande och drift av ett rådgivningscenter anslås i1999 års budget.1997/98:Kr20 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslag till fria grupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av hur stödet till konstnärerna fördelas.1997/98:Kr238 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturskaparnas villkor och bidragsreglernas utformning.1997/98:Kr269 av m.fl. (v) vari yrkas28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mäns och kvinnors villkor inom konsten.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att begär att regeringen skall återkomma med ett förslag på ettgenerellt konstnärstillägg,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla skall ha förslagsrätt till de nämnder som beslutar ombidrag och ersättningar för konstnärer,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att centrumbildningarnas betydelse för kulturarbetarnas möjlighetertill arbetstillfällen belyses i kommande proposition om konstnärernasekonomiska villkor och att de i vårpropositionen ges ekonomisk förstärkning.1997/98:Kr272 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av visningsersättning.1997/98:Kr288 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda ett minskatantal anslagsgivare till fria konstnärsutövare.1997/98:Kr306 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stödet till enskilda konstnärer i större utsträckning skallknytas till särskilda projekt eller bestämda konstnärliga uppdrag.UtredningarKonstnärliga arbetsmarknadsutredningenI tillsattes en särskild utredare med uppgift att kartläggaomfattningen av konstnärernas arbetslöshet. Vidare skulle utredaren analyserahur de nuvarande aktiva arbetsmarknadspolitiska insatserna för yrkesverksammakonstnärer fungerar. Utredaren skulle därvid lämna förslag till hur dearbetsmarknadspolitiska medel som riktas till konstnärer kan användas mereffektivt inom ramen för redan befintliga stöd- och åtgärdssystem. I uppdragetingick även att närmare granska de s.k. centrumbildningarnas arbetsförmedlanderoll samt att lämna förslag till åtgärder som tydligare kan avgränsa denmottagargrupp till vilken de arbetsmarknadspolitiska insatserna inomkulturområdet riktas. Förslagen skulle ha sin utgångspunkt i de övergripandenationella målen för arbetsmarknadspolitiken och kulturpolitiken. Utredningenantog namnet Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen.Betänkandet Arbete åt konstnärer (1997:183) överlämnades av utredningen idecember 1997. Utredningen pekar på den strukturella obalans som råder på denkonstnärliga arbetsmarknaden. Det främsta problemet är den närmast konstantaöveretableringen av icke kvalificerade konstnärer och de samhälleliga kostnadersom följer av detta. Ett skäl till denna obalans är omfattningen ochinriktningen på de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har riktats motkulturområdet. Utredningen bedömer att ungefär en tredjedel av dem som ärinskrivna vid arbetsförmedlingarna som arbetslösa konstnärer i första handborde söka sin försörjning på den ordinarie arbetsmarknaden. Därmed skullemöjligheterna för dessa personer att etablera sig på arbetsmarknaden ökaavsevärt. skulle utrymmet för etablerade konstnärer öka påkulturarbetsmarknaden.KonstnärsstödsutredningenEn särskild utredare tillsattes med uppgift att lämna förslag tillutformningen av ett kulturpolitiskt grundat, generellt stöd till främstkonstnärliga och litterära egenföretagare. I uppdraget ingick även att redovisakonstnärernas ekonomiska förhållanden. Utredningen antog namnetKonstnärsstödsutredningen.I december 1997 överlämnade utredningen betänkandet Generella konstnärsstöd(SOU 1997:184). Utredaren har även överlämnat betänkandet Konstnärernasverksamhetsinriktning och ekonomiska förhållanden (SOU 1997:190) som bygger påen omfattande SCB- och enkätundersökning bland konstnärer. Utredningen harkommit fram till att det inte finns förutsättningar för att införaett generellt konstnärsstöd, utan föreslår i stället åtgärder inom de olikakonstområdena i syfte att förstärka konstnärernas ekonomiska förhållanden.KonstnärsersättningsutredningenÅr 1996 tillsattes en särskild utredare med uppgift att utarbeta ett förslagtill regelsystem avseende en offentligrättslig avgift på vidareförsäljning avicke upphovsrättsligt skyddad konst. Utredaren hade också till uppgift attutreda formerna för ersättning till upphovsmän för utlåning av fonogram.Utredningen antog namnet Konstnärsersättningsutredningen.Utredningen överlämnade ett delbetänkande, En fond för ungakonstnärer (1997:106). Regeringen har bedömt att utredarens förslag saknadeförutsättningar att genomföras.I oktober 1997 överlämnade utredningen slutbetänkandet Fonogramersättning(SOU 1997:149).Ärendets beredningKulturutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att avge yttrandeöver propositionen jämte motioner. har avgett yttrande1997/98:AU8y, vilket fogas till betänkandet som bilaga 2.Under ärendets beredning har på kultur- och arbetsmarknadsutskottets begäraninformation om konstnärers arbetsmarknad lämnats av särskilda utredare och sekreterareYvonne Gille.Vidare har följande förbund och organisationer m.m. uppvaktat utskottet:Amatörkulturens samrådsgrupp, Konstnärliga och (), , ,och . Fråga om avslag på propositionen och nytt förslag m.m.I propositionen lägger regeringen fram förslag som skall förbättrakonstnärernas villkor. Inriktningen av statens insatser för konstnärerna som depresenterades av regeringen i propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3)står fast. Avsikten är att skapa sådana villkor för de professionellakonstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete. Förslagen syftar dels till att förstärka ersättningarnaför utfört arbete, dels till att stimulera konstnärernas arbetsmarknad så atten ökad efterfrågan uppstår. En ökad efterfrågan leder, enligt regeringen, tillökade arbetsmöjligheter och därmed ökade inkomster.En rad förstärkningar av statens stödinsatser förordas. Regeringen avser attåterkomma med förslag för i budgetpropositionen hösten 1998.Inom bild- och formområdet avser regeringen att i budgetpropositionen föreslåen förstärkning för att öka utställningsmöjligheterna. Dessutom föreslås attdet införs en ny stödordning för vissa utställare av bild- och formkonst.Vidare förordar regeringen att befintliga ersättningar och bidrag tillkonstnärer inom bild- och formområdet förstärks.Inom ton- och musikområdet föreslås en ny stödordning för ersättning tillupphovsmän och utövande konstnärer för bibliotekens utlåning av musikfonogram(fonogramersättning). Vidare förordas att stöden till fria musikgrupper ochfonogramutgivning ökas. Regeringen förordar också att bidragen till lokala ochregionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt till Svenska rikskonserterhöjs för kommande budgetår, bl.a. för att öka antalet beställningar avtonsättares och kompositörers verk. Dessutom förordas en förstärkning avbidragen till konstnärer inom tonområdet.Inom scen- och filmområdet föreslås att bidrag till en tredjeanställningsform inom teatrarna införs . Regeringenförordar också förstärkt stöd till fria teater- och dansgrupper. Ytterligareinsatser för dansen förordas, liksom ökat stöd till produktion av kortfilm.Inom ordområdet föreslås två nya stödformer, nämligen dels stöd för attfrämja nyskriven svensk dramatik, dels stöd till en digital pjäsbank.Slutligen föreslås i propositionen att ett stöd för arbetsförmedling vidcentrumbildningarna införs . Regeringen förordar ocksåökat verksamhetsbidrag till centrumbildningarna och till det internationellakulturutbytet.Motionärerna bakom motion Kr10 (m) yrkar avslag på propositionen (yrkandena 1och 4).Motionärerna lägger fram förslag om en annan inriktning av åtgärder för attförbättra konstnärernas situation än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att regeringen med sina förslag inte vidtar någon konkret åtgärd för attkomma till rätta med den överetablering som finns bland de konstnärligtverksamma och påpekar att regeringen inte redovisat hur den avser att begränsamottagargruppen av arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom kulturområdet. Vidarekonstaterar motionärerna att många konstnärer är småföretagare, och att dedärigenom möter samma problem som många andra småföretagare i andra branschermed t.ex. höga skatter, byråkrati och krångliga regler för bl.a.momsinbetalningar. Motionärerna lägger även synpunkter på de olikakulturområden som tagits upp i propositionen. De anger hur inriktningen istället bör vara, t.ex. beträffande utställningsverksamhet ochvisningsersättning inom bild- och formområdet, beträffande fonogramersättningoch fonogramutgivning inom ton- och musikområdet samt beträffande en tredjeanställningsform vid teatern inom scen- och filmområdet (yrkande 2).Även i motionerna Kr238 (m) yrkande 5 och Kr272 (m) yrkande 9, från denallmänna motionstiden , läggs förslag fram om inriktningen avkonstnärsstöd motsvarande vissa av förslagen i motion Kr10, bl.a. angåendebidragsreglernas utformning och vissa skattefrågor. Motionärerna anser ocksåatt den individuella visningsersättningen bör fördelas på ett sådant sätt attalla yrkesverksamma konstnärer som uppfyller rimliga kvalitetskrav skall kunnakomma i fråga för ersättning. Dessutom anser de att medlen skall fördelas avKonstnärsnämnden och inte som av upphovsrättsorganisationen i (BUS).Som utskottet inledningsvis redovisat angav regeringen i kulturpropositionenhösten 1996 (prop. 1996/98:3) sin syn på syftena med statens stöd tillkonstnärerna och fastslog att huvudlinjen måste vara att konstnärerna skallkunna leva på ersättningen för sitt arbete. De statliga bidragen skulle endastses som ett komplement. Vissa förslag om förstärkning av det statliga stödettill konstnärerna förelades i kulturpropositionen ochbudgetpropositionen för (prop. 1996/97:1). Regeringen ansåg attvissa frågor rörande konstnärernas villkor borde belysas närmare genomytterligare analyser och utredningar utöver dem som redan gjorts inomutredningen om konstnärernas villkor (SOU 1990:39) och (SOU1995:84). Regeringen aviserade de olika nya utredningar inom området som skulletillsättas. Resultaten av tre av dessa utredningar ligger nu till grund för denföreliggande propositionen, nämligen Konstnärliga arbetsmarknadsutredningensbetänkande Arbete åt konstnärer (1997:183), Konstnärsstödsutredningensbetänkande Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) ochKonstnärsersättningsutredningens betänkande Fonogramersättning (SOU 1997:149).En kortfattad beskrivning av utredningarnas uppdrag och slutsatser framgår ovanunder rubriken kan således konstatera att ett omfattande utredningsarbetebeträffande olika aspekter på konstnärernas villkor pågått under avsevärd tid.Utskottet anser att ställningstaganden till dessa frågor inte börfördröjas genom ytterligare utredningar och beredningsarbete inomRegeringskansliet. Den ytterligare förbättring av villkoren som konstnärernalänge väntat på bör nu påbörjas genom att tar ställning till deförslag som regeringen lagt fram i proposition 1997/98:87. Utskottet tar iföljande avsnitt av betänkandet ställning till detaljerna i regeringensförslag. Mot denna bakgrund är det inte aktuellt för att göra någratillkännagivanden om inriktningen på ett sådant fortsatt beredningsarbete som,enligt de nu aktuella motionsyrkandena, bör läggas till grund för utarbetandetav ett nytt förslag från regeringen.Utskottet tar i detta sammanhang upp vad som anförs i propositionen ochmotion Kr10 (m) om regeringens avsikt att ge () iuppdrag att begränsa de oetablerade konstnärernas tillgång till såväl aktivasom passiva arbetsmarknadsåtgärder riktade mot kulturarbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande bl.a. följande. Från rentarbetsmarknadspolitiska synpunkter är det helt orealistiskt att den konstantaöveretableringen av konstnärer fortgår. Det är inte samhället som skall beslutaöver enskildas yrkesval, men samhället skall knappast heller med allmännaresurser behöva stödja enskilda personer i deras orealistiska ambitioner attetablera sig eller stanna kvar inom ett visst yrke. En aktivarbetsmarknadspolitik innebär att en arbetslös person som inte direkt kan fåarbete skall erbjudas en utbildning eller en annan lämplig åtgärd i syfte attpersonen skall få ett reguljärt arbete. Strävan skall vara att arbetet kan gelångsiktig egen försörjning. Den som är arbetslös skall i princip varatillgänglig för hela arbetsmarknaden. Reglerna ger inte den enskilde rätt attinskränka sitt arbetsutbud till ett visst yrkesområde.