bet · GL01UbU16 · 1998-05-14 00:00:00 — Förskollärare och barnskötare arbetartillsammans och har i samverkan utvecklat sina yrkesidentiteter,vilket lett till en fruktbar utveckling av förskolans pedagogiska verksamhet.Det förekommer också att fritidspedagoger arbetar i förskolan. Regeringenpåpekar att arbetslaget ger möjligheter att arbeta temainriktat; olika kun-skapsområden kan belysas utifrån skilda perspektiv.Regeringen går också ifrån kommitténs förslag om att läroplanen förförskolan, på samma sätt som läroplanen för , skall innehålla ettsärskilt avsnitt om rektors/förskolechefens ansvar. Ledningen för förskolan ärinte reglerad i skollagen, anmärker regeringen. Det är en fråga för varjekommun att besluta om ledningen för förskolan, och regeringen ser ingenanledning att ändra på detta förhållande. Därav följer att ledningsfunktioneninte heller bör behandlas i läroplanen.Frågan om förskollärarnas pedagogiska ansvar tas upp i fem motioner.I motion 1997/98:Ub21 (m) yrkande 6 begärs att förskollärarnas pedagogiskaroll och ansvar skall tydliggöras. - Enligt motion 1997/98:Ub17 (c) yrkande 3måste förskolan, om man menar allvar med att förtydliga det pedagogiskaarbetet, också ha pedagogiskt utbildad personal. Detta bör återspeglas iläroplanen genom särskilda riktlinjer för förskollärare, anser motionärerna. -Liknande synpunkter förs fram i motion 1997/98:Ub19 (fp) yrkande 1. Närförskolan får ett större pedagogiskt ansvar än tidigare är det enligtmotionärerna oerhört viktigt att det är utbildad personal som harhuvudansvaret. Regeringens förslag innebär att förskollärarna med treårighögskoleutbildning inte ges ett större ansvar än personal som saknar högreutbildning. - Kritik anförs i motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 1 (delvis) motatt det i läroplansförslaget inte finns angivet att förskollärarna har ettpedagogiskt ansvar. Detta ligger knappast i linje med tanken att kvalitetssäkraförskoleverksamheten, menar motionärerna. - I motion 1997/98:Ub25 (kd) yrkande8 betonas att det är förskollärarna som skall ha det pedagogiska ansvaret föratt läroplanens mål uppnås i förskolan.Vidare framhålls i motion 1997/98:Ub25 (kd) att läroplanen bör ge uttryck föratt barnskötarna med sin omsorgspedagogiska kompetens fyller en viktig funktionför måluppfyllelsen i läroplanen för förskolan (yrk. 7).Förskolechefens roll behandlas i tre motioner. Enligt motion 1997/98:Ub21 (m)yrkande 7 måste det finnas en ansvarig ledare för förskolan. Dennes roll måstetydliggöras. - Förskolechefen skall enligt motion 1997/98:Ub19 (fp) yrkande 4vara pedagogiskt utbildad ledare och ha det övergripande ansvaret för att målenuppfylls. - I motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 1 (delvis) kritiseras attförslaget till läroplan inte innehåller något övergripande ansvar förförskolechefen, motsvarande rektors för grundskolan.U t s k o t t e t har samma uppfattning som motionärerna att det är viktigtatt det inom förskolan finns personal med hög kompetens inom de olikayrkeskategorierna. Att förskolan nu får en läroplan är ett uttryck för de kravsom ställs på att den pedagogiska verksamheten skall ha hög kvalitet.Samtidigt ställer sig utskottet bakom regeringens förslag att riktlinjerna iläroplanen - utöver dem som gäller alla som arbetar i förskolan - bör vända sigtill arbetslaget. Kommunerna har ansvar för att kvaliteten i förskolanutvecklas. Utskottet vill betona att det ankommer på dem att organiseraverksamheten och anskaffa den kompetens som behövs för att målen i läroplanenför förskolan skall kunna nås. I likhet med regeringen utgår utskottet från attkommunerna satsar på en välutbildad personal för att garantera högprofessionalitet. Som regeringen anmärker är arbetslaget det vanligastesättet att organisera arbetet i förskolan. Det är därför enligt utskottetsmening naturligt att riktlinjerna i läroplanen vänder sig till arbetslaget.Också ledningen av förskolan är en fråga för kommunala beslut och har intecentralt reglerats. Någon ändring i detta avseende är inte aktuell. Utskottetdelar regeringens bedömning att läroplanen därför inte bör innehållabestämmelser om ansvar för en förskolechef.Utskottet föreslår att med avslag på motionerna 1997/98:Ub17yrkande 3, 1997/98:Ub19 yrkande 1, 1997/98:Ub21 yrkande 6, 1997/98:Ub24 yrkande 1 (delvis) och 1997/98:Ub25 yrkande 8 godkänner vad regeringenföreslagit om riktlinjer i läroplanen som vänder sig till alla som arbetar iförskolan samt till arbetslaget.Motionsyrkandena om införande i läroplanen av avsnitt om barnskötarnasfunktion respektive om förskolechefens ansvar bör avslås av riksdagen.Ikraftträdande m.m.Tidpunkten för ikraftträdandet av läroplanen bör enligt motion 1997/98:Ub25(kd) yrkande 9 senareläggas till . Det av regeringenföreslagna datumet, nämligen , medger inte tid förinformation och planering, anser motionärerna.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag. Utskottet finner detviktigt att förskolan får sin läroplan efter det att deninförlivats i utbildningssystemet.Sammanfattningsvis har utskottet med sina ställningstaganden i det föregåendetillstyrkt att godkänner det som regeringen föreslår om en läroplanför förskolan (prop. avsnitt 7.1).Läroplanens innehållDet ankommer på regeringen att närmare utforma läroplanstexten och fastställaläroplanen. För information ger regeringen i propositionen sinbedömning av läroplanens innehåll, vilka områden som läroplanen i huvudsak börbehandla samt motiven för formuleringar av mål och riktlinjer.Regeringen bedömer att mål och riktlinjer bör preciseras inom följandeområden, nämligen normer och värden, utveckling och lärande, barns inflytandesamt samarbete mellan förskola och hem.Synpunkter på vad läroplanen skall innehålla har lämnats i flera motioner.I två motioner anförs att det i läroplanen bör göras en kraftigare betoningav barns känslomässiga behov och lekbehov. Enligt motion 1997/98:Ub24 (mp)yrkande 7 behöver det ontogenetiska perspektivet få större utrymme iläroplanens skrivningar om mål och metoder för de yngsta barnen. Motionärernasaknar det individuella utvecklingsperspektivet: olika pedagogiska inslag iverksamheten som stimulerar barns motoriska, sociala, språkliga, emotionellaoch kognitiva utveckling. I motionen understryks att förskoleverksamheten skallavse omsorg om barnen samt barnens utvecklingsmöjligheter (yrk. Leken ärkärnan i förskolepedagogiken. Läroplanen får absolut inte innebära enförskjutning mot mer skolmässiga mål och metodik, påpekarmotionärerna.Också i motion 1997/98:Ub25 (kd) yrkande 5 markeras att det är viktigt attinte inriktningen i läroplanen mot utbildning sker på bekostnad av lek- ochomsorgsdelen. Ostrukturerad lek är nödvändig, framhåller motionärerna, för attutveckla inte bara social kompetens utan också den motorik, språkliga förmågaoch kreativitet som behövs för kommande läs- och skrivinlärning.U t s k o t t e t betonar att avsikten med att göra förskolan till en del avutbildningssystemet inte är att frångå grundläggande principer om förskolansuppgift. Förskolan skall både kunna erbjuda omsorg och främja barns utvecklingsamt vara organiserad så att föräldrar kan förvärvsarbeta eller studera.Däremot lyfter man genom läroplanen på ett tydligare sätt fram det pedagogiskabarnperspektivet, att förskolan i första hand skall vara till för barnets egenomsorg, utveckling och lärande. Förskolan skall genomsyras av en helhetssyn påbarnet. Barn lär i alla sammanhang, såväl i omsorgssituationer som under lekoch temaarbete. Det tidiga lärandet utgår från kroppen och känslolivet ochutvecklas i nära kontakt och i samspel med andra. Som motionärerna framhållerär det leken och lekens betydelse för barns utveckling och lärande som ärkärnan i förskolans pedagogik. Detta har kommit till uttryck i regeringensredogörelse för vad läroplanen i huvudsak bör behandla (prop. s. 20 f.).Utskottet anser inte att det föreligger några skilda synsätt i denna fråga.Därför behövs inte något uttalande från sida. Motionsyrkandena böravslås.I läroplanen måste ingå krav på att personalen följer varje barns utveckling,anförs det i motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 8. Där bör också tas upp formernaför samverkan mellan föräldrar och förskola, och krav på regelbundetåterkommande utvecklingssamtal.U t s k o t t e t erinrar om att förskolans verksamhet av tradition bedrivsi nära samarbete med barnens föräldrar. I föräldrasamverkan ingår den dagligakontakten vid lämnande och hämtande av barnet, organiserade samtal om barnetsutveckling och olika former av medverkan i verksamheten från föräldrarnas sida.I propositionens redovisning av det tänkta innehållet i läroplanen läggsfast, under avsnittet Förskola och hem, att föräldrasamarbetet är grundläggandeför förskolans verksamhet. Vidare sägs att ?i förskolan har föräldrar ochpersonal kontinuerliga samtal om barnets utveckling och lärande?. Utskottetförutsätter att detta kommer till uttryck genom föreskrifter i läroplanen omutvecklingssamtal. Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet.Läroplanen bör enligt motion 1997/98:Ub18 (v) yrkande 6 innehålla bestämmelserom förskolegruppens storlek och sammansättning. Motionärerna pekar på att barnmed behov av särskilt stöd kan behöva vistas i mindre grupper. I enförskolegrupp bör om möjligt högst en tredjedel av barnen ha behov av särskiltstöd, anser de.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet. Läroplanen skall tydliggöraförskolans uppdrag. Dock är det kommunerna som har ansvar för organisation ocharbetsformer. Utskottet vill lyfta fram det som sägs i propositionen om att engenerellt god kvalitet i förskolan är den viktigaste insatsen för barn medbehov av särskilt stöd.I motion 1997/98:Ub24 (mp) begärs ett riksdagsuttalande om att krav på rutinerför inskolning av barn i förskoleverksamhet skall skrivas in i läroplanen (yrk.9). bör också uttala sig för att läroplanen skall fastställapersonalens rätt till planeringstid och fortbildning (yrk. Det senare ärenligt motionärerna en viktig förutsättning för kvalitetssäkring.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena. Ocksåinskolningsrutiner och personalens fortbildning m.m. är frågor som hör tillkommunens ansvarsområde. Enligt utskottets mening är det självklart att varjebarn i förskolan skall bemötas utifrån sina egna förutsättningar och på sinegen nivå. Utskottet förutsätter att kommunen ser till att personalen genomfortbildning kan utveckla sina olika yrkeskompetenser.Förskolan har en viktig roll i arbetet med att främja mäns och kvinnors likavärde och motverka diskriminering och kränkande behandling på grund av kön,framhålls det i motion 1997/98:Ub23 (fp, mp) yrkande 1. Motionärerna vill attdetta tydligt skall framgå av läroplanen.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten på att det i propositionensavsnitt om normer och värden läggs fast att förskolan har ett ansvar för attmotverka traditionella könsroller. Den skall därför ge flickor och pojkarmöjligheter att utveckla och pröva sin förmåga och sina intressen oberoende avkönstillhörighet (prop. s. 20). I samma avsnitt framhåller regeringenförskolans betydelse för att hos barnen utveckla värden som öppenhet, respekt,solidaritet och tolerans. Förskolan har, anförs det, en unik möjlighet attpåverka barn och utveckla deras synsätt och handlingar i positiv bemärkelse.Utskottet anser att en sådan skrivning, som talar om motsatsen till kränkandebehandling, passar väl in i en läroplan för barn i åldern . Med detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion 1997/98:Ub22 (s) hänvisas till att det i förslaget till läroplan undernormer och värden talas om den mångkulturella förskolan. Motionärerna anser attdet är angeläget att barnen får kunskap också om våra nationella minoriteteroch deras kulturer. De samiska, tornedalska, sverigefinska, romska och judiskakulturerna bör uppmärksammas. Åtgärder bör vidare vidtas för att barn med annatmodersmål än svenska skall bli bemötta på sitt eget språk redan i förskolan isyfte att de skall utveckla en aktiv flerspråkighet.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. I den s.k.Minoritetsspråkskommitténs betänkande Steg mot en minoritetspolitik (SOU1997:193) föreslås att kunskap om de nationella minoriteternas kultur skallingå som ett kunskapskrav i läroplanerna för och gymnasieskolan.Enligt utskottets mening kan sådana kunskapskrav inte ställas i en läroplan förförskolan. I fråga om språk anges det i redogörelsen för läroplanens innehåll,att förskolan bör bidra till att barn med annat modersmål än svenska fårmöjlighet att både lära sig svenska och bibehålla och utveckla sitt modersmål(prop. s. 22). Utskottet utgår från att sådana skrivningar kommer att ingå iden slutliga läroplanstexten.Planering och utvärderingKrav på att förskoleverksamheten skall ingå som en del i den kommunalaskolplanen ställs i tre motioner. Enligt motion 1997/98:Ub17 (c) yrkande 1förtydligas därigenom förskolans karaktär av pedagogisk verksamhet, ochmöjligheterna ökar till integrering med förskoleklass och skola samt tillutvärdering. - Frågan om inte förskolan skall ingå i den skolplan som kommunenär skyldig att upprätta bör enligt motion 1997/98:Ub18 (v) yrkande 2 tas upp ikommande översyn av skollagen. - Enligt motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 11skulle en sådan övergripande planering, som skolplanen utgör, också underlättaolika former av samverkan mellan förskola, öppna förskolan och familjedaghem.Därutöver begärs i motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 12 att gör ettuttalande om att det skall finnas arbetsplaner för förskolor. Arbetsplaneraktiverar det pedagogiska utvecklingsarbetet, menar motionärerna, och kanfungera som instrument för utbyte av kunskap mellan olika förskolor.Vikten av att ständigt utvärdera samarbetet mellan föräldrar och personalinom förskolan understryks i motion 1997/98:Ub19 (fp) yrkande 5. För att barnoch föräldrar skall kunna ha ett reellt inflytande på förskolans verksamhetmåste varje förskola vara tydlig i fråga om mål, innehåll, arbetsformer samtömsesidiga rättigheter och skyldigheter.U t s k o t t e t återger vad regeringen anfört i propositionen. Som enföljd av att kommunerna alltmer utvecklar ett helhetsperspektiv på barn- ochungdomsfrågor, är det naturligt och troligt att även förskolan kommer att ingåsom en del i allt fler kommuners skolplaner. Förskolan har också en långtradition av arbete med egna arbetsplaner. Mot bakgrund av denna utveckling serregeringen inget behov av att reglera dessa frågor.Utskottet gör samma bedömning som regeringen. Det är inte aktuellt att införanågon bestämmelse i skollagen om att förskolan skall ingå i kommunens skolplan.Det bör heller inte utfärdas någon föreskrift om arbetsplan för förskolan.Sedan den 1 januari 1998 har ansvaret för barnomsorgen. Verket hari regleringsbrev för innevarande budgetår fått i uppdrag att senast den 30oktober 1998 presentera en samlad bedömning av det nya ansvarsområdet. Verketskall redogöra för planerade insatser och prioriteringar, bl.a när det gällertillsyn, uppföljning och utvärdering av förskoleverksamheten (förskola,familjedaghem och öppen förskola). Enligt samma regleringsbrev skallSkolverket utveckla indikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen inom bl.a.barnomsorgen.Samarbetet mellan förskola och hem är ett av de områden inom vilka mål ochriktlinjer preciseras i den kommande läroplanen. Utskottet utgår från attområdet kommer att omfattas av arbete med sitt allmännautvärderingsuppdrag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliga motionsyrkandeni detta avsnitt.Förskola för alla barnRegeringen redovisar i propositionen att kommunerna ärskyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet för barn vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar eller om barnet har ett eget behov avverksamheten. omfattar förskolan av alla barn i åldern 1-5 år.Ytterligare finns i familjedaghem. Enligt regeringen har det blivitallt viktigare - i takt med att förskoleverksamheten byggts ut till fullbehovstäckning - att uppmärksamma de barn som ställs utanför förskolan.Särskilt har regeringen med oro kunnat konstatera att barn till arbetslösa iökande omfattning utestängs från förskoleverksamheten. I hälften av landetskommuner får barn behålla platsen i förskoleverksamheten också när derasföräldrar blir arbetslösa. I hälften av kommunerna mister barnen platsen direkteller . Regeringen anser att det är värdefullt för barn tillarbetslösa att få behålla sina platser, men menar att det i första handankommer på kommunerna att lösa denna fråga.I propositionen redovisas förslag från olika utredningar, bl.a. frånBarnpsykiatrikommittén (SOU 1998:31) om generösare regler för barn tillarbetslösa föräldrar, och från (SOU 1997:61) omförsöksverksamhet med förskola för alla barn i åldern i socialt utsattabostadsområden i storstäderna.Det finns enligt regeringen mycket som talar för att alla barn borde erbjudasförskola. Utan ökade resurser är det dock inte möjligt att med bibehållen godkvalitet införa en allmän förskola, anmärker regeringen.Alla barn bör ha rätt till en plats i förskolan . Etttillkännagivande till regeringen med denna innebörd begärs i motionerna1997/98:Ub19 (fp) yrkande 3 och 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 3. I den förstnämndamotionen anförs att det med ökad pedagogisk inriktning inom förskolan är extraviktigt att alla barn, också barn till arbetslösa, får denna möjlighet tillindividuell utveckling. Att det är oacceptabelt att barn till arbetslösautestängs, påpekas i den senare motionen. - Likaså begärs i motion 1997/98:Ub18(v) yrkande 1 en sådan ändring i skollagen att barnets eget behov skall utgöragrunden för kommunernas skyldighet att tillhandahålla barnomsorg. Arbetslösaföräldrar bör därvid jämställas med förvärvsarbetande.U t s k o t t e t har med anledning av motioner utförligtbehandlat frågan om rätten till barnomsorg för barn till arbetslösa föräldrar(bet. 1997/98:UbU5 s. 20). Utskottet anförde då att ett av huvudskälen till attbestämmelserna om barnomsorgen förts över från socialtjänstlagen till skollagenvar - som utskottet såg det - behovet av att stärka förskolans pedagogiska rollför att ge en god grund för det fortsatta lärandet. Utskottet betonade attbarnomsorgen fyller såväl föräldrars som barns behov och fann det oroande atträtten till barnomsorg urholkats när det gäller t.ex. barn till arbetslösa.Utskottet var inte berett att förorda en ändring av gällande bestämmelser, menutgick från att kommunerna tar sitt ansvar och att noga följerutvecklingen.Enligt vad utskottet inhämtat är betänkande (SOU1998:31) föremål för remissbehandling. En proposition som byggerpå betänkanden (SOU 1997:61, SOU 1998:25) kommer enligtuppgift att läggas fram för . I båda betänkandenafinns - som kortfattat angetts i det föregående - förslag som rör rätten tillförskola för barn i utsatta situationer. Utskottet anser att beredningen avdessa ärenden bör avvaktas.Motionsyrkandena bör enligt utskottets mening avslås av riksdagen.I tre motioner pläderas för valfrihet och mångfald inom barnomsorgen.Föräldrar måste ges möjlighet att välja barnomsorg, framhålls det i motion1997/98:Ub21 (m) yrkande 3. Valfrihet och mångfald utgör en garanti för högakrav på kvalitet i barnomsorgen. Skolförberedande verksamhet är betydelsefulloch skall ges till alla barn, anser motionärerna. Detta bör emellertid inteleda till ett krav på att alla barn skall gå i förskolan från ett eller tre årsålder. Alternativa former av förskoleverksamhet måste ges utrymme att verka ochatt utvecklas.Mångfald och valfrihet i förskoleverksamheten förordas också i motion1997/98:Ub17 (c) yrkande 5. Denna mångfald får inte hotas genom att en läroplaninförs. Enligt motionärerna bör kommunerna därför erbjuda olika former avbarnomsorg. De vill att hos regeringen begär förslag till åtgärder idetta avseende.Även i motion 1997/98:Ub25 (kd) yrkande 1 hävdas föräldrars och barns rätttill valfrihet och mångfald när det gäller barnomsorg. Det är enligtmotionärerna inte självklart att heldagsomsorg utanför hemmet är det bästa föralla barns utveckling . Man bör enligt dem vara öppen förolika barnomsorgsalternativ och inte ensidigt framhålla en speciell form.Framför allt måste det slås fast att det är föräldrarnas självklara rätt attvälja barnomsorgsform för sina barn.U t s k o t t e t behandlade också motioner omförskoleverksamhet i enskild regi, vilka avstyrktes av utskottet (bet.1997/98:UbU5 s. 25). Det framhölls i betänkandet att enskild barnomsorg kanberika barnomsorgen och bidra till en positiv utveckling. Utskottet fannemellertid inte anledning att ändra de nuvarande reglerna som innebär attkommunerna efter egen bedömning kan lämna bidrag till enskild verksamhet inombarnomsorgsområdet. Utskottet har alltjämt samma uppfattning och avstyrkermotionsyrkandena.Vissa personalfrågorFörskolepersonalens möjligheter till vidareutbildning tas upp i ett parmotioner. Det är enligt motion 1997/98:Ub19 (fp) yrkande 6 viktigt att debarnskötare som arbetar inom förskolan ges möjligheter tillvidareutbildning till förskollärare. - Vidareutbildningen för barnskötare lyftsfram som särskilt viktig också i motion 1997/98:Ub18 (v) yrkande 3. sermotionärerna det som naturligt att det skapas en enhetlig pedagogiskgrundutbildning, med möjlighet till fördjupning, för all pedagogisk personalinom förskolan.I motion 1997/98:Ub24 (mp) yrkande 4 förordas att också dagbarnvårdare börberedas möjlighet till kortare utbildningar och få tillgång till rådgivning avförskollärare, t.ex. via öppna förskolan.U t s k o t t e t har i dessa frågor ingen annan uppfattning änmotionärerna. Det är viktigt att personalen inom förskoleverksamheten fårmöjligheter till fortbildning och vidareutbildning. I sammanhanget villutskottet hänvisa till att har i uppdrag att lämnaförslag till förnyelse av lärarutbildningen med utgångspunkt i de förändringarsom har skett inom förskola, skola, vuxenutbildning, högskola och samhället iövrigt (dir. 1997:54).Enligt utskottets mening är det en angelägenhet för kommunen som arbetsgivareatt se till att personalen inom förskoleverksamheten kan utveckla sinyrkeskompetens. Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen om utvecklingeninom den kommunala sektorn (skr. 1997/98:155) redovisar att antalethögskoleutbildade anställda i förskola och fritidshem har ökat , som andelen utan särskild utbildning för arbetet med barn harminskat (s. 86).Med det anförda bör motionsyrkandena avslås av riksdagen.Åtgärder för att få fler män yrkesverksamma i förskolan efterfrågas i motion1997/98:Ub23 (fp, mp) yrkande 2. Motionärerna skriver om förnedrande ochkränkande behandling av unga flickor i skolan, vilket enligt dem kan ha sambandmed frånvaron av vuxna män som förebilder i många pojkars och flickors vardag.Det borde vara ett minimikrav att det finns minst en man i varje förskolegrupp,anser motionärerna.U t s k o t t e t har i sitt motionsbetänkande 1997/98:UbU15 omjämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet avstyrkt yrkanden med liknandesyfte, nämligen att fler män bör arbeta inom barnomsorgen (s. 5 f.). Utskottethänvisade till att enligt sina direktiv skallöverväga insatser för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i rekryteringen(dir. 1997:54). I direktiven anmärks att ett problem i dagens lärarutbildningarär den låga andelen manliga studenter. Som skäl för avstyrkande nämndes ocksåatt regeringen i regleringsbrev för innevarande budgetår anger att universitetoch högskolor bör vidta ytterligare åtgärder för att öka andelen män inom delärarutbildningar där män är underrepresenterade.Utskottet avstyrker med samma motiveringar även det nu aktuella yrkandet.Behovet av tillgång till speciallärare, förskolepsykologer och barnläkare förförskolor, öppna förskolor och familjedaghem påtalas i motion 1997/98:Ub24 (mp)yrkande 13. Motionärerna anser att kommunen centralt bör bygga upp gemensammaresurser för de olika, och som regel små, enheternas behov av specialisthjälp.Detta bör åläggas kommunen i särskild förordning. - Även i motion 1997/98:Ub18(v) yrkande 4 understryks att förskolepsykolog/barn- och ungdomspsykolog börfinnas för förskolan och dess personal.