bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — föreslår därför ocksåökade anslag till miljöforskningen ochmiljöövervakningen.Vänsterpartiet framför i motion Fi20 kritik motatt ordinarie miljöverksamhet ersätts medtillfälligt avsatta medel i temporära fonder.Partiet menar att verksamheter som miljösaneringskall räknas som ordinarie verksamhet och intefinansieras genom tillfälligt anslagna medel.Vänsterpartiet vill vidare avsätta tillräckligamedel för kalkning, miljörådgivning i kommunernaoch åtgärder som garanterar att skyddsvärd skogbevaras. Därför föreslås en höjning avutgiftsområdesramen utöver vad regeringenföreslagit. de gröna föreslår imotion Fi21 en kraftigt höjd ram. I motionenbetonas vikten av att i ökad utsträckning satsa påsaneringen av mark. Vidare behövs ytterligaremedel till forskning. Stora satsningar måste ocksågöras för att skydda ur- och naturskogarna.Kalkning av sjöar och vattendrag måste fortsättaoch utökas. Därutöver krävs också en omfattandesatsning på , bl.a. för attmyndigheten har i uppgift att leda och styra andramyndigheter i arbetet med att nå de miljöpolitiskamålen.I motion Fi22 föreslås attytterligare medel tillförs utgiftsområdet. Medlenbör i första hand användas för inköp av skog samtför miljöövervakning och sanering av förorenadeområden.Jordbruksutskottets yttrandeJordbruksutskottet delar i sitt yttrande (JoU3y)uppfattningen att ramen för utgiftsområdet börförstärkas för att upprätthålla och vidareutvecklabaskompetens avseende organiska miljögifter samtför att utveckla system för indikatorer föruppföljning av de nya miljömålen m.m.Jordbruksutskottet instämmer även i att medel börtillföras den med näringslivet samfinansieradeforskningen som bedrivs via Stiftelsen Institutetför vatten- och luftvårdsforskning under åren 1999och 2000. I likhet med regeringen anserjordbruksutskottet att ramen för utgiftsområdetbör förstärkas för att bevara den biologiskamångfalden genom att avsätta ytterligarevärdefulla naturområden som naturreservat, främstskogsområden. föreslår medhänsyn till miljöfrågornas stora betydelse attramen för utgiftsområde 20 ytterligare förstärksutöver vad regeringen föreslagit för åren 1999,2000 och 2001. Förstärkningen bör uppgå till 100miljoner kronor för vart och ett av de angivnaåren. föreslår att vadutskottet nu anfört om en utökad ram inomutgiftsområde 20 bör , med anledning avmotionerna Fi17 (m) yrkande 8 delvis, Fi18 (c)yrkande 3 delvis, Fi19 (fp) yrkande 4 delvis, Fi20(v) yrkande 4 delvis, Fi21 (mp) yrkandena 42 och43 delvis och Fi22 (kd) yrkande 4 delvis, godkännasom riktlinje för regeringens budgetarbete.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i det föregående (avsnitten2.6.2 och 3.0) behandlat regeringens ochoppositionspartiernas förslag till preliminärfördelning av de totala utgifterna påutgiftsområden . hardärvid tillstyrkt den preliminära fördelning avutgifterna som regeringen föreslår ivårpropositionen. En samlad prövning av olikautgiftskrav har lett utskottet till slutsatsen attden totala utgiftsnivån inte bör höjas utöver vadregeringen föreslagit i vårpropositionen.Utskottet har inte heller funnit det möjligt attgöra omprioriteringar mellan utgiftsområdena somskulle kunna skapa utrymme för en utökadutgiftsram för utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård. har därför funnit attden preliminära fördelning av utgifterna påutgiftsområden som regeringen föreslagit bör varastyrande för regeringens fortsatta budgetarbete.Således tillstyrks propositionens förslag medanmotionerna avstyrks i berörda delar.3.21 Utgiftsområde 21 EnergiUtgiftsområdet omfattar verksamheternaenergiforskning och energiteknisk utveckling,investeringsbidrag till utbyggnad av el- ochvärmeproduktion samt ekonomiskt stöd föreleffektivisering och minskad elanvändning.Utgiftsområdet omfattar också ett program förenergieffektivisering m.m. i bland annat Baltikumoch , vilket utgör en viktig del av densvenska klimatpolitiken.För år 1998 beräknas de totala utgifterna förutgiftsområdet uppgå till 1,3 miljarder kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 4.5.2) redovisas attriksdagen har fastslagit riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I samband medbeslutet tillstyrkte inriktningen ochomfattningen på ett i propositionen redovisatprogram för omställning av energisystemet omtotalt . hardärefter beslutat om omställningsprogrammetsfinansiering och anvisat medel för de ingåendeverksamheterna för (prop. 1996/97:150,bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284 och prop.1997/98:1 utgiftsområde 21, bet. 1997/98:NU2,rskr. 1997/98:133). Enligt det energipolitiskaprogrammet skall myndighetsfunktionen inomenergiområdet tydliggöras och förstärkas. Den 1januari 1998 inrättades därför Statensenergimyndighet.Programmet omfattar även åtgärder som syftar tillatt på ett kostnadseffektivt sätt minskaanvändningen av el för uppvärmning, utnyttja detbefintliga elsystemet effektivare och ökatillförseln av el från förnybara energikällor.Särskilda åtgärder vidtas för att utveckla el- ochvärmeförsörjningen i . Fortsattaenergipolitiska insatser på klimatområdetgenomförs.Propositionens och oppositionspartiernas förslagtill preliminär ramnivå för utgiftsområdet underåren 1999-2001 redovisas i efterföljande tabell:Förslag till ram för utgiftsområde 21 EnergiBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 1 831 -1 033 ±0 -370 ±0 +433 -100---------------------------------------------------------------2000 1 592 -983 ±0 -190 ±0 +470 -100---------------------------------------------------------------2001 1 568 -783 ±0 -190 ±0 +455 -100---------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet avvisar i motion Fi17såväl stängningen av fungerande kärnkraft som denbidragspolitik som avvecklingen för med sig. Detavvisar även inrättandet av en ny energimyndighet.Motionärerna anser att det är viktigt att säkraresurser för energiforskning såväl inom dettautgiftsområde som inom utgiftsområde 16. Imotionen föreslås att skallföras från utgiftsområde 16 till utgiftsområde 21för energiforskning till . Vidare skall 45 miljoner kronorföras från utgiftsområde 21 till utgiftsområde 24för att inordna myndighetsansvaret förenergifrågorna i verksamhet. Även det s.k.tankeförbudet bör slopas för att underlättaenergiforskningen.Centerpartiet konstaterar i motion Fi18 attramarna är en konsekvens av energiöverenskommelsenvarför motionärerna ställer sig bakom regeringensförslag.Folkpartiet liberalerna anför i motion Fi19 attomställningen av energisystemet måste ske medhänsyn till säkerheten för folk, svenskmiljö och svensk ekonomi - inte minstsysselsättningen. Motionärerna motsätter sig enforcerad avveckling av kärnkraften och menar attregeringens beslut om att stänga av reaktorerna äroansvarigt och präglat av teknik- fientlighet ochsänder en signal om att politiken inte styrs avförnuftsmässiga överväganden. Regeringens beslutkommer att tvinga fram utgifter av kompenserandeslag, t.ex. ökad kalkning av skogar och sjöar iSydsverige. Motionärerna motsätter sig också en nyelledning till Sydsverige.Vänsterpartiet ställer sig i motion Fi20 bakomregeringens förslag med hänvisning tillenergiöverenskommelsen.Miljöpartiet de gröna anser i motion Fi21 att föratt målet om en snabb omställning av vårtenergisystem skall nås krävs såväl en omläggningav skattesystemet som ett ökat övergångsvis stödtill forskning och installation av nyenergiteknik. Insatserna bör riktas till såvälåtgärder för en minskad och effektivareenergianvändning som utveckling och introduktionav förnyelsebara energikällor - biobränsle,vindkraft, solvärme m.m.Kristdemokraterna tillför i motion Fi22utgiftsområdet ytterligare medel förinvesteringsbidrag till bl.a. vindkraft. Samtidigtsparas medel genom minskade kostnader för densärskilda delegationen för energiförsörjningen iSydsverige.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande(NU8y) regeringens förslag och avstyrkermotionerna.I avvikande meningar tillstyrker företrädarna förModerata samlingspartiet, liberalernaoch förslagen i respektivepartimotion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inte något att erinra motnäringsutskottets ställningstagande.Propositionens förslag tillstyrks, vilket också äri överensstämmelse med utskottetsställningstagande ovan (avsnitten 2.6.2 och 3.0).Motionerna avstyrks i berörda delar.3.22 Utgiftsområde 22 KommunikationerUtgiftsområde 22 Kommunikationer omfattarinvesteringar i samt drift och underhåll av vägaroch järnvägar. Utgiftsområdet omfattar ävensjöfart, luftfart, post, telekommunikationer,forskning samt övergripandeinformationsteknikfrågor.För år 1998 beräknas de totala utgifterna uppgåtill 24,8 miljarder kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 4.5.2) erinras om attregeringen lämnade propositionenTransportpolitik för en hållbar utveckling(1997/98:56) till . I propositionenbetonas att transporterna syftar till att uppnåöverordnade välfärdsmål och att transportsystemetmåste ses som en helhet. Det övergripande måletföreslås vara att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet. De föreslagna reformerna i dentransportpolitiska propositionen medför ingenökning av ramen för utgiftsområdet.Regeringen har tidigare framhållit attinriktningen av regeringens sjöfarts-politiskaarbete är att snabbt pröva förutsättningarna föratt kunna reducera bemanningskostnaderna. Visstytterligare utredningsarbete krävs dock.Regeringen avser att återkomma ibudgetpropositionen för med konkretaförslag till lösningar.Inom ramen för regeringens IT-satsning under åren1999 till 2001 avses per årtillföras utgiftsområde 22.I den ram som beräknats för utgiftsområdet för år1999 ingår lösen av de lån avseende Rödösundsbronsom finansieras med avgifter,vilket innebär att bron görs avgiftsfri fr.o.m. år1999.Utgiftsområdet beräknas för tillföras 140miljoner kronor som skall användas för amorteringav lån för Stockholmsöverenskommelsen.Propositionens och oppositionspartiernas förslagtill preliminär ramnivå för utgiftsområdet underåren 1999-2001 redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 22 KommunikationerBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 26 044 -1 360 -105 -2 900 -1 224 +683 -200---------------------------------------------------------------2000 26 652 -1 548 -105 -3 300 -1 724 +961 -200---------------------------------------------------------------2001 25 590 -1 748 -245 -3 300 -2 224 +2 177 -200---------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion Fi17att nationell konkurrenskraft för tryggadsysselsättning och miljö förutsätter både ökadeoch miljöanpassade transporter. Som övergripandestrategi måste transportpolitiken grundas påkundernas efterfrågan och krav på atttransporterna miljöanpassas. Det finns storamöjligheter att genom konkurrensutsättning ochbolagisering effektivisera de statligamyndigheternas verksamhet. förslagtill transportpolitik leder också till enrenodling av de statliga verkens och bolagensverksamhet. Investeringar bör kunna täckas genomförsäljning av statligt ägda tillgångar.Centerpartiet framhåller i motion Fi18 attLuftfartsverket, som alla statliga verksamheter,måste ta ett regionalpolitiskt ansvar inom sittsektorsområde. Regeringen föreslår att 105miljoner kronor skall anvisas överstatsbudgeten för drift av de kommunalaflygplatserna. Dessa medel bör i ställetLuftfartsverket bidra med utan att verketsinleveranser till staten minskas. Resurser börtillföras för satsningar på enskilda vägar samthårdbeläggning av grusvägar. Vidare bör ökadesatsningar på upprustning av länsvägnätetprioriteras före satsningar på riksvägarna.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi19 attpå grund av det statsfinansiella läget bör en delav infrastrukturinvesteringarna kunnasenareläggas. En större del av investeringarna börvidare kunna finansieras med privata medel för attväga upp anslagsminskningar från staten.Principerna för upplåning mot statligakreditgarantier för finansiering avinfrastrukturinvesteringar riskerar attunderminera den praktiska tillämpningen av den nyabudgetprocessen.Vänsterpartiet framhåller i motion Fi20 attgrunden för partiets strategi är att minskatransportbehovet och att transporter skall ske medförnyelsebara och långsiktigt hållbara energislag.Det innebär att privatbilismen måste minska ochfossila bränslen successivt ersättas med olikaformer av biobränslen. Anslaget Väghållning ochstatsbidrag bör minskas eftersom vägnätet i stortsett är färdigutbyggt. I stället bör en satsninggöras på järnvägen och de kollektivakommunikationerna.Miljöpartiet de gröna framhåller i motion Fi21att en ekologisk omställning av vårttransportsystem kräver såväl en omläggning av vårtskattesy- stem som stöd över statsbudgetentill utveckling och investeringar i miljövänligakommunikationssystem, i första hand till spårburentrafik. föreslår en till om- ochutbyggnad av stomjärnvägsnätet för 78 miljarderkronor . Under åren 1999-2001föreslås ökade anslag jämfört med regeringensförslag med 2,1, 2,6 respektive 3,4 miljarderkronor för detta ändamål. Ökningen finansierasdelvis med en kraftig neddragning av anslaget tillinvesteringar i nya vägar. Förstärkningar föreslåsockså till det regionala kollektivtrafikanslagetoch till köp av interregional persontrafik påjärnväg.Kristdemokraterna framhåller i motion Fi22 attbesparingar kan göras genom ytterligarerationaliseringar av och Banverket.Bidraget till banhållningen av bör år1999 höjas från till minst 63miljoner kronor inom ramen för anslagetInvesteringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande (TU4y)regeringens förslag till preliminära utgiftsramarför för utgiftsområdet. Förslagethar som utgångspunkt att den inriktning avinvesteringarna i och underhållet avinfrastrukturen som beslutade om i mars1997 skall följas. En annan utgångspunkt förramarna är att de transportpolitiska mål somformuleras i den transportpolitiska propositionenskall uppnås.När det gäller bidrag till , sombehandlas i motion Fi22 (kd), vill trafikutskottethänvisa till att så sent som i december1997 beslutade om fortsatt stöd till banhållningeni syfte att stödja godstrafiken. Trafikutskottetanser därför inte att det finns anledning förriksdagen att nu uttala sig i denna fråga.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, liberalerna,och de grönatillstyrker i avvikande meningar sina respektivepartiers förslag till ramar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.6.2 och 3.0) redovisat sin bedömningav den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden och därvid tillstyrktregeringens förslag. tillstyrkerutifrån sina utgångspunkter förslagen till ramarför utgiftsområde 22 tillstyrker således propositionensförslag till preliminär utgiftsram förutgiftsområdet . Motionernasförslag till alternativa ramar avstyrks.3.23 Utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringarUtgiftsområdet omfattar jordbruk ochträdgårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd ochdjurhälsovård, livsmedelskontroll, utbildning ochforskning samt skogsnäring.Utgifterna för utgiftsområdet beräknas till 12,8miljarder kronor år 1998.VårpropositionenRegeringen har vid beräkningen avutgiftsområdesramen utgått från att anslagen förde EU-finansierade utgifterna för arealersättning,djurbidrag, intervention och exportbidrag, pågrund av ett lägre utnyttjande än beräknat, kanminskas med totalt jämfört medde belopp som redovisades 1998. Inkomsterna minskas med motsvarandebelopp. Den engångsbesparing som gjordes år 1998på anslaget för lantbruksuniversitetkommer att återläggas . Inomutgiftsområdesramen ryms också medel förbekämpning av den s.k. EHEC-smittan. Dessutomberäknas sammanlagt tillförasutgiftsområdet för naturvårdsavtal och biotopskyddi skog samt för rådgivning och information tillskogsbrukare . Regeringenavser återkomma till med eventuellaförslag till anpassning av utgiftsområdesramen förår 2000 och 2001 när beslut om en reform av dengemensamma jordbrukspolitiken fattats inom EU,vilket beräknas ske under år 1999.Regeringens och oppositionspartiernas förslag tillpreliminär ramnivå för utgiftsområdet under åren1999-2001 framgår av följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringarBelopp i -------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 13 083 +0 +700 -120 +250 +5 +700---------------------------------------------------------------2000 13 165 +0 +700 -120 +300 +5 +700---------------------------------------------------------------2001 13 190 +0 +700 -120 +300 +5 +700---------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet konstaterar i motion Fi17att om inte konkurrensneutralitet uppnås i frågaom skattebelastningen på livsmedelssektorn kommersåväl den svenska primärproduktionen somförädlingsindustrin att slås ut. Därför föreslårModerata samlingspartiet att dieselskatten förarbetsmaskiner sänks. Vidare föreslås enklareregler för EU:s miljöstöd inom jordbruket.Dessutom föreslås fri handel med mjölkkvoter.Centerpartiet motsätter sig i motion Fi18 den avregeringen föreslagna neddragningen avutgiftsramen med . Enneddragning skulle begränsa näringensutvecklingsmöjligheter. Därför föreslås ramen,liksom inkomsterna, höjas med motsvarande belopp.I motionen föreslås också att skatteåtgärdervidtas med anledning av utredningen för (SOU 1997:167).Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi19 enbesparing på förutgiftsområdet. Vissa uppgifter som utförsav bör föras över tilllänsstyrelserna. anslag bördärför reduceras.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi20 en utökadram för utgiftsområdet. Dessa medel föreslås bl.a.användas för en uppräkning av anslaget tillSveriges () samt förskogsvårdsåtgärder. Anslaget för SLU bör ökas med100 och med 150 miljonerkronor respektive 2001. Vänsterpartietefterlyser en långsiktigt tryggad finansiering avden norrländska lantbruksforskningen vid bl.a.Röbäcksdalen och . Därför föreslås attregeringen i budgetpropositionen redovisar förslagtill en långsiktig finansiering av den norrländskalantbruksforskningen. Vad avser skogsvårdsåtgärderföreslås att den ramen utökas med 100 miljonerkronor vart och ett av åren 1999, 2000 och 2001.Medlen föreslås användas för resurser förtillämpad forskning och sådana vetenskapligautredningar som hänger samman med sektorsansvaret,åtgärder mot markförsurning samt för samordning avskogsvägsbyggande.Miljöpartiet de gröna konstaterar i motion Fi21att de ekologiska jordbruksmetoderna måste fågenomslag och att det konventionella jordbruketinte är ekologiskt långsiktigt hållbart.Miljöpartiet anser det väsentligt att utnyttjamiljöstödet fullt ut men vill fördela stödet påannat sätt än regeringen. Framför allt små ochmedelstora jordbruk i skogs- och mellanbygd är ibehov av ytterligare stöd för att inte försvinna.Partiet vill också satsa på marknadsföring avekologiska produkter, liksom på forskning ochrådgivning, för att utveckla denna näring. Vidareanses det nödvändigt att öka insatserna förförebyggande av viltskador. Ersättningen förviltskador bör därför förstärkas till att ävenavse skador orsakade av gäss och sälar m.m.I motion Fi22 motsätter sigpartiet den av regeringen föreslagna sänkningen avutgiftsområdesramen på 700 miljoner kronor.Avgifter för kartverksamhet och djurdatabas skallinte belasta den enskilde lantbrukaren. Dessutombör staten stödja avbytarverksamheten. Kostnadernaför detta bör i första hand finansieras genomminskad administration inom yttrandePå grund av ett lägre utnyttjande av stöden harregeringen vid beräkningen av utgiftsområdesramenutgått från att anslagen för de EU-finansieradeutgifterna för arealersättning, djurbidrag,intervention och exportbidrag kan minskas medsammanlagt jämfört medtidigare angivna preliminära belopp.Jordbruksutskottet har i sitt yttrande (JoU3y)ingen invändning mot regeringens beräkningar idenna del. Det bör i sammanhanget framhållas attde anslag som regeringen hänvisar till utgårenligt med utgångspunkt i vissabestämmelser om basareal, antalet bidragsrätterm.m. Den beräkning som görs i propositioneninnebär givetvis inte någon begränsning i dettaavseende och inte heller i fråga om deersättningsbelopp som kan utgå till berördajordbrukare. Utskottet delar således inte defarhågor som framförs i motion Fi18 (c) att dengjorda beräkningen skulle kunna inverka på t.ex.produktionsvolymen. Om regeringens beräkningarrörande minskad anslagsbelastning skulle visa sigfelaktiga kommer detta att korrigeras ibudgetarbetet för år 1999.Regeringen föreslog i budgetpropositionen attanslaget lantbruks- universitet (G 1)minskas med . Riksdagenbeslutade i enlighet med förslaget (1997/98:JoU1s. anser i likhet medregeringen att denna engångsvisa besparing böråterföras nästa budgetår.Jordbruksutskottet tillstyrker för sin delregeringens förslag inom utgiftsområdet. I likhetmed regeringen anser utskottet att utgifterna påstatsbudgeten för jordbruksstöd sannolikt kommeratt påverkas av de pågående diskussionerna om attförändra den gemensamma jordbrukspolitiken.Utskottet har därför ingen invändning motregeringens avsikt att återkomma till riksdagenmed eventuella förslag till anpassning avutgiftsramen för och när beslutväl fattats i frågan. Motionerna Fi17 (m) yrkande8 delvis, Fi18 (c) yrkande 3 delvis, Fi19 (fp)yrkande 4 delvis, Fi20 (v) yrkande 4 delvis, Fi21(mp) yrkandena 42 och 43 delvis och Fi22 (kd)yrkande 4 delvis avstyrks av jordbruksutskottet.Företrädare för liberalerna,samt de gröna har iavvikande meningar tillstyrkt respektive partismotionsförslag. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet har också fogat avvikande meningtill yttrandet.