bet · GL01JuU19 · 1998-04-21 00:00:00 — Behandlingen av långtidsdömda, m.m. I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag om ändringar ikriminalvårdslagstiftningen jämte motioner. Regeringens förslag innebär bl.a.att det för vissa långtidsdömda skall fattas ett särskilt beslut som i varjeenskilt fall anger de särskilda villkor som skall gälla för verkställigheten.Förslaget innebär att det också för långtidsdömda skall göras en individuellbedömning innan beslut fattas om t.ex. anstaltsplacering och permission; förnärvarande utgår reglerna i princip endast från fängelsestraffets längd. Vidareföreslås bl.a. en särskild regel om anstaltsplaceringen av kvinnor, attanvändningen av vaktbolag inom kriminalvården regleras samt en ändring avseendekriminalvårdens skyldighet att underrätta målsäganden om bl.a. permissioner.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna.Utskottet behandlar vidare ett antal motioner som rör kriminalvården och somväckts under den allmänna motionstiden . psykiskt störda lagöverträdare, barn med föräldrar i anstalt ochbekämpningen av narkotikan i anstalterna. Med anledning av två motionsyrkandenföreslår utskottet ett tillkännagivande om att regeringen bör påskynda detarbete som gäller bekämpningen av narkotika i anstalterna. I övrigt avstyrkerutskottet motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats 19 reservationer från samtliga partier utomSocialdemokraterna och . I proposition 1997/98:95 () har regeringen föreslagit attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,3. lag om ändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållnam.fl.,4. lag om ändring i polislagen (1984:387).Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogats till betänkandet, sebilaga 1. Motioner väckta med anledning av propositionen1997/98:Ju38 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ny lag om verkställighetav fängelsestraff i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en försöksverksamhet omintensivövervakning med elektronisk kontroll vid permissioner och frigångar ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om disciplinåtgärder för livstidsdömda,5. att avslår regeringens förslag om begränsningar avkriminalvårdens underrättelseskyldighet till brottsoffer i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drogfria anstalter som förutsättning för meningsfullt utnyttjande avverkställighetstiden.1997/98:Ju39 av andre vice talman m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att underlätta kontakten mellan de intagna och deras barn,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till permission,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriminalvårdens insatser för att stödja familjen.1997/98:Ju40 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en konsekvensanalysinnan man ger möjlighet att använda vaktbolag inom kriminalvården.1997/98:Ju41 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredning enligt vad somanförts i motionen om en ny verkställighetslag,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som anförtsi motionen om vård i stället för fängelse för de psykiskt sjuka,3. att beslutar om sådan ändring i 8 a § KvaL som anförts imotionen,4. att avslår förslaget till ändring i lagen (1976:37) ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19961996/97:Ju501 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de intagnasrätt att bruka persondatorer under fängelsevistelsen.1996/97:Ju509 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sommaraktiviteter påkriminalvårdsanstalt.1996/97:Ju510 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om permissionsregler föröppenplacerade och intagna i kriminalvården.1996/97:Ju512 av m.fl. (kd, s, m, c, fp, v, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att intentioner skall uppfyllas även när detgäller barn vars förälder vistas på anstalt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anpassa anstalterna efter barns och föräldrars behov av umgänge,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fängelserna för både barns och föräldrars väl görs heltdrogfria,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnpsykologisk expertis bör finnas tillgänglig på anstalter därbarn vistas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid anstaltsplacering hänsyn tas till hur viktigt det är attvidmakthålla eller bygga upp kontakten med familjen, övervakaren,arbetskamraterna och andra resurspersoner.1996/97:Ju901 av m.fl. (m) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strikta permissionsregler,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om disciplinåtgärder för livstidsdömda.1996/97:Ju903 av m.fl. (c) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elektronisk fotboja vid permissioner och i ett s.k. back-door-system.1996/97:Ju922 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de långtidsdömdas förhållanden i fängelse samt om avskaffande av 7 §tredje stycket KvaL,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnornas situation inom anstalts- och frivården.1996/97:A806 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheten att ge brottsoffer "varningar" när gärningsmännenfriges bör utökas till att omfatta frigivning även från sluten psykiatrisk vårdsamt vid permissioner från sådan vård.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Ju502 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att göra det möjligt att undertiden intill dess domen vinner laga kraft bedriva vård även hos de statligaundersökningsenheterna.1997/98:Ju503 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombetalningsansvaret för behandling i anslutning till villkorlig frigivning.1997/98:Ju506 av m.fl. (kd, s, m, c, fp, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att intentioner skall uppfyllas även när detgäller barn vars förälder vistas på anstalt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anpassa anstalterna efter barns och föräldrars behov av umgänge,3. att , vid ett eventuellt bifall av yrkande 2, hos regeringenbegär förslag till finansiering av ombyggnad av anstalter att presenteras isamband med vårbudgeten 1998,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fängelserna för både barns och föräldrars väl görs heltdrogfria,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnpsykologisk expertis bör finnas tillgänglig på anstalter därbarn vistas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnpsykologisk expertis får medverka då socialförvaltningenfattar beslut om barnens behandling när en förälder tas in på anstalt,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vid anstaltsplacering hänsyn tas till hur viktigt det är attvidmakthålla eller bygga upp kontakten med familjen, övervakaren,arbetskamraterna och andra resurspersoner,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att föräldrar och barn får stöd och hjälp efter frigivandet så attförutsättningar för en normal livssituation kan skapas.1997/98:Ju510 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om beslutanderätten för behandlingenligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt.1997/98:Ju513 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att utländska medborgare sombegått brott i skall utvisas för att avtjäna sina straff i hemlandet.1997/98:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas21. att hos regeringen begär förslag som innebär att manliga ochkvinnliga fängelsedömda skall avtjäna fängelsestraff åtskilda i enlighet medvad som anförts i motionen,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om strikta permissionsregler,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om disciplinåtgärder för livstidsdömda.1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om restriktiv användning av permissioner i kriminalvården,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fotboja i ett s.k. back-door-system.1997/98:Ju929 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frivården bör utveckla behandling och påföljder anpassade tillkvinnor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklande av kvinnors rehabilitering,10. att beslutar upphäva 7 § tredje stycket lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt,11. att - vid avslag på yrkande 10 - begär att regeringenåterkommer med förslag om individuell prövning enligt vad i motionen anförts,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadsansvaret för vård utanför anstalt.1997/98:A804 av m.fl. (mp) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheten att ge brottsoffer "varningar" när gärningsmännenfriges bör utökas till att omfatta frigivning även från sluten psykiatrisk vårdsamt vid permissioner från sådan vård.1997/98:A807 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontakt mellan kvinnor och barn inom kriminalvården. ÄrendetÅr 1992 tillkallades en kommitté med uppdrag att göra en utvärdering avkriminalvården i anstalt kriminalvårdsreform. Kommittén - somantog namnet - har överlämnat två betänkanden,Verkställighet av fängelsestraff (SOU 1993:76) samt Kriminalvård och psykiatri(SOU 1994:5). Betänkandena har remissbehandlats.Resultatet av arbete har till viss del redan behandlatsi olika lagstiftningsärenden. Sammanfattningsvis rör det sig omanstaltsindelningen, regler för placering av intagna i allmänhet,brevgranskning, besök, kroppsvisitation, kroppsbesiktning och om godkännande avvårdinrättningar för rättspsykiatrisk vård för anhållna, häktade och intagnainom kriminalvården.I det nu aktuella ärendet tar regeringen slutlig ställning tillFängelseutredningens förslag. Vidare tar regeringen upp olika frågor som varitföremål för granskning m.m. hos Justitiekanslern och Justitieombudsmannen.Slutligen tar regeringen upp en fråga om en mindre ändring i brottsbalken.Regeringen har inhämtat yttrande från Lagrådet över samtliga förslag, utom detsistnämnda.Utskottet behandlar i detta ärende förutom det ovan nämnda regeringsförslagetjämte motioner även ett antal motionsyrkanden som väckts åren 1996 och 1997.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås ändringar i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt(KvaL) i syfte att förbättra förutsättningarna för bedömningen i det enskildafallet av frågor som rör säkerheten kring en långtidsdömd intagensanstaltsplacering och hans möjligheter till permissioner och andra vistelserutanför anstalten. Den formella klassificeringen av vissa långtidsdömda enligt7 § tredje stycket KvaL avskaffas och ersätts av ett individualiserat beslut omde särskilda villkor för placering i anstalt och vistelser utanför anstalt somskall gälla för verkställigheten. Särskilda villkor skall beslutas för den somavtjänar lägst fängelse eller, om det finns särskilda skäl, har dömtstill fängelse. Avsikten är att åstadkomma ett system medbibehållen säkerhet mot misskötsamhet och rymningar och få till stånden reglering för alla långtidsdömda, som är rättvis och enhetlig.Vidare föreslås ändringar i KvaL om placeringen av unga intagna. Syftet äratt tydliggöra att reglerna står i överensstämmelse med FN:s konvention ombarnets rättigheter ().Förslaget innebär också att det införs en särskild bestämmelse i KvaL omanstaltsplaceringen av kvinnor. Av den framgår att kvinnor normalt skallplaceras på anstalter eller avdelningar avsedda för enbart kvinnor. En kvinnaskall dessutom inte utan eget medgivande kunna placeras i en anstalt där ävenmän placeras.I propositionen tas även upp frågor som gäller sysselsättning och annanverksamhet under anstaltsvistelsen samt permissioner och andra vistelserutanför anstalten. De nu angivna förslagen grundar sig på Fängelseutredningensarbete.I propositionen föreslås också att det införs lagstöd för kriminalvårdens ochpolisens användning av privata vaktbolag för vissa bevakningsuppgifter. Detföreslås vidare att omfattningen av kriminalvårdens skyldighet att underrättamålsäganden anpassas till sådana fall där underrättelsen fyller ett verkligtbehov. Detta gäller när intagna som har gjort sig skyldiga till brott mot liv,hälsa, frihet eller frid friges eller vistas utanför anstalten.Ändringarna föreslås träda i kraft . I propositionenföreslås också en smärre ändring i som innebär att regeringenskall få möjlighet att uppdra åt någon annan myndighet att förordna ordförandeoch vice ordförande i övervakningsnämnderna. Den ändringen föreslås träda ikraft den 1 september 1998.Behovet av en ny lag om verkställighetI propositionen överväger regeringen frågan om målen för kriminalvården ianstalt behöver ändras. I 4 § KvaL anges målet med kriminalvården i anstalt.Den skall utformas så att den intagnes anpassning i samhället främjas(rehabilitering) och skadliga följder av frihetsberövandet motverkas(omvårdnad). I den utsträckning det kan ske utan att kravet på samhällsskyddåsidosätts bör verksamheten redan från början inriktas på åtgärder somförbereder den intagne för tillvaron utanför anstalten. Dessa mål bör enligtregeringen inte ändras.Vidare framhåller regeringen att de senaste årens utveckling inomkriminalpolitiken inte inneburit eller varit avsedd att innebära någonförändring av den s.k. behandlingstankens betydelse på verkställighetsplanet.Regeringen påpekar dock att detta inte innebär att domstolenspåföljdsbestämning skall kunna åsidosättas genom att verkställigheten blirväsentligen mindre ingripande för den intagne genom omfattande möjligheter tillvistelse utanför anstalten redan i inledningsskedet av ett längrefängelsestraff.Enligt regeringens bedömning finns det sammanfattningsvis inte skäl attavvika från eller komplettera de huvudprinciper som de nuvarande bestämmelsernai KvaL bygger på. bör inte heller något förslag om en nyverkställighetslag läggas fram.Frågan om en ny verkställighetslag tas upp i två motioner. I motion Ju38 (m)begärs sålunda att förslag till fängelselag skall läggastill grund för lagstiftning. I motion Ju41 (v) begärs en utredning av behovetav en ny lag.Utskottet anser i likhet med regeringen att kriminalvården ävenfortsättningsvis bör bygga på principerna om rehabilitering, omvårdnad ochsamhällsskydd. Såvitt gäller behovet av en ny verkställighetslag konstaterarutskottet att det i och för sig finns en del omständigheter som talar för en nylag om verkställighet av fängelsestraff. Här tänker utskottet bl.a. på deförändringar som skett när det gäller verkställighetsinnehållet. En ny lagkräver dock en mer genomgripande redaktionell översyn av bestämmelserna i har kriminalvårdens verksamhet efter det att arbeteavslutades genomgått en hel del förändringar såväl organisatoriskt som vadgäller den närmare utformningen av verkställighetens innehåll, och det ärutskottets uppfattning att det därför krävs ytterligare överväganden i frågan.Några mer påtagliga tillämpningsproblem har inte heller visat sig. Utskottetdelar alltså regeringens uppfattning att det inte bör läggasfram förslag om en ny lag om verkställighet. Utskottet är inte heller berettatt förorda att ett ytterligare utredningsarbete sätts i gång. Utskottetavstyrker motionerna Ju38 och Ju41 i nu aktuella delar.Särbehandling av långtidsdömdaI 7 § tredje stycket KvaL finns bestämmelser om särbehandling av vissalångtidsdömda. Bestämmelsen innebär i huvudsak att den som dömts till fängelsei lägst och den som i annat fall har dömts till fängelse i lägst två årför grovt narkotikabrott eller grov varusmuggling som avser narkotika skallplaceras i en sluten anstalt, om det med hänsyn till arten av hans brottsligheteller annars kan befaras att han är särskilt benägen att avvika eller fortsättaen brottslig verksamhet som är av allvarlig karaktär innan verkställigheten ianstalt har avslutats. Placeringen skall företrädesvis ske i en sådan anstalteller avdelning av anstalt som är särskilt lämpad att tillgodose kraven på högsäkerhet.Särbehandlingen av angivna intagna innebär också att en sådan intageninte får beviljas annan permission än s.k. särskild permission. Härtill kommeratt permission endast får beviljas om synnerliga skäl föreligger. Permissionenskall dessutom alltid vara bevakad. Det råder vidare förbud mot att beviljafrigång enligt 11 § KvaL, fritidsvistelse utanför anstalt enligt 14 § andrastycket KvaL och s.k. § 34-placering.Klassificering enligt 7 § tredje stycket KvaL beslutas avKriminalvårdsstyrelsen. Någon möjlighet för styrelsen att delegerabeslutsfunktionen i fråga finns inte. Beslut om anstaltsplacering,permissioner, frigång eller fritidsvistelser utanför anstalt fattas annars iregel av den lokala (112 § anstaltsföreskrifterna,KVVFS 1997:16).Sedan den 1 april 1997 har ett samordnat kvalificerat mottagningsförfarandeskett på riksmottagningen vid Kriminalvårdsanstalten . Syftet medplacering där är att möjliggöra en lämplig placering i anstalt av dömdapersoner som kräver särskild uppmärksamhet från säkerhetssynpunkt. Iriksmottagningen placeras dömda män, som är häktade, med en verkställbar dom påsammanlagt lägst fängelse. I vissa fall kan också andra män placeraspå riksmottagningen, om det finns behov av särskild utredning inför beslutet omanstaltsplacering.Regeringen föreslår att den formella klassificeringen för särbehandlingenligt 7 § tredje stycket KvaL avskaffas och ersätts av en mer individualiseradbedömning. För alla som avtjänar lägst fängelse skall det enligtförslaget fattas ett beslut om de särskilda villkor som skall gälla förverkställigheten när det gäller anstaltsplacering och vistelser utanföranstalten. Om det finns särskilda skäl skall ett sådant beslut också kunnafattas i fråga om andra intagna som har dömts till lägst fängelse. Deformella hindren för olika vistelser utanför anstalt föreslås också upphöra. Desärskilda villkoren drar emellertid upp de säkerhetsmässiga ramarna för allasådana vistelser utanför anstalt. För att markera den hänsyn som skall tas tillsamhällsskyddet bör det enligt regeringen dessutom direkt framgå av lagtextenatt det vid anstaltsplacering skall beaktas om det föreligger en risk för attden intagne återfaller i brott. Bedöms det föreligga en sådan risk skall denintagne normalt placeras på en sluten anstalt.Ett borttagande av den särskilda klassningen skulle enligt regeringeninnebära att bedömningen blir mer individuell, och många intagna skulle genomen sådan reform uppleva att de har större möjligheter att genom ett aktivtarbete med sin situation påverka den närmare utformningen av verkställigheten.Detta bör i sin tur medföra ett bättre anstaltsklimat på vissa tyngre anstaltergenom att de intagna där känner mindre hopplöshet och frustration över sinsituation, något som torde vara till fördel för den inre säkerheten.Ett avskaffande av den särskilda klassificeringen får enligt regeringennaturligtvis inte innebära ett åsidosättande av de starka krav på samhällsskyddsom generellt sett gör sig gällande beträffande långtidsdömda. De allmännabestämmelserna om placering av intagna och om permissioner och andra vistelserutanför anstalten bör i stället utformas på ett sådant sätt att desäkerhetsintressen som motiverar den nuvarande klassificeringen ändåtillgodoses.Beslutet om vilka särskilda villkor som skall gälla för verkställigheten börbygga på den risk- och behovsprofil som tas fram under vistelsen påriksmottagningen. Avsikten är enligt regeringen att villkoren skall sätta deyttre ramarna för den intagnes verkställighet vad gäller säkerheten. Villkorenbör omprövas när det finns anledning.Regeringen anser att det bör ankomma på att i sittpågående arbete med en översyn av verkställighetsplaneringen utfärda närmareföreskrifter om hur ett nytt system i detalj bör vara utformat.Beslutet om särskilda villkor bör enligt regeringen i vart fall till enbörjan fattas av . Beslutet skall gå att överklaga tillförvaltningsdomstol.Flera motioner tar upp frågan om situationen för de långtidsdömda. Imotionerna 1996/97:Ju922 och 1997/98:Ju929 (båda v) begärs sålunda attbestämmelsen i 7 § tredje stycket KvaL skall avskaffas eller i vart fallersättas med en mer individualiserad bedömning. I motion 1996/97:Ju510 (c)förespråkas en mer generös reglering i fråga om permissioner för delångtidsdömda som placerats på öppen anstalt, exempelvis genom attkvalifikationstiden för permission sänks . Slutligen föreslås imotion Ju509 (s) att intagna med en strafftid skall gesmöjlighet till särskilda sommaraktiviteter.Utskottet kan inledningsvis konstatera att den föreslagna ordningen innebären enhetligare reglering för de långtidsdömda, något som ligger väl i linje medvad utskottet tidigare uttalat (se bet. 1990/91:JuU17 s. 14). Utskottet delaräven regeringens bedömning när det gäller de fördelar som finns med en merindividualiserad bedömning av de långtidsdömda. Utskottet ser också systemetmed en särskild mottagningsavdelning för hela landet som ett viktigt komplementtill den nya ordningen. Med förslaget, som utskottet alltså tillstyrker, fårmotionerna Ju922 och Ju929 anses tillgodosedda. Såvitt gäller motion Ju510anser utskottet att det skulle framstå som stötande att redan efter tre månaderbevilja permission för en intagen som ådömts ett långt straff för ett grovtbrott oavsett hur risken för rymning och återfall i brott m.m. bedöms. Utskottet återkommer nedan till frågan om kvalifikationstider förpermission.När det slutligen gäller förslaget i motion Ju509 har utskottet inhämtat attdet anordnas vissa särskilda sommaraktiviteter i första hand på de tyngreanstalterna. Utskottet kan härtill konstatera att det inte finns något somhindrar de lokala kriminalvårdsmyndigheterna från att anordna sådanaaktiviteter som motionären efterlyser. Utskottet utgår också från att det - iden mån det är förenligt med kravet på samhällsskydd - vidtas åtgärder för attunderlätta situationen för de långtidsdömda. Något initiativ från riksdagenssida är inte erforderligt. Motionen avstyrks.Kvinnor inom kriminalvårdenBakgrundAndelen kvinnor som är inskrivna i anstalt har mer än fördubblats . utgör kvinnorna avanstaltspopulationen. fanns 184 kvinnor intagna ifängelse.Förenta nationernas standardminimiregler för behandling av internerföreskriver att män och kvinnor skall, såvitt möjligt, placeras i skildaanstalter. Vid anstalter som tar emot både män och kvinnor skall den del avanläggningen som är avsedd för kvinnor vara helt skild från andra delar avanläggningen. Enligt artikel 11 i de europeiska fängelsereglerna skall manligaoch kvinnliga intagna i princip hållas skilda från varandra.