bet · GL01NU8 · 1998-03-10 00:00:00 — ansvarar för administrationen av programmet.De statliga insatserna måste i detta sammanhang ses som ett komplement till debetydligt störrre resurser som fordonsindustrin satsar på teknisk utveckling.Frågor kring inblandning av biobaserade drivmedel i bensin och dieselolja harutretts av KFB i samråd med , () och . presenterades rapporten attredovisa olika strategier för en introduktion av bio-drivmedel . Enbedömning som gjordes i studien var att en introduktion av låginblandning avetanol i hela bensinbeståndet medför betydande kostnader såvälsamhällsekonomiskt som statsfinansiellt. En riktad introduktion mot tungafordon i främst tätorter bedömdes dock kunna begränsa dessa kostnader. Vidarekonstaterades att användning av etanol och biogas i tunga fordon ger störstnytta i form av positiva miljöeffekter. Emellertid menade utredarna att omanvändningen av biodrivmedel i tunga fordon skall öka krävs, utöverskattebefrielse, vissa kompletterande styrmedel för att säkerställa enintroduktion. Därutöver, underströks det, är det nödvändigt med ytterligareforskning och ett fortsatt utvecklingsarbete för att åstadkomma en merkostnadseffektiv produktionsteknik som förmår att fullt ut dra nytta avbiodrivmedlens miljöpotential vid fordonsdrift.De flesta biogasanläggningar som byggs för organiskt avfall är inriktade på attden producerade gasen skall användas för fordonsdrift. Biogasproduktionen varår fördelad på 900 GWh från avloppsreningsverk, 430 GWh fråndeponigas och 20 GWh från biogasanläggningar för organiskt avfall. Enligtuppgift förväntas den sistnämnda siffran vara betydligt högre eftersomhälften av de 14 anläggningar som är i drift startade i slutet avår 1996 eller i början av år 1997.Under år 1997 avslutades ett forsknings- och utvecklingsprogram om biogas,samfinansierat genom medel från Stiftelsen och frånEnergiteknikfonden. Programmet var inriktat på att utveckla, prova ochutvärdera processteknik för produktion av biogas från jordbruksgrödor genomförsök i pilot- och laboratorieskala. Diskussion pågår om en eventuellfortsättning.Vidare satsar ca påett program som tar sikte på att utvinna energi ur avfall. Inom ramen förprogrammet finansieras teknisk och biologisk forskning med inriktning mot attta fram rötningsprocesser med hög kapacitet.Enligt uppgift uppgår antalet fordon som körs på alternativadrivmedel enligt följande (siffrorna avser antalet fordon i drift ellerbeställda ): etanolbussar - 280, etanolfordon medkombinationsbränsle - 195, biogasfordon - 48, naturgasfordon - 178, elbussar -16 och elbilar - 394.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen gör utskottet följande bedömningav de i detta sammanhang aktuella motionsyrkandena. Utskottet ansluter sig iallt väsentligt till de ambitioner som ligger bakom motionärernas förslag ominsatser för att få till stånd en ökad användning av alternativa bränslen. Somframgått av den redovisade översikten pågår ett omfattande utvecklingsarbeteinom ramen för de forsknings- och teknikutvecklingsprogram som från statenssida administreras av bl.a. och . Ett stort antalprojekt genomförs i samarbete - ofta baserade på finansiellt partnerskap - medindustrin. Utskottet vill därför avvisa den kritik som i motionerna riktas motbåde staten och vissa industriföretag att ansträngningarna att åstadkommatekniska landvinningar på det energitekniska området är otillräckliga jämförtmed internationella förhållanden. Den forskning och teknikutveckling sombedrivs - t.ex. inom vätgasområdet - är mycket komplicerad och utfallet avambitionerna i termer av spridd tillämpning och kommersiell gångbarhet måsteses på lång sikt. I fråga om t.ex. vätgasen, som måste betecknas som ett mycketintressant område, anser dock utskottet att bara en bred internationellsamverkan, kanske organiserad i nätverk mellan universitet och industriföretag,förmår att tillhandahålla de nödvändiga och avgörande resurserna för att kunnarealisera vätgasens potential i ny förbränningsteknik och i bränsleceller. Härkommer t.ex. det europeiska forskningssamarbetet i EU:s femte ramprogram att hastor betydelse.Vad gäller alternativa drivmedel i övrigt - t.ex. metanol, etanol, biogas ochrapsmetylester () - kommer de frågeställningar som berörs i här aktuellamotioner att behandlas i de trafik- och miljöpolitiska propositionerna somregeringen avser att framlägga för . De synpunktersom framförs i motionerna har i stor utsträckning tagits upp i betänkande - med undantag av vätgastekniken som utredningenbedömde vara alltför outvecklad för att kunna beaktas inom ramen för det givnauppdraget. Utredningens förslag bereds i ochkommer att vägas in i de nämnda propositionerna. I avvaktan påregeringsförslagen finner utskottet ingen anledning att i detta sammanhangnärmare ta ställning till de i motionerna framförda uppfattningarna, annat änatt framhålla den positiva grundsyn som måste anläggas på arbetet med attminska biltrafikens emissioner och påminna om de resursinsatser som den svenskastaten och industrin var för sig och samfällt lägger ner för att finna deekonomiskt och miljömässigt bästa lösningarna inom det energitekniska området.Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört avstyrks de här aktuellamotionsyrkandena.Anläggning för etanolproduktionMotionernaOm och svensk industri går i spetsen för en utveckling mot ekologiskhållbarhet kan det ge konkurrensfördelar, anförs det i motion 1997/98:N236 (s).Budskapet från motionärerna är att beslut måste fattas om att uppföraen pilotanläggning för att producera etanol baserad på skogsråvara. Uppgiftenför ett sådant företag skall vara att utveckla de bästa teknikerna ochprocesserna för etanoltillverkning. I motionen hänvisas till attlänsstyrelserna i och samt kommunernaÖrnsköldsvik, och samverkat kring projektetEnergicentrum Norr. Ett resultat av den gemensamma aktionen var ett antalförslag till hur en större etanolproduktion baserad på skogsråvara kan åstad-kommas. I motionen framhålls att den ovannämnda regionen utgör ettetanolcentrum med som huvudort och att regionen är den enda platsi som i någon omfattning producerar etanol som bränsle. Ett mångårigtforsknings- och utvecklingsarbete gör också att är den lämpligasteorten för etablering av den nämnda pilotanläggningen, anser motionärerna.En del av lösningen på biltrafikens problem är att använda alternativabränslen, framhålls det i motion 1997/98:N267 (s). Ett realistiskt alternativ idetta sammanhang är etanol. I motionen påpekas att många bussar i lokaltrafik drivs med etanol. Även ett antal personbilar i landet har etanol somenergikälla. Emellertid konstaterar motionärerna att studier har visat att justde senare fordonen inte är så miljövänliga som förväntats. I en optimistisk tonsägs dock att det handlar om problem som går att lösa inom en snar framtid.Men, fortsätter motionärerna, det är inte nödvändigt att köra bilen på renetanol. Alla bilar går att köra med bensin som har en inblandning avetanol . Detta faktum borde kunna skapa en marknad för etanol sommotorbränsle. Etanolen kan tillverkas av skogsavfall, energiskog eller andraåkergrödor. Råvaran finns, påpekar motionärerna, framför allt i Norrlandsinland. Etanoltillverkning torde kunna skapa nya jobb i energiomställningensspår och i områden där de bäst behövs. Men det är troligt, sägs det, att det iett inledningsskede krävs statliga insatser i någon form för att tillverkningenskall komma i gång.Vissa kompletterande uppgifterI näringsutskottets betänkande 1996/97:NU12 - med anledning av regeringensproposition /97:84 om en uthållig energiförsörjning - framhöll utskottet(s. 78) att det är viktigt att intensifiera utvecklingsinsatserna för att sänkaproduktionskostnaderna för etanol från skogsråvara. Utskottet erinrade också omvikten av forskning även beträffande andra slag av biodrivmedel än etanol.Utskottet instämde i regeringens uppfattning att det bör vara ett mål attuppföra en etanolanläggning . En förutsättningför en sådan anläggning är dock, ville utskottet understryka, en lågframställningskostnad. Vidare måste de ekonomiska och övriga miljömässigakonsekvenserna av att tillämpa den nya tekniken bedömas praktiskt ochkommersiellt. Även konsekvenserna i förhållande till de uppsatta miljömålen iskogen måste vägas in, menade utskottet.I denna del av beslutet deltog inte företrädarna för Moderata samlings-partiet. I en reservation (mp) på denna punkt krävdes att hosregeringen skulle begära ett nytt förslag till förstärkta insatser på biodriv-medelsområdet. Företrädaren för menade i sin reservation attsatsningar även borde göras på andra metoder för uppbyggnad av ett alternativtdrivmedelssystem. Härvid borde, anfördes det, även en lansering av s.k.försöksflottor övervägas.Ett inslag energipolitiska beslut är att forsknings- ochutvecklingsinsatserna intensifieras för att sänka produktionskostnaderna företanol baserad på cellulosahaltiga råvaror. För ändamålet har, som tidigarenämnts, anvisats . Enligt uppgiftövervägs behovet av en forskningsreaktor i storleksordningen50-100 liter som skall disponeras för hydrolysstudier. Reaktorn är tänkt attkomplettera de försöksutrustningar som utnyttjats inom etanolutveck-lingsprogrammet. När det gäller etableringen av en pilotanläggning under dennya programperioden bedöms kostnaden bli så omfattande att den måstefinansieras med medel ur Energiteknikfonden. Forskningsarbeten och studier somskall genomföras i anslutning till att pilotanläggningen uppförs och tas idrift förväntas dock kunna finansieras inom ramen för etanolutvecklings-programmet.Utskottets ställningstagandeLiknande yrkanden som de nu aktuella avstyrktes av utskottet i detenergipolitiska betänkandet . Av den lämnade redogörelsen framgår attett planeringsarbete har inletts i syfte att ur ekonomisk, teknisk ochvetenskaplig synvinkel kunna bedöma förutsättningarna för att uppföra enetanolproduktionsanläggning. Något initiativ av i denna fråga ärenligt utskottets uppfattning inte erforderligt, och de två motionerna avstyrksalltså.Utveckling av nya bilmotorer och fordonMotionernaAtt tillverka bensinsnåla bilar är fullt möjligt , understryks det imotion 1997/98:Jo755 (v). I motionen riktas kritik mot att och Saabmarknadsför sina senaste modeller med fokus på hög prestanda och snabbacceleration, egenskaper som gör dem till ?rena bensinslukare?. Det äranmärkningsvärt, fortsätter det ogillande omdömet, att de svenska tillverkarnahalkar efter så mycket i utvecklingen av miljövänliga bilar. Motionärerna villpåpeka att tekniken för bränslesnåla bilar förändras i snabb takt, även förstora och tunga bilar. hävdas uppfattningen att det finns en oviljaoch ett ointresse i frågan från tillverkarnas sida. I motionen görs gällandeatt om konsumentpriset vore ca högre per bil jämfört med nulägetskulle det vara lätt att utveckla en tung bil som drar per mil. Menvid en serieproduktion och när bensinsnåla bilar blir standard kommer dettapris att falla. Motionärerna har visserligen svårt att ange en exakt tidpunktför en sådan utveckling, men betraktar ett antagande om högst somrimligt. I motionen framhålls nödvändigheten av att med tvingande medel se tillatt tillverkarna minskar bensinförbrukningen på nya bilar. I första hand bordeekonomiska styrmedel utnyttjas. Om de inte fungerar tillfredsställande ansermotionärerna det vara nödvändigt att införa föreskrifter som anger hur mycketen bil får förbruka. bör också arbeta för att sådana krav kommer tillstånd inom EU. Exempel på ett sådant villkor som formuleras i motionen är attår 2010 skall inga nyproducerade bilar få dra per mil.Elfordon kan göras mycket energisnåla, framhålls det i motion 1997/98:N270(v). I motionen uppges att en elbil kostar ca per mil att köra. Men detfinns fortfarande vissa nackdelar förknippade med elfordon, påpekas det. Demåste laddas ofta, vilket förhindrar längre körsträckor. Vidare är batteriernastora, tunga och dyra. konstaterar motionärerna att utvecklingen påbatterisidan snabbt går framåt. Generellt gäller, är budskapet i motionen, attframstegen inom området elfordon är mycket lovande och går fort. Denna process,understryker motionärerna, bör uppmärksammas och stimuleras för att Sverigeskall vara ett av de ledande länderna inom detta område.Ett realistiskt mål på kort sikt är att en stor familjebil skall ha enbränsleförbrukning på ca per mil, uttalas det i motion 1997/98:T213(kd). Detta kan uppnås genom att vidareutveckla och produktionsanpassa materialoch komponenter som utvecklats för bl.a. militära behov. Motionärerna anser attNUTEK och (), som sägs förfoga överspjutspetsteknik på området, bör få direktiv att utvärdera vilka möjlighetertill tekniköverföring som finns. Därefter bör ett samarbetsprojekt medfordonsindustrin inledas. Även med väl utbyggda kollektivtrafiksystem kommerbilen att vara nödvändig också , konstateras det. Vi kan däremotinte fortsätta med dagens miljöförstörande motorer, menar motionärerna.Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidens samhälle. I motionen fastslåsatt kunskap finns, men att det saknas samordning och stimulans.Vissa kompletterande uppgifterI näringsutskottets näringspolitiska betänkande (bet. 1996/97:NU10) framhöll utskottet (s. 50), med anledning av väckta motioner om behovetav miljövänliga bilar, att stora ansträngningar bör göras för att minska olikautsläpp från trafiken. Därvid, fortsatte utskottet, är det viktigt medutveckling av både alternativa drivmedel och bilmotorer. I betänkandet lämnadesen omfattande redovisning över statens insatser inom området. Det påpekades attdet inom den svenska bilindustrin också pågår ett utvecklingsarbete i de delarsom hade aktualiserats i motionerna. Något behov av ett riksdagsuttalande medanledning av de frågor som hade behandlats fanns inte, menade utskottet. I enreservation (kd) argumenterades för att skulle begära ett förslagfrån regeringen med en strategi för hur hälften av bilar skallkunna drivas av annat än fossila bränslen.När det gäller åtgärder för att genom energieffektivisering minska koldioxid-utsläppen från nya bilar har EU:s miljöministrar i ett rådsbeslut från juni1996 (8748/96) enats om ett mål om minskad bränsleförbrukning hos nya bilartill i genomsnitt för bensindrivna bilar och per mil fördieseldrivna bilar. förhandlar med bilindustrinom hur dessa mål - som innebär en reduktion - skall kunna uppnås.Svensk bilindustri har frivilligt åtagit sig att till år 2005nedbringa bränsleförbrukningen till denna nivå, alltså en minskning med 25 %jämfört med läget år 1990.Den bedömning som görs från svensk sida är att om krav skall ställas påfordonens bränsleförbrukning, så är det viktigt hur de är formulerade. Införsett strikt gränsvärde kommer små bilar att få förhållandevis lätt att klaradet, men utan att använda den bästa tillgängliga tekniken. Gränsvärdet blir idetta fall inte teknikdrivande. Däremot kan pressen på att minskabränsleförbrukningen bli mycket stor för större bilar. För att de tekniskakraven skall vara lika stora i hela modellintervallet bör gränsvärdet därförrelateras till bilens storlek. har tagit fram ett förslag omett sådant volymrelaterat koldioxidindex.I programmet Miljöanpassade fordon och drivmedel, som finansieras urEnergiteknikfonden, är ett mål på kort sikt att ta fram teknik för bådeenergieffektivisering och substitution av fossila drivmedel med förnybaradrivmedel under beaktande av framtida skärpta krav för avgasemissioner. Pålängre sikt skall utsläppen minskas avsevärt för personbilar och tunga fordon.Målet är att energiförbrukningen skall minskas med för personbilaroch för tunga fordon, krav som överensstämmer med vad som gäller iKalifornien. Substitution av fossila bränslen med förnybara drivmedel skallytterligare studeras. En strävan är att öka industrins engagemang inom områdetför att säkerställa en framtida konkurrenskraft. Inom ramen för programmetstuderas också nationellt och internationellt samarbete for system- ochteknikutvärdering samt demonstration.Två ytterligare program har fram samfinansierats med medel frånenergiforskningsanslaget under utgiftsområde 21 Energi och anslaget tillteknisk forskning och utveckling under utgiftsområde 24 Näringsliv. Det handlardels om el- och hybridfordonsprogrammet som har en budget på 8 miljonerkronor , dels om programmet för motorrelaterad förbränning till vilketanslås . Diskussion pågår hur dessainsatser skall omstruktureras.NUTEK har samordnat ett uppköpsprogram för elfordon. Programmet avserteknikupphandling och har huvudsakligen gällt fordon som används i yrkestrafik.Enligt uppgift avser regeringen att återkomma med förslag där vissaelbilsfrågor behandlas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill ånyo erinra om det omfattande arbete som bedrivsi inom de sektorer som motionärerna har uppmärksammat. Detfordonstekniska forskningsprogrammet, som samfinansieras av industrin ochstaten, har en inriktning på säkerhet och miljö som skall bidra till denutveckling som motionärerna förespråkar. Utskottet välkomnar det frivilligaåtagande som svensk bilindustri iklätt sig för att minska bränsleförbrukningeni de nya generationerna av bilmodeller. Motsvarande förpliktelse från övrigabiltillverkare inom EU är föremål för förhandling. Denna strategi att medindustriföreträdarna nå konsensus inom ramen för ett hänsynstagandetill teknisk utvecklingsnivå, konkurrenskraft, ekonomi och internationellamiljööverenskommelser - i stället för att staten ensidigt proklamerar ochlagfäster tvingande, specifika nivåer - är ett förfarande som under vissaomständigheter är att föredra. I sådana förhandlingar kan miljötekniskt högakrav balanseras mot de ekonomiska och marknadsmässiga konsekvenser som följerav dessa anspråk.I det energipolitiska forsknings- och teknikutvecklingsarbetet ingår den bensinsnåla och emissionsfria miljöbilen somen del av de mål som skall uppnås. Utskottet vill också fästa uppmärksamhet pådet omfattande forsknings- och utvecklingsarbete som de svenska biltillverkarnalägger ner på miljöområdet. har t.ex. som målsättning att rankassom en av de ledande fordonstillverkarna på miljöområdet. beräknas av kostnader förproduktutveckling att vara relaterade till miljöförbättrande åtgärder. Orsakenär insatser för att reducera bränsleför-brukningen och minimera utsläppen frånnya bilar.Med hänvisning till det sagda avstyrker utskottet här berörda yrkanden. beträffande alternativa drivmedelatt avslår motionerna 1997/98:T213 yrkande 8, 1997/98:T231 yrkande 5, 1997/98:Jo759 yrkande 1, 1997/98:Jo784 yrkandena 21-23,1997/98:N241, 1997/98:N251, 1997/98:N264, 1997/98:N270 yrkandena 3, 4 och8 och 1997/98:N300,2. beträffande anläggning för etanolproduktionatt avslår motionerna 1997/98:N236 och 1997/98:N267,3. beträffande utveckling av nya bilmotorer och fordonatt avslår motionerna 1997/98:T213 yrkande 9, 1997/98: Jo755yrkandena 3 och 4 och 1997/98:N270 yrkande 7.Stockholm den 10 mars 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), KarinFalkmer (m), (), (), (),(), (), (), (), OlaKarlsson (m), (), (), (), (), () och (). Ärendet...............................................1Sammanfattning........................................1Motionerna............................................2Utskottet.............................................3Alternativa drivmedel...............................3Motionerna........................................3Vissa kompletterande uppgifter....................6Utskottets ställningstagande.....................10Anläggning för etanolproduktion....................11Motionerna.......................................11Vissa kompletterande uppgifter...................12Utskottets ställningstagande.....................12Utveckling av nya bilmotorer och fordon............13Motionerna.......................................13Vissa kompletterande uppgifter...................14Utskottets ställningstagande.....................15Hemställan.........................................15