bet · GM01MJU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Vid behandlingen av budget anfördeutskottet i ett tillkännagivande till regeringen(1997/98:JoU2 s. 27) att användnings-området föranslaget Investeringsbidrag för främjande avomställning i ekologiskt hållbar riktning, den s.k.kretsloppsmiljarden, borde utvidgas såtillvida att20 från det angivna anslaget skallanvändas för kalkning av sjöar och vattendrag underår 1998.I betänkandet Hållbart fiske och jordbruk1997/98:JoU9 (s. 25) anfördes i ett tillkännagivandetill regeringen att utskottet instämde i en merövergripande bedömning att kalkning och åtgärder föratt minska övergödning av sjöar är exempel pååtgärder som måste fortgå i oförminskad omfattning.Regeringen borde därför i budgetpropositionen för år1999 lägga fram förslag om medelstilldelning tillkalkning som innebär att verksamheten kan fortgå ioförminskad omfattning i de sjöar och vattendrag somär av betydelse för fisket och den biologiskamångfalden.Regeringen anför i den nu behandlade propositionenatt har arbetat med attta fram underlag för att kunna bedöma vilka effekteren avbruten kalkning får på den biologiskamångfalden. Under budgetåret har också andraeffektuppföljningsprojekt samt projekt förövervakning av långtidseffekter av våtmarkskalkninggenomförts. Samordnings- ocheffektiviseringsåtgärder har också genomförts bl.a.genom uppbyggnaden av en ny databas.Naturvårdsverket har redovisat tredeluppdrag i arbetet med den nationella planen förkalkningsverksamheten. Regeringen anför att arbetetmed att ta fram en nationell plan förkalkningsverksamheten har fortsatt ochkommer att avslutas . Planenskall innehålla en detaljerad bedömning av hurverksamheten skall läggas upp och dimensionerasunder den kommande tioårsperioden med utgångspunkt idet av uttalade målet att bevara denbiologiska mångfalden och nyttjandet.Utskottet instämmer i vad som anförts i ett flertalmotioner om att kalkning är nödvändig för denbiologiska mångfalden i många vatten samt attkonkreta mål bör anges för kalkningsverksamheten.Den nationella planen för kalkningsverksamhetenskall enligt regeringen innehålla en detaljeradbedömning av hur verksamheten skall läggas upp ochdimensioneras. Utskottet förutsätter mot denbakgrunden att någon förändring avkalkningsverksamheten inte beslutas innan dennationella planen har presenterats.I avvaktan på den fortsatta beredningen i ärendetföreslår utskottet att motionerna MJ225 (v), MJ704(m), MJ717 (fp) yrkande 1, MJ730 (mp), MJ737 (c),MJ747 (mp) yrkande 9, MJ766 (s, v) och MJ796 (s)lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden. Motion MJ248 (m)yrkande 2 avstyrks. Motion Fi210 (c) yrkande 21delvis avstyrks på den grunden att yrkandet interyms inom den beslutade utgiftsramen.Det skulle enligt utskottets uppfattning strida motsyftet med sammanslagningen av de båda anslagen attöronmärka en del av anslaget för ett visst ändamål.Även motion MJ769 (kd) avstyrks.Regeringen anför i proposition 1997/98:145 Svenskamiljömål (s. 294) att på svensktinitiativ har utarbetat en strategi som syftar tillatt kraftigt begränsa utsläppen av försurande ämnen.Det långsiktiga miljömålet för strategin är att denkritiska belastningen inte skall överskridasnågonstans i unionen. Det anförda tillgodoser i alltväsentligt motion MJ717 (fp) yrkande 2. Motionenavstyrks.A 4(A 10 Övriga miljöanslagPropositionenA 4 Sanering och återställning av förorenade områdenAnslaget är nytt fr.o.m. . Anslagetdisponeras för inven-teringar, undersökningar ochåtgärder för att sanera och återställa förorenadeområden samt för framtagande av underlag förprioriteringar av framtida sanerings- ochåterställningsinsatser i landet.Förorening av mark och vatten har pågått underhundratals år men den totala omfattningen avproblemen är dåligt känd. Klart är att det finnsstora behov av att sanera förorenade områden.Naturvårdsverket har gjort en översiktligkartläggning av landets saneringsbehov av förorenadeområden. Det finns ett stort behov av fortsattkartläggning och kunskapsuppbyggnad om hur storaproblemen är och vilka objekt som är särskiltangelägna att åtgärda. Regeringen anför att det ärviktigt att inventeringar och undersökningargenomförs för att säkerställa att riktiga åtgärdervidtas i det fortsatta saneringsarbetet. Regeringenberäknar att skallanvändas inom ramen för anslaget för att finansierainventerings- och undersökningsinsatser i landet,inklusive viss central utrednings- ochuppföljningsverksamhet.Under har medel försaneringsåtgärder fördelats till kommunerna inomramen för stödet till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet (utg.omr. 18, anslag E 1 Stödtill lokala investeringsprogram). Regeringen gör nubedömningen att det finns anledning att fördelamedel för saneringsåtgärder även viaNaturvårdsverket. Därmed kan från risksynpunktsärskilt angelägna saneringsobjekt åtgärdas.Dessutom kan eventuella akuta saneringsinsatsergenomföras. Det är regeringensuppfattning att stöd till saneringsåtgärder ävenfortsättningsvis skall kunna lämnas inom ramen förde lokala investerings-programmen.Regeringen beräknar anslaget till förår 1999. beräknas anslaget till och till för år 2001.A 5 Åtgärder för att rena DalälvenKopparframställningen vid har underårhundraden orsakat stora utsläpp av försurandeämnen och metaller till såväl luft, mark som vatten.Saneringsåtgärderna är påbörjade och de positivamiljöeffekterna börjar bli mätbara. Det ärangeläget att saneringsåtgärderna kan fortsättaenligt åtgärdsprogrammet.Anslaget disponeras för saneringsåtgärder i Falunenligt avtal med ().Riksdagen beslöt under /88 attanvisa till åtgärder för attrena (prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23,rskr. 1987/88:373). Av anslaget förbrukades innan dispositionsrätten upphörde.Inom ramen för åtgärdsprogrammet för Dalälvenundertecknades ett avtal avseende åtgärder för attminska metalläckaget från gruvavfallet i Falun.Avtalet som ingicks med STORA godkändes avregeringen . Målsättningen förslutförandetidpunkten för åtgärderna är enligtavtalet efter undertecknandet. Riksdagenbeslöt därför /95 att anvisa till saneringsåtgärder i (prop.1994/95:125, bet. 1994/95:JoU20, rskr. 1994/95:408).Reservationen på anslaget A 16 Åtgärder för att renaDalälven från /95 uppgick vid 1998års ingång till . Regeringensdispositionsrätt till anslaget upphör vid utgångenav år 1998.Regeringen beräknar anslaget till förår 1999.A 6 KemikalieinspektionenKemikalieinspektionen (KemI) är centralförvaltningsmyndighet för ärenden om hälso- ellermiljörisker med kemiska produkter och biotekniskaorganismer. Anslaget disponeras avKemikalieinspektionen för verksamhet avseendetillsyn/vägledning, riskbedömning, riskbegränsning -allmän-kemikalier samt riskbegränsning - ochbekämpningsmedel.Under år 1997 har Kemikalieinspektionen genomförttillsyn över tillverkare och importörer, deltagit itillsynsprojekt inom EU samt ordnat utbildning ochvägledning för att öka kompetensen hostillsynspersonal på regional och lokal nivå.Inspektionen arbetar dessutom fortlöpande med attkvalitetshöja tillsynen.Sveriges medlemskap i innebär att en dominerandedel av inspektionens verksamhet ligger inom ramenför EU:s arbete med kemikalier. Detta har inneburitökade insatser inom områdena klassi-ficering/märkning samt begränsning främst inriktatpå övergångs-bestämmelserna i medlemskapsavtalet.Kemikalieinspektionens insatser har bidragit tillatt för prioriterade kemikaliefrågoruppmärksammas inom EU och internationellt.I proposition 1997/98:145 Svenska miljömål -miljöpolitik för ett hållbart anges att detpågående arbetet med att begränsa eller avvecklavissa särskilt farliga kemikalier måste fortgå. Detkommer även fortsättningsvis att behövas storainsatser för att öka kunskaperna om kemiska ämnenshälso- eller miljöfarliga egenskaper samt om derasförekomst och användning. Vidare anges att Sverigebör verka för en gemensam kemikaliepolicy inom EUoch för att användningen i varor av de ämnen somomfattas av riktlinjerna avvecklas inom hela EU.Kemikalieinspektionens arbete bör således vid sidanom den hittills-varande inriktningen avkemikaliekontrollarbetet också utgå från nämnda måloch riktlinjer samt också inriktas på att varapådrivande i utvecklandet av såväl nya arbetssätt ikemikaliepolitiken som av de användastyrmedlen.Regeringen beräknar anslaget för till . Anslaget beräknas till 78 138 000 krför och till för år 2001.A 7 Visst internationellt miljösamarbeteAnslaget disponeras för medlemsavgifter ochdeltagande i vissa internationella organisationeroch för internationellt samarbete inom Miljö-departementets ansvarsområde. Från anslaget betalaskostnader för deltagande i möten inom ramen förinternationella miljökonventioner och avtal, möteninom ramen för FN-systemet och EU-samarbetet samtinom organisationer.Genom ett aktivt deltagande i det internationellamiljösamarbetet ökar möjligheterna för attpåverka miljöbeslut så att gränsöverskridandeutsläpp och negativa globala miljöeffekter minskar.Omfattningen på det internationella miljösamarbetetökar successivt. deltar aktivt i dettasamarbete. Regeringen gör dock bedömningen attkostnaderna för ryms inom den föreslagnaanslagsnivån. inleder under budgetåretförberedelserna inför ordförandeskap i EUvåren 2001.Anslaget för beräknas till 35 002 000 kr.För år 2000 beräknas anslaget till ochför till 35 562 000 kr.A 8 internationella miljöinstitutUnder anslaget redovisas utgifterna för statens stödtill internationella miljöinstitut (SEI)(prop. 1987/88:85, bet. 1987/88:JoU23, rskr.1987/88:373).SEI:s huvudsakliga uppgifter är att initiera,genomföra och föra ut resultat av studier ochforskning vad gäller värdering och utveckling avmiljöteknik, miljö- och utvecklingspolicy samtrelaterad miljöstyrning och strategier för enhållbar utveckling. SEI har förutom sitthuvudkontor i tre övriga kontor, ett iBoston, ett i och ett i Tallinn.Regeringen anför att SEI har byggt upp eninternationellt erkänd verksamhet och utvecklatforskningen inom områden som är relevanta för deglobala miljöproblemen. Institutet har inriktat sinverksamhet på bl.a. energistudier, klimatfrågor,bioteknik, ekonomi med etik och miljövärden. SEI:suppdragsgivare är regeringar, internationellaorganisationer och företag över hela världen.Institutets verksamhet är av stort värde även förSverige.Regeringen beräknar anslaget till förår 1999. beräknas sammabelopp.A 9 för vatten- ochluftvårdsforskningStiftelsen ochluftvårdsforskning finansierar forskning vid genomen samfinansiering mellan staten och näringslivetmed vardera. Statens del har tidigarefinansierats via anslag för miljö-och kretsloppsforskning. Från och med år 1998finansieras statens andel av Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning, MISTRA, men dennafinansiering upphör fr.o.m. år 1999.Regeringen bedömer att verksamheten är viktig församarbetet mellan staten och näringslivet imiljöfrågor för att genom forskning gemensamtidentifiera och åtgärda miljöproblem. Regeringenberäknar därför för statens andelav den med näringslivet samfinansierade forskningenunder ett nytt anslag benämnt Stiftelsen Institutetför vatten- och luftvårdsforskning för år 1999.Anslaget får också användas för nationellfinansiering av EU-projekt. Regeringen bedömer attbehovet av medel för är av sammastorleksordning.A 10 Miljöinsatser i ÖstersjöregionenRiksdagen har 1994 (1993/94:100 bil. 15, bet.1993/94:JoU415, rskr. 1993/94:209) beviljat anslagför miljöinsatser i inklusive stödtill kärnsäkerhet och strålskydd. Kvarvarande medeldisponeras till utgången av 1998 underreservationsanslag 1994/95 A 8 Miljöinsatser iÖstersjöregionen. Medlen har till största delenanvänts för investeringar i avloppsreningsverk i debaltiska republikerna. Reservationen på anslagetuppgick vid ingång till 157 549 000 kr.Dispositionsrätten för anslaget upphör vid utgångenav år 1998.Regeringen anför att behovet av de åtgärder som lågtill grund för beslut om medel förinsatser inom miljöområdet i Central- och Östeuropafinns kvar. Utvärderingar som gjorts visar att desvenska insatser som utförts har bidragit till attförbättra miljötillstånd. De gjordaåtagandena bör fullföljas för att den önskadeeffekten på miljö skall kunna uppnås.Sverige deltog i antagandet av Agenda21 för - Baltic 21 - som tillkommitpå svenskt initiativ. Baltic 21 är en viktigkomponent i östsamarbete.Medel motsvarande de kvarvarande medlen bör förasupp på ett nytt reservationsanslag. Regeringenberäknar anslaget till för år 1999.MotionI motion MJ248 (m) yrkas att beslutar attunder A 10 anvisa ett anslag om noll kronor (yrkande4). Satsningarna på en bättre miljö iÖstersjöregionen bör i stället finansieras viautgiftsområde 7. Detta anslag bör ges ökade resurseri motsvarande omfattning.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot övervägandena ipropositionen och tillstyrker regeringens förslagtill medelstilldelning under anslagen A 4-A 9.Utskottet delar regeringens uppfattning att medelmotsvarande de kvarvarande medlen under fjortondehuvudtitelns reservationsanslag för budgetåret1994/95 A 8 Miljöinsatser i börföras upp på ett nytt reservationsanslag benämntMiljöinsatser i . Som regeringenanfört avser den största delen åtaganden avseendepågående investeringsprojekt upparbetade av Sida.Övriga medel disponeras av regeringen för att drivaBaltic 21-sekretariatet och för att stödjagenomförandet av Baltic 21 i de baltiskarepublikerna, och samt föratt fullfölja åtaganden gentemot Nuclear SafetyAccount för kärnsäkerhetsinsatser i Central- ochÖsteuropa. Motion MJ248 (m) yrkande 4 avstyrks meddet anförda.Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.PropositionenResultatbedömningStatens kärnkraftinspektion (SKI) och () rapporterar tillregeringen om säkerhets- och strålskyddsläget vid desvenska kärnkraftverken. Enligt 1997 årsrapportering gör SKI den bedömningen attsäkerhetsarbetet vid de svenska kärnkraftverken harbidragit till att vidmakthålla och utvecklasäkerheten vid anläggningarna.SSI har kontinuerligt följt anläggningarnas arbetemed att begränsa personalstråldoser ochomgivningspåverkan. SSI konstaterar bl.a. attmoderniseringsprogrammet vid de svenskakärnkraftverken resulterat i ökande stråldoser tillpersonal. Ingen enskild person har dock fåttstråldoser över fastställda dosgränser. De ökandestråldoserna visar enligt SSI på nödvändigheten avfortsatta ansträngningar att begränsapersonalstråldoserna och att detta bör vara en frågaav högsta prioritet för kärnkraftverkens ledningar.Krav på s.k. dosreduktionsprogram återfinns i SSI:sföreskrifter.FörändringarI energipropositionen (prop. 1996/97:84) betonasvikten av att säkerheten kan upprätthållas i den nyasituation som uppstår i och med avställningen av enreaktor . SKI och SSI har fått ökaderesurser för detta ändamål.Den genomgång av konstruktionsförutsättningarna förde äldre reaktorerna som pågår inomkärnkraftsindustrin kan komma att resultera ireviderade bedömningar av behovet avsäkerhetshöjande åtgärder. På kärnav-fallsområdetökar kraven på SKI:s och SSI:s tillsynsverksamhet itakt med att planeringen av den slutligaavfallshanteringen efter hand övergår i konkretareåtgärder.I och med rådets direktiv av omfastställande av grundläggande säkerhetsnormer förskydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa motde faror som uppstår till följd av joniserandestrålning har SSI bl.a. fått ett utökat ansvaravseende naturlig strålning.SKI och SSI medverkar också med insatser inom detsvenska samarbetet med Öst- och Centraleuropa.Dessa insatser beräknas fortsätta i oförändradomfattning även under . Samarbetetfinansieras över det s.k. Östeuropaanslaget inomutgiftsområde 7.B 1 Statens strålskyddsinstitutStatens strålskyddsinstitut är centralförvaltningsmyndighet för frågor om skydd avmänniskor, djur och miljö mot skadlig verkan avjoniserande och icke-joniserande strålning. SSI:shuvuduppgift är således att verka för attintentionerna i strålskyddslagen (1988:220)uppfylls.SSI har rapporterat till regeringen omkonsekvenserna av de besparingskrav riksdagenbeslutat om. SSI har minskat sin bemanning med åttaårsarbetskrafter. Som en följd av detta hartillsynen minskat vad gäller den ickekärnenergianknutna verksamheten, t.ex. tillsyn avradiologisk verksamhet vid svenska sjukhus. För attkunna hålla tillsynen på en tillfredsställande nivåpågår ett arbete med prioriteringar hos myndigheten.Detta har bl.a. lett till att myndigheten under årethar beslutat om en ändrad policy för radonarbetet.Från och med har SSI fått enförstärkning med anledning av avvecklingsbeslutet avBarsebäck. Arbetet med avvecklingsfrågor har i ochmed detta påbörjats och områden som kräver resurseroch kompetensuppbyggnad har identifierats.I propositionen En uthållig energiförsörjning(prop. 1996/97:84) pekas det på betydelsen av attlångsiktigt bevara och förstärka säkerhets-myndigheternas resurser för att vidmakthållasamhällets insyn och kontrollmöjligheter vid entidigarelagd avveckling. Detta kan leda till enrevidering av SSI:s övergripande mål. Sammantagetgör regeringen den bedömningen att myndigheten ihuvudsak levt upp till uppställda mål.Regeringen beräknar anslaget B 1 till 80 358 000 krför . beräknasutgifterna under anslaget B 1 till 81 735 000 krrespektive 83 090 000 kr.B 2 Statens kärnkraftinspektion:FörvaltningskostnaderStatens kärnkraftinspektion övervakar säkerheten vidde svenska kärntekniska anläggningarna. SKI utövarockså tillsyn över behandling och lagring avkärnavfall vid kärnkraftverken, lagring av använtkärnbränsle i det centrala mellanlagret för använtkärnbränsle (CLAB) i samt slutförvaringav kärnavfall i slutförvaret för låg- ochmedelaktivt avfall (SFR-I) i Forsmark.En jämförelse mellan budget och utfall visar att SKI detta år hade ettanslagssparande på iförvaltningsanslaget. Utgifterna under år 1997översteg anslaget med drygt 2 miljoner kronor.Enligt prognosen kommeranslagssparandet att öka något. Detta beror främstpå att SKI inte hunnit med att nyrekrytera denpersonal som behövs för att klara de uppgifter somtillförts med anledning av attkärnkraftsavvecklingen inletts. SKI fortsätter dockmed en offensiv rekrytering av personal, varföranslagssparandet förväntas minska kommande år.B 3 Statens kärnkraftinspektion:KärnsäkerhetsforskningStatens kärnkraftinspektion är centralförvaltningsmyndighet med uppgift att övervaka delssäkerheten vid kärnteknisk verksamhet, delsgenomförandet av den forskning och utveckling ochdet program för bl.a. sådana frågor som avses i 11och 12 §§ lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet.I och med att den framtida energipolitiken ladesfast i energipropositionen (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) har det varitmöjligt att bestämma inriktningen av ochambitionsnivån för SKI:s verksamhet. Ienergipropositionen betonas vikten av att säkerhetenkan upprätthållas i den nya situation som uppstår ioch med beslutet om avställning av en reaktor.Bedömningen är att omfattningen och kvaliteten igranskningen och tillsynen inom säkerhetsprogrammeni dag är sådana att de uppställda målen uppnås.Förutsättningarna att ytterligare förbättrakvaliteten i verksamheten har ökat i och med attSKI:s resurser på området förstärkts inför år 1998med anledning av energiöverenskommelsen. Ettproblem-område som återkommit under de senaste årenär SKI:s arbete med generella föreskrifter. Dettaarbete har tagit fart ordentligt i och med attdet givits högre prioritet. SKI har också genomde gjorda förstärkningarna goda förutsättningar attdriva arbetet med 2000-talets reaktorsäkerhetskrav.Verksamheten inom området icke-spridning haruppfyllt de ställda målen.Baserat bl.a. på en större görsbedömningen att SKI:s information har nått ut på etttillfredsställande sätt. SKI:s forskningsverksamhetsynes vara i stort sett väl avvägd mot de krav påframförhållning som måste ställas påsäkerhetsarbetet. Avsaknaden av en svensk teknisk-vetenskaplig stödorganisation inom kärnteknikområdetställer särskilda krav på att SKI via sinaforskningsmedel kan upprätthålla en externkompetens, oberoende av industrin, förgranskningsstöd i ett längre perspektiv.Regeringen beräknar anslagen B 2 respektive B 3till respektive för år1999. beräknas utgifternaunder anslaget B 2 till respektive och under anslaget B 3 till 66 492 000 krrespektive 67 826 000 kr.B 4 Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m.En jämförelse mellan budget och utfall visar på ett underskott på1 . Från anslaget betalas kostnader, iamerikanska dollar och österrikiska shilling, fördeltagande i internationellt samarbete påkärnenergiområdet, såsom reguljäramedlemsavgift i (), bidraget till samt kostnader i samband medövrigt kärnsäkerhetssamarbete. Utgiftsprognosen förår 1998 visar på ett utfall om ca 25,5 miljonerkronor. Anslaget bör därvid vara i balans inför år1999.Kostnaderna under anslaget är starkt beroende avförändringar i valutakurserna. Regeringen bedömerdock att anslaget för kommer att täckakostnaderna.Regeringen beräknar att anslaget för börvara . beräknasen oförändrad anslagsnivå.Övrig statlig verksamhet ( KärnavfallsfondenEnligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd tillkärnteknisk verksamhet skyldig att svara för attallt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använtkärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkertsätt och att den anläggning i vilken verksamhetenbedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedanverksamheten har upphört (10 §).De avgiftsmedel som kärnkraftsföretagen betalarenligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtidautgifter för använt kärnbränsle m.m. förvaltas avKärnavfallsfonden. Medlen är placerade iRiksgäldskontoret. Vid utgången av varKärnavfallsfondens marknadsvärde 22 888 miljonerkronor.Riksrevisionsverket har i en revisionsrapport tillKärnavfallsfonden påpekat att redovisning avinsättningar av avgifter till fonden och resultatetav placeringsverksamheten bör bli föremål för enöversyn. Fonden har uppdragit åt Kammarkollegiet attföreslå vilka åtgärder som bör vidtas. Regeringenföljer Kärnavfallsfondens arbete med översynen.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot övervägandena ipropositionen och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning under anslagen B 1(B 4. beträffande anslag inom utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvårdatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:MJ238 yrkande 8,1998/99:MJ248 yrkandena 1, 2 och 4,1998/99:MJ605 yrkande 1, 1998/99:MJ769,1998/99:MJ803 yrkandena 5 och 10, 1998/99:Fi210yrkande 21 och 1998/99:Fi211 yrkande 19 delvisanvisar anslag för underutgiftsområdet enligt utskottets förslag ibilaga 1,res. 1 (kd)2. beträffande redovisning av kalkningatt avslår motion 1998/99:MJ248 yrkande 3,res. 2 (m)3. beträffande administrationatt avslår motionerna 1998/99:MJ712, 1998/99:MJ716och 1998/99:MJ726,res. 3 (m, kd, c, fp)4. beträffande ekonomiska förpliktelserför kommande budgetår i samband med förvärv avvärdefulla naturområdenatt bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A 3 Åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden, för statens räkningåta sig ekonomiska förpliktelser i samband medförvärv av eller intrångsersättning i värdefullanaturområden som innebär åtaganden om högst ,5. beträffande kulturreservatatt avslår motion 1998/99:MJ247,6. beträffande myrskyddsplanenatt avslår motion 1998/99:MJ747 yrkande 5,7. beträffande inriktning och omfattningav kalkningsverksamheten m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ225,1998/99:MJ704, 1998/99:MJ717 yrkande 1,1998/99:MJ730, 1998/99:MJ737, 1998/99: MJ747yrkande 9, 1998/99:MJ766 och 1998/99:MJ796,res. 4 (c)8. beträffande försurningatt avslår motion 1998/99:MJ717 yrkande 2.Stockholm den 3 december 1998På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), KajLarsson (s), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvård (mom. 1)() och () anför:Forskningen talar sitt tydliga språk. Det ärsamhällsekonomiskt lönsamt att kalka försurade sjöaroch vattendrag.