bet · GL01TU11 · 1998-05-12 00:00:00 — Grunderna för återkallelse avilka i stort sett inte har förändrats sedan kör- kortslagens tillkomst, kan inåterkallelse på grund av bristande personlig lämplighet (1-6) och återkallelseav att de medicinska kraven inte är uppfyllda (7). De övriga återkallelsegrunde10) är av formell natur. Återkallelse på grund av bristande personlig lämplighetur delas in i två kategorier: återkallelse med anledning av brott mot trafikreoch återkallelse till följd av personliga förhållanden i övrigt, utan att dettamanifesterats genom något brott i trafiken (5-6). Om förhållanden som avses i 1föreligger, skall bestämmas under vilken nytt körkort inte får utfärdas,Ett beslut om återkallelse kan i vissa fall föregås av en polismyndighets elleråklagares beslut att omhänderta körkortet. Ett sådant beslut skall inom 48 timmöverlämnas till körkortsmyndigheten för prövning. , länsstyrkan vid denna prövning upphäva beslutet om omhändertagande eller - om sannolikaskäl för återkallelse enligt 16 § 1-7 föreligger - besluta om återkallelse tilkörkortet i avvaktan på slutligt avgörande i körkortsfrågan.I stället för att körkortet återkallas skall körkortshavaren enligt 22 § förstakörkortslagen meddelas varning i de fall som avses i 16 § 2-6 körkortslagen, omvarning av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd.Antalet beslut om körkortsingripande uppgår enligt propositionen till drygt 50år. har meddelats knappt 16 000 beslut om återkaltills vidare av körkort. har meddela20 000 beslut om varning. Det utgör av alla slutliga beslut omkörkortsingripanden som skett med stöd av 16 § 1-6 körkortslagen. har andelen varningar ökat till knappt hälften () avkörkortsingripanden.3.2.2 Regeringens överväganden och förslagRegeringen framhåller att tiden nu är inne för att göra en grundläggande översyreglerna för körkortsingripande. En sådan bör omfatta en undersökning av de föroch nackdelar som skulle uppkomma om frågan om körkortsingripande till följd avskulle hanteras inom ramen för brottmålsförfarandet. Vidare bör övervägas om enändrad instansordning bör påverka hanteringen av de återstående ärendena omkörkortsingripanden, dvs. i huvudsak de som grundas på medicinska skäl. Hur skafall en sådan påverkan ske och bör även andra former av reaktioner mot körkortsän återkallelse och varning komma i fråga inom ramen för brottmålsförfarandet?avvaktan på att dessa frågor närmare analyseras, bör - framhåller regeringen -nuvarande reglerna kvarstå i huvudsak oförändrade.3.2.3 MotionsförslagI motion 1997/98:T52 uttalar m.fl. (fp) sitt missnöje med att reghänvisar till fortsatt utredande av frågan om körkortsåterkallelse i stället fställning, trots att underlag härför finns i betänkande (S1996:114). Motionärerna framhåller att utredningens förslag om återkallelse börgenomföras, och att det inte är bra med alltför tätt återkommande ändringar ikörkortslagen.I motionen erinras vidare om en tidigare fp-motion om kvinnofrid och framhållsbör överväga om inte körkortet för gärningsmän som begår våld mot nära anhörigaåterkallas. återkallas körkort bara vid grova våldsbrott, säger motionäreÅterkallelse i de fall som åsyftas i motionen skulle ha en preventiv effekt ochför gärningsmannen att förflytta sig. Därigenom skapas ytterligare en barriär mi fråga.I motion 1997/98:T48 framhåller () att en tillfällig återkalkörkort ofta är ett mångdubbelt strängare straff än böter för fortkörning ellerannan trafikförseelse. Återkallelsen kan exempelvis medföra att den som blir avkörkort inte kan sköta sitt arbete. I så fall blir det faktiska "straffet" oprooch inte i överensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen. Inför den föreöversynen av körkortslagen bör därför - betonar motionären - i direktiven tydliatt den av honom aktualiserade frågan skall belysas noggrant.I motion 1997/98:T49 framhåller () vikten av att ärenden omåterkallelse av körkort handläggs inom rimlig tid och att tidsutdräkten i fleraoacceptabelt lång.3.2.4 Utskottets ställningstagandeLagrådet framhåller i sitt yttrande över regeringens till rådet remitterade förkörkortslag att den av regeringen aviserade översynen av reglerna omkörkortsingripande "torde komma att omfatta även en fråga av stor principiell bnämligen huruvida det svenska systemet för körkorts-återkallelse vid brott är fmed den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ogrundläggande friheterna ()". Lagrådet betonar att det rom en stor fråga som kräver ingående överväganden. Medan denna fråga utreds findet inte anledning till erinran, säger , mot att förslag läggs fram tilkörkortslag, även om denna - i fråga om reglerna för körkortsingripande - fårkaraktären av ett provisorium.Utskottet delar Lagrådets mening och kan därför inte ansluta sig till den i fp-uttalade uppfattningen mot en fortsatt utredning av frågan om körkortsåterkallekan tilläggas att regeringen beslutade om utredningen i fråga.direktiven (dir. 1998:16) framhålls bl.a. att den av Lagrådet aktualiserade franalyseras.Vad gäller den i fp-motionen också behandlade frågan om våld mot nära anhörig sgrund för återkallelse av körkort vill utskottet peka på 5 kap. 3 § punkt 6 iförslag till ny körkortslag. Av detta stadgande framgår att körkort kan återkalmed hänsyn till annat brott än trafikbrott som körkortshavaren gjort sig skyldiantas att han inte kommer att respektera trafikreglerna och visa hänsyn, omdömeansvar i trafiken eller om han på grund av sina personliga förhållanden i övriganses som lämplig som förare av körkortspliktigt fordon".Motionärernas önskemål att våld mot nära anhörig skall kunna utgöra enåterkallelsegrund synes sålunda kunna tillgodoses under vissa förhållanden.Motionsyrkandet torde därför kunna lämnas utan någon åtgärd.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:T52 (fp) yrk1 och 4.Av direktiven för den nämnda utredningen om regler för körkortsingripande framgutredaren bl.a. skall:redovisa de fördelar och nackdelar som skulle uppkomma om frågan omkörkortsingripande till följd av brott skulle hanteras inom ramen förbrottmålsförfarandet,överväga om även andra former av reaktioner mot körkortsinnehav än återkallelsevarning bör komma i fråga inom ramen för brottmålsförfarandet samt, om sådanareaktioner bedöms lämpliga, lämna förslag till nya reaktioner och deförfattningsändringar som detta föranleder.Av det anförda framgår enligt utskottets mening att utredningsdirektiven tillgoönskemål som uttalas i motion 1997/98:T48 (m) i fråga om påföljder för vissatrafikbrott. Motionsyrkandet torde därför inte behöva föranleda någon riksdagenoch avstyrks med det sagda.Vad gäller den i motion 1997/98:T49 (c) aktualiserade frågan om handläggning avärenden om återkallelse av körkort inom i rimlig tid vill utskottet fästauppmärksamheten på att föreslagit att en ny körkortsförordnskall innehålla en bestämmelse i 5 kap. 6 § om snabb handläggning av ärenden sogäller omhändertagande av körkort och beslut om återkallelse av omhändertaget kI avvaktan på den körkortsförordning som regeringen kommer att utfärda i ansluttill den nya körkortslagen finner utskottet inte någon åtgärd erfordanledning av motionen. Denna avstyrks därför.3.3 Ålders- och behörighetskrav för mopeder3.3.1 Regeringens överväganden och förslag om nya behörighetsklasser för mopedRegeringen framhåller att den med utgångspunkt i EU:s s.k. typgodkännandedirektavser att ändra nu gällande definition av begreppet moped. Kännetecknande för emoped enligt nuvarande definition, som återfinns i körkortsförordningen (1977:7i andra av regeringen meddelade bestämmelser, är bl.a. att den skall vara konsten hastighet av högst . Enligt typgodkännandedirektivet, och ett av 24särdirektiv som an-sluter till detta, vilka alla är skyldigt att införlrätt, finns det två slag av mopeder. Karakteristiskt för det ena slaget, som abetecknas som mopeder av klass I, är bl.a. att de har en motor på högst 50 cm³slagvolym och att de är konstruerade för en högsta hastighet som inte överstigekm/tim. Utmärkande för det andra slaget, som avses betecknas som mopeder av kII, är att de har pedaler med en hjälpmotor vars effekt inte överstiger 1 kW okonstruerade för en högsta hastighet som inte överstiger /tim.Varje medlemsstat skall bevilja typgodkännande för samtliga fordonstyper somuppfyller de tekniska krav som anges i de 24 särdirektiven. Typgodkännandet gälsedan i samtliga medlemsstater.Medlemsstaterna får inte förbjuda att nya fordon som uppfyller kraven i direktisläpps ut på marknaden, saluförs, tas i bruk eller används. Varkentypgodkännandedirektivet eller körkortsdirektivet uppställer några behörighetsrätten att köra moped. Det är således tillåtet - framhåller regeringen - att fanationella behörighetskrav. Då mopeder generellt inom EU genom beslutade direktkonstruktionsmässigt delats in i de två nämnda klasserna, framstår det som növatt motsvarande uppdelning görs i för att några hinder mot den fria rörav varor inte skall uppkomma. Så avses ske genom att regeringen ändrar definitimoped i körkortsförordningen och andra av regeringen meddelade bestämmelser.I och med den konstruktionsmässiga uppdelningen av mopederna kan dessa också,framhålls det i propositionen, delas in i två behörighetsklasser. Mopeden i denkommande klass I avser fordon som betraktas som motorcykel och som kräveinnehav av körkort med behörighet A (motorcykel) eller A1 (lätt motorcykel), memopeden i den kommande klass II skulle få köras av den som fyllt sobehörighetskrav. Regeringen framhåller att de två fordonstyperna även fortsättskall delas in i två klasser i behörighetshänseende.Den nuvarande mopeden, med en konstruktiv högsta hastighet , kommeratt hänföras till klass II, trots att den har en maximihastighet som med /töverstiger den högsta tillåtna konstruktiva hastigheten för moped i klass II.Typgodkännandedirektivet, med därtill hörande tekniska särdirektiv, skall infmed den svenska rättsordningen månader efter det att det sista särdirhar antagits. Det innebär, enligt vad utskottet under hand inhämtat frånRegeringskansliet, senast den 18 december 1998.3.3.2 Regeringens överväganden och förslag om åldersgränser och behörighetskravatt få köra mopedRegeringen framhåller att moped klass II är snarlik den nuvarande svenska mopedDen nya mopedens hastighet kommer dock att vara något lägre och dess utformningnågot enklare. Dessutom kommer den att vara svårare att trimma. Moped klass IIdärför enligt regeringen kunna köras på ett tillräckligt trafiksäkert sätt av dfyllt . Den nuvarande åldersgränsen för moped bör därför gälla som endabehörighetskrav för den framtida mopeden klass II.Moped klass I, vars konstruktiva hastighet inte kommer att få överstiga /tställer - betonar regeringen - bl.a. på grund av den högre hastigheten högre krföraren än vad övriga mopedtyper gör. Enligt dagens regler klassas denna typ avi körkortshänseende som lätt motorcykel och kräver då att föraren har fyllt 16körkort med behörighet A eller A1. Det finns inte anledning - understryker regeatt ställa lägre krav än så på behörighet att köra moped klass I. De lämplighetbör ställas på förare av moped klass I bör därmed vara desamma som gäller för kVissa grundläggande medicinska och personliga lämplighetskrav bör således varauppfyllda. Vidare bör gälla att godkänt kunskapsprov har avlagts. Det är ett riantagande, säger regeringen, att även de som har annat körkort än A1 och A, t.ebehörigheten B, är tillräckligt kompetenta att köra moped klass I. Även dessakörkortshavare bör sålunda anses vara behöriga att köra denna mopedtyp.3.3.3 MotionsförslagI motion 1997/98:T53 framhåller och (båda s) aden 30-moped som finns har en konstruktiv hastighetsbegränsning som på vifabrikat eller modeller är så pass hög som 35 à . Detta gör atthastighetsskillnaden mellan dagens moped och den kommande klass I-mopeden intestor. Därför finns det ingen anledning att höja ålderskravet från 15 till 16 årkräva körkort för behörighet att köra moped klass I. Regeringen bör dock överväbelägga moped klass I med någon form av obligatorisk enkel behörighet. Den utbidet i så fall blir fråga om bör genomföras med hjälp av berörda frivilligorganisom genomför liknande utbildningar över hela landet.I motion 1997/98:T50 framhåller Per m.fl. (m) att det är orimligt atsamma krav i behörighetshänseende på moped klass I som på lätt motorcykel.Höjningen av åldersgränsen med kan dessutom knappast motiveras fråntrafiksäkerhetssynpunkt. Motionärerna förordar att man i stället inför en möjlipersoner som fyllt , och som genomgått en enklare teoretisk och praktiskutbildning, att erhålla ett förarbevis för moped klass I.I motion 1997/98:T232 framhåller Per m.fl. (m) att motorcyklar ochmopeder och fordon i många fall kan vara bra alternativ till bilen som transporMotionärerna säger att dessa fordon "tyvärr fått en mycket styvmoderlig behandfrån sida" och att har "underlåtit att anpassareglerna för motorcyklar och mopeder till våra gemensamma regler, bl.a. vad gälreglerna för den s.k. Mot den sålunda angivna bakgrunden sägermotionärerna att förbereder att dra inför EG-domstolen.Yrkandet är att hos regeringen begär att svensk lagstiftning anpassasvad avser motorcyklar och mopeder.I motion 1997/98:T54 framhåller m.fl. (c) att det synes varaöverdrivet att kräva körkort för motorcykel för behörighet att få köra en mopedendast marginellt avviker från dagens mopeder. Kravet på körkort leder troligenden mopedtyp som omfattas av kravet inte kommer att efterfrågas. Trafikantens vskaffa körkort och moped är troligen begränsad i insikt om att samma körkort kaanvändas för att köra motorcykel. Någon form av utbildning krävs dock för behöratt föra moped av klass I. Sådan utbildning bör kunna införas utan att man krävkörkort. Krav om utbildning och mopedkort för moped klass I förefaller mer lämpEn sådan utbildning, för mopedkort, innebär ett enklare förfarande. Utbildningkunna anordnas av skolan, studieförbunden eller andra. Regeringen bör följaktlåterkomma till med förslag till regler om mopedkort.I motion 1997/98:T47 framhåller m.fl. (kd) att ungdomar som fyllt 16skaffa körkort för lätt motorcykel. Av trafiksäkerhetsskäl vore det en klar förungdomarna i fråga först kör moped klass I för att skaffa sig viss körtrafikerfarenhet så att de från första början är skickligare mc-förare än vad mföregående mopederfarenhet. Det är inte realistiskt att tro att någon kommer atköra moped klass II vid , fortsätta med klass och ytterlisenare gå över till lätt motorcykel. Risken är uppenbar att många kommer att homopedstadiet och gå direkt på motorcykel.Åldersgränsen för moped, såväl klass I som klass II, bör enligt motionärerna vaFör behörighet att köra moped klass I skall krävas en genomgången trafikteoretiutbildning med ett skriftligt intyg som bevis. Detta kan med fördel ordnas i skeller av annan kursanordnare. Körskolor och studieförbund får härigenom möjlighkontakt med en ny elevkategori.I motion 1997/98:T51 framhåller m.fl. (s) att ingen mopedtillverkenligt uppgift från Moped- och klarar av att bmopeder med en konstruktiv hastighetsbegränsning som har en så lförbränningsmotor som krävs för att uppfylla nya krav på bullernivåer om högstdecibel. Det finns sålunda enligt motionärerna en risk för att /tim-mopedekommer att vara så svår att tillverka att den inte tar sig in på den svenska maSamtidigt vinner mopeden av klass I insteg på denna marknad. Eftersom körkortfyllda enligt regeringens förslag krävs för behörighet att föra moped avföljden att 15-åringarna hänvisas till gamla slitna /tim-mopeder. Sådanafall trafiksäkerhetsmässigt bristfälliga. Vi anser - betonar motionärerna - attnuvarande konstruktiva hastighetsgränsen för moped klass II börbibehållas så att inte tillverkning av nya mopeder av den klassen äventyras.3.3.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att till följd av medlemskapet i EU inte kan fs.k. EU-mopeder släpps ut på den svenska marknaden och där saluförs eller att dtas i bruk eller används här. Med EU-moped avses här - med en av praktiska skälförenklad definition - en moped som är konstruerad för en högsta hastighet somöverstiger och som uppfyller kraven enligt EU:s typgodkännandedirektimed därtill hörande särdirektiv.Utskottet kan vidare konstatera att frågan om vem som skall vara behörig att fömopeden inte regleras i några EU-bestämmelser. får således självt bestäom svenska behörighetskrav. Regeringen föreslår att moped av klass I - dvs. dehär kallas en EU-moped - endast får köras av den som har körkort. Det innebär,sidan, att den som har t.ex. ett B-,C- eller D-körkort (med behörighet för prespektive tung lastbil och buss) får köra EU-mopeden utan något ytterligarebehörighetskrav. Eftersom lägsta körkortsålder är , innebär regeringens fandra sidan en avsevärd skillnad från nuvarande ordning, som innebär att fylldaär tillräckligt för att man skall vara behörig att köra vår vanliga moped.Regeringens förslag kritiseras i flera motioner. Den huvudsakliga innebörden avsamtliga dessa motioner är att nuvarande behörighetsålder för moped, , inthöjas, att körkort inte bör krävas, att utbildning - ehuru på annat sätt än förskall krävas för behörighet att köra EU-mopeden och att behörigheten bör dokumei ett bevis av annat slag än körkort.I motion 1997/98:T53 (s) talas om en utbildning med hjälp av vissa fri-villigorganisationer som redan nu över hela landet genomför lämpliga utbildningVidare framhålls att moped klass I bör beläggas med någon form av obligatoriskbehörighet.Enligt motion 1997/98:T50 (m) bör personer som fyllt och som genomgått enenklare teoretisk och praktisk utbildning kunna erhålla ett förarbevis för mopeI motion 1997/98:T54 (c) talas om en utbildning för mopedkort som skulle innebäenklare förfarande än körkortsutbildning och som skulle anordnas av skolan,studieförbunden eller andra.Enligt motion 1997/98:T47 (kd) bör den som vill köra EU-moped ha genomgått entrafikteoretisk utbildning med ett skriftligt intyg som bevis. Utbildning och uav bevis bör enligt motionen ordnas i skolans regi eller av annan kursanordnaresammanhanget nämns körskolor och studieförbund.Utskottet anser i likhet med de motionärer som står bakom de nämnda motionernabehörighetsåldern för EU-mopeden bör vara densamma som för andra mopeder, dvs15 år, att en obligatorisk utbildning för behörigheten bör ske i enklare formkörkort samt att behörighetsbeviset bör utformas och utfärdas på ett enklare säsom gäller för körkort. Utbildningsanordnare kan t.ex. vara skolan, studieförbubranschen och körskolorna.Regeringen skall därför möjligt återkomma till med förslag debehörighetsålder på för EU-mopeden, dels om utbildning och behörighetsbevgrundval av de överväganden som redovisas i de fyra nu nämnda motionerna. Utskförutsätter att de nya reglerna träder i kraft senast under första halvåret 199I avvaktan på nya förslag av regeringen bör enligt utskottets meningvidare godta regeringens nu föreliggande förslag att EU-mopeden får köras endaden som har körkort.Vad utskottet nu anfört - och som innebär att motion 1997/98:T53 (s) tillstyrkssyftet med motionerna 1997/98:T47 (kd), 1997/98:T50 (m) yrkande 2 och 1997/98:T(c) yrkandena 1 och 2 torde få anses tillgodosett - bör som sin meniregeringen till känna.Typgodkännandedirektivet innebär att bestämmelser om olika mopedtyper skallharmoniseras till att omfatta endast mopeder av klass I och klass II, dvs. mopeen konstruktiv hastighetsbegränsning . Harmoniserinskall vara fullt genomförd . Efter den dagen får inga nya momed en konstruktiv hastighetsbegränsning släppas ut på marknadenMoped av det nämnda slaget som tagits i bruk före får dock anvdess livslängd ut. Av det sagda följer att utskottet inte kan ställa sig bakommotion 1997/98:T51 (s) om behållande av nuvarande konstruktiva hastighetsgräns30 km/tim för moped klass II. Motionen avstyrks därför.Utskottet vill framhålla att EG-regler om motorcyklar och mopeder införlivas msvensk rätt i enlighet med våra åtaganden som EU-medlem. Något uttaom att svensk lagstiftning bör anpassas till EG-bestämmelser om motorcyklar ochmopeder synes därför inte erforderligt. Yrkandet därom i motion 1997/98:T232 (mavstyrks följaktligen.3.4 Behörighet för taxiRegeringen framhåller att den särskilda körkortsbehörigheten TAXI i den nu gällkörkortslagen bör slopas. Detsamma gäller övriga bestämmelser om behörighet attfordon i yrkesmässig trafik. Nödvändiga bestämmelser i detta ämne bör i ställeten ny yrkestrafiklag.Riksdagen har antagit en ny yrkestrafiklag med bl.a. den såluangivna innebörden (prop. 1997/98:63, bet. 1997/98:TU9, rskr. 1997/98:192).3.5 Vissa andra behörighetsfrågorI motion 1997/98:T232 framhåller Per m.fl. (m) att det finns anledniöverväga att förbättra förutsättningarna för mopeder och motorcyklar, eftersombidra till att förbättra miljön och till att minska trycket på biltrafiken i sti och är det enligt motionärerna tillåtet att med B-köen lätt motorcykel med en topphastighet . En sådan motorcykel utgörbetydligt bättre alternativ till bilen än en moped.I proposition 1995/96:118, som ställt sig bakom (bet. 1995/96: TU14,1995/96:195) framhålls att Moped- och harföreslagit att man utvidgar B-behörigheten till att avse viss typ av lätt motorskoter. Enligt körkortsdirektivet (artikel 5.3 b) får medlemsstat - sägs det ipropositionen - tillåta innehavare av körkort för kategori B att föra lätt motoeget territorium. Möjlighet saknas att begränsa giltigheten till viss typ av lämotorcykel. Regeringen avvisade förslaget med hänvisning till trafiksäkerhetsskbetonade att det krävs en helt annorlunda körteknik för lätta motorcyklar än föpersonbilar och lätta lastbilar. gjorde ingen annan bedömning. Utskotför sin del inte berett att förorda en omprövning av detta ställningstagande ocdärför motionsyrkandet.I motion 1997/98:T54 av m.fl. (c) framhålls att det är ologiskkräva traktorkort för behörighet att köra terrängskoter. Eftersom sådana skotrundantagsvis framförs på allmän väg torde det finnas skäl att ha ett enklare föFör att få framföra skoter bör det ställas krav på utbildning och godkänt prov.Regeringen bör således återkomma till med förslag till enklare förfarbehörighetskrav för att köra terrängskoter.Regeringen uppdrog i regleringsbrev för avseende anslag för matt, efter samråd med och berörda snöskoterorganisationeredovisa ett förslag till utformning av en särskild förarlicens för förare av tVägverket redovisade uppdraget . förslag, som ävenomfattar ett redovisat kompletterande förslag till en lag om särskförarbevis för terrängskoter, bereds inom Regeringskansliet.Utskottet förutsätter att regeringen återkommer till med förslag om fi stället för traktorkort för förare av terrängskoter. I avvaktan på regeringenställningstagande till förslag avstyrker utskottet yrkande 3 i mo1997/98:T54 (c).I motion 1997/98:T405, med , framhåller MichaeStjernstöm (kd) att många unga finner det inkonsekvent att födelseåret bestämmman skall börja skolan och göra värnplikten, men att det är födelsedagen som avman får köra moped, motorcykel och personbil. Motionären vill att ungdomar skalrätt att köra moped, lätt motorcykel och personbil från det kalenderår de fyllerespektive och att gällande bestämmelser ändras i enlighet härmed.I sitt av godkända betänkande 1995/96:TU2 behandladeutskottet motionsyrkanden om rätt att föra moped från det år föraren fyller 15Utskottet framhöll att enligt bedömning kunde trafiksäkerhetsskäl inåberopas till stöd för att frångå kravet på att föraren skall ha fyllt . Emotionsyrkandena skulle, betonade utskottet, medföra att behörighetsåldern sänk14 år i många fall. I betänkandet hänvisades också till en tidigare under år 19utredning med uppdrag att göra en översyn av de åldersgränser i samhället som bunga människor och att lämna förslag till erforderliga föUtskottet kan konstatera att resultat föreligger i betäBevakad övergång - Åldersgränser för unga upp till (SOU 1996:111). Någotförslag till sådan förändring som begärs i motion 1997/98: T405 (kd) finns intebetänkandet.