bet · GL01UbU12 · 1998-03-05 00:00:00 — Hur dessa kalkyler skall utformas ärnågot som regeringen bör se över. bör alltså enligt min meningbifalla yrkandena 1, 3 och 4 i motion 1997/98:Ub477. I ser vi medoro på de ökande regionala klyftorna i . De mindre och medelstorahögskolorna har en nyckelroll i den nya regionalpolitik som mer och merersätter de gamla företagsstöden. Människor med utbildning och med kunskap omekologiska sammanhang blir allt viktigare som positiv konkurrensfaktor mellanländer och regioner. Vi vill därför att det tillsätts en särskild utredning föratt belysa behovet av forskning och utveckling, utbildning och rådgivning omlandsbygden och dess utvecklingsfrågor, såsom föreslås i motion 1997/98:A457yrkande 1.Det finns enligt min mening anledning att följa hur lärosätenas internaresursfördelning sker, så att det klart framgår vad anslagna medel användstill. Det är av stort intresse att veta vilka effekter avregleringen har haftpå utbildningars kvalitet, omfattning och likvärdighet vid olika lärosäten. Engenomlysning från revisorer av hur fördelningssystemet fungerar vidolika lärosäten skulle kunna ge ett bra underlag för den framtidautbildningspolitiken. Jag anser att med anledning av motion 1997/98:Ub470 bör som sin mening ge revisorer till känna vad jag nu harsagt.Den stela tjänstestrukturen för lärare inom högskolan låser systemet på ettolyckligt sätt. Alla lärosäten som har forskning och forskarutbildning måste fåmöjligheter till ökad rörlighet bland sina lärare och forskare och störreflexibilitet i anställningsförhållandena. Därför bör visstidsförordnandeinföras vid anställningar. Lärare och forskare bör stimuleras att arbeta vid andra lärosäten i och utanför , inom andra delar avden offentliga sektorn eller inom näringslivet. Adjunktstjänsterna, som harblivit rena lärartjänster utan praktiska möjligheter för innehavaren attbedriva egen vetenskaplig verksamhet, bör avskaffas eller ändras. Vad jag nuhar sagt bör med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 41 som sinmening ge regeringen till känna.Högskolans antagningssystem behöver enligt min mening en genomgripandeeffektivisering. Högskolornas institutioner har att hantera stora mängderanmälningar vid terminsstarten och den slutliga antagningen försenas ofta upptill . De sent antagna studenterna får påtagliga svårigheter atttillägna sig det stoff som redan behandlats. Eftersom problemet - som framgårav vad utskottet skriver - har funnits och inte har fått någonlösning, anser jag att regeringen bör ge ett uttryckligt uppdrag tillHögskoleverket att i samverkan med berörda myndigheter utforma ett förslag tillnya antagningsrutiner. bör med bifall till motion 1997/98:Ub807yrkande 27 som sin mening ge regeringen till känna vad jag nu har sagt.Sverige har tidigare haft ett i relation till landets storlek omfattandevetenskapligt samarbete med den internationella frontforskningen över helavärlden. En relativt stor andel av forskningsresurser binds numera uppgenom deltagandet i EU:s forskningsprogram. Det finns en risk att detta harhämmat andra utvecklingsmöjligheter, att tidigare forskningssamverkan medutomeuropeiska länder har försvagats och att kvaliteten i den inhemskaforskningen har sänkts. deltagande i den EU-styrda forskningen har nupågått så länge att en utvärdering torde vara möjlig. Jag anser att en sådanutvärdering skulle vara av stort värde för utformningen av den framtida svenskaforskningspolitiken och därför bör genomföras. Det är enligt min meninglämpligt att det görs av revisorer. Detta bör medanledning av motion 1997/98:Ub469 som sin mening ge revisorer tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 8, 12, 14,29 och 42 bort hemställa8. beträffande samverkan mellan högskolan och det omgivande samhälletatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub477 yrkandena 1, 3 och 4 och1997/98:A457 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub420 yrkande2, 1997/98:Ub459, 1997/98:Ub477 yrkandena 2 och 5, 1997/98:Ub805 yrkande18, 1997/98:N274 yrkande 16 och 1997/98:A457 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande lärosätenas interna resursfördelningatt med anledning av motion 1997/98:Ub470 som sin mening gerRiksdagens revisorer till känna vad som ovan anförts,14. beträffande tjänstestrukturen för lärare inom högskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 41 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,29. beträffande högskolans antagningssystematt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 27 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub201 yrkande 6, 1997/98: Ub408, 1997/98:Ub489 yrkande6, 1997/98:Ub810 yrkande 11 och 1997/98:Kr518 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,42. beträffande EU:s forskningsprogramatt med anledning av motion 1997/98:Ub469 som sin mening gerRiksdagens revisorer till känna vad som ovan anförts,4. Kurser på C- och D-nivå, m.m. (mom. 11, 32 och 33)() anför:Alltför många avslutar sina studier på för låg nivå. Det statligabidragssystemet lockar lärosätena att anta stora studentgrupper till A- och B-kurser, medan det gör det olönsamt att erbjuda många platser på C- och D-kurser. Jag tror att det måste finnas starkare incitament för universiteten attstödja studier på C- och D-nivå, trots att sådana kurser är dyra och därförkräver en omfördelning av medel inom lärosätet. Frågan om hur man kan geuniversiteten incitament att öka antalet utbildningsplatser på C- och D-nivå dådet gäller fristående kurser bör enligt min mening utredas. börbifalla yrkandet om detta i motion 1997/98:Ub458 (yrk. 3).Studenternas rättssäkerhet är enligt min mening alltför viktig för attriksdagen skall nöja sig med att invänta resultat av verksamhet somHögskoleverket självmant planerat. Rätten för en student att genomgå nytt provnär han eller hon blivit underkänd är en viktig fråga som inte bör lämnasoreglerad. Det oklara rättsläget när det gäller lokala föreskrifter somlärosätena meddelat utan att hänvisa till något bemyndigande kan inte få bestå.Högskoleförordningen bör uttryckligen bemyndiga högskolorna att meddelaföreskrifter på vissa områden. Vad jag här har anfört bör med bifalltill motion 1997/98:Ub458 yrkandena 4-5 som sin mening ge regeringen tillkänna.Genom att få goda råd sparar studenten både tid och pengar. Regeringen börlägga fram förslag till om en förstärkning av högskolornas ansvar förrådgivning till studenter. Detta bör med bifall till motion1997/98:Ub458 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 11, 32 och33 bort hemställa11. beträffande fristående kurser på C- och D-nivåatt med bifall till motion 1997/98:Ub458 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,32. beträffande studenternas rättssäkerhetatt med bifall till motion 1997/98:Ub458 yrkandena 4-5 och medanledning av motion 1997/98:Ub489 yrkande 16 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,33. beträffande rådgivning till studenteratt med bifall till motion 1997/98:Ub458 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m. (mom. 13, 17 och 31)() anför:Kvaliteten i högskolan är beroende av att det finns välutbildade lärare itillräckligt antal. Lärarförsörjningen i högskolan är i princip varje högskolaseget ansvar, men statsmakternas ansvar är att säkra basen. Fler studenter -inte minst kvinnor - måste stimuleras att söka sig till forskarutbildningenoch genomströmningen i forskarutbildningen måste öka, så att minst 2 000doktorander kan examineras . Lärarkrafter i högskolan kan sparas genomatt basåret helt flyttas över till komvux. Invandrade akademiker kan användas istörre utsträckning än . En ständig kompetensutveckling, bådeämnesmässsig och pedagogisk, hos lärarna är en annan viktig kvalitetsfråga. Idetta sammanhang bör även lärarnas tillgång till väl utrustade bibliotek samtdatorer och databaser nämnas. Lärarna måste få möjlighet att utbilda sig föratt använda IT som instrument i sin undervisning. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1997/98:Ub474 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Det finns enligt min mening ingen anledning att kräva tillstånd av regeringenför att ett lärosäte skall få sälja uppdragsutbildning till uppdragsgivareutanför EES-området. Detta anser jag att med bifall till motion1997/98:Ub474 yrkande 20 bör ge regeringen som sin mening till känna.Principen om föreningsfrihet är en av de grundläggande fri- och rättigheternai regeringsformen. Jag anser, liksom tidigare (jfr bet. 1994/95:UbU5), att detär fel att studenter tvingas tillhöra studentkår (motsvarande) för att fåstudera. Regeringen bör återkomma till med förslag omavskaffande av obligatoriet. Detta bör med bifall till motion1997/98: Ub474 yrkande 19 och med anledning av motion 1997/98:Ub432 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 13, 17 och31 bort hemställa13. beträffande lärarförsörjningen i högskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub474 yrkande 3, med anledning avmotion 1997/98:Ub810 yrkande 7 och med avslag på motion 1997/98:Ub489yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande uppdragsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub474 yrkande 20 och med avslag påmotion 1997/98:Ub415 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,31. beträffande kårobligatorietatt med bifall till motion 1997/98:Ub474 yrkande 19 och med anledningav motion 1997/98:Ub432 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. S.k. postexaminakurser, m.m. (mom. 16, 20 och 23)() anför:Jag anser att det behövs en utbyggnad av s.k. postexaminakurser, särskildakurser utformade för personer med akademisk examen som vill vidareutbilda siginom sitt vetenskapliga område eller önskar göra ett tillägg till sin examen.Särskilt viktigt är detta inom tekniska utbildningar, där utvecklingen av nyavetenskapliga metoder och hjälpmedel går som snabbast. Regeringen bör göra enöversyn av det utbud som finns och överväga behovet av åtgärder. Vad jag härhar anfört bör med anledning av motion 1997/98: Ub810 yrkande 12 somsin mening ge regeringen till känna.Ökad tillgänglighet till utbildning, vilket man kan åstadkomma genomdistansutbildning, skapar förutsättningar att möta nya grupper och nyautbildningsbehov. Det nuvarande resurstilldelningssystemet motverkar enönskvärd ökning av distansutbildningen. Regeringen bör återkomma med förslag omhur högskolans distansutbildning kan stärkas och hur möjligheterna tilldistansexamination kan utvecklas ytterligare. Detta bör med bifalltill motionerna 1996/97:T916 yrkande 6 och 1997/98:T815 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Många invandrare har en akademisk utbildning med sig hemifrån och därmedkunskapsresurser, som i stor utsträckning förblir outnyttjade i . Det ärinte tillräckligt att de kan få sin utbildning värderad och översatt eftermotsvarande svensk eller internationell standard. De har ändå svårigheter attkomma in på arbetsmarknaden, dels för att de saknar praktik och kontakter, delsför att det kan behövas kompletteringar av tidigare utbildning. Det behövsdärför ett särskilt program inom högskolan där den enskilde kan komplettera sinutbildning och få kvalificerad språkundervisning i svenska och fackspråk.Undervisningen bör differentieras efter individuella förutsättningar ochstudiebakgrund. I programmet skall också ingå riktad yrkespraktik varigenom denenskilde kan etablera kontakter och få erfarenhet. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1997/98:Ub810 yrkande 2 och med anledning avmotion 1997/98:Ub489 yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 16, 20 och23 bort hemställa16. beträffande s.k. postexaminakurseratt med bifall till motion 1997/98:Ub810 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,20. beträffande distansutbildningatt med bifall till motionerna 1996/97:T916 yrkande 3 och1997/98:T815 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,23. beträffande invandrare med utländsk högskoleutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub810 yrkande 2 och med anledningav motion 1997/98:Ub489 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,7. Handikappanpassning av högskolor och universitet (mom. 35)() och () anför:Riksdagen bör enligt vår mening hos regeringen påtala vikten av handikapp-anpassning av universitet och högskolor. Funktionshindrade studenter skall hasamma rätt som andra att välja utbildning och studieort. Den enskildes intresseoch kompetens skall styra valet av utbildning, inte lokalernas standard. Detkan kräva såväl anpassning av lokaler som tillgång till kringservice ochtolktjänst. Vad vi här har anfört bör med bifall till motion1997/98:So430 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 35 borthemställa35. beträffande handikappanpassning av högskolor och universitetatt med bifall till motion 1997/98:So430 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. Statens ansvar för grundforskningen (mom. 37)(), (), (), () och ()Det är en viktig uppgift för staten att säkra medel till fri grundforskning,som utgör grunden för god kvalitet och utvecklingsmöjligheter för all övrigforskning. En allt större del av medlen går till s.k. strategisk forskning. Densocialdemokratiska regeringens besparingar på forskningsrådsanslagen medför enbalansförskjutning mellan grundforskningen och den strategiska forskningen sommed tiden kan skapa problem för den strategiska forskningen och därmedundergräva våra möjligheter att klara en hårdnande internationell konkurrens.Vad vi här har anfört bör med bifall till motion 1997/98:Ub805yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 37 borthemställa37. beträffande statens ansvar för grundforskningenatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Den högre utbildningens ledning och organisation, m.m. (mom. 5 och 15), , och (alla m)anför:Vi har avstått från att reservera oss till förmån för vårt yrkande om den högreutbildningens ledning och organisation (mot. 1997/98:Ub805 yrk. 10), eftersomriksdagen efter allmänna motionstidens slut har tagit ställning tillregeringens förslag i prop. 1996/97:141 och därvid avslagit våra yrkanden isamma fråga (bet. 1997/98:UbU3, rskr. I sak har vi samma uppfattning somvi då framförde, nämligen att rektor skall utses av högskolans styrelse, attordförande och ledamöter skall utses av regeringen efter samråd med det berördalärosätet och att regeringen inte skall kunna utse en aktiv politiker ellerpolitiskt tillsatt tjänsteman till ordförande.Även i fråga om rekryteringsmål för ökad jämställdhet vidhåller vi vårinställning, som vi gav uttryck för i betänkande 1997/98:UbU3, attutgångspunkten skall vara att kompetensen skall avgöra vem som får enprofessors- tjänst, att kvotering är fel metod och att hot om indragna anslagär upprörande.2. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m. (mom. 13, 19, 26, 29, 31, 39 och 40)() anför:Lärarförsörjningen i högskolan är en mycket viktig fråga för kvaliteten i denhögre utbildningen. För att trygga den krävs inte minst att fler än hittilllsslutför forskarutbildning. I beslut om budget för ingår ensatsning på forskarutbildningen som syftar till att effektivisera denna så attbetydligt fler doktorer skall examineras. Genom en överenskommelse iutbildningsutskottet ökades utrymmet för studiefinansiering iforskarutbildningen utöver vad regeringen hade föreslagit. Jag har mot dennabakgrund avstått från att reservera mig till förmån för motion1997/98: Ub810 yrkande 7.I en reservation i budgetbetänkandet 1997/98:UbU1 har bl.a. Centerpartietdeklararerat sin uppfattning att IT bör utnyttjas i den högre utbildningen föratt nå ut med högskoleutbildning i andra former och till vidare grupper änhittills, och att möjligheterna att skapa virtuell högskoleutbildning - gärnasom ett svenskt öppet universitet, ett distansuniversitet - bör övervägas.I fråga om grundläggande behörighet till högskoleutbildning hänvisar jag tillCenterpartiets ställningstagande i betänkande 1995/96:UbU11. Det går ut på attgodkänt i kärnämnena bör vara ett krav, dock med undantag för vissautbildningar, t.ex. konstnärliga, för vilka bör få i uppdrag attfastställa behörighetskrav.Problemen för IB-studenter att bli antagna har genom beslutatt behandla dem i samma kvotgrupp som studenter med betyg från svensktlinjegymnasium fått en lösning som har föranlett mig att avstå från reservationtill förmån för yrkande 11 i motion 1997/98: Ub810.Jag delar den uppfattning om kårobligatoriet som föranledde den tidigarefyrpartiregeringen att föreslå dess avskaffande. Det har dock visat sig att ettavskaffande skulle medföra kostnader för staten. I nuvarande statsfinansiellaläge och när högskolorna är stadda i kraftig expansion, med dekraftansträngningar som den medför, anser jag inte att det finns skäl att krävaatt obligatoriet avskaffas. Den rätt som finns för distansstuderande att fåbegränsat medlemskap i studentkår tillgodoser på ett rimligt sätt dessastudenters intressen.Man bör enligt min mening pröva en ordning där all offentligforskningsfinansiering redovisas i en samlad forskningsbudget. Eftersom detnormala är att inte tar ställning på förhand i frågor som befinnersig under utredning - som denna fråga gör hos kommittén Forskning 2000 - harjag dock avstått från att reservera mig till förmån för yrkandei denna fråga.I december 1997 - alltså efter allmänna motionstidens utgång - gav regeringeni uppdrag åt Forskning 2000 att överväga vilka kriterier som skall ligga tillgrund för den framtida fördelningen av forskningsanslag i form av statligaanslag till mindre och medelstora högskolor. Kriterierna skall bl.a. bygga påen högskolas kvalifikationer och grad av specialisering. Jag har mot denbakgrunden avstått från reservation till förmån för yrkanden omkvalificeringstrappa och utveckling till profilhögskola.3. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m. (mom. 13, 17, 19 och 37)() anför:Vänsterpartiet påtalade riskerna för lärarförsörjningen i högskolan i en motionsom behandlades tillsammans med budgeten för . Vi krävde då en närmareanalys av hur rekryteringen av nya lärare skall gå till. I beslut ombudgeten för har det gjorts en tydlig satsning på forskarutbildningen,som motiveras inte minst av behovet av lärare inom högskolan. Jag vill ocksåstryka under vikten av kompetensutveckling för högskolans lärare och ser medintresse fram emot en redovisning av högskolornas insatser på det området.När det gäller uppdragsutbildning vill jag påminna om att i enmotion i anslutning till proposition 1996/97:141 påpekade riskerna för attlärares engagemang i sådan (liksom i högskoleutbildning i privat regi) kanurholka kvaliteten i den reguljära utbildningen, om nämligen institutionernasintresse av intäkter från uppdragsutbildning frestar dem att använda sina bästalärarkrafter i den i stället för i den utbildning som institutionen har statensuppdrag att bedriva.Vänsterpartiet reserverade sig, tillsammans med fyra andra partier, iutskottets budgetbetänkande 1997/98:UbU1, för en ökad användning av IT i denhögre utbildningen och för att möjligheterna att skapa ett virtuelltuniversitet skulle övervägas. I vårt budgetalternativ hade vi också pengar tillett distansutbildningsprojekt - öppet universitet - med lokal förankring ochkommunikation via IT ().När det gäller statens ansvar för grundforskningen vill jag påminna om attVänsterpartiet i sin motion med anledning av forskningspolitiskaproposition markerade vikten av balans mellan universitetens olika uppgifter.Universitetens samarbete med näringslivet är utvecklande för båda parter, menvi ser en risk att grundforskningen hamnar i skymundan och att den tillämpadeforskningen blir alltför dominerande.4. Lärarförsörjningen i högskolan (mom. 13)() anför:Jag vill påminna om att budgetalternativ för år 1998innefattade mer till anställningar som doktorand än vadregeringen föreslagit. Det var ett uttryck för den vikt som vi fäster vid attfler doktorer skall examineras, bl.a. för att trygga lärarförsörjningen ihögskolan. Sedan en majoritet i utskottet, bestående av ,, och , enats om en omfördelning inom ramenför fakultetsanslagen för att öka utrymmet för studiefinansiering iforskarutbildningen avstod jag från reservation i budgetbetänkandet1997/98:UbU1.5. IT i den högre utbildningen (mom. 19)() anför:Folkpartiet har i en reservation i budgetbetänkandet 1997/98:UbU1 tillsammansmed fyra andra partier framfört att möjligheterna att skapa virtuellhögskoleutbildning - gärna som ett svenskt öppet universitet, ettdistansuniversitet - bör övervägas. Detta är fortfarande min uppfattning. Jaghar dock i det nu aktuella sammanhanget avstått från reservation.6. Djurförsök (mom. 24)() och () anför:Eftersom utredning om begränsning av försöksdjursanvändningen pågår, har viavstått från att reservera oss till förmån för motionsyrkandet om djurförsök.Vi vill dock markera vår bestämda uppfattning att högskolorna måste ta ansvarför att anvisa alternativ till djurförsök, och att ingen skall tvingas attutföra djurförsök mot sin vilja. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................6Övergripande frågor 7Resurstilldelning för grundutbildningen 11Lärare 13Studieorganisation 14Tillträde till högskoleutbildning 19Övriga studentfrågor 23Forskning 25Hemställan 27Reservationer........................................311. Reformstrategi för utbildnings- och forskningspolitiken, m.m. (mom.1, 2, 3, 8, 9, 10, 19, 26, 30, 36 och 38) (m)312. Den centrala styrningen av högskolan, m.m. (mom. 4, 5, 6, 8, 22, 23och 32) (kd) 343. Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället, m.m. (mom. 8,12, 14, 29 och 42) (mp)364. Kurser på C- och D-nivå, m.m. (mom. 11, 32 och 33) (v) 385. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m. (mom. 13, 17 och 31) (fp) 386. S.k. postexaminakurser, m.m. (mom. 16, 20 och 23) (c) 397. Handikappanpassning av högskola och universitet(mom. 35) (fp, kd) 408. Statens ansvar för grundforskningen (mom. 37) (m, fp) 41Särskilda yttranden..................................411. Den högre utbildningens ledning och organisation, m.m. (mom. 5 och15) (m) 412. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m. (mom. 13, 19, 26, 29, 31, 39 och40) (c) 423. Lärarförsörjningen i högskolan, m.m.(mom. 13, 17, 19 och 37) (v) 434. Lärarförsörjningen i högskolan (mom. 13) (kd) 445. IT i den högre utbildningen (mom. 19) (fp) 446. Djurförsök (mom. 24) (mp, kd) 44