bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Enligt detregeringsförslag som föreligger skall det bli en särskild utredning omfastighetsskatten som speciellt skall ta hänsyn till neutralitetsaspekterna.Men osäkerheten om vad utredningen kan komma att leda till får vi leva med iåtminstone . har vi inte några klara besked omfasta spelregler, vill jag hävda.Herr ordförande! Detta skulle egentligen kräva ytterligare utvikning. Jagskulle i så fall gärna vilja återkomma till utskottet med t.ex. en skrivelsemed våra åsikter i frågan.Ordföranden: Det får bli under nästa mandatperiod i så fall. Tiden medger intesärskilt mycket annat.Pär : Som jag nämnde tidigare tycker jag inte att de detaljeradeförslagen som finns i propositionen ger de fasta spelreglerna. Detta är imycket avhängigt bl.a. den utredning om fastighetsskatten som skall komma tillstånd. Vi tror att man måste klara ut den grundläggande neutraliteten inomramen för skattesystemet om det skall bli fasta spelregler. För att angelägnaåtgärder och investeringar under olika perioder över huvud taget skall komma igång får man därutöver arbeta med investeringsbidrag. Men det förutsätter attskattesystemet i botten verkar någorlunda neutralt mellan de olikaupplåtelseformerna.Jag tror också att det är viktigt att man löser de omställningsproblem tillden nya situationen som framför allt finns inom de allmännyttiga företagen.Först och främst privata fastighetsägare, men även bostadsrättsföreningar, hargenom konkurser fått en rekonstruktion, vilket de kommunala bostadsföretageninte har fått. Jag tror att detta också är en viktig ingrediens i en fortsattlångsiktigt hållbar utveckling.Ylva : Inom själva bostadspolitiken tycker jag att det har framkommitbra synpunkter här. Rent allmänt skulle jag naturligtvis vilja ta upp frågan omarbetslösheten. Det finns ju andra frågor än de bostadspolitiska som kanskeberör hushållen i än högre grad och som kanske löser problemen. Det är viktigtatt man fortsätter föra en sådan ekonomisk politik att man kan behålla lågaräntor och låg inflation. Detta är oerhört viktigt för hushållen för att deskall kunna planera för framtiden.Jag skulle också vilja poängtera möjligheten för de vanliga hushållen att hamarginaler i ekonomin. Det har de inte . Det finns ingen möjlighet tillsparande till boende, och ingen möjlighet till sparande till de underhålls- ochrenoveringsbehov som fastigheter och bostadsrätter har.Bengt : Jag tycker att det finns en viss förvirring om vad fastaspelregler kan avse för någonting. Jag menar att de i huvudsak gällerproduktionen. De fasta spelreglerna gäller räntebidrag och ifall det skall bliinvesteringsbidrag av dem, de gäller naturligtvis fastighetsskatten och hur denskall utformas och de gäller neutralitetsfrågor. Man kan naturligtvis kräva ochbegära fasta spelregler på de här områdena - det är fullt rimligt.När det gäller hyressättning, som har mer med prissättning att göra, är detväldigt svårt att kräva några fasta spelregler. Det är ju parterna själva sombestämmer detta. Den modellen är ganska robust och oomtvistad.Det kan också påpekas att när man tittar på allmännyttans prisledande roll serman att det egentligen bara är i och i några andra områdensom allmännyttans prisdämpande roll är effektiv. Tittar man ute i landet, påsvaga orter, ser man att den privata sektorn ligger kanske under detallmännyttiga bostadsföretagets hyressättning. Där är alltså inte regelverketrestriktivt eller reglerande.Ett annat område, där jag menar att man absolut inte skall ha fastaspelregler, är alla effekter av subventionsavveckling som vi nu ser. att man skall stödja svaga hushåll, unga hushåll, äldre hushåll ochområden och företag som av olika skäl har råkat i temporära svårigheter. Därkan man naturligtvis inte kräva fasta spelregler. Det är självfallet politikensuppgift att på kort sikt lösa de problem som har uppstått.Jag tycker alltså att man skall vara på det klara med att fasta spelreglerframför allt gäller produktionsförutsättningarna, och knappast det som har attgöra med hushållen och deras efterfrågan.Anders : Jag ber att få instämma i det sista som säger.Det är lätt att man använder begreppet fasta spelregler på ett sätt så att mankanske förvirrar begreppen för sig själv. När vi successivt övergår till enalltmer marknadsstyrd bostadspolitik bestäms mer och mer av spelreglerna avmarknaden och mindre och mindre av politikerna. Detta gäller särskilt iförhållande till hur det var när man i detta hus bestämde väldigt mycket om vardet skulle byggas, för vem det skulle byggas, hur mycket det skulle byggas ochvad det skulle kosta.De spelregler som vi nu talar om handlar väsentligt mer än tidigare om deskattevillkor som gäller och som för producenter, investerare och konsumenterfår en väldigt stor betydelse när vi mer och mer går över mot en marknad. Då ärdet långsiktiga, fasta skatteregler som blir avgörande för hela branschen. Enförhoppning från de boende och från alla som är verksamma i branschen är attpolitikerna skall ha förmåga att undvika att ständigt gå in och ändra i dessaregler på ett sätt som förändrar förutsättningarna.Inga Berggren (): Jag har en liten specifik kommentar till . Ettav hans tidigare inlägg gällde utredningen av fastighetsskatten. Han sade dåatt det var bra med en utredning, men att en generell sänkning avfastighetsskatten inte var någonting som hyresgästerna eftertraktade. Jagundrar om övriga här verkligen tycker att det inte skulle vara bra med engenerell sänkning av fastighetsskatten på kort sikt. Jag vill bara att dunyanserar litet grand vad du menar med att en generell sänkning inte skullevara det som du eftertraktar nu.Pär : Vad övriga tycker får de svara på, men vi tycker att med hänsyntill att fastighetsskatten är ett slags dubbelbeskattning på hyressidan - ochdet är många som tycks vara överens om det - skulle en generell sänkning i dagfå negativa fördelningseffekter. Detta skulle också gälla egnahemssidan, menarvi, eftersom sänkningen av skatten skulle bli störst i de områden där folk ioch för sig har betalat mest för sitt boende, men där marknadspriserna är höga.Det blir alltså en omvänd regionalpolitisk insats, kan man säga. Den tycker jaginte är motiverad . Det viktiga är att stoppa infasningen avfastighetsskatten i väntan på en utredning, och inte så att säga smeta utpengarna på alla grupper av hyresgäster och boende, med den fördelningseffektdet får. På kort sikt bör man hushålla med pengarna och rikta in det hela på demest angelägna sänkningsbehoven. Sedan får utredningen, hoppas jag, skapaneutrala villkor.Ordföranden: Det var klara besked. Jag har några talare på listan, och det ärmöjligt att det blir fler. Vi skall använda tiden väl, och jag fortsätter attvädja till er om korta frågor. Ville gå in i just denna fråga,eller ville du bara påpeka att du står på listan? Det är din tur, så varsågod!Lars (): Vilken tur! När man lyssnar på inledningarna och denfortsatta diskussionen här kan man bli litet uppgiven. Å ena sidan efterlysesfasta spelregler från alla, å andra sidan har vi de besked som ges ipropositionen om fasta spelregler, t.ex. det som m.fl. var inne påom långsiktigt besked om räntebidragen. Den typen av besked tror vi inte på,säger man. Många av er, , m.fl., efterlyser sänktafastighetsskatter i stället. Då måste man ställa en fråga. Den kan låtaretorisk, men jag tycker inte att den är det. Finns det någonting som talar föratt beslut om sänkta skatter har längre hållbarhet än andra politiska beslut?Ordföranden: kan vända på det, och säga höjda skatter också.Bengt : Det var en bra fråga, tycker jag. En bärande grundprincip ibostadspolitiken alltsedan 1974 har varit neutraliteten mellanboendeupplåtelseformer i den del som statsmakten påverkar villkoren. Som jagsade tidigare får andra delar i det som påverkar kostnaderna större betydelse itakt med att subventionsinslagen minskar. Det som blir så uppenbart är attbristen i neutralitet åtminstone åstadkoms av att vi har enenhetlig fastighetsskatt, oavsett upplåtelseformer, i kombination medavdragsrätt i skattesystemet respektive de subventioner som finns kvar. Det ärdetta som, i den mån man vill hålla fast vid neutraliteten ochneutralitetsmålet, blir det stora problemet under de närmaste åren.Lars (): Det var ett ganska långt svar på en fråga som jag troddeatt det gick att svara ja eller nej på, men jag tolkar det som ett nej. Bengtfår rätta mig om jag har fel.Ordföranden: han rätt?Bengt : Ja.Ordföranden: Det är bra. Sådana svar gillar jag.Gun-Britt : Jag vill bara kort påminna om att det finns en fråga sominte har kommit upp . Den handlar om fastighetstaxeringen. Vi kan sitta ochdiskutera generella skattesänkningar, men en väsentlig sak är attkrisårgångarna är dubbelt så högt taxerade som andra årgångar. Det är ett av destörsta problemen som vi måste råda bot på.Rigmor (): Vi skulle bl.a. få belyst förutsättningarna förbostadsproduktion och var det kommer att byggas. Byggentreprenörerna sade skulle bygga där människor vill bo. Det innebär att man bör bygga överallti enligt min uppfattning, eftersom jag tycker att det borde finnas envalfrihet i boendet. Jag skulle vilja fråga representantKlas-Göran om det är stabila spelregler även för att bygga ute på renlandsbygd.Jag vill också fråga från om hanhåller med när det gäller fastighetsskatten.Dessutom vill jag fråga om hon har några jämförelser mellanfamiljer som bor på landet, i mindre tätorter och i ren storstad. Jag tyckteatt bilen var väldigt markerad i alla de här tre exemplen. Det fanns ingetexempel där människor kanske kan välja bort bilen, och åka kollektivt. Jagskulle vilja få litet mer verifierat hur detta slår.Ordföranden: Du är välkommen ut till förorter och titta påbillösheten.Klas-Göran : I regeringsförklaringen sades att hela skall leva.Men den här konstruktionen har inte något särskilt landsbygdsperspektiv. Dethandlar om att bevara befintligt bostadskapital, att bevara stora kulturvärdenoch framför allt att bevara underlag för service. När det gäller servicen kanalla bosättningar vara möjliga att uppnå, när de ligger väldigt glest. Men ettbasservicenät som innefattar alla verksamheter där staten har ett inflytandetycker vi skulle utformas så att man har en god service var man än bor.Vi skulle också hemskt gärna vilja att investeringsbidraget för hållbarutveckling inte reserveras enbart för sammanhållen bebyggelse. Det finns godamöjligheter att uppnå hållbara boendeformer även på litet mer spriddbebyggelse. Jag tror att man kan mjuka upp formuleringen från ?sammanhållenbebyggelse? till en litet mer gles bebyggelse, men kanske ändå med en litenform av grupperingar. Den borde stå i samklang med behovet av entillfredsställande service.Ordföranden: Om vi tar frågorna var och en för sig blir det litet lättare attföra en diskussion. Har någon följdkommentar till just detta?Rigmor (): Tyvärr hörde jag dåligt i början, men jag hoppas att detfinns nedskrivet så att jag kan följa upp det sen.Ordföranden: Då går vi vidare till , som skulle tala om vad hantyckte och tänkte om fastighetsskatten.Nils Schirren: En av de stora bristerna i propositionen är naturligtvis att denfullständigt tiger rörande den viktiga frågan om fastighetsskatten. Våruppfattning är att det generellt krävs en kraftig sänkning av fastighetsskattenför alla upplåtelseformer. Med den synpunkten är man inne på frågan omneutraliteten, som har berörts av flera talare här. Ett påstående om atthyresrätterna ur neutralitetssynvinkel är oförmånligt behandlade i nuvarandelagstiftning har upprepats ganska . Jag vill hävda att så inte ärfallet. Frågan är betydligt mer komplicerad än vad som påstås i debatten ochvad som har framförts litet kort och slarvigt i förarbetena till propositionen.För att få en ordentlig neutralitet mellan upplåtelseformerna krävs detnämligen att man tittar på fastighetsskatteprocenten som sådan och på basen förskatteuttaget. Basen för beräkning av fastighetsskatten är helt annorlunda förhyreshus än för småhus. Detta får till effekt att småhusägarna betalar istorleksordningen i fastighetsskatt, medan hyreshusoch bostadsrättshus tillsammans inlevererar ett betydligt mindre belopp, istorleksordningen 5-6 miljarder kronor.Det talas också om dubbelbeskattning av hyreshus. Låt mig bara påminna om attdet finns en dubbelbeskattning av småhus. Väldigt många småhusägare, framförallt i storstädernas dyrområden, betalar ju både fastighetsskatt ochförmögenhetsskatt. Även vi välkomnar alltså att den nya utredningen tittar påneutralitetsfrågan, men vi menar att svaret mycket väl kan bli att det ärsmåhusen som bör få lägre skatt för att neutraliteten skall upprätthållas.Ylva : Vi kan titta på en jämförelse vi har gjort norrut. Den är i ochför sig , och barnbidraget är högre . (Bild 24)Man kan se att om husen har samma kvalitet, storlek och innehåll kostar denaturligtvis väldigt olika i olika delar av landet. Detta får ganska stortutslag i bostadskostnaden. De utvalda kommunerna är i och för sig drastiskaexempel - och , som har väldigt höga huspriser. De har också stigitännu mer sedan 1997.Men det är ändå beklagligt att man med en inkomst som inte behöver skiljaöver landet - det kan hända att det finns vissa yrken där man kan ha bättreinkomster i än i andra områden, men det finns också mångayrkesgrupper som har samma lön var de än bor i - dels får betala enmycket större summa pengar i kontantinsats och för lån till ett boende därsmåhuspriserna är höga, dels får en mycket högre fastighetsskatt. Detta ärganska slående, och det hjälper inte precis med låga kommunalskatter. Det varnågra exempel.Rigmor (): Jag fick inget svar på om du har undersökt ren glesbygd.Koppla bort detta, och ta in litet mer olika saker. Olika familjer har ju olikabehov. Ta en precis likadan familj och placera den i glesbygd kontra tätort ochstorstad.Ylva : I och för sig kan man ju säga att prisnivån på hus i ungefär densamma som i glesbygd. Med ett lågt pris på ett hus är det klartatt det är mycket lättare att klara boendekostnaden. Både lånekostnader ochskatter sjunker ju.Ordföranden: Då går vi vidare. Vi skall försöka klara att såväl Per ,som jag själv får möjlighet att ställa frågor under detta avsnitt.Per (): Herr ordförande! Ju längre ned man kommer på listan, destotommare blir det på ens egen frågelista.Vi har gått runt frågan om fastighetsskatten som man går runt het gröt. Såvar det också i den bostadspolitiska utredningen, där vi inte fick ta uppfrågan. Den kom inte med i bostadspropositionen, och den är nu inlagd i en nyutredning. Fastighetsskatten är kanske den viktigaste frågan vi har att hanteranär det gäller boendet just . Utredningen skall ju bara handla om neutralitetoch strukturer, och inte ligga på någon annan nivå. Det tycker jag är oerhörtbeklagligt. Jag skulle gärna vilja ha sett en växling där man växlar utfastighetsskatten mot andra saker, nämligen energiskatt, avgifter förmiljöbelastning, infrastruktur osv. Men eftersom frågan är förlagd till enutredning kan vi kanske inte diskutera den. Jag hade velat ha en kommentar från...Ordföranden: skall ställa frågor.Per (): Det skall jag göra . Jag vet inte till vem från regeringensdepartement jag skall vända mig, men jag vill ha reda på om man kan tänka sigen utväxlingsmodell av den nuvarande fastighetsskattemodellen.Frågan om delaktighet och hyresgästinflytande, dvs. självförvaltning, hade viuppe . Jag skulle vilja veta hur långt man kan gå där. Jagvill höra med hur långt den kan tänka sig att gå. gå upp till ett halvt basbelopp skattefritt?Jag vill höra med byggentreprenörerna hur billigt man kan bygga , med dekunskaper och de insikter man har när det gäller byggmaterial osv.Till sist undrar jag om vakansgraden. Det finns ju 60 000 lägenheter som detinte bor någon i. Hur skall vi hantera dem ? Väntar vi på att folkskall flytta in, eller skall vi helt enkelt flytta eller riva husen? Jag vet inte vem jag skall fråga.Ordföranden: kanske kan fundera ut vem som vill svara. Låt oss börja med attse om kan säga något om vad man vill göra medfastighetsskatten. Varsågod!Per : Jag kommer från skatteavdelningen. I direktivet finns detingenting om skatteväxling mellan fastighetsskatt och miljöskatt.Ordföranden: du några kommentarer till det?Per (): Jag har en ganska enkel kommentar: Det är väldigt synd. Man harmissat poängen helt och hållet här, tycker jag.Ordföranden: Du får ställa frågan i kammaren. Då går vi vidare med nästa fråga,som gäller självförvaltning.Pär : Vad avser själva beloppet har vi gjort en bedömning tillsammansmed . Vi skrev till regeringen om att ett halvtbasbelopp kunde vara lämpligt. Vi tycker att hyresgästerna skall ha storamöjligheter att både gemensamt och enskilt förvalta i egen regi när det gällerden egna lägenheten. Det är positivt om det utvecklas former och spelregler somger hyresgästerna stora möjligheter att påverka.När jag ändå har ordet vill jag flika in något om fastighetsskatten. Bildernaav boendekostnaderna i egnahem och fastighetsskatten visar att det hela är enfunktion av marknadspriserna på småhus i olika regioner. Med nödvändighet blirdet högre priser i tillväxtorter och storstäder, om man inte skall reglerapriserna. Det innebär också att t.ex. nytillkommande barnfamiljer inte är ettdugg hjälpta av en sänkt fastighetsskatt. Den påverkar ju bara priserna uppåt.Det sker en ständig anpassning med sänkta räntor och sänkta skatter och högrepriser på småhusen i tillväxtorterna. Sänkt fastighetsskatt är alltså ingenlösning för nytillkommande barnfamiljer.Ordföranden: Om det inte finns någon kommentar till detta går vi vidare tillfrågan om ifall det går att bygga billigare. Har entreprenörerna, t.ex.Skanska, något att säga?Hans-Eric : Jag skall göra ett försök att svara på din fråga.Totalkostnaden för ett byggprojekt består både av byggproduktionskostnader ochav andra kostnader. Om vi bortser från momsen, som är proportionell, finns detkostnader för råmark och exploatering. Vi har också kostnader för anslutningar,administration osv.Investeringskostnaden för ett byggprojekt - och det är nog den som du frågarom - är relaterad till totalkostnaden. Men den är också relaterad till denutnyttjade ytan. När vi bygger är vår byggkostnad, dvs. byggproduktionskostnad,relaterad till den producerade ytan. Det finns alltså en väsentlig skillnad ihur stor del av den producerade ytan som utnyttjas, dvs. som är uthyrningsbar.Spillprocentsatsen varierar från i de bästa projekten - i princip ettradhus där du går rakt in i lägenheten, i hyresytan, utifrån - till ungefär35-40 % i en storstad. Undan för undan tillkommer nämligen ytor för trapphus,källare och gemensamma utrymmen. Inne i den riktigt täta staden går det t.o.m.så långt att inte ens bottenvåningen är användbar för hyreslägenheter. Dennautnyttjandeprocent gör att det med automatik blir dyrare i storstad vad avserden kostnad du frågade efter.När du frågar efter det billigaste som vi kan producera är svaret: Det är ide absolut mest gynnsamma förhållandena, när avgifter för råmark och annat ärlåga, eller kanske t.o.m. subventionerade, och byggkostnaden avser en yta somtill går att hyra ut. Skillnaden i byggproduktionskostnad mellan debilligaste projekten, som vi säger ligger något , och dedyraste projekten, som ligger , är alltså väldigt mycketmindre än vad dessa siffror de facto kan verka tyda på.Per (): Det vi är ute efter är att söka ett billigare boende, framförallt kanske för ungdomarna, som vi har försökt tala oss varma för. Men jagmenar att detta också skall gälla människor som vill lägga mindre pengar påboendet och mer på andra saker i livet. Jag är intresserad av att veta om niinte tror att investeringskostnaden skulle kunna förändras genom att manförändrar synen på hur byggnaderna och själva boendet skall se ut. Jag tänkerdå på trapphus, på att lägga ned höghus på marken osv.Hans-Eric : Det pågår sådant utvecklingsarbete hos de flestabyggföretag. Men vi skall också ha klart för oss att i kombination med att mansöker nya former har vi fortfarande mer regler för det som skall produceras änvi anar, åtminstone i den praktiska tillämpningen av exempelvis plan- ochbygglagen.Ordföranden: nöjd med svaret?Per (): Nej, jag undrade också över vakansgraden.Bengt-Owe : Ett kort och rakt svar är att det är litet olika.Bengt : Vi har vakansgrader som är något högre än de vi hade underen period . Men den väsentliga skillnaden är att merpartenav den vakans vi har är strukturellt betingad till skillnad mot vad denvar i början av 80-talet.Nu kan man i och för sig hävda att en del av dagens vakanser också har attgöra med kostnadsutvecklingen. Det är framför allt de vakanser som finns i detsenast byggda beståndet där det naturligtvis med hjälp av rabatter och annatgår att få lägenheterna uthyrda. Men jag vill påstå att merparten av de 60 000tomma lägenheterna i hyresbeståndet är strukturellt betingad, dvs. att det ärvakanser som för evigt kommer att bestå i den mån man inte river husen.Erling (): Jag vill vända mig till och till företrädareför byggföretag, t.ex. trähusfabrikanterna. Vi har den entydiga bilden avstigande boendekostnader i landet. Boendet får bära mer av sina egna kostnadernär subventionerna har minskat. Det ställs krav på högre egeninsats. Inga nyastatliga subventioner är i sikte oavsett regering.Min uppfattning är att vi har ett stort behov av ett fungerande bosparsystemi landet. Jag vill vända mig till . I sitt första inlägg sade honatt det inte finns plats för bosparande. återkom hon och sade att detfinns ett behov av mer bosparande. Delar inte uppfattningenatt det finns behov av ett ökat bosparande, kanske i form av ett fungerandebosparsystem? I den kalkyl som tidigare gjorde hade hon med enpost på i pensionssparande. Det finns riksdagsförslag på att man skallkunna bygga ut pensionssparandet till att också vara ett bosparande där manexempelvis skall kunna låna av sina hopsparade pensionspengar till en egeninsats. Det går ganska lätt att bygga om det privata pensionssparandet.Jag skulle vilja att och företrädare för byggföretagenkommenterar detta.Ylva : Jag tycker naturligtvis att det är ett väldigt viktigt behovatt spara till. Det är väldigt viktigt för den egna ekonomin att ha enkontantinsats när man köper ett eget boende. Det är oerhört viktigt, speciellti dag när priserna trissas upp, att ha en marginal i fråga om skillnaden mellanpris och lån.Att kunna utnyttja det låsta pensionssparandet kan i och för sig vara enmöjlighet. Jag tycker att förslaget såg litet komplicerat ut, och jag har svårtatt se konsekvenserna av att man använder ett avdragsgillt sparande i denvanliga ekonomin för att sedan återgå. Jag hade litet svårt att greppa detta.Jag skulle vilja se litet mer av detta.Det finns ju bosparande i bankerna, i alla fall hos oss. Vi talarmycket om att det finns ett behov av det. Men jag tycker inte att man skallbehöva göra så mycket. Jag tycker att det är rimligt, som det står ipropositionen, att använda de system som finns i dag.Carl Sundvik: Jag tycker att den tanke som väcks, att använda bosparandet förde kontantinsatser som behövs för bostäder, är intressant. Men jag tycker inteatt man behöver komplicera det så mycket som att man skall låna på sittpensionssparande. Man skulle kanske kunna tänka sig att utreda möjligheten attflytta pensionssparande in i bostaden, så att man hade bostaden ochkontantinsatsen i bostaden som en del av sitt pensionssparande, att man så attsäga inte behövde skatta av pensionssparandet när man flyttar in det i bostadenutan att man behåller pensionssparandet i bostaden och att man först när mansäljer bostaden flyttar över det till ett normalt pensionssparande igen. Det ären intressant tanke som man skulle kunna jobba vidare med. Det finns inte någrafärdiga förslag, men tanken är inte alls tokig.Erling (): Jag trycker på att behovet av ett fungerande bosparsystem ärviktigt. Vi har det lägsta byggandet i landet , och allahär vet vad det innebär både för boendet och för de byggande företagen. Det ärinte komplicerat att göra en liten förändring i det nuvarandepensionssparsystemet.