bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — I likhet med regeringen anserutskottet inte att det föreligger något särskilt skäl att lagstifta i frågan.När det gäller materialbolagens rättsliga ställning delar utskottet regeringensbedömning att det inte finns övertygande skäl för att låta dessa bolag få ettjuridiskt ansvar vid sidan av producenterna. Producenterna är ansvariga för attinsamlingen och avfallshanteringen sköts. Producenterna har också ansvar föratt de av dem inrättade materialbolagen fungerar tillfredsställande.Producenterna kan således inte befria sig från sina skyldigheter genom att föraöver ansvaret på särskilda materialbolag. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo33 (kd) yrkandena 16, 17 och 18.16 kap. Tillståndsfrågor och talerättPropositionenBalkens fjärde avdelning om prövningen inleds med ett kapitel med allmännaregler för tillstånd, godkännande och dispens enligt balken.Reglerna innebär bl.a. att tillstånd, godkännande och dispens i ökadutsträckning skall kunna meddelas för begränsad tid. Om det finns risk för attgrundvattnet förorenas av vissa ämnen skall tidsperioden i enlighet med EU:skrav bestämmas till högst . Även i andra fall kan det vara lämpligt atttiden begränsas för verksamheter med kraftig miljöpåverkan, till exempelvis tioår, eftersom det då blir en obligatorisk omprövning i samband med ansökan omnytt tillstånd.Tillståndsmyndigheten bestämmer tiden i tillståndsbeslutet. Regeringen fårmeddela föreskrifter om det skall gälla någon tidsbegränsning för olika typerav tillstånd.Tillstånd, godkännande eller dispens kan efter prövning vägras den somtidigare har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter, om inte särskildaomständigheter föranleder annat.Tillstånd, godkännande eller dispens får inte meddelas för nya verksamhetersom medverkar till att en miljökvalitetsnorm överträds.Ideella föreningar, som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvaratanaturskydds- eller miljöskyddsintressen ges rätt att överklaga domar och beslutom tillstånd, godkännande och dispens enligt som inte rörförsvaret. För att få överklaga skall organisationen ha varit verksam i Sverigei och ha minst 2 000 medlemmar.MotionernaTillståndsfrågorI två motioner behandlas frågan om utformningen av villkor vidtillståndsgivning för miljöfarlig verksamhet. Enligt motion Jo32 (m) harKoncessionsnämnden beviljat flera tillstånd där, utöverutsläppsvillkor, även tillåten produktionsmängd reglerats trots att sådana kravinte är nödvändiga för att begränsa verksamhetens miljöpåverkan. Det har,enligt motionärerna, bl.a. uppmärksammats att järnverk tvingats avståfrån att producera högefterfrågat rostfritt stål på grund av liknandekoncessionskrav, som företaget tilläts att producera en större mängdicke-rostfritt stål, vilket dock inte efterfrågades av marknaden. Oberoende avproduktionsalternativen skulle företaget uppfylla utsläppsvillkoren. Enligtmotionens yrkande 26 bör ge regeringen till känna attproduktionsmängden inte bör regleras vid tillståndsgivning om det inte finnssärskilda miljömässiga skäl för detta. Även i motion Jo38 (m) anförs att vidtillståndsprövning bör villkoren koncentreras till att reglera utsläppen avskadliga ämnen och inte mängden tillverkad vara. Enligt motionären, som bl.a.anger samma järnverk som exempel, leder det förhållandet att man inte kanutnyttja tillgänglig produktionskapacitet samt långa handläggningstiderbeträffande tillståndsansökningar till att man inte snabbt kan utnyttjakonjunkturuppgångar och därmed förlorade marknadsandelar. I motionen yrkas attriksdagen beslutar att reglerna för prövning av miljöpåverkande verksamhetändras i enlighet med vad som anförts i motionen.I motion Jo32 (m) anförs att Moderata samlingspartiet företräderuppfattningen att tidsmässigt obegränsade tillstånd inte bör ges. Den snabbatekniska utvecklingen inom miljöområdet gör att tillstånd med fördel böromprövas . bör skapas förutsebara regler med så godrättssäkerhet som möjligt. Eftersom avskrivningstiden för stora anläggningarofta uppgår till bör de krav på förutsebarhet som detta ställerföranleda motsvarande giltighetstid för tillstånd. I yrkande 35 hemställsdärför att regeringen ges till känna vad i motionen anförts om attgiltighetstiden för tillstånd skall anpassas till verksamhetens ekonomiskaförutsättningar, med särskild hänsyn till avskrivningstiden för investeringarsom är kopplade till tillståndsprövningen. Enligt motion Jo37 (fp) måstetillstånd för pågående verksamheter kunna omprövas i större utsträckning ochbör i princip alltid begränsas till i taget. är det dockenligt motionärerna inte rimligt att, som regeringen föreslår, utan ersättningkunna återta redan givna tillstånd innan tiden gått ut. För att ökaförutsebarheten bör enligt motionen tillståndstiden begränsas till och sedan bör omprövning göras då tillståndstiden har gått ut (yrkande10).Enligt motion Jo33 (kd) yrkande 21 bör det framgå av den regel i balken somföreskriver att tidigare misskötsel kan leda till avslag på entillståndsansökan, att den skall gälla i de fall då den åtgärd för vilkentillstånd söks ligger inom samma huvudsakliga verksamhetsområde.TalerättEnligt motion Jo32 (m) är förslaget att ge miljöorganisationer talerättpoänglöst från miljösynpunkt och bär dessutom drag av korporativism. De berördamiljöorganisationerna har möjlighet att föra talan i miljömål genomatt vara ombud för en berörd part. Det är enligt motionen häpnadsväckande attMiljöcentrum inte omfattas av talerätten eftersom det är den enda organisationsom drivit processer på miljöområdet i större omfattning. I yrkande 36hemställs att avslår förslaget att ge miljöorganisationer talerätt.Enligt motionen bör strävan i stället vara att stärka den rättsliga ställningenför den enskilde individen som berörs av miljöpåverkande verksamhet. Imotionens yrkande 37 hemställs att hos regeringen begär en utredningom förändringar i, som det får förstås, rättsskyddsförsäkringen så atträttsskyddsmomentet i samband med miljömål höjs kraftigt jämfört med dagensnivå på ca . Även i motion Jo30 (m) yrkande 2 hemställs att förslagetatt ge miljöorganisationer talerätt avslås. Det anförs att det är orimligt attMiljöcentrum förvägras talerätt. Enligt motion Jo33 (kd) är det ett gammaltkristdemokratiskt krav att miljöorganisationer skall ges rätt att överklaga.Motionärerna är dock kritiska till de begränsningar i förslaget som innebär atti princip alla föreningar utom exkluderas. Enligtmotionen bör kraven omarbetas så att föreningar som exempelvis StiftelsenMiljöcentrum och WWF får talerätt (yrkande 22).I motion Jo34 (c) yrkande 24 hemställs att hos regeringen begärförslag till utvidgning av miljöorganisationernas talerätt. I motionen anförsatt regeringen har en för snäv syn på den moderna miljörörelsen. Regeringenskriterier för vilka som skall få talerätt innebär att seriösamiljöorganisationer, som t.ex. lokala Agenda 21-grupper, Världsnaturfonden, DetNaturliga Steget, och Miljöcentrum, inte ges den möjligheten. Enligtmotionärerna innebär restriktionerna i praktiken att talerätten förmiljöorganisationerna begränsas till att gälla Naturskyddsföreningen.Enligt motion Jo37 (fp) välkomnar att miljöorganisationer fårtalerätt. Motionärerna är dock skeptiska till att enbart medlemskriteriet skallstyra talerätten. Man bör enligt motionen söka ett begrepp som vidgarmöjligheterna att få talerätt för andra organisationer, som t.ex. stiftelsenMiljöcentrum och intresseorganisationer inom fiskeområdet (yrkande 3). Även imotion Jo35 (fp) yrkande 3 hemställs att yrkesfiskarnas intresseorganisationerskall ges talerätt enligt . I motionen anförs att yrkesfisket iregel inte har någon fastighetsanknytning så att de intar ställning som sak-ägare i miljöskyddsärenden.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet har i denna del yttat sig i frågan om miljöorganisationerstalerätt (yttrandet 1997/98:JuU4y bifogas). Utskottet anser att en principiellrätt till överklagande bör införas i överensstämmelse med regeringens förslag.När det gäller frågan vilka miljöorganisationer som bör tillerkännas sådanrätt, anser utskottet att regeringens förslag är väl avvägt. Det kan, enligtjustitieutskottet, visserligen beklagas att förslaget utesluter många i dagverksamma miljöorganisationer. Emellertid måste det beaktas attmiljöorganisationer, redan enligt gällande rätt, kan tillföra utredning imiljörelaterade mål och ärenden, även om de inte har ställning av part. De kanockså framföra synpunkter genom att uppträda som ombud för parter eller andrasakägare. Vidare anförs i yttrandet att rätten att överklaga bör, somregeringen funnit, förutsätta att organisationen genom sina medlemmar harförankring hos allmänheten. avstyrker motionerna Jo30 yrkande2, Jo32 yrkande 36, Jo33 yrkande 22, Jo34 yrkande 24, Jo35 yrkande 3 och Jo37yrkande 3.Justitieutskottet anför vidare att av propositionen får anses framgå attmiljöorganisationernas rätt att överklaga vissa avgöranden enligt miljöbalkenär oberoende av om någon part eller sakägare fullföljt talan. Beträffandefrågan hur tiden för överklagande skall beräknas för miljöorganisationeranfördes i lagrådsremissen att när ett avgörande vunnit laga kraft motsakägarna, skall det också anses ha vunnit laga kraft mot miljöorganisationernautan särskild delgivning. Lagrådet fann denna ståndpunkt vara den naturligaste,men för att undvika oklarheter föreslog Lagrådet att en bestämmelse om dettaskulle tas in i balken. Regeringen följde förslaget och tog in den föreslagnabestämmelsen som ett tredje stycke i 16 kap. 13 §. Enligt justitieutskottet äravfattningen av bestämmelsen inte helt lyckad. Eftersom bestämmelsen stadgaratt miljöorganisationernas överklagande inte prövas om det ifrågavarandeavgörandet vunnit laga kraft mot sakägarna, kan den ge anledning till visstvekan i frågan huruvida miljöorganisationernas klagorätt är oberoende av omnågon sakägare överklagat. Möjligen kan bestämmelsen, enligt justitieutskottet,också föranleda slutsatsen att miljöorganisationen inte behöver överklaga inomden tid som gäller för sakägarna utan att möjligheten står öppen även om skälettill att avgörandet inte vunnit laga kraft är att det överklagats av någonsakägare. föreslår att bestämmelsen får följande utformning:?En miljöorganisation som vill överklaga en dom eller ett beslut som avses iförsta stycket skall göra det innan tiden för överklagande gått ut för dem somvarit parter eller annars såsom sakägare haft klagorätt i målet eller ärendet. ?I övrigt har justitieutskottet tillstyrkt propositionen i denna del.Beträffande motion Jo32, yrkande 37, med begäran om en utredning avrättsskyddsförsäkringens omfattning vid miljötvister, avstyrkerjustitieutskottet yrkandet. Utskottet anför att lagen (1993:1303) om vissaavtalsvillkor för rättsskyddsförsäkring meddelar vissa föreskrifter rörandesådan försäkring. Omfattningen av rättsskyddet är emellertid en fråga förparterna i försäkringsavtalet och inte en angelägenhet för lagstiftaren.Utskottets övervägandenTillståndsfrågorGrunden för ett tillstånd till att bedriva miljöfarlig verksamhet utgörs av denverksamhet som skall bedrivas, alltså vad som skall tillverkas och i vilkenmängd. För verksamheten bestäms de villkor som krävs och tillståndet utformasutifrån den ansökan som ges in. Den mängd som produceras har stor betydelse förde utsläpp som verksamheten medför och har därmed givetvis även stor betydelseför de villkor som tillståndet kommer att innehålla. Som framgår av 19 kap. 5 §8 och 22 kap. 25 § första stycket 2 skall ett beslut eller en dom som innebäratt tillstånd lämnas till en verksamhet i förekommande fall innehållabestämmelser om verksamhetens ändamål, läge, omfattning, säkerhet och tekniskautformning i övrigt. Eftersom tillståndet utformas utifrån den ansökan som gesin är det sökandens ansvar att utforma den så att önskad flexibilitet iverksamheten kan uppnås. Dessutom finns alltid möjlighet att ansöka om ändringav tillståndet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo32 (m) yrkande26 och Jo38 (m).När det gäller frågan om tillståndstidens längd delar utskottet den bedömningsom regeringen gör och som även framförts i motionerna Jo32 och Jo37 attSverige, för att uppfylla de krav som bör ställas på en modernmiljölagstiftning, bör öka möjligheterna att meddela tidsbegränsade tillstånd.Som framgår av propositionen gäller, enligt våra internationella åtaganden, iflera fall krav på tidsbegränsade tillstånd och detta kan förväntas komma attbörja gälla i ännu större utsträckning enligt . Förslaget innebäratt balken innehåller gemensamma regler om tillstånd och att tillstånd skall fålämnas för begränsad tid. Det föreslås inte att det införs någon sådan särskiltangiven tidsbegränsning för tillstånd till miljöfarlig verksamhet.Tillståndsmyndigheten bestämmer enligt förslaget tiden i tillståndsbeslutet ochregeringen föreslås få ett bemyndigande att meddela föreskrifter omtidsbegränsning i de fall där detta behövs. Detta bör bl.a. gälla verksamheterdär det finns risk för att grundvattnet förorenas med vissa ämnen. För sådanabör föreskrivas en längsta tillståndstid för att uppfylla EG:sgrund- vattendirektiv. Utskottet ansluter sig till förslaget och vill betonaatt huvudprincipen bör, som även framförts i de båda motionerna, vara atttillstånd i fortsättningen tidsbegränsas. Det bör särskilt gälla för storaverksamheter med kraftig miljöpåverkan, eftersom det då blir en automatiskomprövning i samband med ansökan om nytt tillstånd. När det gällertillståndstidens längd kan det, som även anges i propositionen, i många fall,om EU-regler inte kräver , vara lämpligt att tiden sätts till tioår, vilket även framförts i motion Jo37. I vissa fall kan det vara lämpligt medännu längre tillståndstider. I de fall det finns särskilda skäl som talar fördet, kan även tillståndstider , som förespråkas i motion Jo32, varalämpligt. Som framgår av 24 kap. 5 § första stycket 1 kan tillstånd alltidomprövas . Det finns enligt den paragrafen även möjlighet att ivissa fall ompröva . Tillstånd kan enligt 24 kap. 3 § ävenåterkallas i vissa fall. Sådana möjligheter har funnits även enligthittillsvarande lagstiftning. När det gäller frågor om ersättning, som tas uppi motion Jo37, hänvisas till avsnittet där utskottet behandlar 31 kap.Utskottet konstaterar dock att enligt hittillsvarande lagstiftning har det intefunnits någon rätt till ersättning vid omprövning eller återkallelse avmiljöskäl och det föreslås inte heller gälla enligt . Som utskottetanfört i samband med behandlingen av de allmänna hänsynsreglerna och de areellanäringarna är det en allmän princip att förbud och restriktioner till skydd förmänniskors hälsa och för miljön inte ger rätt till ersättning. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo32 (m) yrkande 35 och Jo37 (fp) yrkande 10.I föreslås en generell regel om att tillstånd kan vägras den sominte har följt tidigare tillstånd, godkännande eller dispens. Detta gäller ävenför icke personanknutna tillstånd. Möjligheten att vägra tillstånd bör enligtpropositionen inte utnyttjas om särskilda omständigheter medför att tillståndskall ges. En bagatellartad överträdelse av tidigare tillstånd bör exempelvisinte medföra att nytt tillstånd skall vägras. Tillstånd skall vidare kunnameddelas bl.a. när tillståndshavaren visar att överträdelsen inte har medförtnågon risk för påverkan på omgivningen och förhållandevis lång tidhar gått sedan överträdelsen ägde rum. Med i dessa sammanhang eller mera. Vidare anges att underlåtenhet att fullgöra sinaskyldigheter vid en typ av verksamhet inte automatiskt bör kunna medföra atttillstånd inte skall ges för en helt annan typ av verksamhet. Tillstånd bördock vägras om det finns anledning att befara att missförhållandena kommer attupprepas även i den nya verksamheten. Utskottet, som instämmer i dessauttalanden, avstyrker motion Jo33 (kd) yrkande 21.TalerättDet finns enligt propositionen skäl att ge miljöorganisationer talerätt, dvs.rätt att överklaga, därför att det hos sådana organisationer finns ett starktintresse och djupt engagemang i miljöfrågor, ett engagemang som tas till varagenom att dessa ges talerätt. Ett ytterligare skäl för att gemiljöorganisationer talerätt är att detta stämmer väl med tankegångarna på detinternationella planet. Utskottet delar denna uppfattning. I propositionenanförs vidare att alla organisationer dock inte kan ges rätt att överklagabeslut enligt utan en begränsning bör lämpligen ske. Det finnsenligt propositionen inte någon anledning att ändra gällande rätt beträffandearbetsmarknadens parter och konsumentsammanslutningar utan dessa bör alltsåäven i fortsättningen ha klagorätt, vilket utskottet instämmer i. När detgäller vilka miljöorganisationer som bör ges rätt att överklaga bör enligtregeringen denna rätt tillkomma ideella föreningar, som har till ändamål atttillvarata naturvårds- och miljöskyddsintressen. Utskottet delar, i likhet medjustitieutskottet, den bedömningen. Endast ideella föreningar bör ges talerätt,alltså endast personsammanslutningar, organisationer som är öppna förallmänheten och där allmänheten kan bli medlemmar och demokratiskt påverkaverksamheten. Det innebär att exempelvis stiftelser, såsom Miljöcentrum somnämnts i flera motioner, inte ges talerätt eftersom de inte uppfyller angivnakrav. Utskottet vill dock erinra om att alla miljöorganisationer, i likhet medi dag, kan tillföra den utredning och de synpunkter i miljömål och ärenden somde anser nödvändigt, såväl skriftligt som vid muntliga förhandlingar. Alla fårdock inte rätt att överklaga domar och beslut.Angående frågan vilka av de ideella miljöorganisationerna som bör ges rättatt överklaga delar utskottet regeringens uppfattning att någon typ avkriterier avseende storlek och varaktighet måste anges. Regeringens förslag attdessa kriterier skall vara att organisationen har varit verksam i iminst och ha minst 2 000 medlemmar har ifrågasatts i flera motioner.Utskottet instämmer även här i vad justitieutskottet anfört att kriterierna somregeringen föreslagit är väl avvägda. konstaterar samtidigtatt flertalet av de organisationer som angetts i motionerna inte utesluts fråntalerätt på grund av dessa kriterier utan därför att de inte är ideellapersonsammanslutningar som bygger på medlemmars demokratiska inflytande.Utskottet vill här även invända mot vad som påståtts i motionerna Jo33 (kd) ochJo34 (c) att talerätten genom förslaget i praktiken begränsas till att gällaNaturskyddsföreningen. Förslagets kriterier uppfylls även avexempelvis . Detsamma kan gälla organisationer somhar till ändamål att främja hembygdens kultur och verka för vården av natur,landskap och miljö. Med det anförda och i enlighet med justitieutskottetsförslag avstyrker utskottet motionerna Jo30 (m) yrkande 2, Jo32 (m) yrkande 36,Jo33 (kd) yrkande 22, Jo34 (c) yrkande 24 och Jo37 (fp) yrkande 3.Beträffande yrkesfiskare har, som framgår av propositionen, i rättspraxisRegeringsrätten och kommit till olika slutsatser beträffandefrågan om yrkesfiskare var sakägare när det gällde . Det ärknappast möjligt att i lagtexten ange vem som är att anse som sakägare.Regeringen är, enligt propositionen, av den uppfattningen att yrkesfiskare börkunna vara sakägare även i mål om vattenverksamhet trots att de inte fiskar medfasta redskap. En generös tillämpning av vilka som anses vara sakägare äravsedd och får i övrigt överlämnas till rättstillämpningen. Utskottet instämmeri detta och avstyrker yrkande 3 i motion Jo35 (fp).När det gäller motion Jo32 (m), yrkande 37, att en utredning avrättsskyddsförsäkringens omfattning vid miljötvister borde tillsättas,instämmer utskottet i vad justitieutskottet anfört och avstyrker motionen.Justitieutskottet har som framgått föreslagit en ändrad lydelse av 16 kap. 13§ tredje stycket . Utskottet instämmer i vad justitieutskottetanfört i den delen och föreslår att beslutar att ändra den avregeringen föreslagna lydelsen av angivna paragraf i enlighet medjustitieutskottets förslag.17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövningPropositionenRegeringen skall obligatoriskt tillåtlighetspröva de verksamheter som räknasupp i . Det är i huvudsak samma verksamheter som regeringen prövar , såsom stora fabriker och energianläggningar. Något färre typer avvattenverksamhet blir obligatoriskt prövningspliktiga. Reglerna har i balkenutökats så att regeringen obligatoriskt skall pröva även större trafik-anläggningar; nya större vägar, järnvägar, allmänna farleder och flygplatsermed stor påverkan på miljön och hushållningen med mark och vatten.Regeringen kan dessutom, liksom , även förbehålla sig att prövatillåtligheten av andra verksamheter, bl.a. om verksamheten kan antas fåbetydande omfattning eller bli av ingripande slag.Det kommunala inflytandet som gäller vid regeringens prövning av olikatyper av verksamheter (s.k. kommunalt veto) skall bestå. Vid regeringenstillåtlighetsprövning av trafikanläggningar samt vattenverksamhet skall dockkommunalt veto inte gälla.MotionernaEnligt motion Jo32 (m) finns det starka skäl att inte lägga prövning av detslag som föreslås på en politisk instans. Dels är det principiellt felaktigtatt den instans som utformar lagarna också skall pröva dem, dels riskerar enpolitisk prövning att leda till taktiska överväganden och inslag av godtycke.Det är, enligt motionärerna, också oroväckande att regeringen begär en så vidmöjlighet att kringgå den föreslagna miljölagstiftningen genom egen prövning.Enligt yrkande 31 bör regeringen återkomma med ett förslag där denobligatoriska prövningen kraftigt begränsas jämfört med förslaget, ochgrundprincipen bör vara att tillåtligheten prövas av koncessionsnämnd ochförvaltningsdomstol.Vilka verksamheter prövningen skall omfatta tas även upp i motion Jo36 (fp)där det anförs att det behövs ett sätt att få en samlad prövning av hamnarslokalisering och miljöpåverkan. I yrkande 2 hemställs att beslutar omsådan ändring av lagförslaget att 17 kap. 1 § får tillägget ?22. Hamnar,lastnings- och lossningskajer som medger trafik med fartyg på mer än 10 000 toneller med en längd på . ?Frågan om kommunernas inflytande i samband med regeringens prövning tas upp itvå motioner. I motion Jo33 (kd) yrkande 19 hemställs att antar ettprinciputtalande att vid tillåtlighetsprövning av större trafikanläggningar ochvattenverksamhet där regeringens prövning är aktuell skall den absolutamålsättningen vara att genom ett väl utbyggt samråd uppnå samförstånd medberörda kommuner. Motionärerna ifrågasätter inte undantagen från det kommunalavetot men anför att det är av central betydelse att samrådsförfarandet är välutbyggt och att regeringen noga lyssnar på vad de enskilda kommunerna har föruppfattning. I motion Jo34 (c) anförs att i de fall regeringen valt atttillåtlighetspröva större anläggningar har kommunerna veto enligtnaturresurslagen. motsätter sig förslaget att det vid regeringensprövning av stora trafikanläggningar enligt inte skall föreliggakommunalt veto. Motionärerna anför vidare att kommunerna är en viktigdemokratisk nivå och representerar befolkningen i det berörda området. De sombor på orten bör ha möjlighet att påverka projekt som på ett avgörande sättberör deras närmiljö. I motionen hemställs i yrkande 21 att avslårförslaget att kommunalt veto inte skall gälla vid regeringenstillåtlighetsprövning av trafikanläggningar samt vattenverksamhet. Vidarehemställs i yrkande 22 att beslutar att de undantag som anges förkommunalt veto i 4 kap. naturresurslagen upphör, och därmed ej inarbetas imiljöbalken.I motion Jo752 (mp) hemställs i yrkande 2 att varje större infrastrukturelltprojekt skall prövas mot hållbarhetskriterier.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet delar uppfattningen i propositionen att det alltjämt ärviktigt att regeringen behåller tillåtlighetsprövningen som en tidig ochbetydelsefull länk i prövningskedjan och därigenom kan utöva en politiskstyrning av vissa beslut inom ramen för gällande rättsregler. Bostadsutskottetkan däremot inte dela motionärernas uppfattning i motion Jo32 attregeringsprövningen skulle innebära att regeringen får en vid möjlighet attkringgå reglerna i .