bet · GL01AU5 · 1998-03-03 00:00:00 — Utskottet förutsätter att regeringen utan något särskilttillkännagivande återkommer till med en redovisning av en sådanöversyn.Med det anförda avstyrks motion A312 yrkande 5.Allmänna villkorI kommittémotion A264 anser att det bör införas enprecisering av bestämmelserna om de allmänna villkoren för ersättningsrätt.Kriterier bör anges för vad som avses med ett aktivt arbetssökande (yrk. Pådet sättet förstärks arbetslöshetsförsäkringens karaktär avomställningsförsäkring.Utskottets ställningstagandeReglerna om s.k. allmänna villkor för ersättning har oförändrade överförts tillden nya försäkringen. För rätt till ersättning krävs att den sökande ärarbetsför och oförhindrad att åta sig arbete i viss omfattning, är beredd attanta erbjudet lämpligt arbete, är anmäld som arbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen och inte kan få lämpligt arbete. Något uttryckligt kravställs inte på att den sökande skall vara aktivt arbetssökande. Syftet med deallmänna villkoren är att säkerställa att den som söker ersättning verkligen ärarbetslös och står till arbetsmarknadens förfogande.Utskottet behandlade ett likartat motionsyrkande av ibetänkandet om den nya arbetslöshetsförsäkringen (1996/97:AU13). Utskottet, somavstyrkte motionen, ansåg att man i allmänhet borde kunna utgå från attpersoner som drabbats av ofrivillig arbetslöshet är aktivt arbetssökande. Iannat fall ger lagstiftningen goda möjligheter att ingripa. Utskottet står fastvid detta, men vill tillägga att det är svårt att i mera allmängiltiga termeruttrycka vilka krav som bör ställas eftersom situationen varierar från falltill fall. Man bör kunna utgå från att detta är sådant som kan preciseras isamband med att en individuell handlingsplan upprättas. Utskottet noterar ocksåatt regeringen har betonat vikten av att arbetsförmedlingarna kontrollerar attde arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Särskilda medel harockså avsatts för AMS tillsyn av arbetslöshetsförsäkringen. skall AMS under innevarande budgetår granska minst 4 000ersättningsärenden.Utskottet är inte berett att ställa sig bakom förslaget i motion A264 yrkande 4som alltså avstyrks.FamiljehemKristdemokraterna påpekar i kommittémotion A264 (yrk. 7) attfamiljehemsföräldrar i den egenskapen som regel inte kan vara anslutna till ettfackförbund. Partiet anser att reglerna bör ändras så att ävenfamiljehemsföräldrar kan bli berättigade till arbetslöshetsersättning.Utskottets ställningstagandeÄven frågan om familjehemsföräldrars rätt till arbetslöshetsersättningbehandlades i förra vårens betänkande om en ny arbetslöshetsförsäkring(1996/97:AU13). Med familjehem avses ett enskilt hem som på uppdrag avsocialnämnden tar emot barn för stadigvarande vård och fostran eller vuxna förvård och omvårdnad. Enligt hittillsvarande praxis kan en person i egenskap avfamiljehemsförälder eller fosterhemsförälder inte erhålla medlemskap i enarbetslöshetskassa. Inte heller har det arbete som han eller hon utför ansettstillgodoräkningsbart i arbetsvillkoret. Tiden i arbetet har inte heller ansettsvara s.k. överhoppningsbar tid.Utskottet var i det nyssnämnda betänkandet inte berett att föreslå någonförändring. Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därför motionA264 yrkande 7.Arbetslösas rätt till ?semester?Lisbeth Staaf-Igelström och (båda s) konstaterar i motion A254att kravet på de arbetslösa att stå till arbetsmarknadens förfogande för atterhålla arbetslöshetsersättning medför att de oftast inte har någon möjlighetatt ta ledigt i samband med skollov och semestertider. Motionärerna föreslåratt långtidsarbetslösa ges möjlighet till ?semester? per årmed bibehållen arbetslöshetsersättning utan krav att stå till arbetsmarknadensförfogande.Utskottets ställningstagandeDe s.k. allmänna villkoren för rätt till ersättning har beskrivits ovan. Densökande måste stå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottet har förståelseför de synpunkter som framförs i motionen men är ändå inte berett att föreslåen ordning som innebär att man gör undantag från de grundläggande principerna iförsäkringen. En möjlighet till ?ledighet? under skollov och semestertiderskulle dessutom innebära att den arbetslöse inte stod till förfogande underperioder då möjligheten till vikariatsanställningar allmänt sett bör varabättre än annars. Utskottet vill peka på att ingenting hindrar att denarbetslöse gör ett avbrott i ersättningsperioden.Motion A254 avstyrks med hänvisning till det anförda.SäsongsföretagareEn företagare som omfattas av försäkringen anses arbetslös när den personligaverksamheten i rörelsen vid en samlad bedömning kan anses ha upphört annat äntillfälligt. Motivet till denna regel är att arbetslöshetsersättningen inte fårvara en inkomstutfyllnad i mindre lönsamma företag.Genom den nya lagen infördes en möjlighet för företagare som tillfälligtupphör med sin verksamhet att få ersättning i vissa fall. Vissa särskildavillkor är knutna till denna rätt. Uppehållet i rörelsen får inte till någondel vara av säsongskaraktär. Ersättning kan bara ges en gång per rörelse.Ingbritt Irhammar och (båda c) tar i motion T427 uppinnebörden av denna regel för turistnäringen. Motionärerna framhåller attturismen är en av de snabbast växande näringarna med stor samhällsekonomiskbetydelse för landet. De anser dock att det krävs ytterligare åtgärder för attförbättra förutsättningarna. Enligt motionärerna är det många kvinnor sometablerar turistföretag. Branschen skulle kunna locka fler omförsörjningsmöjligheterna ökar. Eftersom turistnäringen oftast är säsongsbundenär det i många fall svårt att försörja sig på verksamheten under hela året.Motionärerna anser att den nuvarande regleringen inte är tillräckligtlångtgående eftersom det bara är möjligt att göra uppehåll under en säsong. Deföreslår att den utredning som skall se över den s.k. bortre parentesen ges iuppdrag att överväga även denna fråga.Utskottets ställningstagandeEn tanke bakom den nya regeln som möjliggör ersättning vid tillfälligt uppehålli rörelsen (4 § i den äldre lagen, 35 § i den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring) är att minska risken för den som står inför att startaett företag. Vetskapen om att denna möjlighet finns skulle kunna bli den faktorsom gör att företagaren vågar ta på sig initialkostnader och sätta i gångrörelsen. Risken för onödig kapitalförstöring undviks. Att ersättning vidavbrott bara kan ges en gång per rörelse motiveras med att kontroll- ochkonkurrensaspekterna då inte väger lika tungt som de skulle göra vid upprepadeuppehåll. En möjlighet för företagare att gång på gång tillfälligt upphöra medrörelsen skulle föra för långt. När ersättningsperioden gått till ända skulleföretagaren kunna gå tillbaka till sitt företag och upparbetaett nytt arbetsvillkor. Ersättningen vid tillfälligt upphörande skall ses somett speciellt skydd i en ovanlig situation (prop. 1996/97:107 s. 108). Regelnär försedd med ett viktigt undantag: Uppehållet i rörelsen får inte till någondel vara av säsongskaraktär.Utskottet vill i sammanhanget även peka på den nya regeln om samordning vidpermittering. Enligt 10 § andra punkten i den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring utges inte ersättning till personer som är permitteradeutan lön. Bakom denna regel ligger bedömningen att det inte är försäkringensuppgift att betala arbetskraftskostnaderna under tillfälliga stillestånd.Den nya regeln om ersättning vid tillfälligt uppehåll infördes för mindre änett halvår sedan. Den kan ses som en del i en politik för att stimuleranyföretagande. har arbetstagare även rätt till tjänstledighetunder högst för att starta eller bedriva egen näringsverksamhet.Enligt utskottets mening är det för tidigt att uttala sig omförsäkringsreglerna är tillräckligt långtgående. Utskottet förutsätter attregeringen följer frågan och vid behov återkommer till riksdagen.Med detta avstyrks motion T427 yrkande 2.SanktionsreglerTvå motioner tar upp avstängningsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen. Denförsta rör frågan om avstängningsreglernas utformning innebär risk förinlåsningseffekter. Den andra motionen avser avstängningsreglerna i förhållandetill de arbetslösas valmöjligheter i fråga om utbildningsplatser inom det s.k.Kunskapslyftet.I motion A214 framför m.fl. (mp) att de förändringar avavstängningsreglerna som beslutades och som bl.a. innebar attavstängningstiden utökades bygger på ett felaktigt antagande. Man utgick frånatt den som säger upp sig själv utan att kunna gå direkt till ett annat arbeteriskerar att hamna i ett långvarigt beroende av arbetslöshetsersättning. Enligtmotionärerna saknas kännedom om hur många av dem som efter att ha sagt upp sigsjälva får arbete och därför aldrig utnyttjarförsäkringen. Det finns inte heller några uppgifter om ersättningsperioden fördenna grupp. Enligt motionärerna har avstängningsreglerna skapat s.k.inlåsningseffekter, dvs. möjligheten att byta arbete har minskat. Som exempelnämns att anställda som av olika skäl inte trivs på sin arbetsplats inte kansäga upp sig och därefter söka nytt arbete med stöd av a-kassa såvida inte haneller hon hunnit bli ett fall för sjukvården. I motionen föreslås en ordentliganalys av de faktiska förhållandena i avstängningssituationerna och av despecifika inlåsningseffekter som dessa regler har på arbetsmarknaden (yrk. 1och 3).Barbro och motion Ub260 rör det s.k.Kunskapslyftet. De anser att har fått en tvingande karaktär,eftersom den arbetslösa kan stängas av från arbetslöshetsersättning om haneller hon avböjer ett erbjudande om utbildningsplats, detta trots attutbildningen inte passar för henne eller honom. Motionärerna föreslår därföratt ger regeringen till känna att det bör vara deltagarens intresse,förutsättningar och behov som skall vara styrande vid utbildning inomKunskapslyftet.Utskottets ställningstagandeSanktionsreglerna, dvs. bestämmelserna om avstängning från rätt tillersättning, har överförts oförändrade till den nya lagen. Reglerna riktar sigmot personer som lämnat sitt arbete utan giltig anledning, skilts från arbetetpå grund av otillbörligt upphörande, avvisat erbjudet lämpligt arbete eller somgenom sitt uppträdande vållat att anställning inte kommit till stånd.Avstängningstiden är beroende av grunden för avstängningen och varaktigheten avdet arbete som det varit fråga om. Vid avstängning på grund av egen uppsägningär avstängningstiden om arbetet skulle ha varat mer än 10dagar. Detta gäller då avstängningsreglerna skärptes.Dessförinnan var den längsta avstängningstiden 20 dagar.Avstängning sker endast om den sökande har lämnat sitt arbete ?utan giltiganledning?. Det måste finnas starka skäl för att sådan giltig anledning skallanses föreligga. I praxis godtas t.ex. att lön inte utbetalats eller attarbetet är olämpligt av hälsoskäl, vilket i regel måste styrkas med läkarintyg.En sökande som utsatts för trakasserier och mobbning på arbetsplatsen kan ocksåanses ha giltig anledning att lämna arbetet. Enligt godtas i vissa fall även att en sökande slutar sittarbete på grund av flyttning därför att sökandens make fått fast anställningeller börjat utbildning på annan och avlägsen ort eller på grund av attsökandens egen arbetsplats flyttas till annan ort som omöjliggör dagliga resor.Även i det ovan berörda fallet, dvs. att någon slutar en deltidsanställningdärför att ersättningsrätten avbrutits enligt den särskilda regeln omdeltidsstämpling, anses enligt AMS föreskrifter giltig anledning föreligga attsäga upp anställningen.Reglerna gäller analogt vid deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochvid deltagande i det s.k. om utbildningsbidrag lämnas enligtförordningen om särskilt utbildningsbidrag.Enligt utskottets mening ger avstängningsreglerna uttryck för en viktigprincip. Ersättningsrätten måste begränsas vid självförvållad arbetslöshet.Reglerna måste förhindra den enskilde att säga upp sig utan att ha fått nyttarbete. De riktar sig däremot inte mot den som lämnar ett arbete för att börjaett annat. Utskottet vill betona att reglerna inte är absoluta, en prövninggörs i det enskilda fallet om sökanden kan anses ha giltig anledning.Inte heller vid den motsvarande situationen att någon avböjer ett erbjudandeom en utbildningsplats eller avbryter en påbörjad utbildning är reglernaabsoluta. En sökande kan ha godtagbara skäl att göra detta. En avstängningskall alltid föregås av en prövning i det individuella fallet.Utskottet avstyrker de nu behandlade motionerna A214 yrkandena 1 och 3 samtUb260 yrkande 3.AdoptivbarnFör att beviljas arbetslöshetsersättning krävs att den arbetslöse under enramtid av närmast före arbetslösheten utfört arbete. I ramtideningår inte (överhoppas) tid då den arbetslöse varit förhindrad att arbeta avvissa angivna skäl, bl.a. sjukdom, heltidsutbildning eller vård av eget barnsom inte fyllt . I fråga om adoptivbarn knyts tiden inte till barnetsålder utan till tidpunkten för barnets ankomst till familjen. Vård avadoptivbarn efter barnets ankomst till familjen är s.k.överhoppningsbar tid. Detta har varit innebörden av regeln sedan den 1 juli1997, då vissa av de beslutade förändringarna i den dågällande lagen om arbetslöshetsförsäkring trädde i kraft. Regeln har sedanöverförts till den nya lagen.Ulla och tar i motion A313 upp en tillämpningsfråga somrör beräkningen av den överhoppningsbara tiden vid adoption. Motionärernahänför sig till 8 § i den äldre lagen. De anser att lagen skall utformas så attdet tydligt framgår att när någon tar emot ett barn i avsikt att adoptera skalltidpunkten när den försäkrade får barnet i sin vård jämställas med barnsfödelse.Utskottets ställningstagandeGenom den nya utformningen av regeln om överhoppningsbar tid vid vård avadoptivbarn knyts tiden inte direkt till barnets egen ålder utan tilltidpunkten för barnets ankomst till adoptivfamiljen. Motiveringen är attadoptivbarn oftast kommer till familjen efter sin födelse. Utskottet kankonstatera att regeln enligt sin ordalydelse inte förutsätter att ankomstentill familjen sker här i landet. Såvitt utskottet kan bedöma är motionärernaskrav tillgodosett med den nya regeln. Motion A313 avstyrks därmed.Övrig frågaUtskottet vill slutligen ta upp ytterligare en fråga. Som framgått harregler om samordning med avgångsvederlag införts från den 1 juli 1997.Innebörden är att tiden med avgångsvederlag betraktas som arbetat tid.Försäkringsersättning kan inte utges , men tiden medavgångsvederlag kvalificerar för ersättning.Enligt proposition 1996/97:107 skulle den nya regeln tillämpas omanställningen upphör efter ikraftträdandet. Såväl förslaget om ändring i dentidigare lagen som den särskilda lagen om införande av den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring innehöll övergångsbestämmelser av denna innebörd.På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutade om en kompletteringav övergångsbestämmelsen till den lagändring som skulle träda i kraft den 1juli 1997. En ytterligare förutsättning för samordningsregelns tillämpningskulle vara att avtalet om avgångsvederlag träffats efter ,dvs. dagen efter den då propositionen lades fram för riksdagen.Motiveringen till detta var att de nya reglerna skulle kunna få effekter påavtal som ingåtts innan regeringen presenterade sitt förslag. Avtalsparternaskulle i dessa fall inte ha haft möjlighet att beakta den nya regleringen vidutformningen av avtalet. I många fall skulle uppgörelserna i så fall troligenfått en annan utformning. Tvister skulle inte kunna uteslutas. Utskottet ansågatt utgångspunkten borde vara att parterna så långt som möjligt borde kunnaförutse konsekvenserna av ingångna avtal.Från gäller den nya lagen om arbetslöshetsförsäkring.Övergångsbestämmelserna till den lagen innebär att samordningsregeln skalltillämpas förutsatt att anställningen upphör efter ikraftträdandet.Det kan inte uteslutas att avtal om avgångsvederlag träffats före den 14 mars1997 trots att anställningen inte upphör förrän efter den 1 januari 1998.Enligt utskottets mening är det skäligt att samordningsregeln inte heller skalltillämpas i sådana fall.Med stöd av sin initiativrätt föreslår utskottet därför attövergångsbestämmelserna till den nya lagen ändras i enlighet med det anförda. beträffande tidsgräns för ersättningsrättenatt avslår motionerna 1997/98:A312 yrkande 6 och 1997/98:A264 yrkande5,res. 1 (v)res. 2 (kd)2. beträffande finansiering av försäkringenatt avslår motion 1997/98:A264 yrkande 6,res. 3 (fp, kd)3. beträffande arbetsvillkoratt avslår motionerna 1997/98:A312 yrkandena 3 och 4 samt1997/98:A264 yrkandena 2 och 3,res. 4 (v)4. beträffande ersättning vid arbetslöshet under del av veckaatt avslår motion 1997/98:A312 yrkande 5,res. 5 (v, mp)5. beträffande allmänna villkoratt avslår motion 1997/98:A264 yrkande 4,res. 6 (kd)6. beträffande familjehemsföräldraratt avslår motion 1997/98:A264 yrkande 7,res. 7 (kd)7. beträffande arbetslösas rätt till semesteratt avslår motion 1997/98:A254,8. beträffande säsongsföretagareatt avslår motion 1997/98:T427 yrkande 2,9. beträffande sanktionsregleratt avslår motionerna 1997/98:A214 yrkandena 1 och 3 samt1997/98:Ub260 yrkande 3,res. 8 (mp)10. beträffande överhoppningsbar tid vid adoptionatt avslår motion 1997/98:A313,res. 9 (v)11. beträffande samordning med avgångsvederlagatt antar det i bilaga framlagda förslaget till lag om ändring ilagen (1997:240) om införande av lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring och lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor.Stockholm den 3 mars 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (),() och (). Tidsgräns för ersättningsrätten (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ?Den bortre parentesen? bortha följande lydelse:En stor del av arbetslöshetsproblemet är av strukturell art, såsomkompetensproblem, regionala svårigheter och effekter av den könssegregeradearbetsmarknaden. Däremot har de senaste årens försämringar avarbetslöshetsförsäkringen inte på något sätt bidragit till att minskaarbetslösheten. Det grundläggande är att genom en aktiv arbetsmarknadspolitikdriva arbetslinjen så att återkvalificering blir möjlig. Så länge som detta ärarbetsmarknadspolitiskt meningsfullt skall det inte förhindras av godtyckligatidsregler. Om den arbetslöse uppfyller sin del av en handlingsplan som sätterarbets- och kompetenslinjen främst är det andra politiska åtgärder som behövs.Det är dock inte säkert att de nuvarande arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaalltid är det lämpligaste för äldre och långtidsarbetslösa, som kan upplevarundgången som meningslös och destruktiv. I de fallen är det annat änförsäkringens återkvalificeringsregler som bör studeras, t.ex. alternativasysselsättningsprogram, arbetstidsförkortningar m.m.Utskottsmajoriteten välkomnade regeringens besked i förra vårens a-kasseproposition att den skulle tillkalla en utredning för att analysera vadsom kan göras inför och efter en utförsäkring och att ett förslag sedan skullelämnas om en treårig tidsbegränsad ersättningsperiod från halvårsskiftet 1999.Inte heller i samband med budgetbehandlingen tycks utskottsmajoritetenha svängt i frågan om en bortre tidsgräns.Den socialdemokratiska partikongressen avvisade förslaget om en bortreparentes. Utskottet förväntar sig att detta också får genomslag iregeringspolitiken.Vad utskottet anfört med anledning av motion A312 i denna del bör gesregeringen till känna. Motion A64 avstyrks i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande tidsgräns för ersättningsrättenatt med anledning av motion 1997/98:A312 yrkande 6 och med avslag påmotion 1997/98:A264 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Tidsgräns för ersättningsrätten (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ?Den bortre parentesen? bortha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att regeringen i förra vårens proposition om en nyarbetslöshetsförsäkring aviserade ett förslag om en tidsbegränsadersättningstid med giltighet från . Utredningen skulle syftatill att finna ett rimligt svar på frågan hur man skall behandla dem som blirutförsäkrade. Regeringen har ännu inte tillsatt en sådan utredning varförfrågan är obesvarad.För utskottet är det av största vikt att understryka attarbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring under en periodnär den enskilde rustar sig för ett annat arbete eller en annan inriktning avarbetslivet. Det är, som påpekas i motion A264, angelägetatt inte öka osäkerheten och oron hos dem som trots alla ansträngningar intelyckas få ett nytt arbete.Därför kan man inte tala om en ?bortre parentes? utan att veta vadalternativet till arbete eller arbetslöshetsförsäkring är. Från utskottets sidabeklagar vi regeringens oförmåga att hantera denna fråga på ett konsekvent ochgenomtänkt sätt.Detta innebär att motion A264 yrkande 5 tillstyrks. Motion A312 yrkande 6avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande tidsgräns för ersättningsrättenatt med anledning av motion 1997/98:A264 yrkande 5 och med avslag påmotion 1997/98:A312 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Finansiering av försäkringen (mom. 2)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ?Finansiering? bort haföljande lydelse:Det statliga ansvaret för finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen måsteminskas. Detta är av största vikt för en välfungerande lönebildning. En lämplignivå på den enskildes insats kunde vara . En ökad egeninsats skullekunna kompenseras av sänkta egenavgifter på andra områden. Man bör ocksåöverväga hur egeninsatsen skall kunna svara bättre mot arbetslöshetsnivån inombranschen. Målet bör vara att de försäkrades egenavgifter och företagensarbetsgivaravgifter balanserar inkomster och utgifter över en konjunkturcykel.Enligt utskottets mening bör regeringen tillsätta en utredning meduppdrag att överväga olika finansieringsmodeller. En ändrad finansiering börgenomföras successivt.Det som utskottet nu anfört bör ges regeringen till känna, vilket innebär attmotion A264 yrkande 6 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande finansiering av försäkringenatt med anledning av motion 1997/98:A264 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Arbetsvillkor (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ?Arbetsvillkor? bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att arbetsvillkoret skärpts trots att inslagen avkorttids- och deltidsarbeten blir allt större. De som drabbas är ungdomar ochinvandrare liksom betydande delar av kvinnornas arbetsmarknad. Det saknas enanalys av vilka konsekvenser det nya skärpta arbetsvillkoret får för olikakategorier, och vad detta leder till, exempelvis i fråga om störresocialbidragsberoende. Som föreslås i motion A314 börregeringen göra en sådan analys och återkomma till i frågan.Liksom är utskottet även kritiskt till att vissa slag avarbeten inte kvalificerar för förstagångsersättning, trots att ettanställningsförhållande råder och trots att avtalsenlig lön betalas. har flertalet subventionerade anställningar blivit än mer likställdamed reguljära anställningar genom att de inte längre undantas från lagen omanställningsskydd. Enligt utskottets mening bör anställningar med individuelltanställningsstöd grunda rätt till förstagångsersättning.Det sagda innebär att utskottet tillstyrker motion A312 yrkandena 3 och 4.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande arbetsvillkoratt med anledning av motion 1997/98:A312 yrkandena 3 och 4 samt medavslag på motion 1997/98:A264 yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Ersättning vid arbetslöshet under del av vecka (mom. 4)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet ?Ersättning vid arbetslöshetunder del av vecka? bort ha följande lydelse:Den som har en fast deltidstjänst kan fyllnadsmarkera och fåarbetslöshetsersättning bara .