bet · GL01JoU15 · 1998-02-19 00:00:00 — När Skogsstyrelsenutvärderat återväxternas kvalitet har resultatet varit nedslående. av denundersökta arealen var inte planterad , på av arealen där naturligföryngring använts är inte metoden lämplig och dessutom har för få fröträdlämnats. Småskogsägarnas kunskaper om skogsvårdslagens krav och deåterväxtåtgärder som krävs är otillräckliga. Det slopade kravet på lägstaslutavverkningsålder har inneburit att alltför ung skog avverkas. De förändraderansoneringsreglerna har medfört spekulation och skövling. Resultatet aveftersatta skogsvårdsåtgärder blir dåliga föryngringar, lägre sysselsättningoch försämrad kvalitet i den framtida skogen.Trots att detta är kända fakta har regeringen inte varit beredd att korrigeralagstiftningen, något som beklagar. skall den nyalagen utvärderas och regeringen föreslå åtgärder för att komma till rätta medde uppenbara brister som finns. förutsätter att förslageninnebär förändringar av skogsvårdslagen i följande riktning:* Återinför krav på röjning och gallring* Skärp reglerna för lägsta slutavverkningsålder* Skärp reglerna för ransonering vid slutavverkning* Se över jordförvärvslagen och skärp bosättningsplikten* Skärp tillämpningsföreskrifterna för markberedning* Kräv säkerhet för återväxtåtgärder som följer fastigheten.Fördjupad forskningKunskapen om den biologiska mångfalden är ojämn. Vissa arter vet vi nästan alltom, vissa arter känner vi ännu inte ens till. Det finns en tradition att stora,vackra växter och djur är lätta att ta till sig och satsa resurser på: fåglar,orkidéer, rovdjur osv. Det är naturligt och självklart. har vi i våramarker en mikrofauna som kanske är det viktigaste. Det är fråga ommikroskopiska djur, svampar, bakterier, små insekter, kvalster etc. Ur dessautvinner vi ämnen av stor vikt: biologiska bekämpningsmedel,mediciner etc. kommer sådana tillgångar att få allt störrebetydelse i takt med att biotekniken utvecklas. Kunskapen kring dennamikrovärld måste öka.Även de ekologiska sambanden och artkunskapen om större arter är till stordel outforskade. Detta visar på behovet av en mer samlad och grundlig forskningav vad biologiska mångfald består av, var den finns, hur den skallskyddas och hur den påverkas av olika slags mänskliga aktiviteter. Regeringenbör därför ges i uppdrag att undersöka hur medel till forskning kan slussasfrån MISTRA samt undersöka möjligheten att få anslag från EU.2. En sammanhållen skogspolitik m.m.Gudrun () anför:?Ungefär 40 % av den brukade skogen har slutavverkats .? (Citatur SNV Monitor 14, Biologisk mångfald i .) är av denproduktiva skogen skyddad och så lite som nedanför skogsodlingsgränsen.Endast av de svenska skogarna klassas som ur- och naturskog.Trots vetskapen om att nästan 1 700 arter hotas eller missgynnas kraftigt avdagens skogsbruk hotas och avverkas fortfarande ur- och naturskogar, de endarefugierna för hotade arter bland svampar, lavar, mossor, insekter och fåglar.Det rimmar illa med de uttalanden som förekommit från regeringens sida omvikten av att bevara biologisk mångfald. de gröna har vid fleratillfällen kritiserat regeringen för detta och för att medel inte ställs tillförfogande för att, i första hand, skydda de skogar där hotet är akut. Ennedhuggen naturskog är en förlorad bit natur, och om den någonsin går attåterskapa med alla beståndsdelar vet ingen. har fått kritikinternationellt för det svaga skydd vi ger våra produktiva skogar. I denöversyn som gjorde av det svenska miljöarbetet fick Sverigekritik just för det dåliga skyddet av produktiv skogsmark.I detta betänkande har vi flera reservationer. Vi vill dessutom framhållaföljande.Beträffande bildades kom flera skogsmarker med höga biologiska värden attingå i innehavet. Enligt uppgift rådde osäkerhet hos myndigheter om vad somkunde tas undan och mycket som då borde ha fått skydd fick det därför inte.Assi Domän har inte alltid visat den hänsyn till dessa marker som hade varitönskvärd. Flera har till exempel utbjudits till försäljning. Exempel på sådanaär i , där dessutom en marinekologisk station ärbelägen. Och den aktuella skogen i . Bolaget har, enligtvårt förmenande, fått berättigad kritik även om just dessa två uppmärksammadefall kunnat lösas.Det finns alltså anledning att se över skogsinnehavet i , i förstahand för att ge skydd åt de skogar som har höga biologiska värden. Men medtanke på behovet av medel för skydd av skogsmark bör det också ses över om markutan dessa höga biologiska värden kan säljas för att öka möjligheterna attskydda skogsmark med annan ägare. Även möjligheter till markbyte borde sesöver.Miljöpartiet avser att återkomma i dessa frågor.Beträffande säkerhet för återplanteringDiskussionen om skogsspekulanter har gått höga under . Ett problem,som uppmärksammas i motion 1997/98:Jo309, är deponeringen av medel föråterbeskogning. Vid en försäljning återgår dessa medel till den gamla ägaren.Vår uppfattning är att de borde följa fastigheten.Eftersom problemet har uppmärksammats i den utvärdering som just gjorts avden nya skogsvårdslagen och förslag på förändring finns och beredning skerreserverar vi oss inte utan avser att återkomma vid behov.Beträffande klassificering av skyddsvärd naturI motion 1997/98:Jo701 behandlas impedimenten och deras betydelse för i förstahand hotade arter.I stället för att avsätta medel så att mer produktiv skog kan skyddas hardiskuterats att ?fuskhöja? andelen skyddad skog genom att räkna in impedimentensom sådana.Impedimenten är en rik flora av olika biotoper som myrar och hällmarks-tallskog, vilket redovisas i motionen. Många har mycket lite skog, framför alltgrova träd. De har mycket olika biologiska värden och många behöver skydd försin egen skull, men de hyser inte samma hotade arter som produktiv skogsmark. ?Ca 93 % av de totalt 1 662 rödlistade skogslevande arterna är beroende av merproduktiva skogar?, skriver Artdatabanken i sin rapport införNaturvårdsverkets rapport i (nr 4707). Man konstaterarvidare att av de rödlistade skogsarterna huvudsakligen förekommer iimpediment och att impedimenten kan ha betydelse för av derödlistade skogsarterna.Eftersom även denna fråga är under beredning väljer vi att i detta sammanhanginte reservera oss utan avser att följa utvecklingen och återkomma i frågan.3. ImpedimentGöte (), (), () och ()anför:Vi anser att impediment bör få ett stärkt skydd. Utöver den formellt skyddadearealen finns omfattande arealer som i praktiken under kortare eller längretider är skyddade, t.ex. tekniska och ekonomiska ?impediment?. En storskogsmarksareal, ca , med ofta höga naturvärden, utgörs avbiologiska impediment som ger starkt skydd mot avverkningar.De biologiska impedimenten är skyddade i skogsvårdslagen. Detta innebär attenbart enstaka träd får fällas. Utöver detta finns en dispensregel. Detta skyddhar en lägre klassning än skyddet av naturreservat. Vi anser dock att dettaskydd inom ramen för nuvarande lagstiftning och i praxis är så starkt att dessamarker bör redovisas som skyddade. Detta gäller även i internationellredovisning där dessa impediment bör ingå som skyddade i den svenskaprocentredovisningen. Vi föreslår också att regeringen får i uppdrag att utredafrågan om totalt skydd för impedimenten. Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................5Inledning 5Allmän skogspolitik och skogsforskning 5Motionerna 5Utskottets överväganden 7Allmän skogspolitik 7Forskning 8Avgifter i skogsbruket 9Skötselfrågor 10Motionerna 10Utskottets överväganden 11Slutavverkningsålder m.m. 11Säkerhet för återplantering 12Skyddsvärd skog m.m. 12Motionerna 12Utskottets överväganden 14Skydd av skogsmark för naturvård 14Impediment m.m. 17Skogsodlingsmaterial m.m. 17Hemställan 18Reservationer......................................201. En sammanhållen skogspolitik (mom. 1) 202. Ägarstrukturen (mom. 4) 203. Forskning och utveckling (mom. 5) 214. Avgifter (mom. 6) 215. Avgifter (mom. 6) 226. Slutavverkningsålder m.m. (mom. 7) 227. Slutavverkningsålder m.m. (mom. 7) 238. Säkerhet för återplantering (mom. 8) 239. Skydd av skogsmark för naturvård (mom. 9) 2410. Skydd av skogsmark för naturvård (mom. 9) 2511. Biotopskydd (mom. 10) 2512. Våtmarker (mom. 16) 2613. Rotsnurr (mom. 17) 2614. Contorta (mom. 18) 27Särskilda yttranden................................271. En sammanhållen skogspolitik m.m. 272. En sammanhållen skogspolitik m.m. 293.