bet · GL01JuU15 · 1998-03-26 00:00:00 — Regeringen konstaterar vidare att de berördamyndigheterna numera tagit initiativ till ett antal olika samverkansprojekt.Regeringen välkomnar detta och anför att regeringen i sin tur kommer att ta deinitiativ som behövs för att närmare pröva om och hur dessa skall förverkligas.Den operativa samverkan mellan myndigheterna kan enligt regeringens uppfattningpå de flesta områden utvecklas ytterligare. Myndigheterna måste dock självafinna formerna för denna utökade samverkan bl.a. med hänsynstagande till olikalokala förutsättningar. Genom en samverkan kan enligt regeringens bedömningresurser friställas.När det gäller kostnaderna för gör regeringen (prop. s.131 f) den bedömningen att - såvitt gäller polisen - de nya resurserna förteknikutveckling som polisen tilldelats genom budgeten för täcker deökade investeringskostnaderna.I fråga om personalkostnaderna för gränskontroll och inre utlänningskontrollär det regeringens uppfattning att man genom ett utvecklat samarbete mellanmyndigheterna kan utnyttja deras samlade resurser på ett sådant sätt att dettai huvudsak täcker de Schengenrelaterade behoven.När det gäller tullen anser regeringen att mer slutgiltiga ställningstagandenbör ske i budgetarbetet. I denna del hänvisar regeringen till Utredningen omutvärdering av EU-medlemskapets effekter för dimensionering ochorganisation. I betänkandet En gräns - en myndighet? (SOU 1998:18s. 171) gör utredningen den bedömningen att tullens problem inte i första handär brist på resurser och att såväl resurser som arbetsuppgifter kan omfördelasså att en större samlad samhällsnytta erhålls. Utredningen har också(betänkandet s. 148 f) tagit upp frågan om att dela upp tullen i en polisdeloch en skattedel. Utredningen anser att flera skäl talar mot en sådan lösning.I sammanhanget kan även nämnas att utskottet tagit upp den sistnämndafrågan (se bet. 1997/98:JuU12 s. 11 f). Utskottet avstyrkte då ett liknandemotionsyrkande med hänvisning till den pågående beredningen av det nämndautredningsbetänkandet.Vad härefter gäller resurser anser regeringen att deresurser som tillförts verksamheten genom budgetpropositionen för förnärvarande kan beräknas tillgodose de behov som har för attkunna utföra sina uppgifter i fråga om gränskontroll.I propositionen konstaterar regeringen att en stor del av myndigheternasredovisade behov av resurstillskott för att möta krav avRiksrevisionsverket har bedömts inte vara konsekvenser av Schengensamarbetet.Det handlar i stället om en justering av ambitionsnivån vad gällergränskontrollen och den inre utlänningskontrollen. Mot bakgrund av bl.a. desamverkansmöjligheter som finns anser regeringen att frågan om ytterligareresurser för dessa behov får bedömas i det ordinarie budgetarbetet.Utskottet vill inledningsvis erinra om att i sin ansökan ommedlemskap i gjort ett förbehåll om fungerandekompensatoriska åtgärder. Med hänsyn till detta och till att det ankommer påVerkställande kommittén att pröva om den yttre gränskontrollen ordnats ienlighet med krav får motion Ju15 i denna del anses varatillgodosedd.Vad härefter gäller frågan om resurser för gränskontrollen har utskottetnaturligtvis ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller vikten avatt de myndigheter som skall sköta kontrollen har erforderliga resurser. uppfattning måste det dock till en helhetssyn på det samladeresursbehovet. Utan att vilja föregripa den pågående beredningen av det ovannämnda utredningsbetänkandet delar utskottet regeringens uppfattning attresurser kan frigöras genom en samverkan mellan de myndigheter som berörs avgränskontrollen. Härtill kommer att bl.a. polisen fått ökade resurser i 1998års budget. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju13, Ju15 och Ju923i nu aktuella delar.Ansvaret för inresekontrollenI motion Ju13 (m) hävdas att roll måste bli tydligare när detgäller ansvaret för inresekontrollen.Sedan den 1 oktober 1997 har ansvaret för att ta emotansökningar om uppehållstillstånd och för att genomföra s.k. grundutredningar.Ett viktigt skäl till att ge ansvaret för grundutredningen varatt effektiviteten i asylprövningen då skulle förbättras.Här kan även nämnas att det i betänkandet Verkställighet och kontroll iutlänningsärenden (SOU 1997:128 s. 67 f) av utredningen med samma namn anförsatt många av de uppgifter och handlingar som är erforderliga iverkställighetsarbetet inte sällan är svåra att säkra, om utlänningen ger insin ansökan om uppehållstillstånd först efter ankomsten till Sverige.Det är enligt utredningen därför angeläget att åstadkomma en ordning sominnebär att så många som möjligt ger in sin ansökan om uppehållstillstånd redani samband med inresan till . För att öka antalet ansökningar vid gränsenbör enligt utredaren förlägga sin verksamhet till de störreflygplatserna och till de större färjehamnarna. bör vidaretillsammans med den gränsbevakande polisen utarbeta gemensamma arbetsformer ochrutiner som kan bidra till att fler ansökningar om uppehållstillstånd görs iomedelbar anslutning till inresan. En sådan samverkan bör enligt utredarenkunna byggas upp utan författningsreglering. Utredaren tar även upp ett förslagsom fört fram i betänkandet Ett samlatverksamhetsansvar för asylärenden (SOU 1995:55 s. 72 f). Det förslaget tarsikte på s.k. gatekontroll, dvs. kontroll av resenärer direkt vid ankomst tilltransithallen. En sådan ordning innebär framför allt bättre möjligheter attsäkerställa uppgifter om resvägen till , vilket har betydelse för bl.a.fråga om utlänningen skall återsändas till sitt hemland eller till ett förstaasylland. Gatekontroll ger dessutom möjlighet att i ett tidigt skede fånga uppdem som har för avsikt att söka asyl, vilket i många fall kan underlätta såvälasylutredningen som verkställigheten av ett beslut om avlägsnande. Omutlänningen saknar resedokument ökar också möjligheterna att få uppgifter frånflygbolaget.Socialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande i denna del anfört attutskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt attInvandrarverkets ansvar för inresekontrollen tydliggörs och utvecklasytterligare. Utskottet har därefter i sitt av godkända betänkande1997/98:SfU9 (s. 17) föreslagit ett tillkännagivande om att regeringen vid deöverväganden som sker inom bör se till att Invandrarverketfår sådana befogenheter i gränskontrollsammanhang att det i större omfattningän nu blir möjligt att redan vid gränspasseringen kontrollera utlänningarsinresa. framhåller att rättssäkerheten därvid måstegaranteras.Justitieutskottet delar den uppfattning socialförsäkringsutskottet gettuttryck för i det sistnämnda betänkandet. Motion Ju13, som i denna del fåranses tillgodosedd, avstyrks.Polisiärt och rättsligt samarbeteNarkotikaI motion Ju13 (m) anförs att bör verka för en ändring iSchengenkonventionen så att de svenska reglerna om resandes rätt att medföranarkotiska läkemedel inte behöver ändras. Motionärerna understryker ocksåvikten av att bekämpa de krafter som vill legalisera narkotika.Schengenkonventionen innehåller regler för införsel av narkotikaklassadeläkemedel vid resa till annat medlemsland. En resenär får medföra narkotiskaläkemedel för medicinsk behandling under förutsättning att en behörig myndigheti hemlandet utfärdat ett särskilt intyg. Mängden läkemedel skall stå i relationtill resans längd och får enligt föreskrifter meddelade av omfatta maximalt 30 dagars behandling.I regleras den legala hanteringen av narkotika ochnarkotikaprekursorer, dvs. kemiska ämnen som kan användas vid tillverkning avnarkotika, i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika och den till lagenanslutande förordningen (1992:1554) om kontroll av narkotika samt iföreskrifter som meddelat med stöd av dessa författningar.Reglerna innebär att all form av bruk och hantering av narkotika som inte ärlegalt förskriven av läkare är förbjuden. Av föreskrifterföljer bl.a. att en resande får föra in narkotiska läkemedel som motsvararhögst fem dagars förbrukning. Andra typer av läkemedel, dvs. vissa former avpsykofarmaka, kan införas men till en mängd som motsvarar behovet under högsttre veckor.De svenska bestämmelserna är således strängare än reglerna inomSchengensamarbetet. Regeringen (prop. s. 99) aviserar därför vissa ändringar avföreskrifterna.Utskottet ifrågasätter för sin del mot bakgrund av vad som anförs i detföljande om det är nödvändigt med några sådana regeländringar. Under allaomständigheter bör de i sådana fall betraktas som en tillfällig lösning. Härsom i alla andra, särskilt internationella, sammanhang måste allt göras för attinte på något sätt underlätta spridningen av narkotika. Utskottet, som utgårfrån att regeringen ständigt har detta i åtanke, anser att regeringen bör ges iuppdrag att verka för en snar ändring av Verkställande kommitténs föreskrifteri aktuellt hänseende så att det - i likhet med vad som gäller i -inte blir tillåtet att införa narkotiska läkemedel för än femdagar. Vad utskottet här med anledning av motion Ju13 i aktuella delar anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.Harmonisering av straffrättenI motion Ju18 (mp) anförs att straffrätten är en nationell angelägenhet, ochmotionärerna tar avstånd från en harmonisering av straffrätten.Utskottet har behandlat ett liknande motionsyrkande (1997/98:JuU12 s. 12 f). Utskottet hänvisade då till ett tidigare ställningstagandeenligt vilket det inte finns någon anledning för att verka för enharmonisering av straffrätten inom unionen. Detta ställningstagande skulle sesmot bakgrund av att EU:s länder har olika rättstraditioner och olikapåföljdssy-stem. Även med beaktande av EU:s framtida utvidgning tedde sig ensådan tanke inte realiserbar. Utskottet hänvisade också till ett nyligenavlämnat frågesvar vari justitieministern bl.a. sagt att inte kommeratt verka för en harmonisering av straffrätten utöver de behov som framför alltgränsöverskridande brottslighet kan föranleda. Vidare underströk utskottet detangelägna i att den inbördes rättshjälpen i brottmål effektiviseras.Utskottet ser ingen anledning att frångå sin tidigare intagna ståndpunkt.Utskottet vill härtill framhålla att det inte finns skäl att på förhand taavstånd från en utveckling där staterna drar nytta av varandras kunskaper ochutformar sina regler utifrån sålunda vunna erfarenheter. Utskottet avstyrkermotion Ju18 i denna del.Fortsatt övervakning och förföljandeEnligt motionärerna bakom Ju18 (mp) bör följderna av det operativapolissamarbetet - särskilt när det gäller fortsatt förföljande - ses över.Utskottet konstaterar att fortsatt övervakning och fortsatt förföljande är endel av det operativa polissamarbetet, vilket i sin tur ingår bland de s.k.kompensatoriska åtgärderna. Utskottet har som framgår ovan en positivgrundinställning till de syften som bär upp , och utskottetser det operativa polissamarbetet som en betydelsefull del av samarbetet.Utskottet anser vidare som framgår ovan att regeringen gjort en rimligavvägning när det gäller den förklaring som anger vad som skall gälla vidförföljande in på svenskt territorium. Som framgår i det föregående tillstyrkerutskottet också att godkänner regeringens förklaring. Utskottet villdessutom erinra om att konventionen innehåller bestämmelser om såvälstraffrättsligt som skadeståndsrättsligt ansvar i samband med operationer iandra stater. Regleringen i konventionen tillgodoser således utskottetstidigare intagna ståndpunkt att det är svårt att tänka sig att aktivtpolisarbete i skulle utföras på något annat sätt än under straffansvar(bet. 1997/98:JuU5 s. 5). Mot denna bakgrund kan utskottet inte delamotionärernas oro när det gäller följderna av fortsatt förföljande överlandgräns. Motion Ju18 i denna del avstyrks.ÖvrigtNär det gäller regeringens förslag att skall avge en förklaringavseende hinderverkan av vissa brottmålsdomar anser utskottet att riksdagensbeslut bör gå ut på ett godkännande av att regeringen avger en sådanförklaring. Utskottets hemställan - moment 17 - har utformats i enlighethärmed.Schengensamarbetet innebär i vissa delar att myndighetsutövning överlämnastill främmande stat. Så kan bli fallet exempelvis vid förföljande överlandgräns. Ett annat exempel är att utländska myndigheter kan besluta omviseringar som skall gälla här i landet. Beträffande moment 15 i utskottetshemställan (punkterna 1, 2 och 6 i regeringens förslag till beslut) skallbeslut därför fattas i den ordning som föreskrivs i 10 kap. 5 § fjärde stycketregeringsformen.Utskottet har funnit att de två förklaringar som gjordes i anslutning tillsamarbetsavtalet mellan Schengenstaterna å ena sidan och och å denandra saknas i regeringens proposition. Förklaringarna fogas till dettabetänkande som bilaga 6 respektive bilaga 7. Eftersom är en av de isamarbetsavtalet angivna Schengenstaterna bör beslut även omfattaden av Schengenstaterna avgivna förklaringen. Utskottets hemställan i moment 15har utformats i enlighet härmed.Utskottet har vidare funnit att översättningen av tilläggsprotokollet ibilaga 7 till regeringens proposition inte överensstämmer med det svenskaoriginaldokumentet. Vissa avvikelser från originaltexten förekommer också iSchengenkonventionen i bilaga 3 i regeringens proposition. Rätt lydelse avkonventionen och tilläggsprotokollet framgår av utskottets bilaga 2 respektivebilaga 8.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning av propositionenoch motionerna. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1997/98:Ju11, 1997/98:Ju12, 1997/98:Ju14yrkande 1, 1997/98:Ju16, 1997/98:Ju18 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:Ju220yrkande 1,res. 1 (v, mp)2. beträffande tidpunkten för godkännandeatt avslår motion 1997/98:Ju18 yrkandena 3-5,res. 2 (mp) villk.3. beträffande parlamentarisk kontrollatt avslår motionerna 1997/98:Ju14 yrkande 2, 1997/98:Ju18 yrkandena19 och 20 samt 1997/98:Ju220 yrkandena 2 och 3,res. 3 (v, mp) villk.4. beträffande SIRENE-handbokenatt avslår motion 1997/98:Ju18 yrkande 18,res. 4 (v, mp)5. beträffande innehållet i SISatt avslår motion 1997/98:Ju18 yrkandena 15-17,res. 5 (v, mp)6. beträffande datasäkerhetatt avslår motionerna 1997/98:Ju14 yrkande 4, 1997/98:Ju15 yrkande 7, 1997/98:Ju17 yrkandena 2 och 3 och 1997/98:U25 yrkandena11 och 12,res. 6 (v, mp)res. 7 (c, fp, kd)7. beträffande viseringsfrågoratt avslår motionerna 1997/98:Ju15 yrkande 4 och 1997/98:Ju18 yrkandena 6-9,res. 8 (v, mp, kd)8. beträffande samverkan om asylpolitiken inom EUatt avslår motionerna 1997/98:Ju17 yrkande 1 och 1997/98:Ju18 yrkandena 10-12,res. 9 (fp, mp)9. beträffande transportörsansvaretatt avslår motionerna 1997/98:Ju13 yrkande 4, 1997/98:Ju14 yrkande 3, 1997/98:Ju15 yrkandena 5 och 6 samt 1997/98:Ju220 yrkande4,res. 10 (m)res. 11 (v, mp, kd)10. beträffande resursfrågoratt avslår motionerna 1997/98:Ju13 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ju15yrkandena 1-3 och 1997/98:Ju923 yrkande 4,res. 12 (m, kd)11. beträffande ansvaret för inresekontrollenatt avslår motion 1997/98:Ju13 yrkande 3,12. beträffande narkotikaatt med anledning av motion 1997/98:Ju13 yrkandena 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. beträffande harmonisering av straffrättenatt avslår motion 1997/98:Ju18 yrkande 13,res. 13 (v, mp)14. beträffande fortsatt förföljandeatt avslår motion 1997/98:Ju18 yrkande 14,res. 14 (v, mp)15. beträffande anslutning till Schengensamarbetetatt riksdagendels godkänner avtalet om anslutning tilltillämpningskonventionen till av omgradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna,undertecknat i Schengen , samt slutakten till avtalet,dels godkänner protokollet om regerings anslutning till avtaletom gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränsernaundertecknat i Schengen ,dels godkänner samarbetsavtalet mellan ,, Franska republiken, StorhertigdömetLuxemburg, , Italienska republiken, KonungariketSpanien, Portugisiska republiken, Hellenska republiken, RepublikenÖsterrike, , Republiken och KonungariketSverige, som är avtalsslutande parter i ochSchengenkonventionen, och och omgradvis avskaffande av personkontroller vid de gemensamma gränserna samtden förklaring som intagits i bilaga 6,16. beträffande ändring av , m.m.att riksdagendels godkänner tilläggsprotokollet av ,dels godkänner regeringens förklaring enligt artikel 41 iSchengenkonventionen,17. beträffande hinderverkan av brottmålsdomaratt med anledning av regeringens proposition godkänner att regeringenavger en förklaring enligt artikel 55 i , medinnehållet att i vissa avseenden inte skall vara bundet avhuvudprincipen om hinderverkan av brottmålsdomar som meddelats iSchengenstaterna.Stockholm den 26 mars 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), KiaAndreasson (mp), (), () och (). Avslag på propositionen (mom. 1)() och () anför:Vi anser att de kompensatoriska åtgärder som samarbetet förutsätter har såallvarliga negativa konsekvenser att vi inte kan ställa oss bakom regeringensförslag. Härtill kommer att enligt vår mening innebärytterligare ett steg mot överstatlighet.Bland de negativa följderna vill vi framhålla följande.De kompensatoriska åtgärderna som kräver innebär bl.a. attlagstiftningen i måste ändras i flera avseenden. Eftersom förslagentill lagändringar ännu inte presenterats omöjliggörs en heltäckande analys avdet nu föreliggande förslaget. När väl lagförslagen föreligger kommerriksdagens medverkan att framstå mer som en formalitet, vilket enligt våruppfattning inte är förenligt med roll som lagstiftande organ. Enanslutning till samarbetet framstår därför som odemokratisk. I detta sammanhangvill vi också påpeka att regeringen inte heller bilagt detillämpningsföreskrifter som antagits av Verkställande kommittén.Vidare anser vi att de konsekvenser som ett tillträde till samarbetet får förflyktingars möjlighet att söka asyl är oacceptabla; murarna runt EU kommer attbli högre. Detta kommer bl.a. att få till följd att det kommer att bli svårareför enskilda EU-länder att ordna sina relationer med sina grannar på det sättsom landet i fråga anser lämpligast. Schengenstaterna kommer som vi ser detinte att var för sig kunna föra en självständig asyl- och flyktingpolitik; ipraktiken kräver ju samarbetet en harmonisering. Det finns enligt vår bedömningen risk för att de nu angivna svårigheterna medför en ordning som inte står iöverensstämmelse med flyktingkonvention.Dessutom anser vi oss ha fog för uppfattningen att kampen mot deninternationella brottsligheten - liksom kampen mot narkotikan - försvagas, närgränskontrollerna mellan länderna tas bort.De kompensatoriska åtgärderna hotar enligt vår mening också den personligaintegriteten eftersom de i stor utsträckning skall åstadkommas med hjälp av ettpolisregister till vilket samtliga Schengenstater har tillgång.Vi kan inte heller acceptera att utländsk polis - utan kunskap i svenskaspråket - skall kunna utföra tjänsteuppdrag här.Kravet på yttre gränskontroll medför också - som vi ser det - ett hot mot atti framtiden kunna upprätthålla den nordiska passunionen.Avslutningsvis vill vi framhålla att den nationella beredningen i ärendetvarit otillfredsställande. Bland annat saknar den departementspromemoria somligger till grund för propositionen information om Schengensamarbetetsinförlivande med Amsterdamfördraget.Av det nu anförda följer att regeringens förslag enligt vår mening böravslås.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ju11, 1997/98:Ju121997/98:Ju14 yrkande 1, 1997/98:Ju16, 1997/98:Ju18 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:Ju220 yrkande 1 avslår propositionen.2. Tidpunkten för godkännande (mom. 2)Under förutsättning av avslag beträffande reservation 1Kia () anför:Jag anser att det inte är möjligt att ta ställning till regeringensförslag. Det finns tre skäl för detta.För det första har regeringen inte presenterat den lagstiftning som ettdeltagande i kräver. Jag vill erinra om att sådana förslagnormalt sett brukar presenteras i samband med att regeringen begär riksdagensgodkännande av en internationell överenskommelse.För det andra är det av stor vikt att veta i vilka former beslut kommer attkunna fattas när det gäller . Här kommer enväsentlig förändring att äga rum om godkänner regeringens förslag omAmsterdamfördraget. Riksdagsbehandlingen av den frågan bör därför avvaktas föratt skall kunna bedöma hur den framtida beslutsprocessen inomSchengensamarbetet kommer att gestalta sig.För det tredje är hela Amsterdamfördragets framtid som jag ser det avhängigtvilken väg tar i frågan, och skall hålla folkomröstning omAmsterdamfördraget i vår.Riksdagsbehandlingen bör på grund av vad jag nu anfört skjutas upp.Jag anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande tidpunkten för godkännandeatt med bifall till motion 1997/98:Ju18 yrkandena 3-5 beslutar attskjuta upp godkännandet av anslutning till Schengensamarbetet.3. Parlamentarisk kontroll (mom. 3)Under förutsättning av avslag beträffande reservation 1Alice () och () anför:Vi anser att den rättsliga och parlamentariska kontrollen av beslutsprocesseninom inte är tillfredsställande. Den kontroll som ligger iatt samarbetet är mellanstatligt är enligt vårt förmenande inte tillräcklig.Regeringsformens regler innebär inte heller - som vi ser det - att sakenförändras dramatiskt. Vi kan tänka oss flera sätt att förbättra denparlamentariska kontrollen.En möjlighet vore att den svenske representanten i Verkställande kommitténvid varje tillfälle när ett beslut skall fattas begär ett godkännande avriksdagen, och det oavsett om frågan i andra sammanhang skulle kräva medverkanfrån eller inte. Ett liknande system praktiseras i Nederländerna.Enligt vår mening skulle ett sådant arrangemang medföra att riksdagensinflytande över konventionens tillämpning säkras. bör avge enförklaring om att vi har för avsikt att praktisera en sådan ordning.Det är enligt vår mening vidare självklart att beslut i viktiga och politisktkänsliga frågor skall fattas av och inte av Verkställande kommittén.Som vi ser det är detta särskilt viktigt när det gäller Schengensamarbetet.Sverige bör mot den bakgrunden verka för en ändring av konventionen så attdetta tydligt framgår.Slutligen vill vi framhålla att inte står under någonkontroll. Sålunda kan varken , annan internationell domstol ellerEuropaparlamentet kontrollera kommitténs tillämpning av konventionen. Detta gerkommittén en unik maktställning. bör verka för en ändring även på dennapunkt. Vi vill framhålla att det inte är acceptabelt att hänvisa till att dettaproblem kan få en lösning genom ett svenskt tillträde till Amsterdamfördraget;regeringens förslag måste bedömas efter det innehåll som det för närvarandehar. Regeringen bör alltså verka för att den parlamentariska ochinternationella kontrollen av ökar.Det ankommer på regeringen att vidta erforderliga åtgärder med anledning avdet anförda.Vad vi nu anfört med anledning av motionerna Ju14, Ju18 och Ju220 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande parlamentarisk kontrollatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju14 yrkande 2, 1997/98:Ju18yrkandena 19 och 20 samt 1997/98:Ju220 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 3.4. (mom. 4)() och () anför:Vi anser att det är en brist i att SIRENE-kontorensverksamhet inte tydligt framgår av den. Särskilt som de begränsningar somgäller för registrering i SIS inte gäller för SIRENE-kontoren bör så mycket sommöjligt av verksamheten beskrivas öppet. Enligt vår mening kräver detta att dens.k innehåll blir offentligt i sin helhet.