bet · GL01SoU24 · 1998-05-26 00:00:00 — Motionärerna anser att ettbättre samhällsstöd till närståendevårdarna förmodligen skulle innebärabesparingar för samhället. Några säkra belägg för detta finns dock inte varförmotionärerna anser att en hälsoekonomisk undersökning av närståendevårdensbetydelse borde genomföras. Motionärerna vill också ha en kvalitetskontroll avden närståendevård som ges. bör därför ägna stor uppmärksamhetåt metodutveckling av hur en sådan uppföljning inom området sjukvård i hemmetkan ske med beaktande av de berörda personernas integritet.I motion So432 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kommunerna skallutnyttja möjligheten att ekonomiskt stödja anhöriga (yrkande 4) samt hosregeringen begära förslag till en översyn när det gäller vårdbidraget sompensionsgrundande inkomst (yrkande 5). Motionärerna ser med tillfredsställelseatt regeringen uppmärksammat anhörigvårdarnas situation och tillskjuter medelför utveckling av metoder och former för stöd åt anhöriga. Det får dock intebli så att anhörigvården blir alternativ till äldreomsorg i offentlig regi.Motionärerna anser att kommunerna måste uppmuntras till att utnyttjamöjligheten att även ekonomiskt stödja anhörigvårdarna. Vidare måstevårdbidraget ses över och göras pensionsgrundande.I motion So52 av m.fl. (mp) yrkas att hos regeringenbegär förslag om en ändring i 6 § socialtjänstlagen vad gäller anhörigstöd(yrkande 2) samt att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att bistånd i form av anhörigstöd skall vara enrättighet för dem som så önskar (yrkande 3) och om att bistånd i form avdagverksamhet och korttidsvård bör införas i 6 § socialtjänstlagen (yrkande 9).Motionärerna anför att regeringen skriver mycket välvilligt om anhörigstöd, mentar inte ställning till om anhörigstöd är en rättighet eller inte. I självaverket har regeringen tagit två steg bakåt vid utformandet av densocialtjänstlag som gäller . Där avskaffadesmöjligheten att överklaga avslag på ett flertal olika bistånd som alla invånaretidigare hade. Motionärerna vill utreda hur möjligheten att få avlastning kanbli en kommande rättighet. kan ett första steg tas genom att bytaut propositionens ?bör? mot ett ?ska?, anförs det. Rätt till dagverksamhet ochkorttidsvård möjliggör för äldre att i större utsträckning bo kvar hemma. Dettaökar inte kostnaderna för kommuner och landsting genom att dessa i ställetsparar in dyrbar sjukhus- och/eller sjukhemsvård.I motion So49 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivanden ommöjligheten att anställa en anhörig som vårdare (yrkande 11), om enkomplettering i socialtjänstlagen som jämställer stöd och avlastning för vårdoch omsorg av nära anhörig eller närstående med hemtjänst och färdtjänst(yrkande 12) och om riktlinjer för stöd till anhörigvården (yrkande 13).Fördelningen av ansvaret för vården mellan det offentliga och familjen är en avde stora framtidsfrågorna, anför motionärerna. Frågan om de anhöriga enbartskall få olika typer av stöd eller om det kan bli aktuellt att anhöriga skallkunna anställas måste lyftas fram. Ett förtydligande och en markering avkommunernas ansvar för anhörigstöd bör göras i socialtjänstlagens paragraf somreglerar annat bistånd. Motionärerna vill jämställa stöd och avlastning förvård och omsorg av nära anhörig eller närstående med hemtjänst och färdtjänst.Ett exempel på åtgärd är att kommunerna inför en rätt till tio timmarsavlastning för anhörigvårdare. De anser också att börfå i uppdrag att fastställa specifika riktlinjer för hur stödet till deanhöriga skall utformas. Det kan handla om uppsökande verksamhet,vårdtyngdsmätningar som tar hänsyn till både vårdtagarens och vårdgivarenspsykiska och fysiska hälsa och regelbunden utvärdering så att anhöriguppgiftenkan prövas. Motionärerna anser att det är bra med de resurser som regeringenanser bör anslås till att utveckla stödet till anhöriga och frivilliga.Tillkännagivande om anhörigvården begärs också i motion So218 av . (kd) yrkande 8. Motionärerna anser att de närståendes roll i vården måsteuppvärderas. Varken äldreomsorgen eller sjukvården klarar sig utan anhörigasinsatser. Dessa är ofta en förutsättning för vård i hemmet. Närstående somvårdar sina anhöriga i hemmet skall ha rätt till ekonomiskt stöd. Det skalläven finnas möjlighet till stöd och ledighet för anhörigvårdaren, anförs det.I motion So423 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande om attanhörigstöd bör bli en skyldighet för kommunen (yrkande 5). Motionärerna anseratt fördelningen av ansvaret för vården mellan samhället och familjen är en avde stora framtidsfrågorna. De anser att anhörigrollen måste uppvärderas ocherkännas. De anhöriga behöver stöd och avlastning men också information,kunskaper om sjukdomar och träning i t.ex. olika handgrepp. En komplettering,ett förtydligande och en markering av kommunens ansvar för anhörigstödet bördärför göras i socialtjänstlagens paragraf som reglerar annat bistånd.Kristdemokraterna vill jämställa stöd och avlastning för vård och omsorg avnära anhörig eller närstående med hemtjänst och färdtjänst.I motion So308 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande omanhörigstödet (yrkande 27). Motionärerna anför att samarbetet mellanhuvudmännen måste fungera smidigt. Vårdkedjorna måste bli tydligare i de falldär det finns skilda huvudmän. Närstående som önskar delta i vården måste gesstöd och avlastning samt ekonomisk ersättning för sitt arbete. Kommunerna måsteframöver noggrant följa upp hur den enskildes nätverk påverkas när människormed allt sämre hälsostatus vårdas i hemmet. Insatser för att bryta ensamhet ochisolering bör inkluderas i kommunernas uppgifter, heter det.I motion So42 av och (båda m) yrkas attriksdagen beslutar att i 5 § socialtjänstlagen återinföra en rätt tillavlösning. Motionärerna anför att de i samband med proposition 1996/97:124 omändringar i socialtjänstlagen väckte en motion som berörde frågan omkommunernas skyldighet att ordna avlösning för personer som vårdade anhöriga ihemmet. Motionärerna ser det som angeläget att nu ändrarsocialtjänstlagen så att anhöriga garanteras en rätt till avlösning.I motion So415 av och (båda m) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omanhörigvårdares rätt till utbildning, stöd och avlastning (yrkande 1).Motionärerna anser att närstående gör en viktig samhällsinsats och måsteerbjudas utbildning, stöd och avlastning. Genom att kommunen samarbetar medanhörigvårdare kan kvaliteten för de äldre som bor kvar hemma upprätthållas,som kommunens kostnader faktiskt hålls nere.I motion So45 av () begärs ett tillkännagivande om rätten tillavlösning. Motionären anför att de anhörigas roll och betydelse för vården aväldre och personer med funktionshinder numera är väldokumenterad och erkänd.Det är viktigt att de anhörigas kunskaper och erfarenheter tas till vara, mendet är också viktigt att det finns möjlighet till avlösning. Motionären anseratt det är viktigt att kommunernas ansvar i denna del förtydligas. Det börockså dokumenteras i vilken utsträckning som kommunerna tillhandahålleravlösning.I motion So47 av m.fl. (s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att bör ges iuppdrag att fördela de föreslagna medlen för utvecklingsinsatser när det gälleranhörigas insatser i vården av äldre och funktionshindrade. Motionärerna anseratt det föreslagna stimulansbidraget är mycket angeläget. Anhörigas roll ochbetydelse som vårdgivare för äldre och funktionshindrade är väldokumenterad och erkänd. Det är viktigt att visa respekt för de anhörigaskunskaper och erfarenheter. Det är också viktigt att det finns möjligheter tillavlösning. Informationen från till anhöriga om planering,genomförande och utvärdering av olika insatser måste ges hög prioritet, anförsdet. Motionärerna konstaterar att länsstyrelserna har god lokal kännedom,vilket talar för att de skall fördela stimulansbidragen. ärlänsstyrelserna tillsynsmyndighet över kommunernas arbete inom socialtjänsten.Det finns därmed en risk att det kan uppfattas som om har dubblaroller och att myndighetsrollen blir otydlig. Vidare konstaterar motionärernaatt har i uppdrag att fördela tillprojekt som kan bidra till att utveckla metoder och former för stöd tillanhöriga. Denna erfarenhet bör tas till vara. föreslås fåfördela också de nya stimulansbidragen.I två motioner tas frågan om frivilligarbete upp.I motion So406 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om defrivilliga insatserna inom äldreomsorgen (yrkande 11). Motionärerna anför attkyrkor, samfund, pensionärsförening och andra ideella organisationer samtenskilda personer i större utsträckning och med samma stöd från det allmännakan engageras i hemvårdsarbetet. insatser kan stärkas genom attpensionärer medverkar mer aktivt. Genom s.k. anhörigcenter kan man samla uppoch organisera de krafter och insatser som behövs. Ett annat alternativ är?grannskapskollektiv? där de boende i ett område hjälps åt med service ochfritidsaktiviteter. Motionärerna anser också att det bör göras en analys av hurstödet till de anhöriga kan bli så bra som möjligt.Också i motion So639 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omfrivilligverksamheten (yrkande 6). Motionärerna konstaterar att under senare århar frivilligorganisationer för att stödja och hjälpa vuxit fram.Frivilliginsatser inom äldreomsorgen kommer att vara en begränsad menbetydelsefull del av äldreomsorgen även , anför motionärerna, därförbör formerna för samverkan mellan offentlig och ideell sektor utvecklas.Frivilligverksamheten bör stödjas via de organisationer som verkar inomområdet.Utskottets bedömningAnhöriga står för en mycket stor del av stöd och omvårdnad till äldre ochhandikappade. Det är därför väsentligt att de anhörigas insatser uppmärksammasoch att kommunernas samarbete med de anhöriga utvecklas. Studier tyder på attmånga kommuner erbjuder olika former av stöd till de anhöriga men att stödet ärsvagt utvecklat. En ny bestämmelse infördes i 5 § socialtjänstlagen fr.o.m. den1 om att socialnämnden genom stöd och avlastning bör underlättaför dem som vårdar närstående som är långvarigt sjuka eller äldre eller som harfunktionshinder. För att stimulera utvecklingen av formerna för anhörigstödetfick för till projekt somkan bidra till att utveckla metoder och former för stöd till anhöriga.Utskottet anser att ytterligare insatser behövs för att utveckla stödet tillanhöriga. Detta tas också upp i ett antal motioner. Kommunerna bör stimulerastill ökad kreativitet när det gäller formerna för stöd till anhöriga. Stödetbör få en bred inriktning och omfatta såväl anhöriga som vårdar närstående ihemmet som anhöriga som har sina närstående i särskilt boende. Många anhörigavill vårda sin närstående i hemmet men behöver hjälp och stöd från kommun ochlandsting för att orka med det. Det behövs praktiskt stöd i form av avlösning,dagverksamheter, växelvårdsplatser m.m., men det behövs också ettpsykologiskt/psykosocialt stöd. Det är viktigt att stödet utformas individuelltså att den anhörige känner trygghet i den avlösning som erbjuds och kan lämnaifrån sig ansvaret för den närstående. Dagverksamheter kan också fungera som eninformell mötesplats för anhöriggrupper och erbjuda utbildning för anhöriga.Möjlighet finns också för kommunerna att stödja anhöriga genom att anställa demsom vårdare för den omsorgsberoende eller ge ekonomiskt stöd i form avvårdbidrag.Kommunerna har inte kunskap om alla som vårdar äldre anhöriga. Det kan därförvara svårt att nå anhöriga med olika slags stödinsatser. Detta gäller i högregrad ju tyngre omvårdnadsinsatsen är och ju den anhöriga gett vårdoch omsorg. Det är viktigt att pröva olika former av uppsökande verksamhet isyfte att få kontakt med de anhöriga. Hänsyn bör tas till att vissa grupper kanbehöva få information på annat språk än svenska.Utskottet bedömer att det föreslagna stödet skapar förutsättningar för ettmer aktivt stöd till anhöriga och stimulerar kommunerna att utveckla samverkanmed anhöriga och med frivilligorganisationer. Det bör också övervägas atttydligare lagreglera anhörigstödet. Frågan bör kunna övervägas av kommittén föröversyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjänstensuppgifter. Med anledning av motionerna So42 (m), So45 (s), So49 (kd) yrkande12, So51 (fp) yrkande 8, So52 (mp) yrkandena 2, 3 och 9, So218 (kd) yrkande 8,So308 (mp) yrkande 27, So415 (m) yrkande 1, So423 (kd) yrkande 5, So433 (fp)yrkande 6 och Sf303 (fp) yrkande 4 bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört.I propositionen föreslås att medlen till kommunernas utvecklingsinsatser börfördelas av länsstyrelserna. Utskottet vill peka på att länsstyrelserna ärtillsynsmyndighet över kommunerna och att det därför kan vara mindre lämpligtatt dessa också fördelar medel till projektverksamheter i kommunerna.Socialstyrelsen har fördelat de medel som anvisats för . Dessaerfarenheter bör tas till vara. Utskottet anser att bör fåansvar att fördela det särskilda stimulansbidraget efter samråd medlänsstyrelserna.Vad utskottet anfört med bifall till motion So47 (s) och med avslag påmotionerna So49 (kd) yrkandena 11 och 13, So431 (c) yrkande 6, So432 (v)yrkandena 4 och 5, So639 (c) yrkande 5 och Sf303 (fp) yrkandena 3, 5 och som sin mening ger regeringen till känna.Utskottet anser att frivilliga insatser utgör ett värdefullt komplement tillsocialtjänstens insatser och bör stödjas. I propositionen presenteras förslagtill stimulansbidrag för nya initiativ inom äldreområdet varvid särskiltpensionärsorganisationerna nämns som samverkanspartner. Utskottet anser inteatt motionerna So406 (m) yrkande 11 och So639 (c) yrkande 6 bör föranleda någotinitiativ från utskottets sida. Motionerna avstyrks.Uppsökande verksamhet i hemtjänstenI propositionen gör regeringen bedömningen att lokala försöksverksamheter meduppsökande verksamhet i bör startas. bör ges iuppdrag att följa upp och utvärdera försöksverksamheterna. Verksamheten börfinansieras inom ramen för de särskilda stimulansbidrag om sammanlagt 90miljoner kronor som föreslås avsättas ibudgetpropositionen. Resultaten från uppföljning ochutvärdering skall, enligt propositionen, redovisas till regeringen senast den 1januari 2000.Under uppbyggnaden av bestod denna ihuvudsak i praktisk hjälp med hemmets skötsel, inköp och matlagning.Reduceringen av institutionsvården och de allt kortare vårdtiderna inom densomatiska akutsjukvården har inneburit att personlig omvårdnadoch insatser av sjukvårdskaraktär fått en mer framträdande plats än tidigare.1990-talets hjälptagare är i allmänhet äldre, sjukare och har mer omfattandefunktionshinder. Insatserna ges till ett mindre antal personer, men istörre omfattning till var och en av dem som får hjälp. får dockfyra av tio hemtjänstmottagare mindre än tio timmars hjälp . Vidslutet av hade av åldersgruppen hemtjänst. Blanddem i var andelen endast 4 %.Regeringen framhåller att det är viktigt att se värdet av hemtjänst också somen förebyggande verksamhet. Exempelvis kan regelbundna besök av harstort socialt värde och ge en ökad trygghet. Det kan också bidra till attskjuta upp behovet av tyngre insatser eller flyttning till särskilt boende.Erfarenheter från , där man infört en lag om förebyggande hälsobesökbland 75-åringar och äldre, visar att regelbundna hembesök av sjukvårdspersonalresulterat i ökad livskvalitet för de äldre och minskad intagning påakutsjukhus. Det bör finnas personal med såväl medicinsk som social kompetens iden uppsökande verksamheten. Att tidigt upptäcka behov av bostadsanpassning,hjälpmedel och anhörigstöd är väl så viktigt som att uppmärksamma medicinskabehov. Uppsökande verksamhet bland äldre kan också starkt motiveras som ettsätt att nå de anhöriga för att därigenom utveckla samarbetet med och stödettill dessa. I förlängningen kan ett sådant arbete även ha ettförtroendeskapande värde för den äldre befolkningen, anför regeringen.Det lagliga stödet för förebyggande insatser finns redan i såväl hälso- ochsjukvårdslagen som i socialtjänstlagen. Å andra sidan bedrivs för närvarandemycket sällan systematiskt förebyggande insatser i primärvården eller iäldreomsorgen, anförs det. Skälen till detta är flera, men kanske framför alltbristen på resurser. Särskilda stimulansbidrag bör därför avsättas ibudgetpropositionen. Försöksverksamheterna i kommuner och landsting bör syftatill utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter föräldre personer.I motion So406 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om (yrkande 10) samt att beslutar införa en hemtjänstpeng (yrkande 18).Kommunerna måste, enligt motionärerna, medverka till flexibla lösningar avhemtjänsten. Det skall vara möjligt för den äldre att få anställa en granneeller anhörig efter samma taxa som gäller i övrigt inom hemtjänsten.Självkänslan stärks hos den som behöver hjälp om vederbörande själv fårbestämma utformningen och tiden för insatserna liksom vem som ger hjälpen. Enprivat tjänstesektor är nödvändig inom och kan göras möjlig genomen ?hemtjänstpeng? och skatteavdrag för anlitande av tjänster i hemmet.I motion Sk653 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrensupphandling avhemtjänsten (yrkande 3). Motionären anför att kommunernas kostnader förhemtjänsten kan hållas nere genom ökad konkurrens. Privata städföretag skallinte bar tillåtas utan också uppmuntras att konkurrera om uppdrag.I motion So409 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om sparkonto inom äldreomsorgen(yrkande 1) samt att hos regeringen begär en utredning om lämpligutformning av sparkonto inom äldreomsorgen (yrkande 2). Motionären anser attdet måste vara en samhällelig angelägenhet att ge den hjälp den äldre självvill ha genom att tillvarata den äldre personens vilja och möjligheter. För attge den äldre denna valfrihet vill motionären inrätta sparkonton iäldreomsorgen. Dessa bör byggas upp genom att en del av den obligatoriskapensionsavgiften specialdestineras till detta sparkonto. Med dessa pengar kanden äldre sedan vara fri att köpa hjälp efter egen bedömning men ocksågaranteras hjälp om han eller hon inte själv kan ta ställning till sina behov.Det kan vara t.ex. inre eller yttre hemtjänst samt möjlighet om man väljer attklara detta själv att ta ut en viss del från kontot, t.ex. den årligaavkastningen, vilken beskattas. Motionären anser att kontot skulle stimuleraprivata aktörer och entreprenörer att starta verksamhet inom området. Dettaskulle leda till ökad konkurrens och pressade priser.I motion So50 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemservicestöd i form avservicecheckar för pensionärer (yrkande 13). Motionärerna anför att behoveninom omsorgsområdet är stora och att den demografiska utvecklingen kommer attöka kraven på ytterligare resurser framgent. finns det ett behov avservice som kommunernas omsorg inte kan ge inom ramen för hemtjänsten.Motionärerna anser att pensionärshushållens behov av vardaglig service skullekunna tillgodoses genom att staten stimulerar den privata tjänstesektorn. Dettakan göras genom ett system med hemservice-checkar för alla pensionärshushåll.Checksystemet bör utformas så att den som önskar hjälp, utöver det som denkommunala tillhandahåller, hämtar och betalar en subventioneradcheck på posten eller . Denna används sedan sombetalningsmedel. I den ekonomiska vårpropositionen har anslagit700 för detta ändamål.I motion So639 av m.fl. (c) begärs tillkännagivanden omojämlikheten i beviljandet av hemtjänst (yrkande 3) och om utredning omhemservicestöd för äldre (yrkande 4). har mer och mer övergått frånatt vara allmän service till de äldre till att ge omvårdnad i hemmet, anförmotionärerna. Biståndsbedömningarna har blivit mycket striktare. EnligtÄdelutvärderingen 1994:17 får högre utbildade och högre tjänstemän hemtjänst istörre utsträckning än vad lågutbildade och arbetare får. Välfärdsprojektetsredovisning (nr 59) visade att kvinnor får mindre hjälp från än mänsett i relation till deras levnadssituation. Motionärerna anser därför attfördelningen av beviljad hemtjänst bör analyseras. De pekar också på attutredningen , tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) presenteratolika lösningar för att stimulera tjänstesektorn samt gett en principskiss tillett särskilt servicestöd till pensionärer. Utredningen kunde dock inte avtidsskäl föreslå de närmare formerna för ett sådant stöd. Motionärerna anseratt en utredning bör få i uppdrag att göra en djupare analys av utredningensförslag.Även i motion So431 av och (båda c)begärs tillkännagivande med samma innebörd (yrkandena 2 och 4).I motion So51 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omhemtjänsten (yrkande 7). Motionärerna anser att det behövs ett välfärdskontraktinom . När en enskild kontaktar för att få hjälp böransvarig personal höra av sig för att bestämma tid för ett mötekring de problem som den enskilde har och vilket stöd kommunen då kan erbjuda.En plan skall göras upp i samråd med den enskilde om vad skallombesörja samt vad detta skall leda till och inom vilken tid. Kontinuerligkvalitetsuppföljning skall göras. Vidare anser motionärerna att anhöriga skallges stöd och avlastning. Personal som inte kommer skall meddeladetta . Uteblir hemtjänstpersonalen skall den enskildekompenseras på något sätt. Den enskilde skall ha en kontaktperson inom kommunenatt vända sig till om något inträffar. Den enskilde skall kunna välja vem somskall ge den service och omsorg som anses behövas. Kommunen skall ha någon formav jourtjänst och så att ingen riskerar att skrivas utfrån sjukhus utan att få kontakt med . Slutligen ansermotionärerna att de som invandrat till skall garanteras tolk vid samtalmed socialtjänsten.I motion So433 av m.fl. (fp) yrkande 5 finns samma begäran.I motion Fi65 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldre människorsvalmöjligheter till vård (yrkande 6). Motionärerna anför att allt färre äldrefår hjälp genom . Besparingar men också avgiftshöjningar harbidragit till detta. När allt färre erhåller hjälp i ordinärt boende innebärdet att allt fler blir i behov av kostsamma insatser i särskilt boende. Omdenna tendens håller i sig så innebär det att den enskildes möjlighet att självvälja på vilket sätt han skall få sina behov tillgodosedda minskas. Därmedrubbas också den grundläggande principen för äldres möjlighet att självabestämma över sina liv.I motion So49 av m.fl. begärs tillkänagivande om sänkt skattpå arbetskraft inom tjänstesektorn (yrkande 4). För att skapa störreförutsättningar för de äldre att så långt möjligt bo kvar i sitt eget hem börriksdagen besluta att sänka skatten på arbetskraft inom tjänstesektorn. Ompriset på hushållstjänster kommer ner i en mer rimlig nivå kommer detta delsatt vara till stöd för de äldre som behöver viss praktisk hjälp, dels att skapa?vita? arbetstillfällen.Utskottets bedömningI propositionen aviserar regeringen särskilda stimulansbidrag om 90 miljonerkronor för uppsökande verksamhet inom hemtjänsten.Utskottet gör bedömningen att en uppsökande verksamhet bland äldre är ettviktigt instrument när det gäller att förebygga ohälsa och vårdbehov. Det ärangeläget att tidigt få kunskap om äldres behov av stöd och hjälp. Insatser iform av bostadsanpassning, hjälpmedel m.m. bör innebära att äldre får möjlighettill ett självständigare liv än vad som annars vore möjligt. En uppsökandeverksamhet bör också innebära att äldreomsorgen får kontakt med anhöriga somvårdar närstående och som kan behöva avlastning för att orka fortsätta med sinomvårdnadsinsats. Utskottet delar regeringens uppfattning att försöken börbedrivas över hela landet på orter med skiftande sociodemografiska ochstrukturella förutsättningar.