bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — 8 delvis) en tidigareläggning avdubbelspår på banan på sträckan mellan ochBomansberget.Owe () redovisar i motion A44 motsvarande uppfattning ochframhåller att med nuvarande tågtrafik och planerad trafiktillväxt bör dubbel-spårsutbyggnaden tidigareläggas (yrk. 7).Rolf och (båda m) framhåller i motion A18 attplanerna på att bygga dubbelspåret Älvkarleby-Bomansberget först åren2002-2004 stämmer dåligt överens med den förutsedda snabbtågstrafiken påsträckorna och liksom med denplanerade regionala tågtrafiken mellan och . Projektet föreslåsdärför bli tidigarelagt och påbörjas (yrk. 2).Sven () konstaterar i motion A29 att enkelspåret på den aktu-ella bansträckan utgör en besvärande flaskhals för tågtrafiken.Om inte projektet tidigareläggs kan knappast den planerade regionala tågtra-fiken mellan och startas som avsetts (yrk. 5).Lennart Rohdin (fp) betonar i motion A31 (yrk. 5) att en utbyggnad avjärnvägssträckan är central för hela regionensframtida utveckling.Andra ban- och trafikförslag på järnvägsområdet redovisas i följande motio-ner.Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion A22 att påsikt bör vidareutvecklas som en transportled i hela sin längd från Kristine-hamn till (yrk. De menar vidare att en utbyggnad av Väster-dalsbanan fram till är en framtidssatsning och förordar att detta projektbör övervägas noggrant. I detta sammanhang bör prövas att finansiera enutbyggnad med EU-bidrag (yrk. 33).Laila och (båda s) framhåller i motion A37 att Inlands-banan är viktig för den tunga industrins transportbehov och för inlandskom-munerna som en framtida gods- och transportjärnväg. utgörockså enligt motionärerna ett komplement för utvecklingen av turismen iinlandet.Kjell () framhåller i motion A17 delvis att det krävs ytterligarejärnvägsinvesteringar i . Det gäller bl.a. upprustning och ökadkapacitet på Värmlandsbanan samt på banan Mellerud-Kil-Karlstad.Lennart Rohdin (fp) efterlyser i motion A31 ett närmare samarbete mellanSJ och berörda kommuner inför tidtabellsomläggningar (yrk. 7).Siri () framhåller i motion A58 (yrk. 4) att goda kommunika-tioner är viktiga för regional tillväxt. Det är därför viktigt att införandet asnabbtågstrafik med X 2000-förbindelser inte sker på bekostnad av antalettågstopp.I motion A41 av och (båda s) anges att snabb-tågstrafiken är mycket viktig och att den bör anpassas till att betjäna turis-men. Detta betyder att tillgängligheten måste ökas och att vissa bansatsningartill den svenska fjällvärlden måste komma till stånd, exempelvis till Säle-nområdet.Vissa motioner tar upp frågor med anknytning till vägnätet.Centerpartiet föreslår i partimotion A21 en upprustning av grusvägnätet. Detbör tillskapas en tioårig plan för hårdbeläggning av grusvägar med trafik medmer än 150 fordon (yrk. Partiet menar också att möjligheten attfå medel avsatta för bärighetshöjande åtgärder för enskilda vägar bör återin-föras (yrk. 7).Folkpartiet menar i kommittémotion A33 att vägnätet i bl.a. skogslänenmåste upprustas. Det skulle medföra minskade problem med tjällossningen(yrk. 3).I partimotion A54 föreslås att E 4:s och E 14:s sträckningförbi utformas på ett billigare sätt än det regeringen och Vägverketplanerar (yrk. 12).I motion A23 (yrk. 4) föreslår andre vice talman () ökadesatsningar på upprustning och underhåll av länsvägarna i Västernorrlandslän.Barbro och (båda s) förespråkar i motionA12 en ny sträckning av mellan och Mehedeby.Axel m.fl. (s) föreslår i motion A56 en tidigareläggning av E 4:som- och utbyggnad på sträckan () framhåller i motion A59 vikten av en utbyggnad . Sträckan bör enligt motionären prioriteras.Rolf och (båda m) föreslår i motion A18 att denplanerade ombyggnaden av sträckorna respektiveEnånger-Hudiksvall tidigareläggs.I motion A46 (yrk. 2) av () framförs att en tidigare-läggning av resurser till vägarna i bör ske.Kjell () pekar i motion A17 delvis på behov av resur-ser för olika väg projekt.Några motioner avser övergripande frågor i vissa regioner.Bengt () tar i motion A45 upp frågor med anknytning till främstNorrbotten. Han föreslår att , , och kom-munikationsministrar gemensamt utarbetar en plan och prioriteringsordningför ett ekologiskt uthålligt kommunikationssystem i de delar av länderna somkan kallas (yrk. Han framhåller vidare i motionen beho-vet av åtgärder som stärker infrastrukturen - vägar, järnvägar och telekom-munikation - i (yrk. 3).Per () framhåller i motion A409 (yrk. 1) behovet av investe-ringar i vägar och järnvägar i Södermanland.Fredrik m.fl. (m) menar i motion A458 (yrk. 5) att det behövs enny politik för utbyggnad av infrastruktur såvitt avserflyg, tåg- och vägtrafik.Ett par motioner tar upp frågor om Gotland.Vänsterpartiet anser i partimotion A47 att Gotlandsborna måste ha lång-siktiga och trygga förbindelser med fastlandet. Kravet på att staten tar överdriften av Gotlandstrafiken har åter aktualiserats (yrk. 9).Lilian Virgin och (båda s) pekar i motion A53 påatt kommunikationerna har stor betydelse för utveckling och till-växt.Några motioner tar upp frågor om elektronisk kommunikation och teletjäns-ter. Här betonas telesystemet och informationstekniken (IT) som en del avlandets infrastruktur.Moderaterna framhåller i partimotion A20 som sin mening att till in-frastruktur hör även de elektroniska kommunikationsmöjligheterna. Partietföreslår (yrk. 4) att staten utarbetar ett program för regional utbyggnad avinformationsteknisk infrastruktur.Även tar upp frågor om den elektroniska infrastrukturen. Ipartimotion A21 framhålls att nya tekniska lösningar ger möjlighet till bättrekommunikation. De s.k. ADSL-baserade tjänsterna för bredbandskommuni-kation måste byggas ut (yrk. Det behövs också en enhetstaxa för anslut-ning till teletjänster (yrk. 5).Centerpartiet anser i partimotion A460 (yrk. 19) att begreppet bastelefonibör vidgas till att omfatta fler tjänster än vad som gäller . Partiet menaockså att allmänna samlingslokaler med möjligheter till avancerad datakom-munikation breddar näringslivsstrukturen. Detta bör enligt partiet stödjas(yrk. 38).I kommittémotion A33 (yrk. 6) framställs krav på en reformsom minskar antalet riktnummer i landet. Bakgrunden är att motionärernaanser att Telias senaste taxeförändring visat sig drabba landets glesbefolkadedelar.Vänsterpartiet betonar att alla skall kunna ha tillgång till IT. Partiet före-slår i partimotion A47 (yrk. 10) en utredning för att ta reda på hur stora kostnaderna skulle bli för en utbyggnad av fibernät till alla företag och hushåll.Kabeltevenätet bör dessutom flyttas från så att bolaget inte lockasatt ta ut överpriser av hushåll som ligger avlägset till (yrk. 11).Miljöpartiet menar i partimotion A54 (yrk. 11) att en landsomfattande en-hetstaxa för telefon- och IT-tjänster bör tillskapas. Taxan bör utgå från sam-ma principer som brevportot.Andre vice talmannen () tar i motion A23 upp tillgångentill nättjänster. Hon menar att Telias ansvar för teleförbindelser skall omfattäven datatrafik av högkapacitetsstandard, minst s.k. ISDN-förbindelse, ochatt detta skall ske till enhetstaxa i hela landet (yrk. 3).Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) lyfter i motion A35 fram behovet av bl.a.bättre infrastruktur för IT-användning i Bergslagen.Sten Tolgfors (m) pekar i motion A19 (yrk. 3) på betydelsen av informa-tionsteknik för landets och regionernas ekonomiska tillväxt.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet har yttrat sig över de delar av propositionen och de motionersom berör utskottets beredningsområde. avstyrker för sin delsamtliga motioner. Yttrandet återges i sin helhet i bilaga 3. Här refererastrafikutskottets ställningstagande i de avseenden som är aktuella.Allmänna frågorTrafikutskottet anför inledningsvis som sin mening att propositionen inomkommunikationsområdet redovisar en rad insatser som från regional- ochnäringspolitiska utgångspunkter är angelägna.När det gäller användningen av de medel som anvisats till investeringaroch underhåll av trafikens infrastruktur erinrar utskottet om innebörden avriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition In-frastrukturinriktning för framtida transporter (prop. 1996/97:53, bet.1996/97:TU7, rskr. Beslutet innebär bl.a. att medelsanvändningen skerenligt ett samhällsekonomiskt planeringssystem där fastställermålen, infrastrukturinriktningen och de ekonomiska ramarna, medan plane-ringen och beslutsfattandet för enskilda projekt kännetecknas av en långtgå-ende decentralisering. Det betyder att regeringen fastställer ochBanverkets investeringsplaner och därmed har möjlighet att tidigareläggavissa investeringar som har särskild regionalpolitisk betydelse inom de ramarsom har angett. Utskottet anser att denna rollfördelning ärändamålsenlig och lämplig.När det gäller motion A20 (m) anser utskottet att de åtgärder som rege-ringen enligt propositionen avser vidta bidrar positivt till att skapa tillväxtoch regional balans i landets olika delar. menar därför för sindel att bör avslå motion A20 (m) yrkande 9.I frågan om det behov av utredning som framförs i motion A47 (v) in-stämmer trafikutskottet i att det finns en rad frågor som det är angeläget attutreda inför den fortsatta planeringen av trafikens infrastruktur. Det plane-ringssystem som lagt fast ger dock enligt utskottets mening godaförutsättningar för att en allsidig belysning. Något riksdagsinitiativ bedömsdärför inte nu vara erforderligt. avstyrker därför för sin delmotion A47 (v) yrkande 8 i denna del. Syftet med motionsyrkandet förutsättsdock till väsentlig del komma att tillgodoses.JärnvägarTrafikutskottet berör i sitt yttrande över järnvägsfrågorna inledningsvis tåg-förbindelserna mellan och anser att det är angeläget att utveckla tågförbindelsernamellan och och ser därför positivt på vad regeringenanför om att snabbtågstrafiken mellan och bör tidiga-reläggas med fem år.Beträffande de motionsyrkanden som framhåller att tågtrafiken bör ske påNorra stambanan via bl.a. och erinrar utskottet om att rege-ringen i den transportpolitiska propositionen föreslår att en myndighet förrikstrafikfrågor, Rikstrafiken, inrättas. Dess huvuduppgift skall vara att uti-från ett kundorienterat helhetsperspektiv verka för att åstadkomma ett sam-verkande kollektivtrafiksystem. Rikstrafiken skall kunna upphandla vissregionalpolitiskt motiverad interregional persontrafik. Rikstrafiken bör ocksåverka för att den interregionala persontrafiken på sträckan fortlöpande utvecklas och förbättras.När det gäller de motioner som tar upp att den aktuella tågtrafiken bör an-sluta till erinras om att i den pågående järnvägsutbyggna-den till ingår utbyggnad av den s.k. norra böjen norr om innebär att den långväga tågtrafiken på Norra stambanan, Ostkustbananoch Dalabanan kan integreras med flygtrafiken.När det gäller dubbelspår mellan och anser trafiksutskottet,sammanfattningsvis, att det inte bör ankomma på att lägga fast närenskilda järnvägsprojekt bör igångsättas. Det hänvisas till att den av motio-närerna föreslagna fortsatta dubbelspårsutbyggnaden finns med i Banverketsförslag till stomnätsplan för och att byggstart planeras islutet av perioden.Vad gäller hänvisar trafikutskottet till behandlingtidigare under (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1,rskr. I sitt av godkända betänkande framhöll trafikutskottetatt fyller en viktig funktion i det nationella godstransport-systemet. beslutade att fortsatt statligt stöd skall utgå för verk-samheten och att investeringar i infrastruktur kan finansierasinom ramen för den av beslutade regionala investeringsplanering-en.När det gäller förslag om ytterligare baninvesteringar på stomjärnvägar,länsjärnvägar och på hänvisar trafikutskottet till det plane-ringssystem som har lagt fast.Beträffande synpunkter på tåguppehåll framhåller utskottet främst att detinte bör ankomma på riksdag och regering att ha synpunkter på sådana frå-gor.Och, slutligen, beträffande tidtabellsfrågor förutsätter trafikutskottet att etnära informationsutbyte förekommer mellan trafikföretag och olika intres-senter som exempelvis kommuner inför trafikomläggningar.Trafikutskottets slutsats är att de aktuella motionerna inte påkallar någonåtgärd från sida.VägarTrafikutskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget med ytterli-gare insatser för upprustning och underhåll av vägnätet. De åtgärder somanges i propositionen ligger vidare väl i linje med infrastrukturbe-slut om bl.a. utökade satsningar för att åtgärda eftersatt underhåll påvägnätet, rekonstruktion av vägar samt omfattande tjälsäkringsåtgärder. Närdet gäller den närmare medelsfördelningen mellan län och olika vägar harutskottet ingen erinran mot regeringens bedömning. Det betyder att särskildainsatser bör avsättas för . I övrigt bör det ankomma på Vägverketatt inom de ramar som statsmakterna angett fördela de tillkommande resur-serna för att bl.a. ta igen eftersatt underhåll. Det innebär också enligt utskotets bedömning att bristande vägunderhåll kan åtgärdas i Norrlandslänen menäven i vissa delar av . bör därför avslå samtliga nuaktuella motionsyrkanden.Beträffande motion A21 (c) yrkande 7, om särskilda medel för att förbättrabärigheten på enskilda vägar, hänvisar trafikutskottet till att tidigre under avslagit ett likartat yrkande, på grund av bl.a. att anslagsnivån till enskilda vägar efter en temporär neddragning återställts (bet. 1997/98:TU1, rskr. Utskottet, som förutsatt att anslagsnivån förenskilda vägar i fortsättningen skulle vara stabil, har inte ändrat uppfattningBeträffande utbyggnaden av förklarar utskottet att sträckorna Uppsala-Mehedeby och finns med i förslag till na-tionell plan för vägtransportsystemet 1998-2007. Det förslaget bereds förnärvarande av regeringen som kommer att fastställa planen senare i vår enligtden planeringsprocess som har lagt fast. anser attdet inte bör ankomma på att besluta om när olika vägprojekt börgenomföras. anser därför för sin del att bör avslåmotionerna A12 (s), A18 (m) yrkande 1 och A56 (s).När det gäller E 4:ans sträckning vid anför trafikutskottet att detinte bör ankomma på regering eller riksdag att föregripa planeringsarbetetoch lägga fast den närmare planutformningen. avstyrkerdärför för sin del motion A54 (mp) yrkande 12.GotlandstrafikenTrafikutskottet redovisar som sin mening att färjetrafiken har en avgörandebetydelse för möjligheterna att skapa tillväxt och sysselsättning på Gotland.Staten har också ett ansvar för att det finns en tillfredsställande trafikförsöning med färja till och från . Hög säkerhet, miljöanpassning samtkrav på att vägen till och från alltid skall vara öppen är vidaregrundläggande förutsättningar som lagts fast för trafiken.Trafikutskottet förutsätter vidare att den långsiktiga medelsram som lagtsfast för färjetrafiken på tillsammans med andra insatser möjliggör atttrafiken kan vidareutvecklas så att regional tillväxt främjas på . avstyrker för sin del de motioner som tar upp Gotlandstrafiken.Teletjänster och anger inledningsvis som sin mening att informationsteknikenhar en avgörande betydelse för utvecklingsmöjligheterna i samhället. Grun-den för en ökad IT-användning är en god infrastruktur. Det betyder att denfysiska infrastrukturen spelar stor roll för vilket genomslag olika tillämp-ningar av informationstekniken kan få i samhället. säger sigdärmed dela den grundsyn som kommer till uttryck i flera av motionerna omatt tillgången till effektiva och moderna telekommunikationer utgör en viktigförutsättning för möjligheterna att uppnå en positiv regional utveckling. Detär därför nödvändigt att se till att landets alla delar har tillgång till godatelekommunikationer.Utskottet förklarar att det sker en snabb utbyggnad av tele-och datasystemet. Arbete pågår också med att etablera en nationell bred-bandsstruktur. tillägger att regeringen ekonomiskavårproposition (1997/98:150) meddelat att man avser att tillsätta en särskildutredare för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT sett ur ettregionalt och socialt perspektiv.Beträffande de synpunkter som framförs i motionerna om en utvidgning avbegreppet bastelefoni - dvs. vad som enligt telelagen skall räknas som en s.k.grundläggande samhällstjänst - framhåller trafikutskottet att den snabbatekniska utvecklingen gör det nödvändigt att fortlöpande se över vilka tjäns-ter som skall ingå i begreppet. En sådan anpassning följer också av det tele-politiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olika delarskall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Vilken teknik som an-vänds bör dock inte regleras eftersom en samhällsstyrning av tekniken kanmedföra felbedömningar och stora felinvesteringar.De motioner som berör prissättning på teletjänster bemöts med en hänvis-ning till det telepolitiska målet om att alla skall ha tillgång till teletjänstlikvärdiga villkor. förutsatte vidare i sitt av god-kända betänkande under förra att regeringen noga uppmärksammarprisutvecklingen och rapporterar härom till (bet.1996/97:TU5, rskr. 201).Utskottet berör vidare frågan om prisskillnader mellan glesbygd och tätortnär det gäller tillgång till ISDN-nätet. konstaterar att ISDNerbjuds till ett fast pris i nästan hela landet och att hsänkt taxorna för ISDN väsentligt. Anslutningsavgifterna till ISDN-nätet blirdärmed i takt med moderniseringen av kommunikationsnätet alltmer likfor-miga över hela landet. Dessutom kommer Telias utbyggnad av en bredbands-struktur, som ger vida bättre kommunikationsmöjligheter än ISDN, att på-börjas i de områden som ännu inte nåtts av AXE-utbyggnaden, dvs. främst iglesbygdsområden.Beträffande det motionsförslag som väckts om Telias verksamhet inomkabeltelevision hänvisar trafikutskottet till kommande riksdagsbehandlingunder våren av proposition 1997/98:121 Riktlinjer för AB:s verksam-het.Önskemålet om en riktnummerreform, slutligen, bemöts med en hänvis-ning till att regeringen i regleringsbrevet för har gett i uppdrag att redovisa principer för enny nummerplan, inklusive överväganden om riktnummerområden.Trafikutskottet avstyrker mot denna bakgrund för sin del motionerna menanger att syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts komma att tillgodo-ses.Utskottets ställningstagandeInfrastrukturen har en mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen.Att vägar, järnvägar, flyg och andra transportmedel finns och fungerar väl ärförutsättningen för att hela skall leva och utvecklas. Inte minst inorra och i de delar av landet som ligger långt från storstadsregio-nerna är transportbehovet grundläggande. Men också telekommunikationeroch de nu snabbt framväxande möjligheterna till elektroniska kommunika-tioner har betydelse för utvecklingen. Utskottet vill understryka att staten hähar ett ansvar.Trafikutskottet har i sin bedömning av de motioner utskottet yttrat sig övervägt samman de särskilda regionalpolitiska hänsyn som är nödvändiga medandra ändamål på ett sätt som arbetsmarknadsutskottet ansluter sig till. Ut-skottet instämmer alltså i de bedömningar och de slutsatser som kommit tilluttryck i trafikutskottets yttrande.Detta innebär till en början att utskottet inte har några invändningar mot deresonemang som förs i propositionen eller mot de planerade eller vidtagnaåtgärder som omtalas från regeringens sida.Det innebär vidare att utskottet - på de skäl som trafikutskottet anfört -avstyrker följande motioner:1997/98:A12 av och (båda s),1997/98:A17 av (),1997/98:A18 av och (båda m),1997/98:A20 yrkandena 4 och 9 av m.fl. (m),1997/98:A21 yrkandena 3-7, 9 och 26 av m.fl. (c),1997/98:A22 yrkandena 9, 11, 32 och 33 av m.fl. (kd),1997/98:A23 yrkandena 3 och 4 av andre vice talman (),1997/98:A29 yrkandena 4 och 5 av (),1997/98:A31 yrkandena 5-7 av (),1997/98:A33 yrkandena 3, 4 och 6 av m.fl. (fp),1997/98:A35 av m.fl. (s),1997/98:A37 av och (båda s),1997/98:A40 av och (båda s),1997/98:A41 av och (båda s),1997/98:A44 yrkandena 6 och 7 av (),1997/98:A46 yrkande 2 av (),1997/98:A47 yrkandena 8-11 av m.fl. (v),1997/98:A53 av och (båda s),1997/98:A54 yrkandena 11-13 av m.fl. (mp),1997/98:A55 av Axel m.fl. (s),1997/98:A56 av Axel m.fl. (s),1997/98:A58 yrkande 4 av (),1997/98:A59 av ().Några motioner som utskottet har att ta ställning till omfattas inte av trafikuskottets yttrande.Detta gäller till en början motion A21 (c) yrkande 8 om ett"glesbygdsavdrag". Utskottet kan inte se att det finns behov av en sådanutredning som motionärerna förespråkar. Yrkandet avstyrks därför.I motion A22 (yrk. 29) begärs en utredning om trans-porternas betydelse för landsbygdsturism. Här kan hänvisas till vad trafikut-skottet yttrat om det av beslutade planeringssystemet i dessa frå-gor. Systemet bedöms ge goda förutsättningar för en allsidig belysning av debehov motionärerna uppehåller sig vid. Enligt utskottets mening är alltså enutredning inte nödvändig. Yrkandet avstyrks därmed.Beträffande motion A409 (m) om behovet av investeringar i vägar ochjärnvägar i , är det som trafikutskottet anfört om Vägverketsansvarsområde tillämpligt, inom de ramar som staten bestämt. Även detyrkandet bör därför avslås.Motionerna A460 (c) yrkandena 19 och 38 samt A19 (m) yrkande 3 tarupp tele- och IT-frågor. Det trafikutskottet anfört om bl.a. en kommandeutredning om IT-frågor ur ett regionalt och socialt perspektiv har bärighetäven på dessa motionsyrkanden. De bör därför avslås.Utskottet är avslutningsvis i detta avsnitt inte heller berett att ställa sigbakom motionerna A458 (m) yrkande 5, som avser en ny politik för utbygg-nad av infrastruktur, och A45 (v) yrkandena 3 och 4,som tar sikte främst på åtgärder i Norrbotten.2.3 FlygtrafikPropositionenPropositionen innehåller i denna del inte något förslag till riksdagsbeslut.Regeringen har i propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling(prop. 1997/98:56) föreslagit ett särskilt statligt driftstöd till kommunala elprivatägda flygplatser fr.o.m. . Regeringen bedömer att detnya stödet till driften av kommunala flygplatser innebär en långsiktigt hållbarlösning för denna regionalpolitiskt viktiga trafik.När det gäller utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats bedömer regeringen atten förlängning av rullbanan vid flygplatsen ger goda förutsättningar förutveckling av internationell fraktflygverksamhet där. En sådan verksamhetkan ge stora fördelar för den regionala utvecklingen i och iBarentsregionen, men bör även ses i ett nationellt, europeiskt och globaltperspektiv. Regeringen avser därför att tillsätta en förhandlingsman somtillsammans med de berörda myndigheterna skall ta fram en samlad finansie-ringslösning för en utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats. Avsikten är att gemöjlighet till en utveckling av internationell fraktflygverksamhet med kring-liggande verksamheter. Regeringen ämnar i ett första skede ställa 10 miljonerkronor till förhandlingsmannens förfogande.Regeringen anger vidare att den avser att medverka till en lösning av fi-nansieringsfrågorna i samband med att en ny flygplats anläggs i iTornedalen.MotionerCenterpartiet påpekar att avregleringen av det svenska inrikesflyget medförtfärre turer och högre priser för mindre orter. Partiet anser i partimotion A21(yrk. 9) att det bör införas ett system med statlig upphandling av sådanaflygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindreintressanta. Finansieringen kan ske genom en avgift på övriga inrikes flygre-sor.I partimotion A54 (yrk. 13) uttrycker tveksamhet om det - medhänsyn främst till miljön - är lämpligt med utökat fraktflyg via Luleå-Kallax.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A22 (yrk. 11) att det är bra attregeringen planerar ett särskilt statligt driftstöd för kommunala eller privatägda flygplatser i skogslänen. Den föreslagna begränsningen av stödet tillenbart mål 6-området är dock onödig.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet har yttrat sig över de delar av propositionen och de motionersom berör utskottets beredningsområde. Yttrandet återges i sin helhet i bilaga3.