bet · GL01KU15 · 1998-02-17 00:00:00 — Såsom framhålls i propositionen bör en så långtgåendedelegering kombineras med uppföljning och kontroll. Som huvudmanmåste därför ha möjlighet att utvärdera verksamheten utifrån det målsom i lag fastställts för verksamheten.Riksdagens revisorers årliga granskning av verksamhet kommer attpåverkas om väljer att delta i valutaunionen och införa den gemensammavalutan euron. Då får enligt propositionen varken revisorer ellerRiksbankens internrevision längre pröva beslut som avser ECBS-relateradeuppgifter. Härmed förstås ECBS grundläggande uppgifter, vilka enligt artikel105.2 i EG-fördraget skall vara- att utforma och genomföra gemenskapens penning- och valutapolitik,- att företa transaktioner i utländsk valuta,- att inneha och förvalta medlemsstaternas officiella valutareserver,- att främja ett väl fungerande betalningssystem.Fram till dess att deltar i valutaunionen är emellertid revisorernaenligt finansutskottets mening oförhindrade att granska verksamhetenligt nuvarande former. Granskningen och revisorernas uttalanden får dock inteha en sådan inriktning att de kan anses komma i konflikt medinstruktionsförbudet.Stockholm den 16 december 1997På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), JohanLönnroth (v), (), Per (), (), Sven-ErikÖsterberg (s) och ().Avvikande meningar1. ställning generellt och penningpolitiska mål (v)() anser att finansutskottets ställningstagande under rubrikenRiksbankens ställning generellt och penningpolitiska mål bort ha följandelydelse:De förändringar i ställning och fastläggandet av ett inflationsmålför som föreslås i propositionen kan enligt utskottets mening inteuppfattas som annat än förberedelser för ett inträde i valutaunionen (EMU).Förändringarna behövs inte i sak. I likhet med vad som framförs i motion K6 (v)anser utskottet att riksbank i huvudsak har fungerat väl med nuvarandeordning. De ekonomisk-politiska motiv som angivits är inte särskilt tydliga ochframför allt inte övertygande.Sveriges riksbank är en av de mer självständiga centralbankerna i världen,framgår det av propositionen. Det har inte hindrat att inflationen periodvishar varit mycket hög i och i likhet med växelkursen varierat mycketkraftigt. Det var inte för att var satt under politiskt styre somman tvingades att låta kronan flyta fritt . Det är svårt att sebehovet av att penningpolitiken skall styras utan politisk eller demokratiskpåverkan. Det är visserligen en av grundtankarna i EMU att delar av denekonomiska politiken, penningpolitiken, skall beslutas utan politisk kontroll.Men regeringen hävdade senast i proposition 25 att inte skall delta ivalutaunionen när den börjar . Om vi inte avser att delta ifas tre är det svårt att förstå varför vi redan i fas två skall anpassa till devillkor som gäller för deltagande i EMU.I propositionen föreslås vidare att prisstabiliteten skall vara överordnat målför den ekonomiska politiken. Penningpolitiken skall alltså hanteras aveffektiva och omutliga tjänstemän i enlighet med det övergripande målet omprisstabilitet som formuleras av regering och riksdag.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion K6 (v) att regeringenunderskattar den motsättning som finns - åtminstone i det korta och medellångaperspektivet - mellan full sysselsättning och inflation. Även på lång siktfinns en motsättning som kan leda till mer permanent utslagning frånarbetsmarknaden. Det finns också anledning att ifrågasätta påståendena omsamband mellan låg inflation och ekonomisk tillväxt.Utskottet delar uppfattningen i motion K6 (v) att full sysselsättning skallvara det överordnade målet för den ekonomiska politiken. Ett alltför ensidigtprioriterande av inflationsmålet kan leda till stora problem, en hög ochbestående arbetslöshet. Det har framför allt utvecklingen i visat. Somframhålls i motionen leder arbetslösheten till stora brister iresursutnyttjandet och ett enormt bortfall i produktion och inkomster. Denekonomiska ineffektiviteten har också ett socialt och politiskt pris i form avväxande klassklyftor och en maktförskjutning till de resursstarka.Massarbetslösheten och de social förhållandena i dess fotspår är enhuvudförklaring till växande rasism och högerextremism både i och iEuropa i övrigt.Utskottet avstyrker förslagen i propositionen om att stärka Riksbankensställning och att införa ett ensidigt prisstabilitetsmål för Riksbanken.Utskottet tillstyrker således motionerna K6 (v) yrkande 2 och Fi220 (v) yrkande9.2. Direktionens protokoll (m, v)(), (), (), () och Per () anser att finansutskottets ställningstagande underrubriken bort ha följande lydelse:I propositionen hävdar regeringen att ett offentliggörande av direktionensprotokoll skulle kunna strida mot föreskrifterna i 3 kap. 1 § sekretesslagensom reglerar sekretesskyddet av vissa uppgifter om penningpolitik.Det skulle också kunna komma i konflikt med föreskrifterna i 2 kap. 1 §, omutrikessekretess.Riksbanksfullmäktige anser att ett frivilligt offentliggörande bör kunna skeinom ramen för nuvarande sekretesslagstiftning och att frågan bör prövas pånytt när den nya direktionen har funnit sin form. Regeringen sätter sig inteemot detta under förutsättning att offentliggörandet sker efter vederbörligsekretessprövning.Enligt finansutskottets mening är regeringens farhågor angående sekretessenöverdrivna, särskilt som offentliggörandet är tänkt att ske med fördröjning.Behovet av sekretess i penningpolitiska frågor är nämligen i allmänhet avövergående natur och av mycket kort varaktighet. Direktionen skulle dessutomkunna anpassa sina protokoll så att de inte står i strid mot sekretesslagen.Ett offentliggörande av protokoll skulle inte bara öka dendemokratiska insynen. Det skulle också förbättra de finansiella marknadernasförståelse för penningpolitiska intentioner, vilket i sig skulleleda till en effektivare penningpolitik.Finansutskottet anser med hänsyn härtill att börbiträda motion K2 (m) yrkande 2. Därmed tillgodoses i betydande utsträckningockså förslaget i motion K8 (fp) yrkande 1.3. Direktionens protokoll (fp)() anser att finansutskottets ställningstagande underrubriken bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bör man i riksbankslagen ta in en föreskrift omatt direktionens protokoll skall offentliggöras efter förslagsvis ,såsom fallet är i anser med hänsyn härtill att börbiträda motion K8 (fp) yrkande 1. Därmed tillgodoses i betydande utsträckningockså förslaget i motion K2 (m) yrkande 2.4. Riksdagsbehandlingen av rapporter om den förda penningpolitiken(m, fp, kd)(), (), (), (), Per () och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken av rapporterom den förda penningpolitiken bort ha följande lydelse:Enligt förslaget till ny 50 § riksbankslagen skall minst två gångerom året lämna en skriftlig redogörelse till om penningpolitiken.Därmed ges riksdag och allmänhet tillfälle till insyn i verksamhet.Syftet med redogörelserna är således rent informativt. Innehåll och utformningbör enligt propositionen inte regleras närmare, men regeringen anser att de kanha ett innehåll liknande de nuvarande inflationsrapporterna.Vid överläggningarna i den arbetsgrupp som utformade departementspromemorianRiksbankens ställning (Ds 1997:50) uppmärksammades inte att en sådanredogörelse kommer att medföra motionsrätt, utskottsbehandling ochkammarbeslut. Det har emellertid inte varit vare sig arbetsgruppens ellerregeringens avsikt att den skall leda till någon formell riksdagsbehandling. 63-64 i propositionen anges vilka frågor som bör handläggas av ,och i detta sammanhang omnämns inte de penningpolitiska redogörelserna.Riksbankens skriftliga redogörelser kan väntas handla om dess bedömning avdet ekonomiska läget, den förda penningpolitiken och den framtidapenningpolitikens förutsättningar och inriktning. En ordning som föreskriverformell riksdagsbehandling inbjuder då till överträdelser avinstruktionsförbudet och riskerar att skapa oklarhet om faktiskasjälvständighet och därmed dess trovärdighet vad gäller inflationsmålet.Riksdagen saknar inte möjligheter att i andra sammanhang kommenteraRiksbankens verksamhet. Enligt den nya lydelsen av 48 § i riksbankslagen skallRiksbanken före avge årsredovisning, som ävenframdeles skall innehålla en redogörelse för den förda penningpolitiken. Ianslutning härtill föreligger motionsrätt liksom naturligtvis under denallmänna motionstiden. Inget hindrar heller att penningpolitiken berörs isamband med vårpropositionen och budgetpropositionen.Problemet med motionsrätt och riksdagsbehandling av de särskildaredogörelserna bör undvikas genom att den föreslagna 50 § ändras så attriksdagens finansutskott görs till mottagare av dem. De skulle i så fall kommaatt hanteras i samma ordning som gällt för budget,vilken enligt 47 § riksbankslagen skall överlämnas för kännedom tillfinansutskottet och revisorer. Alternativt kan direktionen åläggasatt offentliggöra redogörelserna utan särskild mottagare. I båda fallen kan deliksom läggas till grund för utfrågningar inför finansutskottet.Enligt finansutskottets mening bör på denna punktanpassa förslaget till riksbankslag till den avsedda innebörden avfempartiuppgörelsen.5. Utskottsutfrågningar av riksbankschefen (m)(), (), () och Per ()anser att finansutskottets ställningstagande under rubrikenUtskottsutfrågningar av riksbankschefen bort ha följande lydelse:Enligt artikel 109b3 kan ECB:s ordförande och övrigaledamöter i direktionen på begäran av eller på eget initiativhöras av behöriga kommittéer.Finansutskottet anser att man i riksbankslagen bör ta in en motsvarandeföreskrift. Särskilt värdefullt vore att få fastslaget att rätten attföranstalta om utskottsutfrågningar är ömsesidig.Konstitutionsutskottet bör med hänsyn härtill biträda förslaget i motion K2(m) yrkande 1.6. Riksbanksledningens skyldighet att offentliggöra ekonomiska förhållanden (m)(), (), () och Per ()anser att finansutskottets ställningstagande under rubriken att offentliggöra ekonomiska förhållanden bort ha följande lydelse:Finansutskottet ser det som angeläget att de främsta beslutsfattarna iRiksbanken är ålagda att anmäla vissa ekonomiska förhållanden. De krav somföreslås bli intagna i riksbankslagen är emellertid så långtgående att deriskerar att negativt påverka rekryteringen till dessa uppdrag. Detta gällersärskilt posterna som ordförande och vice ordförande i fullmäktige, vilka julångt ifrån förutsätter heltidsengagemang i . Riksbanksfullmäktigehar i sitt remissyttrande framhållit att det särskilt finns skäl att omprövabestämmelsens utformning vad avser skulder och andra tillgångar än finansiellainstrument.I likhet med vad som föreslås i den moderata motionen bör göra etttillkännagivande av denna innebörd. anser således attkonstitutionsutskottet bör biträda motion K2 (m) yrkande 4.7. Prövning av ett beslut att skilja en direktionsledamot från hans uppdrag (m)(), (), () och Per ()anser att finansutskottets ställningstagande under rubriken av ettbeslut att skilja en direktionsledamot från hans uppdrag bort ha följandelydelse:Enligt artikel 14 i ECBS-stadgan kan ett beslut om att skilja riksbankschefenfrån hans anställning överklagas till . har i sinkonvergensrapport framhållit att ett liknande skydd bör gällaför samtliga penningpolitiska beslutsfattare, dvs. övriga medlemmar idirektionen. Eftersom möjligheten att överklaga till ärförbehållen riksbankschefen föreslår regeringen att direktionens ledamöterskall kunna överklaga till Arbetsdomstolen.Såsom framhålls i den moderata motionen utgör regeringens förslag i denna delett avsteg från arbetsgruppens förslag som innebar att beslut om att skilja endirektionsledamot från hans uppdrag skulle kunna överklagas till har i sitt remissyttrande ifrågasatt lämpligheten av attålägga tingsrätten den nya uppgiften. Bl.a. har det inte klargjorts vare sig ivilken ordning talan skall föras eller huruvida dess avgöranden skall kunnaöverklagas och i så fall till vilken domstol.Denna kritik ger anledning att på nytt överväga frågan om lämplig instans föröverklagande. Uppgiften bör inte läggas på Arbetsdomstolen, som ärpartssammansatt och som inte heller i övrigt är ägnad att ge ett skydd för denavsatte som är likvärdigt med det skydd kan ge.I stället bör direktionens ledamöter ges möjlighet att klaga i en nationellinstans med högsta tänkbara juridiska kompetens, dvs. antingen Högsta domstoleneller Regeringsrätten. I valet dem emellan talar mycket för att uppgiften böranförtros Regeringsrätten för avgörande i första och sista instans.Med denna ordning skulle den processuella ordningen fördirektionsledamöternas överklagande bättre stämma överens med de bestämmelsersom gäller för riksbankschefen i bör med anledning av motion K2 (m) yrkande 3 anpassa33 b § riksbankslagen i enlighet med detta förslag.8. Karenstid för direktionsledamot som lämnat sitt uppdrag (m)(), (), () och Per ()anser att finansutskottets ställningstagande under rubriken fördirektionsledamot som lämnat sitt uppdrag bort ha följande lydelse:Riksbanksfullmäktige har ifrågasatt om den föreslagna karenstiden fördirektionsledamot är nödvändig. Enligt fullmäktige borde det räcka medföreskrifterna i 1 kap. 6 § sekretesslagen om förbud för person att röja ellerutnyttja sekretessbelagd uppgift som han fått kännedom om på grund avanställning eller uppdrag hos myndighet.Finansutskottet anser i likhet med Moderata samlingspartiet att det saknasanledning att tillämpa en så sträng karensregel som den vilken föreslås ipropositionen. bör således bifalla motion K2 (m) yrkande5 och göra ett tillkännagivande av denna innebörd.9. Folkomröstning om medlemskap i (v)() anser att finansutskottets ställningstagande under rubrikenFolkomröstning om medlemskap i bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att ändringarna av och ställning endast har uppkommit ur behovet att EMU-anpassaSverige och underlätta för ett eventuellt inträde i EMU. En mer oberoenderiksbank behövs inte och penningpolitiken skall inte undandras ett direktdemokratiskt inflytande för de folkvalda. De föreslagna förändringarna skallenligt utskottet bara genomföras om svenska folket i folkomröstning skulle jasäga till ett medlemskap i och därmed till ett uppgivande av den nationellaekonomisk-politiska självbestämmanderätten.Utskottet vill hänvisa till reservation nr 12 av ledamot ifinansutskottets betänkande 1997/98:FiU9 (s. 39). Utskottet delar uppfattningeni nämnda reservation, där det bl.a. anförs att det är självklart att svenskafolket skall få ta ställning i EMU-frågan efter en omfattande debatt.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion K6 (v) yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.10. sedelutgivningsrätt (c, v)() och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Utskottet vill erinra om följande uttalande i propositionen om Sverigesmedlemskap i unionen (prop. 1994/95:19):Om beslutar sig för ett deltagande i EMU:s tredje fas följer att beslutom utgivning av sedlar och mynt samt frågan om lagligt betalningsmedel överförstill den . Detta kräver också ändringar ibestämmelserna i regeringsformen om sedelutgivningsrätten.Den nuvarande har enhälligt godkänt denna del av proposition1994/95:19 utan invändningar. Det svenska folket har i en folkomröstning tagitställning för att skall vara medlem i EU, med förutsättningen att EU-medlemskapet inte omfattade medlemskapet i EMU:s tredje fas. Om riksdagensmajoritet nu vill ändra detta - utan att höra svenska folket på nytt - frångåsutfästelsen till svenska folket. Detta skulle motverka förtroendet förriksdagen och EU-medlemskapet. Det vore enligt utskottet mycket farligt ochbeklagligt om man på detta sätt väljer att underminera legitimitet.Grundlagar har en särställning som måste respekteras.Riksdagen bör med bifall till motion K7 (c) som sin mening ge regeringen tillkänna att den ovan citerade formuleringen om EMU och sedelutgivningsrätten iproposition 1994/95:19 fortsatt skall gälla. Motion K8 (fp) yrkande 2 böravstyrkas.11. sedelutgivningsrätt (fp)() anser att finansutskottets ställningstagande underrubriken bort ha följande lydelse:Enligt gällande lydelse av regeringsformen har riksbank monopol på attge ut sedlar och mynt. Denna grundlagsregel syftar till att tryggabetalningssystemet och penningvärdet genom att omöjliggöra för andra änRiksbanken, t.ex. svenska affärsbanker eller andra finansiella institutioner,att ge ut sedlar avsedda för cirkulation inom Sverige.I valutaunionens tredje fas är det emellertid den ,, som har ensamrätt att tillåta sedelutgivning, och både ECB och nationellacentralbanker inom valutaunionen kan ge ut sedlar som är legalabetalningsmedel. Det kan visserligen hävdas att tar över svensk rättså att en grundlagsändring inte skulle vara nödvändig. Utskottet anseremellertid att svensk grundlag bör ge en rättvisande bild av de faktiskaförhållandena, och bestämmelserna om sedelutgivning i 9 kap. 13 §regeringsformen bör därför ändras. bör därför fatta det förstavilande beslutet om sådan grundlagsändring . Det slutligabeslutet kan sedan fattas efter riksdagsvalet 1998.Motion K8 (fp) yrkande 2 tillstyrks därmed medan motion K7 (c) avstyrks. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................2Motionerna............................................2Motioner väckta med anledning av propositionen 2Motioner väckta under den allmänna motionstiden 4Motioner väckta under den allmänna motionstiden 4Yttrande från finansutskottet 4Utskottet.............................................4Propositionens huvudsakliga innehåll 4Bakgrund 5Ansvaret för valutapolitiken 6Propositionen 6Motionen 7Finansutskottets yttrande 8Konstitutionsutskottets bedömning 8En självständig riksbank allmänna överväganden 9Inledning 9Propositionen 9Motionerna 9Finansutskottets yttrande 10Konstitutionsutskottets bedömning 11Närmare om instruktionsförbudet 12Propositionen 12Finansutskottets yttrande 13Konstitutionsutskottets bedömning 13EMI:s synpunkter på lagförslaget 15Propositionen 15Motionen 16Finansutskottets yttrande 16Konstitutionsutskottets bedömning 16Målet för penningpolitiken 17Propositionen 17Motionerna 17Finansutskottets yttrande 18Konstitutionsutskottets bedömning 19Riksbankens nya ledningsstruktur 20Riksbanksledningens skyldighet att anmäla ekonomiska förhållanden 20Propositionen 20Motionen 20Finansutskottets yttrande 21Konstitutionsutskottets bedömning 21Prövning av ett beslut att skilja en direktionsledamot från hansuppdrag 21Propositionen 21Bakgrund 22Motionen 22Finansutskottets yttrande 22Konstitutionsutskottets bedömning 23Karenstid för ledamot som lämnat sitt uppdrag 23Propositionen 23Motionen 24Finansutskottets yttrande 24Konstitutionsutskottets bedömning 24Öppenhet och insyn i verksamhet 25Direktionens protokoll 25Propositionen 25Motionerna 25Finansutskottets yttrande 26Konstitutionsutskottets bedömning 26Utskottsutfrågningar av riksbankschefen 28Propositionen 28Motionen 28Finansutskottets yttrande 28Konstitutionsutskottets bedömning 28Övriga frågor 29Folkomröstning om medlemskap i 29Finansutskottets yttrande 29Konstitutionsutskottets bedömning 29Riksbankens sedelutgivningsrätt 29Propositionen 29Motionerna 30Finansutskottets yttrande 31Konstitutionsutskottets bedömning 31Riksdagens revisorers granskning av 31Propositionen 31Finansutskottets yttrande 32Konstitutionsutskottets bedömning 32Lagförslagen i övrigt 32Hemställan 32Reservationer........................................341. Avslag på förslagen om en självständig riksbank (mom. 2) 342. Folkomröstning om medlemskap i (mom. 5) 353. Folkomröstning om medlemskap i (mom. 5) 354. Ändring av bestämmelsen om sedelutgivningsrätten i 9 kap. 13 §regeringsformen (mom. 6)36Särskilda yttranden..................................361. Samråd om valutapolitiken 372. Målet för penningpolitiken 373. Målet för penningpolitiken 374. Formerna för anmälningsplikten 385. Karenstiden för ledamot som lämnat sitt uppdrag 386. Utskottsutfrågningar av riksbankschefen 38Bilaga 1 Propositionens lagförslag...................401. Förslag till lag om ändring i regeringsformen 402. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 423. Förslag till lag om valutapolitik 444. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank455. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- ochkreditreglering 576. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. föruppdrag inom , dess myndigheter och organ587. Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion förRiksdagens ombudsmän608. Förslag till lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendetunder krigsförhållanden619. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:46) om revision avriksdagsförvaltningen m.m. 6310. Förslag till lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande avadministrativa beslut av och myndigheter64Bilaga 2 yttrande...................65