bet · GL01TU9 · 1998-03-17 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 1997/98:63 En reformeradyrkestrafiklagstiftning och ett 40-tal motionsyrkanden. Dessa har väckts medanledning av propositionen samt under de allmänna motionstiderna åren 1996 och1997.I propositionen föreslås en ny yrkestrafiklag och en ny lag om biluthyrningsamt vissa följdändringar i andra lagar. Det huvudsakliga syftet med förslagenär att skapa en sammanhållen författningsstruktur för yrkestrafiken.Utöver en allmän översyn och modernisering av lagstiftningsområdet innebärförslagen en ytterligare harmonisering med EG:s regelverk.De allmänna bestämmelserna om trafiktillstånd preciseras och förtydligas.Kraven på tillräckliga ekonomiska resurser för att driva yrkesmässig trafikhöjs väsentligt.Propositionen innehåller även särskilda förslag avseende taxi, såsom atttaxibehörigheten enligt körkortslagstiftningen slopas och byggs in i densärskilda taxiförarlegitimationen. Vidare föreslås bl.a. att den s.k.brytpunkts-taxan utmönstras i syfte att underlätta jämförelse och kontroll avpriset för en taxiresa.Vad gäller uthyrning av fordon föreslås vissa skärpningar beträffande kravenvid uthyrning av tyngre bussar och fordon för taxitrafik.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker, på ett undantag när,samtliga motionsyrkanden. Undantaget skall ses mot bakgrund av EU-regler om attinnehavare av körkort för tunga lastbilar och bussar ochdärefter måste visa att de uppfyller de medicinska kraven fördessa körkortsbehörigheter. Med anledning av en s-motion framhåller utskottetatt regeringen bör överväga lämpligheten av att låta även taxiförare omfattasav en bestämmelse att från viss ålder kunna visa att de medicinska kraven förbehörigheten är uppfyllda.Utskottet föreslår också en mindre komplettering av en bestämmelse iregeringens förslag till lag om biluthyrning.Till betänkandet är fogade 15 reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen () föreslår i proposition 1997/98: antar regeringens förslag till1. yrkestrafiklag,2. lag om biluthyrning,3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),5. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),6. lag om ändring i lagen (1987:24) om parkeringsövervakning,7. lag om ändring i ordningslagen (1993:1617),8. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),9. lag om ändring i lagen (1994:953) om åligganden för personal inomhälso- och sjukvården,10. lag om ändring i lagen (1996:637) om försöksverksamhet med rätt förkommunala aktiebolag att bedriva uppdragsverksamhet inom sådan trafik som avsesi lagen (1985:449) om rätt att driva viss linjetrafik,11. lag om upphävande av lagen (1979:560) om transportförmedling,12. lag om upphävande av lagen (1985:450) om buss- och taxivärderingsnämnden.Lagförslagen är fogade som bilaga 1 till betänkandet. Motioner med anledning av propositionen1997/98:T5 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om roll vid auktorisation av kursanordnare i enlighet medvad som föreslagits i motionen,2. att avslår regeringens förslag att höja kapitalkraven för åkare,3. att hos regeringen begär förslag som leder till att offentligahuvudmän avvecklar sin näringsverksamhet inom området där det finns enfungerande marknad,4. att avslår regeringens förslag att höja åldersgränsen förtaxiförarlegitimation från 19 till 21 år.1997/98:T6 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om principer för yrkestrafiklagstiftningen,2. att avslår regeringens förslag att utöka offentliga subjektsrätt att driva trafik i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om auktorisation av utbildningsanordnare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de ekonomiska kraven på åkeriföretagen,7. att avslår regeringens förslag att ge länsstyrelserna rätt attutfärda regionala föreskrifter i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar om förändring av 2 kap. 19 § YTL i enlighet med vadsom anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om brytpunktstaxan,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafik i de nordiska länderna,11. att beslutar om ett förenklat registreringsförfarande förbiluthyrning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:T7 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det klart i yrkestrafiklagen anges att trafikansvariga ocksåskall finnas när statliga och kommunala organ utövar yrkestrafik,2. att beslutar att andra stycket i 2 kap. 9 § i regeringensförslag till yrkestrafiklag skall utgå och att de preciserade kapitalkravenäven fortsättningsvis anges i förordning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU:s miniminivå skall gälla beträffande de ekonomiskakapitalkraven för att bedriva yrkestrafik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att föra in centrala definitioner påkommunikationsområdet i lag och att dela upp vissa kungörelser i lagar ochförordningar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligt tillämpningsområde för regionala föreskrifter,7. att beslutar att föreslagna lagar skall träda i kraft den 1januari 1999 i stället för såsom regeringen föreslagit.1997/98:T8 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt krav på hälsokontroll för taxiförare likställs med körkortsbehörighet C,CE, D eller DE.1997/98:T9 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de ekonomiska kraven måste kunna underlåtas i särskilda fall,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att trafiktillstånden skall vara tidsbegränsade.1997/98:T10 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag avseende förhöjt kapitalkrav förtaxiverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om likartade regler vid ansökan om tillstånd som för återkallelse avtrafiktillstånd,3. att avslår regeringens förslag avseende ålderskrav förerhållande av taxiförarlegitimation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk anslutning till beställningscentral,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undantag från taxiförarlegitimation för förare av personbil ilinjetrafik.1997/98:T11 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återkomma till med förslag på förbättrade möjligheterför myndigheterna att kontrollera taxiförares arbetspass,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med förslag som gerlänsstyrelserna möjlighet att begära tillfälligt tillståndsstopp hos regeringenav marknadsskäl,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma till med förslag på lag somger länsstyrelserna möjlighet att ingripa mot missvisande taxor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatorisk information om klagoinstans i taxibilar.Motioner från den allmänna motionstiden 19961996/97:T903 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning avtaxibranschen.1996/97:T905 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkapital inom åkeribranschen.1996/97:T907 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att taxiföretag skall tillhöra beställningscentral,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på prov införa någon form av ?yrkestrafiknämnd?.1996/97:T914 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler förfärdskrivare.1996/97:T915 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kontrollstation för taxi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge Delegationen för transporttelematik i uppdrag att utredainförandet av ny teknik inom taxibranschen.Motioner från den allmänna motionstiden 19971997/98:T412 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att taxiföretag skall tillhörabeställningscentral.1997/98:T430 av och (båda s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översynoch uppstramning av möjligheten till användning av fasta taxor.1997/98:T432 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av nytaxekonstruktion för taxi.1997/98:T922 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheternatill en ettårig försöksverksamhet där kvinnor får åka taxi till lokaltrafiktaxakvällar och nätter, samt sätta verksamheten i relation till samhälletskostnader för våldtäkt.UppvaktningFöreträdare för har inför utskottet lämnat synpunkter påvissa taxifrågor som behandlas i propositionen. 1 InledningMed yrkesmässig trafik avses enligt den nu gällande yrkestrafiklagen (1988:263) trafik i vilken personbil, lastbil, buss, terrängmotorfordon ellertraktortåg med förare ställs till allmänhetens förfogande mot betalning förtransport av personer eller gods. Yrkesmässig trafik enligt lagen får drivasendast av den som har trafiktillstånd och kan avse linjetrafik, taxitrafik,beställningstrafik med buss eller godstrafik.Som framhålls i propositionen har verksamheten inom den yrkesmässigatrafiken, sedd i ett historiskt perspektiv, varit omgärdad av regler. Sedanlänge pågår dock en omfattande avreglering. Till en början, ,gällde denna endast godstrafiken, men har ävenpersontrafiken steg för steg avreglerats. Till grund för den utveckling somskett ligger uppfattningen att en sund konkurrens mellan olika trafikföretag iförening med ett riktigt utformat kostnadsansvar leder till att resursernautnyttjas effektivare och till en bättre fördelning av transportarbetet mellanolika transportgrenar. En viktig förutsättning för avregleringen har ocksåvarit en skärpning av kraven på trafikutövarnas personliga och ekonomiskalämplighet. En avreglering ligger även i linje med strävandena efterförenklingar av regelsystemet i stort.Propositionen är baserad på betänkandet Ny yrkestrafiklagstiftning (SOU1996:93) som yrkestrafikutredning överlämnade till regeringen i maj1996. Betänkandet har remissbehandlats.2 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås en ny yrkestrafiklag och en ny lag om biluthyrningsamt vissa följdändringar i nu gällande lagar. Det huvudsakliga syftet medförslagen är att skapa en sammanhållen författningsstruktur för yrkestrafiken.Utöver en allmän översyn och modernisering av lagstiftningsområdet innebärförslagen en ytterligare harmonisering med EG:s regelverk.De allmänna bestämmelserna om trafiktillstånd preciseras och förtydligas.Kraven på tillräckliga ekonomiska resurser för att driva yrkesmässig trafikhöjs väsentligt. Vidare föreslås olika åtgärder för att förbättra tillsynen,bl.a. ökade möjligheter att få uppgifter ur olika register. Vissa skärpningarav straffbestämmelserna föreslås också.Propositionen innehåller även särskilda förslag avseende taxi, såsom atttaxibehörigheten enligt körkortslagstiftningen slopas och byggs in i densärskilda taxiförarlegitimationen. Vidare föreslås bl.a. att den s.k.brytpunkts-taxan utmönstras i syfte att underlätta jämförelse och kontroll avpriset för en taxiresa.Vad gäller uthyrning av fordon föreslås vissa skärpningar beträffande kravenvid uthyrning av tyngre bussar och fordon för taxitrafik.Det föreslås vidare att regelverket om transportförmedling upphävs.De nya lagarna och följdändringarna föreslås träda i kraft den 1 oktober1998. Näringsidkare som erhållit trafiktillstånd enligt äldre regler får docktiden till att uppfylla de höjda kapitalkraven.3 Offentliga subjekts rätt att bedriva yrkesmässig trafikI motion 1997/98:T6 (m) framhålls att den svenska regleringen av yrkestrafikenmåste vara i linje med europeisk lagstiftning. Staten får inte gynna ensärskild näring eller bransch framför någon annan. Reglerna måste ocksåutformas så att svensk transportnäring inte får konkurrensnackdelar. Vidaremåste reglerna vara enkla och bygga på tydliga och klara principiellaställningstaganden. Tillsynen och tillståndsgivningen måste vara organiserad såatt byråkrati och krångel undviks. Företagsamheten får inte hindras avsvårtolkade regler eller hämmande principer.Motionärerna understryker också att regleringen principiellt bör bygga påatt yrkestrafiken bedrivs säkert och professionellt. Staten skall utövatillsyn, bl.a. genom att regelmässigt utföra kontroller på fordon och utfärdatillstånd för dem som skall vara yrkesverksamma som förare. Regelverket skallvara utformat som ett ramverk, och allmänt bör gälla att offentlig sektor intesjälv skall producera nödvändig utbildning eller själv utföra transporter.I motion 1997/98:T5 (kd) framhålls att det inte har legat inomyrkestrafikutredningens direktiv att utreda frågan om den kommunalanäringsverksamhetens berättigande. Det är dock angeläget, betonar motionärerna,att regeringen återkommer med förslag som leder till att offentliga huvudmänavvecklar sin näringsverksamhet inom områden där det finns en fungerandemarknad och i stället utvecklar sin beställarkompetens.Regeringens förslag till ny yrkestrafiklag synes utskottet i långa styckenägnat att tillgodose de önskemål som uttalas i m-motionen. Vad gälleroffentliga subjekts rätt att bedriva yrkesmässig trafik, som ju också behandlasi kd-motionen, vill utskottet till en början peka på lagen (1997:734) om ansvarför viss kollektiv persontrafik. Enligt denna skall det för att främja entillfredsställande trafikförsörjning i varje län finnas länstrafikansvariga somansvarar för den lokala och regionala linjetrafiken för persontransporter. Delänstrafikansvarigas uppgifter skall handhas av en trafikhuvudman.Länstrafikansvariga är och kommunerna i länet gemensamt. IStockholms län är det och på är det kommunen som harlänstrafikansvaret.Enligt utskottets mening bör de länstrafikansvariga, med det politiska ochekonomiska ansvar de har för den lokala och regionala linjetrafiken, självabestämma hur de skall fullgöra den uppgift som är lagd på dem. Enligt vadutskottet erfarit upphandlas numera bortemot av kollektivtrafiken i länen.En annan lag av betydelse i sammanhanget är lagen (1996:637) omförsöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolag att bedrivauppdragsverksamhet inom sådan trafik som avses i lagen (1985:449) om rätt attdriva viss linjetrafik. För att ett kommunalt aktiebolag skall få bedrivauppdragsverksamhet i en annan kommun eller annat landsting uppställs i lagenett antal krav i syfte att ge de kommunala och privata aktörerna likakonkurrensvillkor. Sålunda föreskrivs att uppdragsverksamheten skall drivas påaffärsmässiga grunder. Som underlag för uppdragsersättningen skall en ekonomiskkalkyl upprättas. Kalkylen skall innehålla samtliga relevanta direkta ochindirekta kostnader samt intäkter (2 §). I aktiebolagets årsredovisning skallkostnaderna, intäkterna och resultatet av uppdragsverksamheten redovisassärskilt (3 §). En kommun eller ett landsting får inte stödjauppdragsverksamheten på ett sådant sätt att konkurrensen hämmas eller i övrigttillämpa annat konkurrensbegränsande förfarande (4 §).Utskottet delar regeringens uppfattning att regleringen för myndigheter iyrkestrafiksammanhang bör vara densamma som för andra subjekt inom näringen.Det innebär - som framgår av olika enskildheter i förslaget till nyyrkestrafiklag - att offentliga och privata rättssubjekt likställs i fråga omrätten att utöva yrkesmässig trafik.Som framhålls i propositionen får de ytterligare problem som kan hänga sammanmed de offentliga aktörerna på transportmarknaderna lösas genom regler ikommunallagen, konkurrenslagen, lagen om offentlig upphandling och annanlagstiftning, främst näringsrättslig sådan.Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte ställa sig bakom kraven enligtmotionerna 1997/98:T5 (kd) yrkande 3 och 1997/98:T6 (m) yrkande 1 påriksdagsuttalanden mot offentliga organs engagemang i den yrkesmässigatrafiken. Yrkandena avstyrks följaktligen.Frågan om offentliga organs roll i utbildningsverksamhet inomyrkestrafiksektorn återkommer utskottet till i det följande under avsnitt 3.2Yrkeskunnande.4 Regler om trafiktillstånd4.1 TrafikansvarigaRegeringen föreslår att bestämmelserna om trafikansvarig utökas bl.a. så attdet hos alla juridiska personer som bedriver yrkesmässig trafik - inklusiveoffentliga organ - skall finnas en eller flera som är trafikansvariga.I motion 1997/98:T6 (m) framhålls att regeringens förslag att utökabestämmelserna om trafikansvariga så att offentliga subjekt skall ha rätt attbedriva yrkesmässig trafik är mycket olyckligt. Motionärerna yrkar därföravslag på förslaget till ny yrkestrafiklag i den delen.I motion 1997/98:T7 (fp) framhålls att det klart bör anges i den nyayrkestrafiklagen att trafikansvariga också skall finnas när statliga ochkommunala organ utövar yrkestrafik.Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden erinra om att frågan omtrafikansvariga hos juridiska personer regleras i 5 § i den nuvarandeyrkestrafiklagen. Bestämmelsen gäller aktiebolag, handelsbolag eller ekonomiskaeller ideella föreningar. Offentliga organ, som har tillstånd till yrkesmässigtrafik, behöver sålunda inte enligt nu gällande regler utse någon som harsärskilt ansvar för trafikutövningen.Enligt 2 kap. 3 § i förslaget till ny yrkestrafiklag skall det hos juridiskapersoner som har trafiktillstånd finnas en eller flera personer som harsärskilt ansvar för att verksamheten utövas i enlighet med gällande regler ochgod branschsed samt på ett trafiksäkert sätt (trafikansvariga). I 2 kap. 4 §anges i 7 punkter de trafikansvariga i olika former av juridiska personer.Enligt punkt 5 är trafikansvariga i statliga och kommunala organ den eller desom organet har utsett.Regeringens förslag innebär inte att offentliga subjekt får någon annan ellerstörre rätt att bedriva yrkesmässig trafik än de har . Det innebär endastatt statliga och kommunala organ, om de bedriver yrkesmässig trafik, likställsmed privata rättssubjekt i fråga om kravet på trafikansvariga. Med det sagdaavstyrker utskottet m- och fp-motionerna i nu behandlade delar.4.2 YrkeskunnandeEnligt 2 kap. 5 § i regeringens förslag till ny yrkestrafiklag fårtrafiktillstånd endast ges till den som med hänsyn till yrkeskunnande,ekonomiska förhållanden och gott anseende bedöms vara lämplig att drivaverksamheten.I 2 kap. 8 § anges att kravet på yrkeskunnande skall anses uppfyllt av densom har godkänts vid ett skriftligt prov som anordnats av . Vidareanges i denna bestämmelse bl.a. att provet skall omfatta kunskaper om främsträttsregler, företagsledning och ekonomisk ledning av företag, tekniska normeroch driftsförhållanden samt trafiksäkerhet.I motion 1997/98:T6 (m) framhålls att bör bemyndigas att införa ettsystem med auktorisation av kursanordnare som även ges rätten att examinera.Vägverket bör enligt motionärerna ha en granskande och kontrollerande rollgentemot de utbildningsanordnare som innehar auktorisation.I motion 1997/98:T5 (kd) framhålls att bör auktorisera kursanordnaresom står för kurser med visst angivet innehåll. bör sedan ta hand omexaminationen som en uppföljning av själva utbildningen.I propositionen framhålls att de olika branschorganisationerna inomyrkestrafiksektorn och vissa fristående utbildare driver kurser för blivandetillståndshavare. Sådan utbildning tillhandahålls av bl.a. , och Svenska Taxiförbundet.Fram t.o.m. stod de också för examinationen efter genomgångenutbildning. Enligt de nuvarande bestämmelserna i yrkestrafikförordningen (1988:1503) är det som anger kraven för blivande tillståndshavare och somockså examinerar dessa. föreskrifter baseras på EG-regler.Regeringen framhåller att har gått sedan dessa reglerinfördes i den svenska lagstiftningen. Den ordning som gäller bör därförprövas ytterligare och utvärderas, som eventuella ändringar ochförbättringar får ske inom ramen för bemyndigande. Auktorisation avkursanordnare - eller annan nyordning bör därför inte ske nu.Utskottet ansluter sig för sin del till regeringens sålunda angivnauppfattning. Härav följer att 2 kap. 8 § i regeringens förslag tillyrkestrafiklag tillstyrks medan motionsyrkandena avstyrks.4.3 De ekonomiska kraven4.3.1 BakgrundEnligt nu gällande yrkestrafiklag får trafiktillstånd ges endast till den sommed hänsyn till yrkeskunnande, ekonomiska förhållanden, vilja och förmåga attfullgöra sina skyldigheter mot det allmänna samt andra omständigheter avbetydelse bedöms vara lämplig att driva verksamheten. I yrkestrafikförordningenges regler för hur prövningen av den sökandes ekonomiska förhållanden skall gåtill. Som ett minsta krav skall därvid gälla att sökanden förfogar över ettkapital och reserver om per fordon eller per ton avhögsta tillåtna vikt för fordon som avses användas vid godstrafik respektive per sittplats i fordon som avses användas vid persontrafik, beroende påvilket belopp som är lägst.De sålunda återgivna ekonomiska kraven motsvarar - framhålls det ipropositionen - de minimikrav på ekonomiska resurser som följer av EU-rådetsdirektiv /26/EG. Grundtanken bakom införandet av de ekonomiska kraven inom EUhar varit att eftersträva en likabehandling av näringsidkare påtransportområdet i de olika länderna. För de enskilda ländernas del tillkommersyftet att ge tillståndsmyndigheten ett verktyg för att kontrollera att ensökande har möjligheter att driva en transportverksamhet på ett ekonomisktförsvarbart sätt. ger det sökanden en möjlighet att redan föredriftstarten få en överblick över sina egna förutsättningar att driva rörelsenvidare efter ett inledande skede.4.3.2 Regeringens överväganden och förslagRegeringen förordar att kapitalkraven höjs väsentligt och att de tas in i dennya yrkestrafiklagen. Regeringen framhåller att EU:s krav på ekonomiskaresurser inte omfattar taxiverksamhet. Generellt sett kan kapitalkrav hanegativa effekter från etableringssynpunkt och därmed för konkurrenstrycket ibranschen. Icke desto mindre bör taxiverksamheten omfattas av ett förhöjtkapitalkrav, eftersom det är nödvändigt att åtgärda de omfattande problem medskatteundandraganden som har noterats inom taxi. Valfriheten enligt gällanderegler - att i stället för det fasta beloppet per fordon bestämma beloppskravetutifrån en viss summa per ton av högsta tillåtna vikt för fordon i godstrafikrespektive visst belopp per sittplats i fordon i persontrafik, beroende påvilket belopp som är lägst - medför i många fall alltför låga belopps- krav.Den bestämmelsen bör därför mönstras ut. Detta är även i överensstämmelse medett nu föreliggande förslag till ändring av det nämnda direktivet 96/26/EG.2 kap. 9 och 10 §§ i det genom propositionen framlagda förslaget till nyyrkestrafiklag har följande lydelser:9 §. Den som söker trafiktillstånd skall ha tillräckliga ekonomiska resurserför att på ett tillbörligt sätt kunna starta och driva företaget. Vidprövningen härav skall främst likviditet och soliditet beaktas.Om inte särskilda skäl föranleder annat skall sökanden anses ha tillräckligaresurser, om han förfogar över kapital och reserver om minst 100 000 kronorför ett fordon och för varje därutöver tillkommande fordon.10 §.