bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Även en överföring av intäkterna från fastighetsskattentill kommunerna föreslås ingå i övervägandena.Det är enligt motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 7 nödvändigt med en förändradsyn på fastighetsbeskattningen. Utgångspunkten för beskattningen bör inte varasjälva boendet, utan den miljöbelastning som bostäderna medför. Enligtförslaget bör fastighetsskatten därför avskaffas i sin nuvarandeutformning.Det finns enligt motion 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 4 inte behov av enfastighetsskatteutredning med det begränsade uppdrag som regeringen förordar.Vad som erfordras är i stället omedelbara åtgärder. Som ett första steg bördärför fastighetsskatten sänkas till . Dessutom måste särskilda åtgärdervidtas för att sänka skatten för dem som är mest utsatta för kraftigahöjningar av taxeringsvärdena, bl.a. i boende i attraktiva kustområden.I motion 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 6 föreslås att fastighetsskatten börtrappas ned i takt med räntebidragen. Som ett första steg bör skattesatsenenligt förslaget sänkas till . Dessutom förordas att en del av tomtvärdetskall undantas från beskattning. Enligt motionen bör fastighetsskatten på siktersättas med en avgift.Skattesystemets inverkan på räntekostnaderna innebär enligt motion1997/98:Bo24 (s) orättvisa villkor för boende i olika upplåtelseformer. Denöversyn av fastighetsskatten som aviserats bör därför syfta till att göraskattesystemet neutralt.Skatteutskottet avstyrker i sitt yttrande (yttr. 1997/98:SkU3y) överförslagen avseende fastighetsbeskattningen motionerna i berörda delar. med hänvisning till den kommande fastighetsskatteutredningen.Med anledning av vad som i motionerna förordats beträffandefastighetsbeskattningen vill bostadsutskottet anföra följande.Redan i anslutning till budgetbehandlingen uttaladebostadsutskottet i sitt yttrande till finansutskottet (yttr. 1996/97:BoU1y) attdet inte minst från bostadspolitiska utgångspunkter framstod som naturligt atten översyn gjordes av reglerna för fastighetstaxeringen för att i olikaavseenden kontrollera utfallet av allmänna fastighetstaxering.Utskottet står fast vid denna uppfattning. Utan att i detalj gå in på vilkafrågor som en översyn bör omfatta vill utskottet framhålla vikten av attlösningar söks på några av de problem som ur bostadspolitisk synvinkel följerav beskattningens nuvarande utformning. Det gäller effekterna avfastighetsbeskattningen på nyproduktionen dels genom den stegvisa infasningen ifastighetsskattesystemet, dels som en följd av beräkningen av skatteunderlaget.Ett ytterligare problem som enligt utskottets mening måste få en snar lösningär utformningen av beskattningen för boende i attraktiva områden, bl.a. vidvåra kuster.Sedan den bostadspolitiska propositionen förelades har enuppgörelse om fastighetsbeskattningen träffats mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet. Genom uppgörelsen löses några av de problem som utskottet ovanpekat på när det gäller fastighetsskatten. Uppgörelsen innebär dels attskattesatsen sänks från 1,7 till redan för , dels att enlättnad genomförs för fastboende i attraktiva kustområden genom att man underett övergångsskede bortser från belägenhetsfaktorn i underlaget förfastighetsskatt. Sammantaget innebär de överenskomna åtgärderna sålunda attfastighetsskatten generellt kommer att sänkas för alla hus som debofasta i attraktiva områden får en ytterligare lättnad i beskattningen.De nu överenskomna skattesänkningarna bör enligt utskottets mening kunnabidra till att ge fastighetsbeskattningen en utformning som svararockså mot väsentliga bostadspolitiska krav. är det viktigt att denutredning av fastighetsbeskattningen som regeringen aviserat genomförs ienlighet med de riktlinjer som utskottet förespråkat ovan. En förutsättning föruppgörelsen mellan Socialdemokraterna och är också att denövergångslösning för de fastboende i vissa attraktiva områden somöverenskommits skall ersättas av en mer permanent lösning närfastighetsskatteutredningen är klar med sitt arbete. Utredningen har attbehandla denna fråga med förtur.De åtgärder på fastighetsskatteområdet som överenskommits kommer att liggatill grund för den fortsatta beredning av frågan som pågår i finansutskottet.Detta förhållande tillsammans med den översyn av fastighetsbeskattningen som nuinletts motiverar enligt utskottets mening att ställning nu inte tas till deframlagda motionsförslagen. Det bör i anslutning härtill erinras om attsamtliga de motionsförslag som är aktuella hos bostadsutskottet också harväckts med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Dessa motioner harhänvisats till finansutskottet. I avsikt att få en sammanhållen behandling avförslagen anser bostsdsutskottet att bedömningen av dem bör ske ifinansutskottet. Förslagen i partimotionerna 1997/98:Bo14 (c) yrkandena 1 samt3-5, 1997/98:Bo15 (m) yrkande 7 i motsvarande del och 1997/98:Bo20 (v)yrkandena 2, 11 och 12 samt motionerna 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 7,1997/98:Bo22 (fp) yrkande 4, 1997/98:Bo24 (s) och 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 6avstyrks sålunda utan behandling i sak.Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp frågan om omfattningen avskattebefrielsen vid självförvaltning.Som en framkomlig väg att minska hyran förordas i motion 1997/98:Bo21 (mp)att möjligheterna till självförvaltning för hyresgäster skall förbättras. Detföreslås i motionens yrkande 11 ske genom att det skattefria beloppet ökas tillomkring ett halvt basbelopp.Förslaget avvisas i skatteutskottets yttrande (yttr. 1997/98:SkU3y) medhänvisning till att det inte finns skäl att nu ändra de aktuella reglerna.Enligt skatteutskottet gäller rent allmänt att kontantersättningar förarbetsinsatser skall beskattas i vanlig ordning.Inte heller bostadsutskottet är berett att ställa sig bakom förslaget imotion 1997/98:Bo21 (mp). Utskottet vill erinra om att reglerna omskattebefrielse vid självförvaltning bara funnits . Det tordedärför saknas tillräckliga erfarenheter för att avgöra om dagens nivå är sådanatt självförvaltning kommer till stånd i den utsträckning som motiveras avhyresgästernas intresse och förmåga. Motionens yrkande 11 avstyrks.Förbättrade levnadsvillkor i utsatta bostadsområdenUnder ovanstående rubrik i propositionen redovisar regeringen en bedömning somär formulerad enligt följande.Levnadsvillkoren i särskilt storstädernas bostadsområden måste förbättras.Riktade insatser till bostadsområdena behöver samverka med mer generellaåtgärder som motverkar segregation. Inför det fortsatta arbetet finns därförett behov av bl.a. förbättrad samordning av åtgärder inom olika politikområden.Alla insatser i de utsatta bostadsområdena bör baseras på aktiv medverkan fråndem som bor och verkar i området.Regeringen avser att återkomma till medförslag om hur möjligheterna till en socialt hållbar utveckling i storstädernaskall förbättras.Den av regeringen aviserade storstadspolitiska propositionen har den 19 majöverlämnats till . Propositionen avses bli behandlad i underhösten 1998.Regeringens redovisning i den bostadspolitiska propositionen av sin bedömningav hur levnadsvillkoren i utsatta bostadsområden skall kunna förbättras harföranlett förslag i ett antal motioner om tillkännagivanden från ifrågan. Innebörden i de förordade tillkännagivandena i respektive motion kanstarkt sammanfattat beskrivas på följande sätt.- 1997/98:Bo12 (s): Hyresgästerna bör få ett större inflytande över sittboende. Goda grunder bör skapas för ett småskaligt egenföretagande. Ettsystem med ekonomiska frizoner bör övervägas. Bostadsföretagen bör samarbetamed , arbetsförmedlingen och företagarföreningen. Enrepresentant för hyresgästerna bör ingå i bostadsföretagens styrelse.- 1997/98:Bo14 (c) yrkande 14: En blandning av olika upplåtelseformer äreftersträvansvärd och en större andel av lägenheterna i de utsattabostadsområdena bör omvandlas till bostadsrätter.- 1997/98:Bo17 (s): Åtgärder för utsatta bostadsområden bör inte begränsas tillstorstadsområden.- 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 8: Frizoner och stöd till lokala företags-satsningar bör övervägas. Hyresgästernas självförvaltning börvidareutvecklas. Blandade upplåtelseformer bör eftersträvas. Ekonomiskasatsningar bör genomföras för de mest utsatta bostadsområdena.- 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 12: Etablering av servicenäringar och andraarbetsplatser bör uppmuntras. En blandning av upplåtelseformer böreftersträvas. Renoveringar av fastigheter och närmiljöer bör genomförasvarsamt och i samförstånd med hyresgästerna.Bostadsutskottet kan konstatera att gemensamt för flertalet av de ovan ikorthet återgivna motionerna med överväganden om olika åtgärder i utsattabostadsområden är att i dem tas upp önskvärda satsningar, dock utan attförslagen närmare konkretiseras. På detta övergripande plan torde inte någrastörre meningsskiljaktigheter föreligga. Utskottet kan således instämma i attdet bl.a. är önskvärt med ett ökat arbetsplats- och serviceutbud i de aktuellaområdena, t.ex. genom nya företagsetableringar. Som framhålls i flera motionerfinns också anledning att utveckla formerna för boendeinflytande ochhyresgästernas delaktighet i förvaltningen av bostäder. Insatserna frånbostadsföretagen, kommunala och statliga förvaltningar och andra instanser böri möjligaste mån samordnas. Renoveringar och ombyggnader bör genomföras på ettsådant sätt att stor hänsyn tas till de boendes önskemål osv.Som framgår av den beskrivning som finns i propositionen av bakgrunden tillde redovisade övervägandena i frågan är även regeringen väl medveten omsituationen i de utsatta bostadsområdena. De behov av insatser som regeringenaktualiserar sammanfaller till stor del med vad som tagits upp i motionerna.Regeringen pekar således på behovet av samordnade insatser i det lokalaarbetet, bl.a. genom ett ökat engagemang från såväl fastighetsägare somhyresgäster. Vidare framhålls de insatser som gjorts för att stödjanyföretagandet i de aktuella områdena och i övrigt stimulera näringslivet. Ävenfrågan om självförvaltning och boendeinflytande tas upp.Utskottets slutsats av de överväganden som redovisas i propositionen och i deaktuella motionerna är att nya övergripande uttalanden, t.ex. i form av etttillkännagivande från , knappast kan tillföra något nytt. En bredinsikt finns redan om problemens omfattning i de utsatta bostadsområdena och ombehovet av åtgärder som kan bryta en negativ utvecklingsspiral. Det frågan nu istället gäller är vilka konkreta åtgärder som bör vidtas på kortare och längresikt från statens, kommunernas och övriga berörda parters sida.Regeringen hänvisar i propositionen till kommande förslag och överväganden ien storstadspolitisk proposition. Som framgått ovan har denna proposition nuförelagts . Regeringen föreslår i propositionen bl.a. att närmare 2miljarder kronor avsätts för särskilt stöd till lokaltutvecklingsarbete i de utsatta bostadsområdena. En särskild storstadsdelegationkommer också att tillsättas med uppgift att samordna den nationellastorstadspolitiken. En central uppgift i dettta sammanhang anges vara attfrämja en god utveckling i storstädernas utsatta bostadsområden.Utskottet anser mot denna bakgrund att den fortsatta diskussionen omnödvändiga åtgärder för att vända utvecklingen i de aktuella bostadsområdenabör föras med utgångspunkt i förslagen i den storstadspolitiska propositionenoch i de motioner som kan komma att väckas med anledning av denna. Det finns idetta sammanhang även möjlighet för dem som står bakom de motioner som ovanbehandlats att vidareutveckla och konkretisera sina förslag. Något behov av etttillkännagivande utifrån den diskussion som förs i de nu aktuella motionernatorde således nu inte föreligga. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna1997/98:Bo12 (s), 1997/98:Bo14 (c) yrkande 14, 1997/98:Bo17 (s), 1997/98:Bo21(mp) yrkande 8 och 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 12.Ytterligare en motion med något annorlunda inriktning bör behandlas i dettaavsnitt. I motion 1997/98:Bo16 (s) anförs att de medel som avsatt förstöd till lokala investeringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling böranvändas för åtgärder i utsatta bostadsområden. Motionärerna föreslår att stödskall kunna ges till åtgärder som innebär att delar av bostadsbeståndet rivssamt i förekommande fall återuppbyggs på andra ställen.Utskottet vill erinra om att ekologiskt motiverade insatser i utsattabostadsområden skall prioriteras vid fördelningen av medel för stöd till lokalainvesteringsprogram enligt vad som framhölls vid beslutet om att införa dennastödform. Detta framgår även av gällande bidragsförordning (SFS 1998:23).Utskottet bör emellertid inte ta ställning till om den av motionärernaföreslagna medelsanvändningen i övrigt kan anses uppfylla de föreskrivnabidragsvillkoren. Bedömningen av vilka åtgärder som i de enskilda fallen bästkan främja en utveckling mot ett ekologiskt hållbart samhälle har enligtriksdagens beslut överlåtits till regeringens avgörande i samband medmedelsfördelningen. Motion 1997/98:Bo16 (s) avstyrks således.Hushåll med svårigheter på bostadsmarknadenI propositionen redovisar regeringen sin bedömning av vissa frågor som avserhushåll med svårigheter på bostadsmarknaden. Regeringen framhåller betydelsenav att såväl kommunerna genom sina egna bostadsföretag som övrigafastighetsägare medverkar till en väl fungerande lokal bostadsförsörjning.Enligt regeringens bedömning visar erfarenheterna att man genom frivilligaöverenskommelser och avtal mellan kommunerna och de olika fastighetsägarna nårgoda resultat när det gäller att tillgodose utsatta gruppers bostadsbehov. Motdenna bakgrund anser regeringen att det inte finns behov av att nu gekommunerna lagstödd rätt till anvisning av bostadslägenheter. Det framhållsemellertid i propositionen att situationen för utsatta gruppersbostadsförsörjning ingående bör följas och att det inte kan uteslutas att någonform av regelsystem måste aktualiseras om förhållandena på bostadsmarknadenmotiverar detta.Mot den angivna bakgrunden redovisar regeringen sin avsikt att tillkalla enbostadssocial beredning med uppgift att följa utvecklingen på detbostadssociala området och föreslå åtgärder när det gäller särskilt utsattagruppers ställning på bostadsmarknaden. Beredningen avses också få i uppgiftatt uppmärksamma de bostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktionersom berör bostadsrättshavare och dem som bor i egnahem.Frågor om särskilda insatser för hushåll med svårigheter på bostadsmarknadenhar aktualiserats i fyra motioner. Två av dessa motioner tar särskilt upp deungas bostadssituation. Motionärerna beskriver de svårigheter som mångaungdomar har att hitta en bostad till rimlig kostnad. Bristen pålämpliga bostäder anses bl.a. leda till att många ungdomar tvingas bo kvar iföräldrahemmet. I motion 1997/98:Bo10 (s) föreslås mot denna bakgrund att denbostadssociala beredning som regeringen avser att tillkalla särskilt skalluppmärksamma ungdomarnas situation och även föreslå lämpliga åtgärder.Motionärerna hänvisar därvid till den bostadspolitiska utredningens förslag omatt metoder för kartläggning av studenternas bostadssituation bör utvecklas ochatt reglerna för bostadsbidrag till ungdomar bör ses över. I motion1997/98:Bo13 (s) förordas i motsvarande del att stödet till studentbostädervidgas till att omfatta även ungdomsbostäder samt att ett särskilt stödutformas så att ungdomar kan efterfråga tomma lägenheter.Centerpartiet framhåller i sin partimotion 1997/98:Bo14 (c) att man stöderregeringens avsikt att tillsätta en bostadssocial beredning. Enligt motionensyrkande 16 bör emellertid i ett tillkännagivande understryka attberedningen särskilt måste beakta de ensamståendes situation och att en alltstörre del av nettoinkomsten går åt till utgifter för boendet.Även i motion 1997/98:Bo21 (mp) tillstyrks regeringens initiativ atttillsätta en beredning. Motionärerna anför dock att man inte är främmande föratt återinföra en bostadsanvisningsrätt om en sådan behövs för att gealla kommuninvånare rätt till en bra bostad. Yrkande 9 i motionen innebär attriksdagen i ett tillkännagivande särskilt bör framhålla hemlösas utsattasituation. Motionärerna anser också att ett särskilt statligt stöd börövervägas för ombyggnader av bl.a. nedlagda sjukhus och institutioner till ettboende anpassat för denna grupp.Bostadsutskottet har vid upprepade tillfällen uttryckt sin oro översituationen för hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden. Det kankonstateras att vissa hushåll har betydande svårigheter att komma in påden ordinarie bostadsmarknaden. Det gäller både ungdomshushåll som söker sinförsta bostad och hushåll som varit etablerade på bostadsmarknaden menav olika skäl nu saknar fast bostad. Även många hushåll som har etttillfredsställande boende känner osäkerhet inför möjligheterna att ekonomisktklara boendeutgifterna. Inte minst svårigheterna på arbetsmarknaden harbidragit till den oroande utvecklingen. Denna situation kan givetvis inte ilängden accepteras. Som framhålls i de bostadspolitiska mål som utskottet ovani bred enighet ställt sig bakom skall bostadspolitiken skapa förutsättningarför alla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader.Utskottet har under beredningen av detta ärende genomfört en internutfrågning om situationen för resurssvaga hushåll på bostadsmarknaden. Underutfrågningen redovisades exempel på de ansträngningar som görs runt om i landetför att lösa problemen för dessa hushåll. Enligt utskottets mening är detnödvändigt att berörda parter engageras för att de diskuterade problemen skallkunna ges en godtagbar lösning. Den bostadssociala beredning som regeringenavser att tillsätta bör kunna fungera som ett forum för erfarenhetsutbyte ommöjliga vägar att tillgodose de resurssvaga hushållens bostadsefterfrågan.Utskottet finner det därför angeläget att beredningen engagerar representanterför såväl kommuner, fastighetsägare som de boende. Enligt vad som anförs ipropositionen är detta också regeringens avsikt. Utskottet har vidare erfaritatt regeringens avsikt är att ge beredningen en parlamentarisk sammansättning.Det kommer således att finnas möjlighet att i detta sammanhang aktualisera ochdiskutera de överväganden som olika partier givit uttryck för i sina motioner.Sett mot denna bakgrund ser inte utskottet anledning att genom ettriksdagsuttalande snäva in beredningens arbete. Det kan även av andra skälframstå som mindre lämpligt att i ett tillkännagivande framhålla den enautsatta gruppen framför den andra. De grupper som särskilt uppmärksammats i deaktuella motionerna är alla exempel på hushåll som i olika avseenden kan ha ensvår situation på bostadsmarknaden. Även andra grupper med betydandesvårigheter skulle kunna avgränsas. Det får förutsättas att beredningen kommeratt analysera dessa problem ingående och föreslå vilka åtgärder som behövervidtas.Vad gäller förslagen om åtgärder för att underlätta för ungdomar att etablerasig på bostadsmarknaden vill utskottet framhålla att ett av motionsyrkandena -att investeringsstödet för studentbostäder bör utvidgas till att också omfattaungdomsbostäder - sammanfaller med ett regeringsförslag som sedermera förelagtsriksdagen i den ekonomiska vårpropositionen (prop. 1997/98:150).Bostadsutskottet har i ett yttrande till finansutskottet (yttr. 1997/98:BoU7y)tillstyrkt detta förslag.Med hänvisning till det anförda bedömer utskottet att förslagen i motionerna1997/98:Bo10 (s), 1997/98:Bo13 (s) i motsvarande del, 1997/98:Bo14 (c) yrkande16 samt 1997/98:Bo21(mp) yrkande 9 torde komma att övervägas i denbostadssociala beredningens arbete även utan ett tillkännagivande ifrågan.BostadsförmedlingDet har enligt regeringen i olika sammanhang uppmärksammats att vissa privatabostadsförmedlare bedriver en oseriös verksamhet.Bostadsförmedlingsverksamheten anses emellanåt dra till sig mindre nogräknadepersoner. Det har enligt propositionen bl.a. förekommit att bostadssökande sombetalat in förskott på förmedlingsavgiften inte får tillbaka sina pengar därföratt förmedlingsföretaget försvunnit eller gått i konkurs. Regeringen serallvarligt på problemet med oseriösa bostadsförmedlare. Det kan enligtregeringens bedömning därför finnas behov av att överväga någon form avsamhällskontroll och regler av konsumentskyddskaraktär även förhyresförmedling. Som ett första steg avser regeringen därför att låta undersökaförutsättningarna för samhällskontroll av yrkesmässiga bostadsförmedlare.Problemet med oseriösa bostadsförmedlare tas också upp i Moderatasamlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del, liksom imotion 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 13. Enligt motionerna löses inte problemen medoseriösa bostadsförmedlare genom att en statlig kontroll införs. I ställetföreslås att problemen löses i samarbete mellan bostadsförmedlare ochfastighetsägare. Det kan t.ex. ske genom att ett av branschen utarbetatauktorisationsförfarande införs.Det är enligt motion 1997/98:Bo11 (s) rimligt att bostadsförmedling skall fåbedrivas av såväl kommun som av annan huvudman. Det förutsätter dock enligtmotionens yrkande 2 att någon form av auktorisation av bostadsförmedlare kommertill stånd, t.ex. liknande den för fastighetsmäklare. För att förmedlingen avbostäder skall ske rättvist förordas dessutom i motionens yrkande 1 att tydligaregler skall införas för förmedlingsverksamheten. Reglerna skall enligtförslaget avse såväl kommunala som andra bostadsförmedlingar.Antalet kommuner som i egen regi bedriver bostadsförmedling har minskat under1990-talet. har nya samarbetsformer förbostadsförmedlingsverksamheten vuxit fram mellan kommunen och andra aktörer påbostadsmarknaden, som de kommunala bostadsföretagen och privatafastighetsägare. Vid sidan av dessa samarbetsformer med ett mer eller mindrestort kommunalt inflytande finns det också privata bostadsförmedlingar. Somredovisas i propositionen har det i olika sammanhang uppmärksammats att en delav dessa bedriver en oseriös verksamhet. Detta är naturligtvis inteacceptabelt. Det är enligt utskottets mening därför bra att regeringen nu somett första steg avser att låta undersöka förutsättningarna för att införa ensamhällskontroll av yrkesmässiga bostadsförmedlare. Enligt utskottets meningbör resultatet av den aviserade översynen avvaktas. Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del samt motionerna1997/98:Bo11 (s) och 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 13 bör därför inte nu föranledanågon åtgärd.Kommunernas roll i bostadspolitikenKommunernas ansvar för bostadsförsörjningenDen avreglering av den kommunala verksamheten inom bostadssektorn som vidtogs ibörjan av har enligt regeringen inte förändrat kommunernasgrundläggande ansvar på området. Det kommunala ansvaret baseras i alltväsentligt på kommunallagen samt socialtjänstlagen. Dessutom ger plan- ochbygglagen kommunerna ett grundläggande ansvar för planeringen avmarkanvändningen som också är av betydelse i sammanhanget.När det gäller de bostadspolitiska styrmedlen innebär merparten av regel-ändringarna att styrmedlen blev frivilliga för kommunerna i stället förobligatoriska. Det innebär enligt regeringen att kommunerna liksom harmöjlighet att bedriva bostadsförsörjningsplanering och att upprätta särskildabostadsförsörjningprogram samt att engagera sig i förmedlingen av bostäder m.m.Regeringen gör bedömningen att de styrmedel som kommunerna förfogar överär tillräckliga och att de inte nu bör ändras.Den lagstiftning som grundar kommunernas bostadspolitiska ansvar, dvs.kommunallagen, socialtjänstlagen samt , är enligtVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo20 inte tillräcklig. Genom attkommunernas uppgifter på området nu är frivilliga tar många kommuner inte detansvar för bostadsförsörjningen som de borde ta. De kommunalabostadsförmedlingarna avvecklas i snabb takt som allt färre kommunerplanerar för sin bostadsförsörjning. Vad som erfordras är enligt motionensyrkande 13 därför att kommunernas ansvar tydliggörs genom attbostadförsörjningslagen liksom bostadsanvisningslagen återinförs.