bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Generella skattesänkningar fårinte genomföras innan en tillfredsställande kvalitethar säkerställts inom skolan, vården och omsorgen.Skattesänkningar får inte finansieras genomskuldsättning och de måste utformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sätt.Med anledning av vad som anförts i motion Fi17 (m)om överskott i den offentliga sektorns finanseråterkommer utskottet under behandlingen av motionFi20 (v).I motion Fi17 (m) framförs också kritik mot attregeringen saknar en politik som tar itu med degrundläggande strukturproblem som gör att Sverigerasar i välfärdsligan och att sysselsättningen ärsvag. Enligt motionen beror de ekonomiska problemenframför allt på bristande konkurrenskraft.Förutsättningarna för tillväxt och företagande ärbättre i våra viktigaste konkurrentländer. Bördornapå företagsamheten är många och stora. Det måsteskapas tillräckligt goda villkor för ett växandenäringsliv. behöver en företagsamhetensrevolution. Det kräver enligt motionärerna bl.a. attskatterna på arbete och företag sänks, att särskildaskattelättnader riktade mot hushållstjänster införs,att arbetsrätten och arbetsmarknadspolitikenmoderniseras och reformeras samt attföretagskrånglet tas bort.Till att börja med vill utskottet framhålla att detgrundläggande klimatet för företagande och expansionnu är bättre än vad det någonsin varit under 1990-talet.Genom saneringen av statsfinanserna har denövergripande ekonomiska situationen stabiliserats.Räntorna har sjunkit mycket kraftigt, vilket innebären betydelsefull stimulans av bl.a. företagensinvesteringsverksamhet. Räntemarginalen mot Tysklandär nu endast 0,3-0,. Det innebär ensänkning med sedan sommaren 1994och är den lägsta nivån . Desenaste enkäterna visar också att industrin planerarför omfattande investeringar under det närmasteåret, trots den osäkerhet som Asienkrisen skapar.Inflationen har fallit kraftigt, till samma nivåsom i våra viktigaste konkurrentländer. Den senasteavtalsrörelsen tyder dessutom på attarbetsmarknadens parter nu börjar anpassa lönekraventill den låga inflationen, vilket är nödvändigt omföretagens konkurrenskraft skall kunna bevaras ochförstärkas. De låga inflationen innebär samtidigtatt företagens möjligheter att planera för framtidenförbättras.Dessutom är det enligt utskottet viktigt attkonstatera att den svenska företagsbeskattningen ärkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv.Utbildnings- och kunskapsnivån hos den svenskaarbetskraften är hög. Den ökar också ytterligaregenom de satsningar på kunskap och kompentens somregeringen gör i alla delar av utbildningssystemet.Efter en svag utveckling under i stort sett hela1990-talet stiger nu också den inhemska efterfrågan,vilket är en viktig del av näringsklimatet för inteminst de mindre och hemmamarknadsinriktadeföretagen.Utskottet vill i detta sammanhang återigenframhålla att de mycket stora skattesänkningar somModerata samlingspartiet föreslår kan få negativaeffekter på det svenska näringsklimatet genom att deoffentliga finanserna återigen blir instabila.Vidare vill utskottet erinra om att ett avregeringens huvudmål i sysselsättningspolitiken äratt merparten av sysselsättningsökningen under dekommande åren bör ske i den privata sektorn. Enligtvårpropositionen spelar entreprenörskap ochnyföretagande en avgörande roll för tillväxten ochsysselsättningen i den svenska ekonomin.Därför har beslutatom en rad förbättringar för företagen och då framförallt de mindre företagen. T.ex. har enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag fåttregler som är mer likvärdiga dem som gäller föraktiebolag. För nystartad enskild näringsverksamhethar möjlighet att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster införts.Dessutom har en lättnad i ägarbeskattningen förägare till onoterade aktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats för attsärskilt gynna de mindre företagen och den nybildadeAP-fonden har fått möjlighet att investera ionoterade aktier för . Reglernaför beviljande av s.k. F-skattsedel har mjukats uppoch skattetillägg vid periodiseringsfel imomsredovisningen har lindrats.I vårpropositionen går regeringen vidare ochföreslår fler skattesänkningar och fler åtgärder föratt öka tillgången på riskkapital.Reserveringsmöjligheterna för enskilda näringsidkareoch handelsbolag förstärks ytterligare. Lättnaden iägarbeskattningen av onoterade aktier utvidgassamtidigt som skatten på reklamtrycksaker avskaffas.Vidare läggs förslag fram om att avskaffa densärskilda skatten på vattenkraftverk.Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningenav personaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskilda näringsidkareförenklas. Det s.k. såddkapitalet via utökasoch den s.k. har fåttutvidgade direktiv för att lägga fram förslag omförenklade redovisningsregler för särskilt de mindreföretagen.För att göra det enklare att starta och drivaföretag företag föreslår regeringen följandeförenklingar i regelverket. Det skall bli enklareatt registrera företag. Målet är att endast enblankett och en myndighetskontakt skall behövas.Myndigheternas handläggningstider förkortas med 25 %i vissa ärenden. Uppgiftsbördan för företagen skallminska och hanteringen av tullfrågor skall förenklasytterligare.Utskottet vill dessutom erinra om att regeringenaviserar att den avser att utforma ett störreprogram för regelförenklingar närSmåföretagsdelegationen presenterat sitt slutligaförslag.Det som i motion Fi17 (m) anförs omtjänstebeskattning och beskattning av hushållsnäratjänster behandlas i samband med utskottetsgenomgång av motion Fi22 (kd). För behandling avOECD:s s.k. välfärdsliga hänvisas till utskottetstext i samband med behandlingen av motion Fi19 (fp).Med hänvisning till vad utskottet ovan anförtavstyrks motion Fi17 (m) yrkandena 1 och 3.Finansutskottets ställningstagande tillCenterpartiets förslagI motion Fi18 konstateras attutgångsläget för svensk ekonomi genom saneringen avde offentliga finanserna nu är långt bättre än detvar inför de tidigare mandatperioderna 1991-1994 och1994-1998. Inför 2000-talet måste den ekonomiskapolitiken, enligt motionärerna, handla om att sänkaskatterna på arbete, boende och företagande. Genomen sådan politik skapas förutsättningar för en ökadtrygghet, en stigande sysselsättning och entillbakapressning av arbetslösheten. De åtgärder somföreslås är bl.a. ytterligare sänkningar avarbetsgivaravgiften för de mindre företagen och enhöjning av grundavdraget i inkomstbeskattningen.Vidare bör en begränsad försöksverksamhet medskattesubvention av s.k. hushållsnära tjänsterinföras. Dessutom bör arbetsmarknadspolitikenmoderniseras. I motionen konstateras också attlönebildningen måste skötas ansvarsfullt för att manvaraktigt skall få ned arbetslösheten. Visserligenhar det skett radikalaförbättringar inom lönebildning, men det måste tillfler förändringar. måste stärkasytterligare och konfliktbenägenheten måstebegränsas. Enligt motionärerna kanverkstadsindustrins parters avtal om regler för hurförhandlingar skall föras tjäna som förebild förlagstiftning.Utskottet vill till att börja med understryka denavgörande betydelse samarbetet mellanSocialdemokraterna och haft för denomfattande saneringen av de offentliga finansernaoch för att åtgärder kunnat genomföras somförbättrat villkoren för arbete, utbildning ochföretagande. Det goda samarbetet befästesytterligare genom den överenskommelse om att bl.a.sänka fastighetsskatten som gjorts i samband medbehandlingen av vårpropositionen. Samarbetet harbidragit till att skapa en politisk och ekonomiskstabilitet.Resultatet syns nu i form av kraftigt sänkta räntor,kommande överskott i de offentliga finanserna, ökatförtroende bland hushåll och företag och därmedockså en stigande inhemsk efterfrågan.När det gäller lönebildning vill utskottetframhålla att det ur tillväxt- ochsysselsättningssynpunkt är av avgörande vikt attlönekostnadsutvecklingen begränsas till vad somgäller i våra viktigaste konkurrentländer. Högalöneökningar leder framför allt till ökaderationaliseringar i företagen, vilket dämparsysselsättningen. Klarar inte företagen av attrationalisera i samma takt som reallönerna stigersjunker vinstmarginalerna, vilket även det påverkarsysselsättningen negativt.Enligt utskottets mening tyder de löneavtal somslutits på att arbetsmarknadensparter nu börjar anpassa löneavtalen till omvärldenoch det låga inflationstryck som råder i densvenska ekonomin. Inom vissa områden ochorganisationer har det sedan förra avtalsrörelsen1995 också skett förändringar iförhandlingsordningen.Med utgångspunkt från vårens avtalsrörelse antarregeringen i vårpropositionen att de totalalönekostnaderna, inklusive löneglidning, stiger med3 % , vilket kan jämföras meden lönekostnadsökning på i genomsnitt per årunder den förra . Denstörsta osäkerheten ligger enligt utskottets meningi utvecklingen av löneglidningen. I de avtal därlöneglidningen specificeras anges den till 0-0,8 %.Historiskt sett är det en mycket låg löneglidning.Enligt utskottets mening är det ännu för tidigt attavgöra om de förändringar som skett är långsiktigthållbara. Vad gäller åtgärder inom lönebildningensområde vill utskottet avvakta resultatet av denutredning som har till uppgift att se över t.ex.medlingsfunktionen samt utvärdera andra förslag tillförändringar. Utredningen presenterade ettdelbetänkande och ettslutbetänkande skall presenteras den sista november1998.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrksmotion Fi18 (c) yrkandena 1 och 22.Finansutskottets ställningstagande till Folkpartietliberalernas förslagI liberalernas motion Fi19 konstaterasatt långsiktiga position i jämförelse medomvärlden har försämrats, från en fjärde plats 1970till en 18:e plats , enligt BNP-siffror per capita. Imotionen kritiseras också regeringens mål om enhalvering av den öppna arbetslösheten till år2000. Det är ett dåligt formulerat mål varskonsekvenser nu blir tydliga genom att människor påolika sätt förs bort ur arbetskraftsstatistiken.Målet bör i stället ta sikte på antalet arbeten, ochmålet bör enligt motionen vara 300 000 nya jobbunder nästa mandatperiod. För att nå målet krävs enny ekonomisk politik. Utgångspunkten måste vara jobbgenom företagande och ett förbättrat svensktnäringslivsklimat. De åtgärder som behövs är bl.a.sänkt skatt på arbete genom en sänkning avarbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektornoch en skattereduktion på för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden för hushållstjänster.Dessutom bör merparten av de trettiotalet förslagsom framförs i Småföretagsdelegationens betänkandeBättre och enklare regler (SOU 1997:186) genomföras.Med anledning av vad som i motion Fi19 (fp) sägs omnäringslivsklimat och regelförändringar för företaghänvisar utskottet till vad som anförs i samband medställningstagandet till motion Fi17 (m). När detgäller frågan om beskattning av s.k. hushållsnäratjänster hänvisas till behandlingen av motion Fi22(kd).När det gäller målet om en halvering av den öppnaarbetslösheten vill utskottet till att börja medkonstatera att den tidigare negativa trenden påarbetsmarknaden vände under andra delen av 1997.Under första kvartalet i år minskade arbetslöshetenmed 84 000 personer jämfört med första kvartalet1997, enligt Statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar. Andelen arbetslösa sjönkfrån till . Antalet sysselsatta var undersamma period 22 000 personer högre jämfört med . Den stigande ekonomiska aktiviteten och detökade antalet nyanmälda lediga platser indikerarockså att sysselsättningen stiger ytterligare ochatt arbetslösheten fortsätter att sjunka under denärmaste åren. I sin senaste prognos, somoffentliggjordes , räknarArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) med en relativt starktstigande sysselsättning under både 1998 och 1999.Sammanlagt väntas sysselsättningen öka med 113 000personer fram till slutet av 1999.Utskottet instämmer i att en del av nedgången iden öppna arbetslösheten beror på attarbetskraftsutbudet minskar genom t.ex. det högadeltagandet i . Men utskottet avvisarbestämt att detta handlar om någon typ avförvrängning av statistiken. Tvärtom är satsningarnapå kunskap och utbildning en satsning för attlångsiktigt höja den svenska sysselsättningen.Sveriges framtid ligger i att vi har en kvalificeradarbetskraft med god utbildning och hög kompetens. Enhög utbildningsnivå är en förutsättning för attSverige skall kunna tillverka konkurrenskraftigavaror och tjänster. De som deltar i t.ex.Kunskapslyftet blir bättre rustade för de krav somdagens arbetsmarknad och globaliserade världställer. Därmed ökar också förutsättningarna att nåregeringens långsiktiga målsättning om att återskapaden fulla sysselsättningen, när delmålet om enhalvering av den öppna arbetslösheten till år2000 har uppnåtts.Utskottet delar också regeringens uppfattning atthalveringsmålet kan nås ,förutsatt att ekonomin utvecklas enligt denbedömning som regeringen gör i vårpropositionen.Utskottet vill här passa på att kommentera OECD:ss.k. köpkraftskorrigerade BNP-statistik per capita.Utskottet noterar att Moderata samlingspartiet,liberalerna och i sinapartimotioner hänvisar till att år 1997halkat ned till 18:e plats bland de somfinns redovisade i den s.k. välfärdsligan, passeradeav , och . låg Sverigeenligt motionerna på fjärde plats.Enligt utskottets mening bör man vara mycketförsiktig med att dra alltför långtgående slutsatserav statistik. Det visar inte minst derevideringar som gjort under de senastemånaderna. I de uppgifter som publicerade ifebruari 1998 var värdet på Sverigesköpkraftskorrigerade BNP per capita den 18:e iordningen. I uppgifter låg vi placerade på19:e plats och enligt den senaste OECD-uppgiftenfrån april hade stigit till 15:e plats medFinland, och bakom sig.OECD:s köpkraftskorrigerade BNP-siffror består aven omfattande mängd statistik och beräkningar frånett trettiotal länder. Värdena för de allra senasteåren erhålls genom en framskrivning av tidigareberäkningar. Den statistiska osäkerheten är mycketstor. skriver också i sina riktlinjer förstatistiken att uppgifterna endast bör användas somen indikation på den relativa utvecklingen mellanländerna. Kvaliteten på statistiken tillåter inte enstrikt rangordning av de länder som ingår.Utskottet kan ändå konstatera att tappat irelativ position under de närmare , från1970-1997, som beräknat OECD-ländernasköpkraftskorrigerade tillväxt. Emellertid har detinte varit en jämn nedgång år för år utan nedgångenvar särskilt kraftig ochnågra år framåt och . Denstörsta nedgången kom under krisåren i början av1990-talet då BNP föll somflertalet andra länder fortsatte att ha en positivtillväxt. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt regeringen i vårpropositionen anger att en högtillväxt är viktig bl.a. föratt kunna återvinna den relativa position Sverigehade före inledningen av 1990-talet.Med anledning av vad utskottet här anfört avstyrksmotion Fi19 (fp) yrkandena 1 och 5.Finansutskottets ställningstagande tillVänsterpartiets förslagI motion Fi20 kritiseras regeringenför att bedriva en alltför stram finanspoltik, trotsatt arbetslösheten är hög. Enligtmotionen bör inte det långsiktiga målet om ett 2-procentigt överskott i de offentliga finanserna överen konjunkturcykel överordnas målet om stigandesysselsättning. Om arbetslösheten skall kunnaavskaffas måste finanspolitiken blir mer expansiv.Huvuddelen av de pengar som regeringen vill användaför amortering av statsskulden bör i ställetanvändas för stimulansåtgärder, i form av t.ex.skattesänkningar för företag i tjänstesektorn och enriktad sänkning av arbetsgivaravgifterna i kommuneroch landsting för att öka kommunernaskonsumtionsutrymme. Vidare föreslås skattesänkningarför låg- och medelinkomsttagare och höjda skatterför höginkomsttagare och att arbetsmarknadspolitikenreformeras, bl.a. genom att det s.k. volymkravet tasbort. mål är att sysselsättningen dekommande fem åren skall öka från 4 miljonersysselsatta till 4,5 miljoner sysselsatta.Enligt utskottets mening innebär målet om ettöverskott i de offentliga finanserna på av BNPöver en konjunkturcykel ett långsiktigtansvarstagande för välfärden och sysselsättningen.Som utskottet tidigare påpekat blir kraven på enresursstark offentlig sektor större i framtiden,bl.a. genom att efterfrågan på vård och omsorgstiger när antalet äldre blir fler. Ett överskott ide offentliga finanserna innebär dessutom attSverige bättre kan möta kommandekonjunktursvängningar. Den buffert som överskottenskapar kan användas till att aktivt motverkakonjunkturavmattningar utan att det offentligaunderskottet växer så kraftigt att t.ex.ränteutvecklingen påverkas negativt. Genom ettöverskott kan den höga offentliga skulden amorterasav, vilket minskar känslighet förräntesvängningar på den internationellakapitalmarknaden. En amortering av skulden minskarockså bördorna på kommande generationer. Utskottetvill i sammanhanget påminna om att regeringen ivårpropositionen bedömer att den offentliganettoskulden är eliminerad omkring år 2007.Angående förslaget om skattesänkningar för företaginom tjänstesektorn hänvisar utskottet tillbehandlingen av motion Fi22 (kd). När det gällerfrågan om reformering av arbetsmarknadspolitikenhänvisas till ställningstagandet i samband medbehandlingen av motion Fi21 (mp).I motion Fi20 (v) föreslås också att redani vår fattar principbeslut om att sänkanormalarbetstiden iveckan, som ett första steg och 6 timmars arbetsdag. Reformen börträda i kraft . Fram till dessskall arbetsmarknadens parter ha frihet attförhandla och sluta avtal om hur 35-timmarsveckanskall införas inom respektive avtalsområde. Isamband med att arbetstidsreformen införs börreglerna för övertid skärpas, genom att taket förövertid halveras och genom att övertidstimmar görsdyrare.Utskottet vill inledningsvis framhålla att enarbetstidsförkortning har flera förtjänster. Sänktarbetstid innebär t.ex. en välfärdsvinst för mångamänniskor, som jämställdheten mellan könenpå arbetsmarknaden befrämjas. Men enligt utskottetsmening bör emellertid frågan om kortare arbetstid iförsta hand lösas genom avtal mellanarbetsmarknadens parter. Därigenom kan arbetstidernaanpassas till de speciella förutsättningar somgäller för olika branscher, avtalsområden, företageller organisationer.Utskottet kan i detta sammanhang konstatera att detredan i dag inom flera avtalsområden finnsavtalsmässiga avvikelser frånarbetstidslagstiftningen, vilka i praktiken innebären förkortning av arbetstiden. Den verkligaarbetstiden är i många fall en bra bit lägre än 40timmar. Uppgifter ur Statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar () visar attveckoarbetstiden i genomsnitt varit . I de avtal som slutitsunder har också frågan omarbetstidsförkortning fått ett stort utrymme, ochinom flera områden har en successiv förkortning avden totala arbetstiden kommit till stånd.Enligt utskottets mening kompliceras frågan omarbetstidsförkortning av den framtida demografiskautvecklingen. Beräkningar visar att det under dekommande decennierna sker stora förändringar inomdetta område. har haft entillväxt av arbetskraft på 25 miljoner personer perdecennium. Fram kommer ökningen attendast bli 10 miljoner personer och därefter blirdet en minskning i samma storleksordning. Mellan1980 och ökade arbetskraften med 16 miljonerpersoner eller , mellan 1990 och 2000beräknas ökningen bli 7,8 miljoner personer (+3 %)och blir ökningen endast 2,6 miljonerpersoner eller . för från1995 och framåt blir det i stort sett ettnettotillskott på plus minus noll. För delär bilden ungefär densamma.Detta innebär enligt utskottets mening attarbetskraften i både och snabbtkommer att bli äldre, genomsnittligt sett. Denförvärvsarbetande delen av befolkningen kommer attsjunka i förhållande till ungdomar och gamla. Dettainnebär vidare att kraven på ökad förvärvsfrekvensstiger och att utrymmet för arbetstidsförkortningsannolikt begränsas.Utskottet vill också påpeka att en sänkning av dengenerella arbetstiden är en omfattande och dyrreform. En satsning av denna storlek kan äventyra denu uppnådda framgångarna i saneringen av deoffentliga finanserna och måste enligt utskottetsmening ställas mot andra viktiga behov ochangelägenheter.I handläggs för närvarandeArbetstidskommitténs betänkande Arbetstid - längd,förläggning och inflytande (SOU 1996:145). Utskottetavvaktar därför ytterligare ställningstagande ifrågan om arbetstidsförkortning.I pågår också en beredning avfrågan om reglering av övertid. Utskottet avvaktardärför ställningstagande även i denna fråga.Utskottet vill dock erinra om att övertidsuttagetinom skilda delar av näringslivet ärhögt samt att det stigit ytterligare under detsenaste året.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionFi20 (v) yrkandena 1 och 16-19.Finansutskottets ställningstagande till Miljöpartietde grönas förslagI de grönas motion Fi21 framhålls attden ekonomiska tillväxten i dess nuvarande form ärohållbar. Den leder till att naturresursernautarmas, miljöskulden växer, arbetslösheten stigeroch att de sociala motsättningarna ökar. Enligtmotionärerna är det nu dags att satsa resurser föratt återställa miljöskador och förhindra nya. Detkan bli en drivkraft för en positiv ekonomiskutveckling. Vidare måste bruttonationalproduktenjusteras för miljöeffekter, och regeringen börsenast i budgetpropositionen redovisautvecklingen av miljöskulden. I motionen läggs bl.a.fram förslag om sänkt arbetstid pervecka, som ett led i att öka sysselsättningen ochminska arbetslösheten. Skatterna höjs påenergianvändning och sänks på arbete i en grönskattereform och socialförsäkringssystemet föreslåsreformeras till att omfatta en grundtrygghet föralla. Dessutom måste det till avsevärt förbättradeprioriteringar i budgetpolitiken. Besparingar kanske på transfereringar till hög- ochmedelinkomsttagare, men inte på dem som saknarmarginaler. Besparingar kan också göras iförsvarsmakten och i större väginvesteringar, meninte på t.ex. kalkning av försurade sjöar, saneringav miljöskadade områden och miljöforskning.Utskottet vill framhålla att ett av de mest centralamålen i regeringens tillväxtpolitik är att göraSverige till ett föregångsland och en pådrivandekraft för en ekologiskt hållbar utveckling. Dettaför att göra till ett bättre land att levai, samt att öka och det svenskanäringslivets konkurrenskraft. Om och svenskindustri går i spetsen för en utveckling motekologisk hållbarhet skapas enligt utskottets meningkonkurrensfördelar och en ökad sysselsättning pådessa snabbt växande framtidsmarknader. betänkande väntasmarknaderna för miljövårdstjänster och miljöteknikutgöra av den totala efterfrågan iOECD-området . Efterfrågan väntas dessutomväxa , vilket kan jämföras med en förväntad uppgångav den samlade efterfrågan i OECD-området undersamma period på runt 2,5 %.Under de närmaste tre åren satsas 12,5 miljarderkronor på energiinvesteringar, infrastruktur ochlokala investeringsprogram. I samband med riksdagensbeslut i budgetpropositionen avsattestotalt för perioden 1998-2000till lokala investeringsprogram för att främja enekologiskt hållbar utveckling. På grund av det storaintresset från landets kommuner utökas stödet med 2miljarder kronor för . Utskottet vill ocksåerinra om att regeringen i vårpropositionen anslårdrygt under de kommande årentill miljö- och naturvård, för att kompensera deneddragningar som gjorts tidigare till följd av detstatsfinansiella läget.I motion Fi21 (mp) kritiseras också de senaste årensarbetsmarknadspolitik. De många olikaarbetsmarknadsåtgärderna av typen resursarbeten,generationsväxling och offentligatillfällighetsarbeten bör avskaffas möjligt.I stället bör medel som avsatts förarbetsmarknadspolitiska åtgärder överföras tillkommuner och landsting så att riktiga jobb kanbehållas och skapas, skriver motionärerna. Förslagav liknande innebörd framförs i motion Fi55 avMarianne m.fl. (mp).Enligt utskottets mening finns det anledning att iden stigande konjunkturen begränsa antaletarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att minskavakanstiderna för lediga platser och minska riskernaför flaskhalsar på arbetsmarknaden genom att ökakvaliteten på t.ex. utbildningsåtgärderna.