bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Åtgärderna behandlas även i en gemensam förklaring(23).Regeringen framhåller i propositionen att förhandlingsresultatet inom dettaområde har stora likheter med det förslag som presenterade underkonferensen och menar att resultatet utgör en betydande framgång för Sverigeoch de andra medlemsstater som verkat för en bättre grund för EU-ländernasgemensamma ansträngningar att bekämpa arbetslösheten.MiljösamarbetetDiskussionen kring miljöfrågorna i regeringskonferensen koncentrerades kringprincipen om hållbar utveckling, integrering av miljön i alla politikområdensamt förhållandet mellan miljöregler och den inre marknaden. Regeringenframhåller i propositionen att fördraget på dessa områden innehåller viktiganyheter vilka enligt regeringens bedömning innebär att Amsterdamfördragetmedför en betydelsefull utveckling av de grundläggande principerna för EU:smiljöpolitik.Genom det nya fördraget klarläggs att hållbar utveckling är ett grundläggandemål för EU. I en ny formulering i artikel B i Unionsfördraget anges att unionenskall ha som mål bl.a. att ?uppnå en väl avvägd och hållbar utveckling?. Iartikel 2 i EG-fördraget har också hållbar utveckling förts in, somdet anges att gemenskapen skall främja ?... en hög nivå i fråga om miljöskyddoch förbättring av miljöns kvalitet ...?. Principen om hållbar utveckling nämnsäven i det ändrade sjunde stycket i ingressen till Unionsfördraget (artiklarna1.2, 1.5 och 2.2 i Amsterdamfördraget).Regeringens bedömning är att genom att hållbar utveckling har införts som ettgrundläggande mål skall det gälla för alla enskilda politikområden som kanberöras av samarbetet inom EG.Detta markeras även genom en ny artikel 3c i den inledande delen av EG-fördraget vilken innehåller en hänvisning till principen om hållbar utveckling(artikel 2.4 i Amsterdamfördraget).Regeringen menar att miljön därmed får en viss särställning jämfört med andraallmänna intressen av övergripande karaktär som skall beaktas vid utformningenav EG:s politik.I en gemensam förklaring (12) noterar medlemsstaterna att kommissionen åtar sigatt genomföra studier av miljökonsekvenserna av nya förslag som kan habetydande miljöpåverkan. Kommissionen har också efter förhandlingarnasslutförande på nytt uttalat att alla förslag som kan ha beaktansvärd inverkanpå miljön skall åtföljas av en analys av miljökonsekvenserna.Genom ändringar i den s.k. miljögarantin (artikel 100a.4) klarläggs bl.a.rätten att under vissa förutsättningar införa nationella regler på områden därdet redan finns harmoniserade regler. Vidare klarläggs att en medlemsstat intebehöver ha röstat mot en rättsakt för att åberopa miljögarantin. Andra nyheteri de nya skrivningarna i artikel 100a.4 är att miljögarantin kan tillämpas pårättsakter som beslutas av kommissionen efter delegation från rådet ochparlamentet och att kommissionen får en tidsfrist (i normalfallet)för beslut när regeln åberopas av en medlemsstat.När det gäller beslutsprocedurer inom miljöområdet framhåller regeringen attdet är av stor betydelse att medbeslutandeproceduren (artikel 189b) blirtillämplig vid beslut enligt artikel 130s, i likhet med vad som redan gällerför artikel 100a. får därmed ett ökande inflytande i frågorsom rör miljösamarbetet. gäller emellertid enligt artikel 130s.2att vissa miljöbeslut, bl.a. gällande skatter, skall fattas med enhällighet irådet efter det att parlamentet har hörts.JämställdhetJämställdhet mellan kvinnor och män förs in som ett grundläggande mål förgemenskapen genom ett tillägg i artikel 2 i EG-fördraget. Jämställdhetsper-spektivet skall vidare enligt ett tillägg till artikel 3 i EG-fördraget beaktasoch främjas i alla gemenskapens aktiviteter (artiklarna 2.2 och 2.3 iAmsterdamfördraget).I det socialpolitiska kapitlet förstärks och utvidgas artikel 119 i EG-fördraget om lika lön för kvinnor och män för lika arbete (artikel 2.2 iAmsterdamfördraget). Genom ett tillägg i artikelns första stycke klargörs attprincipen om lika lön inte bara gäller lika arbete utan även likvärdigt arbete.Regeringen menar att detta utgör ett viktigt förtydligande avlöndediskrimineringsförbudet.En ny bestämmelse i artikel 119.3 innebär att rådet, med kvalificeradmajoritet, skall besluta om åtgärder för att säkerställa tillämpningen avprincipen om lika möjligheter och lika behandling i frågor som rör anställningoch yrke, inklusive principen om lika lön för lika eller likvärdigt arbete.Regeringen menar att det härigenom skapas en specifik rättslig grund föråtgärder för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män på arbetsmarknadenoch när det gäller lön. Vidare klargörs i artikel 119.4 attlikabehandlingsprincipen inte utgör något hinder för medlemsstaterna attanvända sig av positiv särbehandling av underrepresenterat kön i syfte attåstadkomma jämställdhet på arbetsmarknaden. När sådana åtgärder vidtas skallde, enligt en gemensam förklaring (28), i första hand syfta till att främjakvinnors situation i arbetslivet.Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att Amsterdamfördraget speglar denökande politiska vikt som medlemsstaterna fäster vid frågor om jämställdhetmellan kvinnor och män.KonsumentpolitikenRegeringen framhåller att det genom Amsterdamfördraget införs en tydligare ochmer vittgående målformulering vad gäller konsumentpolitiken genom en nyskrivning i artikel 129a.1 (artikel 2.27 i Amsterdamfördraget). Genom fördragetblir det även tydligare att konsumentpolitiken är ett självständigtpolitikområde. Enligt artikelns nya utformning kan rådet, vid sidan av åtgärderenligt artikel 100a, med stöd av artikel 129a besluta om åtgärder medhuvudsyfte att uppnå målen att främja konsumenternas intressen och attsäkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Åtgärderna kan enligt regeringen ilikhet med vad som gäller för särskilda insatser vara inriktade på attstödja och komplettera medlemsstaternas politik. Genom ett tillägg i artikelnkan emellertid även åtgärder vidtas som innebär att man övervakarmedlemsstaternas politik, dvs. att gemensamt fattade beslut efterlevs.Genom en ny bestämmelse i artikel 129a.2 slås fast att konsumentskyddskravetskall beaktas vid utformningen och genomförandet av gemenskapens övriga politikoch verksamhet. Regeringen menar att detta utgör en viktig markering avkonsumentpolitikens betydelse inom gemenskapen och att konsumentskyddsintressetbeaktas även inom gemenskapens övriga politik-områden.Regeringen framhåller även att , inom veterinär- ochväxtskyddsområdena, ges medbeslutanderätt när det gäller åtgärder som direktsyftar till att skydda folkhälsan (artikel 129).Arbetslivsfrågor, sociala frågor m.m.Regeringen framhåller i propositionen att ett viktigt resultat avregeringskonferensen är att det sociala protokollet nu avskaffas och attinnehållet i avtalet om socialpolitik integreras i fördraget.Utöver de ändrade förutsättningar som således tillskapas redan genomintegreringen av avtalet om socialpolitik i fördraget, tillkommer även nyamöjligheter att ytterligare utveckla samarbetet genom de ändringar i detmateriella innehållet som införs genom Amsterdamfördraget.De nya sociala bestämmelserna i avdelning VIII i EG-fördraget bygger påinnehållet i avtalet om socialpolitik, till vilket har fogats merparten av deelement i de existerande artiklarna 117-122 som inte innefattas i avtalet(artikel 2.22 i Amsterdamfördraget).I samband härmed görs även vissa ändringar i och förstärkningar av detmateriella innehållet. De mest omfattande ändringarna (artikel 119 gällandejämställdhet) har redovisats ovan.Därutöver kan nämnas följande förändringar:- när kommissionen lägger fram socialpolitiska förslag har arbetsmarknadensparter alltid möjlighet att meddela att man vill inleda ett förfarande som kanleda till avtal på gemenskapsnivå (artikel 118b),- gemenskapen har befogenhet att genomföra programsamarbete för att bekämpasocial utslagning (artikel 118.2),- vad gäller grundläggande sociala rättigheter införs i fjärde stycket avingressen till Unionsfördraget en referens till såväl socialastadga, undertecknad i , som gemenskapens stadga omarbetstagares grundläggande sociala rättigheter . En motsvarandereferens förs in i den inledande målsättningsartikeln , artikel 117, i detsocialpolitiska kapitlet i EG-fördraget. Den nya fördragstexten innehållerdäremot inte någon särskild artikel om fackliga rättigheter, vilket Sverigehade föreslagit. Regeringen framhåller emellertid att fackliga rättigheteromfattas av de båda angivna stadgorna,- medbeslutandeproceduren blir tillämplig för det stora flertalet beslut inomområdet vilket ökar inflytande över dessa frågor.FolkhälsaRegeringen framhåller att genom Amsterdamfördraget förstärks samarbetet inomfolkhälsoområdet genom att artikel 129 i EG-fördraget ges en ny skrivning(artikel 2.26 i Amsterdamfördraget). En hög hälsoskyddsnivå för människor skallsäkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och allagemenskapsåtgärder. Artikel 129 innefattar i enlighet med de nya skrivningarnabefogenheter att vidta åtgärder för att bidra till folkhälsomålen. Det blirmöjligt att fatta beslut om gemensamma minimiregler på ett par områden.Gemenskapen skall vidare i sitt handlande på folkhälsoområdet fullt utrespektera medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- ochsjukvård.Regeringen framhåller vidare att gemenskapen nu får befogenhet enligt artikel129 att vidta vissa åtgärder inom veterinär- och växtskyddsområdena vilket harsin bakgrund i erfarenheterna från BSE-frågans behandling. Genom att beslutkommer att kunna fattas med stöd av artikel 129 i stället för artikel 43 fårEuropaparlamentet ett avgörande inflytande genom att medbeslutandeprocedurenblir tillämplig. Regeringen framhåller vidare att folkhälsoområdet inte fannsmed bland de områden där det på svensk sida hade identifierats ett behov avfördragsförändringar men att de beslutade förändringarna, enligt regeringensbedömning, i allt väsentligt är positiva.DjurskyddEn fördragsreglering tillskapas genom ett protokoll (C.10) i EG-fördraget.Protokollet föreskriver att såväl gemenskapen som medlemsländerna vidutformning och genomförande av gemenskapens politik om jordbruk, transport,inre marknad och forskning i full utsträckning skall ta hänsyn till djurensvälbefinnande.Regeringen anför att protokollet innebär att djur inte längre betraktas enbartsom jordbruksvaror och att det utgör en konkret fördragsmässig grund för attdriva frågor om djurskydd och djurens välfärd inom relevanta politik-områden.Den gemensamma handelspolitikenRegeringen konstaterar i propositionen att under regeringskonferensendiskuterades ett tillägg i EG-fördraget som skulle ge kommissionen ensamrättatt förhandla även på områdena tjänstehandel, immaterialrätt ochdirektinvesteringar i syfte att åstadkomma en högre grad av effektivitet ochenhetlighet i gemenskapens externa ekonomiska relationer med omvärlden.Resultatet i denna del av regeringskonferensen blev endast ett förslag om ettmindre tillägg i artikel 113 i EG-fördraget. Enligt detta tillägg skall detöppnas en möjlighet för rådet att med enhällighet - och efter att ha hörtEuropaparlamentet - fatta beslut om att utsträcka EG:s exklusiva behörighet påområdet för den gemensamma handelspolitiken till att även omfattaimmaterialrätten och de delar av tjänstehandeln som ännu inte omfattas av dengemensamma handelspolitiken (artikel 2.20 i Amsterdamfördraget).MotionernaI partimotion U17 (v) yrkande 8 uppmärksammar motionärerna det tillAmsterdamfördraget fogade protokollet om asyl för medborgare i Europeiskaunionens medlemsstater (protokoll C.6). menar att protokollet idet närmaste upphäver rätten för EU-medborgare att söka asyl i ett annat EU-land. Motionärerna anför att bestämmelserna innebär att EU-länderna inför engeografisk begränsning i tillämpningen av flyktingdefinitionen i artikel 1 a 2i konvention om flyktingars rättsliga ställning ().En sådan begränsning är inte tillåten enligt New York-protokoll somalla EU:s medlemsstater skrivit under, framhålles det i motionen. Vidare menarVänsterpartiet att de undantagsfall som anges i protokollet - vilka angergrunderna för när en asylansökan från en EU-medborgare skall behandlas i ettannat EU-land - är så utformade att de praktiskt taget aldrig kan blitillämpliga. När så emellertid sker skall ministerrådet underrättasoch ansökan skall behandlas från förutsättningen att den är ogrundad.Vänsterpartiet menar att denna plikt att underrätta ministerrådet strider motasylrättens grundidé och att förslaget politiserar asylrätten. Vänsterpartietyrkar därför att en författningsreglerad skyldighet att underrätta EU:sministerråd om asylansökningar gjorda av medborgare i EU:s medlemsstater intebör införas i Sverige.I motion U21 (fp) yrkande 1 anför motionärerna att protokoll C.6 om asyl förmedborgare i EU:s medlemsstater inte är förenligt med svenskflyktinglagstiftning. De menar även att protokollet innebär en geografiskbegränsning av tillämpning och står därmed i strid medfolkrätten. Motionärerna framhåller att rätten att söka och åtnjuta skydd frånförföljelse är en mänsklig rättighet som stadfästs i FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna artikel 14 till vilken Genèvekonventionhänvisar. Motionärerna menar att det ligger utanför såväl enskilda länders somregionala mellanstatliga organisationers kompetensområde att besluta om enasylansökan skall godkännas eller ej. I motionen hemställs om att riksdagenmåtte uttala sitt stöd till och dess tilläggsprotokoll ochdärmed bekräfta asylpraxis.Även uppmärksammar protokollet i sin partimotion U16 (mp) yrkande8. Partiet konstaterar att det är på förslag av som ett protokoll harupprättats som innebär att en ansökan om asyl som lämnas in i ett EU-land av enmedborgare i ett annat medlemsland endast får behandlas under vissabetingelser. anser att Amsterdamfördraget därmed inte är förenligtmed Genèvekonventionen.Vidare konstaterar motionärerna att i en ensidig förklaring som fogatstill slutakten framfört att man kommer att göra en individuell prövning avvarje asylansökan från en medborgare i en annan medlemsstat. begärett tillkännagivande om att skall ansluta sig till ensidigaförklaring angående asylprövning.I motion U19 (fp) yrkande 2 anförs att protokollet om asyl för medborgare iEU:s medlemsstater är principiellt otillfredsställande. Genèvekonventionenutgör en tillräcklig rättslig grund för flyktingpolitiken, anser motionären.Därför bör ansluta sig till den ensidiga förklaring som av Belgienavges i slutakten till Amsterdamfördraget, menar motionären.I motion U21 (fp) yrkande 2 anförs att en flyktingpolitik som säkerställer attalla ansökningar om asyl behandlas i enlighet med de grundläggandekonventionerna på området behövs. Utan en gemensam europeisk flyktingpolitikoch ett förtroende mellan EU:s medlemsstater är risken stor, menarmotionärerna, att varje land fortsätter att skärpa sin nationellaflyktingpolitik i syfte att undvika ansvar för asylprövning och flyktingar.I stället förordar motionärerna att det genom samarbete mellan stater,myndigheter och enskilda organisationer dels skapas en gemensam europeiskpraxis för tillämpningen av Genèvekonvention, dels utvecklas engemensam uppfattning om vilka personer som har skyddsbehov utöverGenèvekonventionens definition.I motion U17 (v) yrkande 7 finner motionärerna det anmärkningsvärt attregeringen under regeringskonferensen inte gjorde gemensam sak med de ländersom uttalade sig positivt om barnens rättigheter.I yrkande 9 i samma motion tar upp Amsterdamfördragetssysselsättningskapitel och menar att det kan ses som en viss framgång.Partiet anför att det behövs ett internationellt samarbete för att verksamtkunna bekämpa arbetslösheten men anser att det inte är trovärdigt att diskuteraen sysselsättningspolitik som är frikopplad från den ekonomiska politiken. Dekrav på ekonomisk konvergens som ställs inom EMU-samarbetet samtstabilitetspakten medför alltför snäva ramar för att bekämpa arbetslöshetenframgångsrikt, framhåller Vänsterpartiet.I motion U501 (m) yrkande 5 från allmänna motionstiden anför motionärerna atthög och ihållande arbetslöshet är ett problem som har drabbat många av EU:smedlemsstater. Efter att ha slagit fast att ansvaret försysselsättningspolitiken bör ligga på nationell nivå framhåller motionärernaatt det krävs en union där företag kan skapas och växa för att skapaanställningsmöjligheter och motverka arbetslösheten. Metoderna för detta ärenligt motionärerna fortsatt fördjupning av den inre marknaden och avregleringav kvarvarande nationella hinder och monopol. Motionärerna begär ett riksdagenstillkännagivande om att i EU bör verka för en union för företagande ocharbete.I samma motion yrkande 3 anför motionärerna att det ännu återstår mycket föratt fullborda den inre marknaden. Konkurrenshinder, monopol och subventionersnedvrider fortfarande marknadsvillkoren och hämmar utvecklingen. Ett stortproblem är enligt motionärerna att regeringarna i flera länder endastmotvilligt avvecklar och privatiserar offentliga monopol. De finner detangeläget att öka konkurrensen inom tjänstesektorer med ett starkt inslag avoffentlig finansiering. Inför en kommande utvidgning anser motionärerna att detär särskilt viktigt att snedvridande regler och subventioner tas bort.Vidare finner motionärerna att det är oroande att endast av direktivgällande förverkligandet av den inre marknaden beräknas vara genomförda i allamedlemsstater. De efterlyser hårda krav på de länder som underlåter attimplementera och efterleva de gemensamma reglerna.Medlemsländerna bör uppmanas att systematiskt gå igenom sina nationellaregelverk för att undanröja hinder för konkurrens, anför motionärerna och menaratt måste genomgå en motsvarande analys.Miljöpartiet de gröna anför i motion U16 (mp) yrkande 4 (delvis) atthandelspolitiken integreras ytterligare genom en möjlighet för rådet att medenhällighet fatta beslut om att utsträcka EG:s exklusiva behörighet till attockså omfatta immaterialrätten och de delar av tjänstehandeln som ännu inteomfattas av den gemensamma handelspolitiken. Vidare anförs att EG:s exklusivarättighet att ingå handelsavtal med tredje land utvidgas också genom att ettsådant beslut av rådet kan åtföljas av ett beslut om provisorisk tillämpning iavvaktan på avtalets ikraftträdande. menar att detta innebär attmedlemsländernas egna godkännandeprocedurer förbigås. Partiet menar att Sverigepå detta sätt ger upp sin suveränitet i handelspolitiska frågor och motsättersig denna utveckling. Enligt motionärerna har EU:s handelspolitik orsakat storaskador, både i form av försämringar för konsumenterna i och i form avutsugning av den tredje världen.I motion 1994/95:U503 (fp) yrkande 5 förordar motionärerna att miljöavgifteranvänds som instrument i miljöpolitiken och finner det angeläget att enkoldioxidavgift införs för alla medlemsstater inom gemenskapen. Motionärernakonstaterar emellertid att ett sådant beslut ses som en skattefråga och måstedärmed beslutas med enhällighet. liberalerna anser att sådanafrågor i stället bör betraktas som miljöfrågor vilket enligt gördet möjligt att fatta beslut med kvalificerad majoritet. Partiet begär ettriksdagens tillkännagivande om att miljöavgifter beslutas som miljöfrågor ochej som skattefrågor inom EU.Utskottets övervägandenFlera betydelsefulla förändringar kommer att ske vad gäller den första pelaren.Ett antal motioner tar fasta på dessa förändringar.I motion U17 (v) yrkande 8 begärs ett tillkännagivande om att inte införaskyldighet i svenska förordningar att underrätta rådet om asylansökningar. Imotion U21 (fp) yrkande 1 begärs att uttalar sitt stöd förGenèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll och därmed bekräfta den praxissom finns i beträffande asyl. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom vad som anförts om asyl i motionen. Motionärerna bakom motion U16 (mp)yrkande 8 begär att skall ansluta sig till ensidiga förklaringangående asylprövning. Samma yrkande framkommer i motion U19 (fp) yrkande 2.Socialförsäkringsutskottet har behandlat dessa yrkanden i sitt yttrande1997/98:SfU4y till utrikesutskottet och framhåller där attsocialförsäkringsutskottet haft anledning att uttala sigom överförande av asyl- och invandringsfrågorna från tredje pelaren tillsamarbetet i första pelaren. Så skedde i socialförsäkringsutskottets yttrande1995/96:SfU3y med anledning av regeringens skrivelse 1995/96:30 (bet. 1995/96:UU13) och i socialförsäkringsutskottetsyttrande /97:SfU5y angående regeringens skrivelse 1996/97:80 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen 1996 (bet. 1996/97:UU13).Socialförsäkringsutskottet framhåller att man därvid uttalade sitt stöd föröverflyttning av asyl- och invandringsfrågorna till första pelaren samt när detgäller det senare yttrandet att majoritetsbeslut bör komma i fråga först i ettsenare skede.Socialförsäkringsutskottet anför vidare:Utskottet har således tidigare uttalat sitt stöd för en överföring av asyl- ochinvandringsfrågor från tredje pelaren till gemenskapskompetensen i förstapelaren men också att majoritetsbeslut bör komma i fråga först i ett senareskede. Enligt utskottets uppfattning är det därför positivt att asyl- ochinvandringsfrågorna genom Amsterdamfördraget nu förs över tillgemenskapssamarbetet i första pelaren. Det innebär, enligt utskottets mening,att samarbetet i dessa frågor effektiviseras och även att det nås en ökadöppenhet och en bättre demokratisk och rättslig kontroll inom dessa områden.Det bör vidare påpekas att bestämmelserna beträffande asyl och invandringkommer att få karaktär av miniminormer och att varje medlemsstat inom sigsåledes kan besluta om generösare regler.Vidare konstaterar socialförsäkringsutskottet i det nu föreliggande yttrandetatt när frågan uppmärksammades i yttrande 1996/97:SfU5y framhöll utskottetvikten av att i alla sammanhang värnar om asylrätten.Socialförsäkringsutskottet anför vidare:Socialförsäkringsutskottet vill framhålla att alltid i internationellasammanhang har lagt stor vikt vid att verka för en solidarisk ansvarsfördelningoch för att stärka flyktingars rättsliga skydd. Utskottet kan inte godta någonsom helst inskränkning vad gäller tillämpningen av och desstilläggsprotokoll och andra internationella åtaganden avseende asyl. Regeringenframhåller i propositionen att protokollet inte på något sätt inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligt . Protokollet kommerinte att föranleda någon ändring av de regler som gäller för prövningen avasylansökningar i . Varje ansökan skall enligt regeringen ävenfortsättningsvis tas upp till individuell prövning. har i likhet medövriga medlemsstater valt att inte ansluta sig till ensidigaförklaring till protokollet att man kommer att göra en individuell prövning avvarje asylansökan från en medborgare i en annan medlemsstat. Anledningen tilldet är enligt regeringen att man anser att protokollet, särskilt då det sestillsammans med den nämnda gemensamma förklaringen (48), inte inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligt . Eftersom det iingressen till asylprotokollet slås fast att beaktats ochprotokollet tar hänsyn till konventionens syften och slutgiltiga karaktär, ochdetta sett tillsammans med den gemensamma förklaringen, är det utskottetsbestämda uppfattning att protokollet inte inskränker medlemsstaternasskyldigheter enligt Genèvekonventionen.Med det anförda anser socialförsäkringsutskottet att syftet med motion U21yrkande 1 i huvudsak är tillgodosett och bör avslås av . MotionernaU17 yrkande 8, U16 yrkande 8, U19 yrkande 2 och U21 yrkande 2 bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömning och anser attsyftet med motion U21 (fp) yrkande 1 i huvudsak är tillgodosett med det anfördaoch anser att motionen är besvarad.