bet · GL01KrU17 · 1998-05-14 00:00:00 — Motionärerna redovisar exempel på sådan verksamhet.Folkbildningen bör också vara ett bra alternativ när det gäller kortaverklighetsnära kurser knutna till de invandrades yrkes- ellersysselsättningsbehov. Teori och praktik bör kombineras i verksamhet som vändersig till både svenskar och invandrare för att de skall finna områden där de hargemensamma intressen. bör, enligt motionen, göra ett tillkännagivandetill regeringen om vad som anförts i motionen om folkbildningen ochintegrationsarbetet (yrkande 5).Utskottet är övertygat om att folkbildningen har förmågan att finna de godaverksamhetsformer av olika slag som behövs för att främja integrationen mellaninvandrare och svenskar genom kultur- och utbildningsarbete. Redan nu finnsmånga exempel på sådan verksamhet. Detta är också utgångspunkten för vadregeringen anför i propositionen. Något tillkännagivande från ifrågan bör, enligt utskottets uppfattning, inte behövas. Mot denna bakgrundavstyrks yrkande 5 i motion Kr22 (kd).Folkbildningen och arbetet med att forma ett ekologiskt hållbart samhälle(avsnitt 8.6)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Folkbildningen bör fortsätta sina ansträngningar att bidra till enkunskapsutveckling hos alla medborgare kring vad som krävs för att ställa omSverige till ett ekologiskt hållbart samhälle.Folkbildningen har aktivt engagerat sig i det omfattande s.k. Agenda 21-arbete som inletts lokalt i kommuner, organisationer och folkrörelser.Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, utg. omr. 18)infördes ett statligt stöd till lokala investeringsprogram. Sammantaget kommer5,att fördelas till kommuner under perioden 1998-2000.Förekomsten av och innehållet i folkbildnings- och utbildningsinsatser skallredovisas i kommunernas ansökningar.Regeringen är övertygad om att folkbildningen i alla dess delar har godamöjligheter att bidra till utvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhälle ochatt folkbildningen är beredd att ta på sig uppgiften.Enligt motion Kr29 (mp) bör som sin mening ge regeringen till kännaatt Agenda 21-arbete bör ingå som en naturlig del av folkbildningen (yrkande11). Vidare hemställs om ett tillkännagivande till regeringen om attfolkbildningen bör vara öppen för de nya verksamhetsformer som utvecklats bl.a.inom miljörörelsen (yrkande 12)Med hänvisning till vad regeringen anför i propositionen om folkbildningensstora betydelse för utvecklingen av arbetet med att forma ett ekologiskthållbart samhälle anser utskottet att det inte behövs ett särskilttillkännagivande till regeringen om folkbildningens roll och engagemang i bl.a.det s.k. Många miljöorganisationer deltar ifolkbildningsverksamheten. Flera av dessa är också medlemmar i studieförbund.Utskottet påminner om att folkhögskolor och studieförbund själva bestämmer överämnesområden, innehåll och arbetsformer i sin statsbidragsstödda verksamhetutifrån de mål för verksamheten som de själva satt upp och inom ramen för de avstaten fastställda övergripande syftena med statsbidragsgivningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr29 (mp) yrkandena 11och 12.InternationaliseringI fyra motioner tas frågan om folkbildningens roll i ett internationellt pers-pektiv upp.I motion Kr21 (m) uppmärksammas att regeringen i propositionen inte tagit uppfolkbildningens internationalisering till närmare behandling. Motionärernaframhåller betydelsen av folkbildningens verksamhet utomlands och möjligheternaför utländska studerande att gå på folkhögskola i . Folkhögskolorna harett stort kontaktnät i andra länder som ger dem impulser utifrån och bidrartill deras utveckling. Den internationella dimensionen kommer att få ännustörre betydelse . Regeringen bör uppmärksammas på dessaförhållanden genom ett tillkännagivande från (yrkande 4).Folkbildningens roll i ett internationellt perspektiv bör, enligt motion Kr26(v, s), lyftas fram som ett sjunde utvecklingsområde för folkbildningen.Folkbildningens internationella samarbete är redan omfattande och det vidgasytterligare genom medlemskap i . Folkbildningen har godaförutsättningar för att delta i genomförandet av olika projekt i andra länderkring kunskaps- och demokratiutveckling. Vidare bör de internationella frågornaintegreras i folkbildningens verksamhet inom landet och ge perspektiv på detegna samhällets problem.De internationella frågorna har, enligt motion Kr28 (c), fått en allt störretyngd inom folkbildningsarbetet. Folkbildningen har en viktig uppgift att tillbreda medborgargrupper ge språkkunskaper och förmedla kunskaper om andraländer. Medlemskapet i EU förutsätter ett utvecklat mellanfolkligt samarbeteoch en breddad kunskap om det europeiska samarbetets innehåll och former. Därhar folkbildningen en viktig uppgift att fylla. Erfarenhetsutbytet med andraländer i fråga om bildningsarbetet bör öka. Folkbildningen kan också görainsatser inom biståndsverksamheten utanför . Folkbildningensinternationalisering bör vägas in och uppmuntras i kommande budgetarbete(yrkande 1).Den nordiska folkbildningen framstår, enligt motion Kr29 (mp), som intressantför många länder, bl.a. i samband med biståndsarbete och i samarbetet inomEuropa. bör ges möjlighet att arbeta internationellt(yrkande 15).Utskottet är väl medvetet om att det finns flera områden än de ipropositionen sex nämnda där folkbildningen även framöver kommer att ha storbetydelse för samhällsutvecklingen. Ett av dessa icke nämnda utvecklingsområdenavser folkbildningens betydelse för att kunskaperna och insikten iinternationella frågor skall öka inom landet och för att stärka kunskaps- ochdemokratiutvecklingen i andra länder. Betydelsen av det internationella per-spektivet inom folkbildningen minskar inte för att det inte nämns särskilt ipropositionen. Det unika nordiska folkbildningsarbetet utgör en viktig förebildoch bidrar till utvecklingen i andra länder. Svenska folkhögskolor ochstudieförbund har ett omfattande samarbete med organisationer och myndigheter iandra länder, t.ex. de nya staterna i . Genom sina kontaktnät kanfolkhögskolor, studieförbund och studieförbundens medlemsorganisationer bidratill erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling som vitaliserar och utvecklarbildningsarbetet både i och i de länder där folkbildningenssamarbetspartner finns. Folkhögskolorna kan t.ex. genom filialer utomlands gessina elever viktiga internationella impulser. Både folkhögskolor ochstudieförbund har etablerat en omfattande och betydelsefull verksamhet iÖstersjöområdet. Folkhögskolor och studieförbund kan söka medel för projekt somde själva tar initiativ till från exempelvis Sida, den av regeringendisponerade s.k. Östersjömiljarden, enskilda organisationers biståndssamverkaninom Forum Syd, fonder såsom , m.m. Det är enligtutskottets mening viktigt att folkbildningens idé och kompetens i störreutsträckning tas till vara i biståndsarbetet. Utskottet är övertygat om attregeringen är medveten om och värdesätter folkbildningens internationellaengagemang utan att gör ett särskilt uttalande i frågan. Utskottetanser därför att inte bör bifalla motionerna i vad de avser ettuttalande till regeringen om folkbildningens internationalisering.Statens stöd till folkbildningen (avsnitt 9)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Regeringen anmäler i den nu aktuella propositionen att den avser att ivårpropositionen för behandla frågan om resurserna förfolkbildningen. Folkbildningen kommer att ha stor betydelse för den enskildamänniskan när det gäller att möta framtida behov av kunskaper, social kompetensoch förmåga att fungera i och bidra till ett demokratiskt samhälle.Folkbildningen har även stor betydelse för samhällets utveckling. För attfullgöra dessa viktiga arbetsuppgifter behöver studieförbunden ochfolkhögskolorna adekvata resurser. Samhället behöver en stark och vitalfolkbildning för att klara de stora utmaningar som samhället nu står inför.Folkbildningen har fått en viktig roll i satsningen på kunskapslyftet.Folkbildningen bör därför naturligt ingå i det femåriga utvecklingsarbete somnu pågår i landets samtliga kommuner. är det, enligt regeringensbedömning, väsentligt att det också finns egna utvecklingsresurser inomfolkbildningen för att bevara och vidareutveckla folkbildningens egenidentitet. Det bör ankomma på att fördela utvecklingsmedlenpå studieförbund och folkhögskolor. För innevarande budgetår får 10 miljonerkronor användas för försöksverksamhet inom folkbildningen. Regeringens avsiktär att ge i uppdrag att fördela dessa medel (prop.1997/98:1, utg. omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:99). Regeringen avseratt i budgetpropositionen återkomma till med förslag omvilka resurser som bör avdelas för ändamålet för . Resursernaför utvecklings- och försöksverksamhet inom folkbildningen bör utökas till att omfatta av statsbidraget, dvs. till drygt 20miljoner kronor.I 1998 års ekonomiska vårproposition (1997/98:150 utg. omr. 17 s. 107) harregeringen vid beräkningen av ramen för tillfört utgiftsområdet 40miljoner kronor för folkbildningen. Propositionen har i sin helhet remitteratstill finansutskottet för behandling. behandlar regeringensramförslag beträffande utgiftsområde 17 och motsvarande förslag i motionerväckta med anledning av vårpropositionen i sitt yttrande 1997/98:KrU4y tillfinansutskottet.I motioner väckta med anledning av den nu aktuella folkbildningspropositionenhar yrkats på tillkännagivanden från om att regeringen i kommandebudgetarbete inför skall beakta behovet av medel för olikaändamål inom folkbildningen. Dessa motionsyrkanden behandlar utskottet i detföljande i detta betänkande.I motion Kr24 (v) anförs att det knappast är meningsfullt att ge folkbildningennya uppdrag i syfte att bl.a. bredda kulturintresset i samhället utan attsamtidigt anvisa nya resurser för att genomföra detta folkbildningenskulturuppdrag. Motionärerna påminner också om att folkbildningsanslaget harminskats i samband med 1990-talets besparingar på statsbudgeten. Ett utökatkulturuppdrag får inte medföra att annan verksamhet måste dras ned. Riksdagenbör därför ge regeringen till känna att erforderliga medel bör anvisas för detnya uppdraget (yrkande 2). bör också uttala att regeringens planer påett lyft för kultur och bildning bör åtföljas av ett förslag om medel förändamålet (yrkande 6).Även i motion Kr22 (kd) anförs att ett särskilt lyft för kultur och bildningkräver mer resurser till folkbildningen. Motionärerna påminner om attKristdemokraterna i en motion föreslog en ökning avfolkbildningsanslaget med . De förväntar sig ett förslag omökade medel i regeringens vårproposition (yrkande 4).Utskottet tillstyrker i sitt yttrande 1997/98:KrU4y till finansutskottetregeringens förslag i vårpropositionen om en ökning av ramen för utgiftsområde17 med , avsedda för ökade satsningar på folkbildningen . Motionärernas önskemål om att nu behandlade utökade uppdragoch uppgifter för folkbildningen skall åtföljas av ökade medel torde därmedvara tillgodosedda. De nu aktuella motionsyrkandena behöver därför inteföranleda något uttalande till regeringen. Motionerna Kr22 (kd)yrkande 4 och Kr24 (v) yrkandena 2 och 6 avstyrks därför.Enligt motion Kr29 (mp) bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om erforderliga medel för att alla förslag som finnsnämnda skall kunna bli verklighet (yrkande 1).Utskottet avstyrker även detta motionsyrkande med hänvisning till att medel,, nu har beräknats i vårpropositionen förfolkbildningssatsningar nästa budgetår.I anslutning till regeringens förslag att tillföra arbetslösa som enprioriterad grupp inom folkbildningen anför motionärerna bakom motion Kr24 (v)att folkhögskolans insatser inom blir allt viktigare i takt medatt de mest studiemotiverade bland de arbetslösa redan har rekryterats tillolika utbildningar. För dessa studiemotiverade är komvux en bra studieform. Förmånga av dem som av olika anledningar behöver en mera personlighetsutvecklandestudiemiljö är folkhögskolan och folkbildningspedagogiken ett bättrealternativ. Mot denna bakgrund föreslår motionärerna att en omfördelning avmedel inom bör göras från kommunerna, som har huvudansvaret förkunskapslyftet, till folkbildningen så att antalet platser på folkhögskola inomkunskapslyftet kan ökas utöver de nuvarande 10 000 platserna (yrkande 3).Utskottet har redan i tidigare betänkanden uttryckt sin uppfattning att detär viktigt att kommunerna inte endast utnyttjar sin egenutbildningsorganisation för utbildning inom utan att de även böranlita folkbildningen. För många av deltagarna i utbildning inomkunskapslyftet, bl.a. de studieovana, kan folkbildningens pedagogik ocharbetsformer underlätta studierna och medverka till att deltagarna lättare kanslutföra dem och fortsätta på en annan nivå, kanske inom komvux. Utskottet villbetona vikten av att kommunerna, när de formulerar kraven på kvalitet vidupphandlingen av utbildning, är uppmärksamma på att folkbildningen med sinaspeciella förutsättningar, erfarenheter och kompetens kan vara det bästastudiealternativet och den bästa starten på längre studier för de studerande.I ett delbetänkande från , Vuxenutbildning ochlivslångt lärande (SOU 1998:51), behandlas bl.a. frågan om infrastruktur förutbildning och sysselsättning. bedömer att formerna börutvecklas så att de statliga och kommunala organen tillsammans medfolkbildningen får stöd och möjligheter att gemensamt utveckla ett samordnatutbildningsutbud med utgångspunkt i lokala behov. En form för ett dyliktsamarbete är de Vuxenutbildningsråd som återupprättats i vissa kommuner, enannan de regionala kompetensråd som föreslås i den regionalpolitiskapropositionen (1997/98:62).Kommittén framhåller också vikten av att olika utbildningsanordnare med olikaprofil, inriktning och kompetens utnyttjas så att de studerandes behov ochintressen kan tillgodoses. Folkbildningen med dess särskilda pedagogik ocharbetssätt har en viktig roll att spela i detta sammanhang. Ytterligare enmöjlighet att öka folkbildningens deltagande i är att en störreandel av de resurser som går till kanaliseras viaFolkbildningsrådet.När det gäller kvaliteten i kommunernas utbildningar kan, enligt kommittén,välgrundade bedömningar göras först längre fram i tiden, när de nationella ochlokala utvärderingarna kommer med mera underlag. kommer att framöver inriktas på sambandet mellankostnader och kvalitet. En annan fråga som bör belysas i detta sammanhang är ommångfalden i utbildningsutbudet kunnat bibehållas under upphandlingsprocessen.Om utbildningsanordnare, exempelvis inom folkbildningen, som vill erbjudasärskild pedagogik och små grupper tvingas att pressa ned sina priser så mycketatt deras arbetssätt går förlorat har inte någon mångfald skapats.Utskottet anser att det ännu är för tidigt att kunna göra någon mera ingåendebedömning av resultaten av den första tidens upphandling och verksamhet inomkunskapslyftet. Utskottet vill avvakta ytterligare rapporter och utvärderingarfrån . Utskottet förutsätter emellertid att regeringen iden kommande budgetpropositionen redovisar sin bedömning av de resultat ocherfarenheter som redovisats. Utskottet kan mot bakgrund av det anfördainte tillstyrka att gör ett uttalande om en omfördelning av medelinom till folkbildningen varför motion Kr24 (v) yrkande 3avstyrks.I motion Kr22 (kd) yrkas att de medel inom folkbildningsanslaget som avseruppsökande verksamhet bör fördelas av och inte av regeringentill vissa fackliga m.fl. organisationer (yrkande 2). överblick och förmåga som krävs för att bäst avgöra var dessa resurser görmest nytta.De medel, för budgetåren 1997 respektive 1998, somriksdagen anvisat under folkbildningsanslaget för uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor har disponerats av regeringen. Regeringen harfördelat medlen till i (LO), (), Akademikers (),() och (). Ibudgetpropositionen för redovisades att bidragen är avsedda förinsatser i organisationerna för att stimulera och utveckla uppsökandeverksamhet så att intresset för studier och utbildning kan breddas, i förstahand för de i prioriterade grupperna, nämligen sådana vuxnaarbetslösa - men även sådana anställda - vilka helt eller delvis saknar treåriggymnasieutbildning.Det är enligt utskottets uppfattning en stor utmaning för den femårigaverksamheten inom att nå de grupper som inte självmantsökt sig till vuxenutbildning och folkbildning för att få denkompletterande eller nya utbildning som de behöver. Uppsökande verksamhet,vägledning, orienteringskurser eller s.k. prova-på-kurser är därför enbetydelsefull del av . Det är av största vikt att dennaverksamhet genomförs på ett sådant sätt att den verkligen koncentreras på ochnår de avsedda grupperna.Det finns mycket som tyder på att många som sökt sig till och deltagit i denförsta periodens utbildning inom är de studiebenägna och merastudievana. har i sin tidigare nämnda första årsrapport(SOU 1998:51) uttalat sin förhoppning att andelen deltagare i kunskapslyftetsom har den kortaste formella utbildningsbakgrunden skall kunna öka framöver.Kommittén har även betonat att de studerandes motivation för studier böruppmärksammas i den fortsatta verksamheten. Med väl utbildade och förbereddainformatörer bör det enligt utskottets uppfattning finnas goda möjligheter attgenom uppsökande verksamhet ge den stimulans, uppmuntran och information som demindre studiebenägna kan behöva inför det första steget mot den utbildning somde behöver. Utskottet vill framhålla att folkbildningens pedagogik ocharbetsformer är mycket väl lämpade för såväl sådan studieförberedandeverksamhet som för fortsatta studier anpassade till de deltagandesförutsättningar, behov och egna önskemål. Utskottet vill i detta sammanhangockså lyfta fram det förhållandet att det av tradition och av organisationsskälfinns goda kontakter mellan de organisationer som ansvarar för den uppsökandeverksamheten i och folkbildningen. Utskottet anser att ävenkommunerna, som disponerar större delen av medlen för utbildning inomkunskapslyftet, bör uppmärksamma den tillgång som folkbildningen och denuppsökande verksamheten kan vara för dem. Kommunerna bör i större utsträckningän använda sig av den kompetens och den närhet till och kunskap om deprioriterade grupperna som byggs upp inom den uppsökande verksamheten.Folkbildningen har, som ovan sagts, en viktig roll att spela när det gäller destudieovanas möjligheter till utbildning inom kunskapslyftet.Enligt regeringsbesluten om bidrag till de nämnda organisationerna föruppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor under budgetåret 1997skall den genomförda verksamheten redovisas till regeringen senast den 16 mars1998. Dessa rapporter har inte hunnit behandlas av idess första årsrapport (SOU 1998:51). Som ett underlag för riksdagensställningstagande i höstens budgetbehandling till frågan om det fortsattastödet till uppsökande verksamhet för bör regeringen redovisade inkomna rapporterna från organisationerna i budgetpropositionen. Regeringenbör också redovisa sin bedömning av de uppnådda resultaten av denhittillsvarande verksamheten. Utskottet föreslår att med anledning avmotion Kr22 (kd) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om vissa organisationers uppsökande verksamhet och utbildningi samhällsfrågor.Folkmusik och folkdans från och andra länder bör, enligt motionerna,Kr28 (c) yrkande 2 och Kr29 (mp) yrkandena 13 och 14 stärkas inomfolkbildningens ramar. Motionärerna anser att dessa områden är eftersatta inomfolkbildningen. Motionärerna redovisar att initiativ på området har tagits isamverkan mellan bl.a. och vissastudieförbund. Erfarenheterna av genomförda projekt borde tas till vara; bl.a.borde ett slags centralpunkt för verksamheten och utvecklingsarbetet skapas.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är viktigt att detkulturarv och den kulturskatt som folkmusiken och folkdansen utgör kan bevarasoch utvecklas. Det är många som delar ansvaret för att så sker, enskildamänniskor, organisationer, folkhögskolor och studieförbund, skolor ochhögskolor, statliga institutioner inom kulturområdet m.fl. Ett särskilttidsbegränsat nationellt uppdrag har lämnats till Stiftelsen . Folkbildningen med sin breda förankring bland människor ochorganisationer och sin spridning i hela landet har en betydelsefull uppgift närdet gäller att bidra till bevarandet och utvecklingen av folkmusiken ochfolkdansen. skall dock inte styra folkbildningens ämnesval ochinriktning. Det är folkhögskolorna och studieförbunden själva som utifrån sinaegna mål och inom ramen för syftena med statsbidraget beslutar i dessa frågor.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr28 (c)yrkande 2 och Kr29 (mp) yrkandena 13 och 14.I motion Kr29 (mp) yrkas att amatörkulturens riksorganisationer skall få ettökat statsbidrag (yrkande 10).Statens kulturråd har lämnat visst bidrag till amatörkulturensriksorganisationers centrala verksamhet från medel anvisade bl.a. underanslaget Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete. bör inte uttala sig om detaljerna iKulturrådets fördelning av medel till vissa organisationer under anslaget.Motionsyrkandet avstyrks.Enligt motion Ub806 (fp) bör differentierade bidrag utgå till folkhögskolornautifrån utbildningarnas karaktär (yrkande 4).Utskottet har haft att ta ställning till motsvarandeyrkanden. Utskottet har därvid uttalat att inte bör göra någrauttalanden om detaljer i hur skall fördela medlen tillstudieförbund och folkhögskolor (senast i bet. 1995/96:KrU1 s. 200). Utskottetavstyrker det nu aktuella motionsyrkandet.Enligt motion T815 (c) bör en viss del av de statliga folkbildningsmedlenavsättas för IT-utbildning för att åstadkomma ett nationellt kunskapslyft pådetta område. Folkbildningen bör samarbeta med pensionärs-, invandrar- ochhandikapporganisationer. bör begära att regeringen återkommer medförslag i frågan (yrkande 4).Riksdagen bör inte besluta om att vissa delar av folkbildningsanslaget skallavsättas för ett särskilt ämnesområde, t.ex. IT-utbildning. Folkbildningsrådetfördelar medlen till folkhögskolor och studieförbund som själva beslutar omverksamhetens ämnesområden och inriktning. Utskottet avstyrker motion T815 (c)yrkande 4.Regeringen påminner om att regeringen i proposition 1990/91:82 utgick från attäven kommuner och landsting har ett ansvar för finansieringen avfolkbildningen. Folkbildningen är ett nationellt ansvar för såväl stat somkommuner och landsting. Kommuner och landsting har således ett eget ansvar föratt möjliggöra en god folkbildning. En fungerande folkbildning är, enligt vadregeringen anför i den nu aktuella propositionen, en förutsättning för attmedborgare, oavsett bostadsort, får en höjd bildningsnivå och därigenom skaparförutsättningar för utveckling och framsteg i hela landet. Uteblivna ellerkraftigt sänkta bidrag minskar i hög grad folkbildningens möjligheter attfullgöra sina uppgifter. Staten varken kan eller bör åta sig att kompenserastudieförbund och folkhögskolor för inkomstbortfall från andra bidragsgivare,anför regeringen.Enligt motion Kr213 (c), väckt under allmänna motionstiden , börregeringen inte ensam ha ansvaret för folkbildningen. Regeringen börtillsammans med och följa hur landsting ochkommuner tar sitt ansvar för folkbildningens finansiering. Det är viktigt attstat, landsting och kommuner underlättar medborgarinflytande och delaktighet.En strategi för livslångt lärande, för social gemenskap och för demokratiskdelaktighet med aktiva medborgare bygger i hög grad på en stärkt folkbildning.Detta förutsätter en medveten prioritering av folkbildningen inom landsting ochkommuner. Det minskande stödet från landsting och kommuner är en oroandeutveckling. Det bör slås fast att det skall finnas ett nationellt ansvar hosstat, landsting och kommuner att tillsammans stödja folkbildningen (yrkande 4).Motsvarande synpunkter på statens, landstingens och kommunernas ansvar föratt stödja folkbildningen förs även fram i motion Kr601 (v), även den väcktunder allmänna motionstiden .