bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — 4 (fp)4. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till yrkande 1 i proposition1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7, avslår motionerna 1998/99:U203yrkande 26, 1998/99:U204 yrkandena 2 och 8,1998/99:U206 yrkande 1, 1998/99:U210 yrkande 18 samt 1998/99:U212 yrkande3,res. 5 (v)res. 6 (kd)res. 7 (c)res. 8 (fp)res. 9 (mp)Anslag ochutfästelser5. beträffande anslagenunder utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för budgetåret 1999att med bifall till proposition1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7 yrkande 7, och med avslag på motionerna1998/99:U203 yrkandena 9 och 11, båda iberörd del, och yrkandena 27 och 28, 1998/99:U204 yrkandena 1 och 3-7,1998/99:U206 yrkande 14, 1998/99:U212 yrkande 1, 1998/99:U213 yrkandena2-4, 1998/99:U802 yrkande 2 i berörddel, 1998/99:Fi210 yrkande 7 och 1998/99:Fi211 yrkande 11 förklararmotionerna /99:U203 yrkande 9 i berörd del och1998/99:U210 yrkande 7 besvarade med vad utskottet anfört, och under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd anvisaranslag enligt utskottets förslag i bilaga 1till betänkandet,6. beträffandeutfästelser och åtaganden avseende multi- och bilateraltutvecklingssamarbeteatt riksdagenmed bifall till yrkande 2 i proposition 1998/99:1, volym 4, utgiftsområde7, avslår motion 1998/99:U203 yrkande 15 i berörd del,Multilateralt utvecklingssamarbete7. beträffande UNDP:s samordningsansvar inomFN-familjenatt förklararmotion /99:U204 yrkande 9 besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande stöd via FN och BrettonWoods-institutionernaatt riksdagenförklarar motionerna 1998/99:U205 yrkande 4 och 1998/99:U210 yrkande 12besvarade med vad utskottet anfört,9. beträffande inriktningen av EU:s biståndatt förklarar motionerna 1998/99:U203 yrkande 18,1998/99:U210 yrkandena 6 och 14 samt 1998/99:U509 yrkande 14besvarade med vad utskottet anfört,Bilateralt utvecklingssamarbete10. beträffande en ändradanslagsstrukturatt avslårmotionerna 1998/98:U205 yrkande 10, 1998/99:U206 yrkande 13 samt1998/99:U213 yrkande 1,res. 10 (m)res. 11 (kd)11. beträffande en probleminriktad anslagsstrukturatt avslår motion 1998/99:U204yrkande 10,res. 12 (m, c)12. beträffande krediter och garantieratt bifaller yrkande 3 iproposition 1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7,Verksamhetsgrenar13. beträffande främjandet av demokratiska och mänskligarättigheteratt förklararmotionerna /99:U203 yrkandena 3, 5 och 8 samt 1998/99:U212 yrkande 4besvarade med vad utskottet anfört,14. beträffande bistånd till diktaturer och länder som kränker demänskliga rättigheternaattriksdagen avslår motionerna 1998/99:U203 yrkande 4, 1998/99:U210 yrkande 8och 1998/99:U602 yrkande 4,res. 13 (m)res. 14 (fp)15. beträffande demokrati och mänskliga rättigheter iutvecklingssamarbetetatt riksdagenförklarar motionerna 1998/99:U203 yrkande 12, 1998/99:U204 yrkande 11 iberörd del samt 1998/99:U206 yrkande 4 besvarade med vad utskottetanfört,16. beträffande redogörelse för de mänskliga rättigheterna imottagarländernaatt medanledning av motionerna 1998/99:U203 yrkande 13, 1998/99:U204 yrkande 11 iberörd del och 1998/99:U602 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. beträffande befolknings- och hälsofrågorm.m.att förklararmotionerna /99:U203 yrkandena 10 och 11 i berörd del, 15 i berörd deloch 20, 1998/99:U204 yrkande 12, 1998/99:U206 yrkande 2,1998/99:U209, 1998/99:U210 yrkande 11, 1998/99:U212 yrkande 5,1998/99:U620 yrkande 2 och 1998/99:A810 yrkande 28 besvarade med vadutskottet anfört,18. beträffande de handikappades situationattriksdagen förklarar motionerna 1998/99:U203 yrkande 14, 1998/99:U206yrkande 10 och 1998/99:U212 yrkande 6 besvarade med vad utskottetanfört,19. beträffandenäringslivets rollatt riksdagenförklarar motion 1998/99:U206 yrkandena 6 och 7 besvarad med vad utskottetanfört,20. beträffandeinformationsteknikens roll i demokratibiståndetatt förklarar motion 1998/99:K231 yrkande 1 besvaradmed vad utskottet anfört,21.beträffande världens vattenförsörjning m.m.att förklarar motionerna 1998/99:U206 yrkande 3 och1998/99:U210 yrkandena 2-5 besvarade med vad utskottet anfört,res. 15 (mp)22. beträffande arbetsförhållanden i exportföretag ochförslag om "rättvisemärkning"attriksdagen förklarar motion 1998/99:U210 yrkandena 9 och 10 besvarad med vadutskottet anfört,23. beträffandeskadorna på världshavens korallrevatt förklarar motion 1998/98:U201 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,24. beträffandeu-ländernas skuldsanering och rollatt förklarar motionerna 1998/99:U202 yrkandena1-5, 1998/99:U205 yrkande 6, 1998/99:U206 yrkande 5 och 1998/99:U210yrkande 13 besvarade med vad utskottetanfört,res. 16 (m)25. beträffande snedvridningen av u-ländernasekonomieratt förklararmotion /99:U203 yrkandena 19 och 25 besvarad med vad utskottetanfört,26. beträffande minskningav bistånd vid stora kapitalflödenatt avslår motion 1998/99:U205 yrkande 7,res. 17 (m)27.beträffande biståndets procentandel av BNPatt avslår motion 1998/99:U205 yrkande 8,res. 18 (m)28. beträffande triangelsamarbeteatt förklarar motion 1998/99:U205 yrkande 9 besvarad medvad utskottet anfört,29. beträffandesocio-ekonomiska effekter för flykting- och migrationsströmmaratt förklarar motion 1998/99:U203yrkande 17 besvarad med vad utskottet anfört,30. beträffande stöd till enskilda organisationersutvecklingssamarbeteatt riksdagenavslår motionerna 1998/99:U205 yrkande 5 och 1998/99:U206 yrkande 9,res. 19 (m)Afrika31. beträffandebiståndsberoendet i Afrikaattriksdagen förklarar motion 1998/99:U203 yrkandena 21 och 23 besvarad medvad utskottet anfört,32. beträffande bistånd till Guinea-Bissauatt förklarar motion 1998/99:U212 yrkande 7 besvarad med vadutskottet anfört,33. beträffandebistånd till och Polisarios representation i Sverigeatt avslår motion 1998/99:U610yrkandena 2 och 3, Asien34. beträffande bistånd tillIndienatt förklararmotion /99:U212 yrkande 8 besvarad med vad utskottet anfört,35. beträffande bistånd till Östtimoratt avslår motion 1998/99:U618yrkande 4,res. 20 (v, kd, fp, mp)36. beträffande bistånd tillKambodjaatt med avslag påmotion 1998/99:U630 yrkande 3 förklarar motion 1998/99:U630 yrkandena 2 och9 besvarad med vad utskottet anfört,37. beträffande bistånd till Mongolietatt förklarar motion 1998/99:U608 besvarad med vadutskottet anfört,Latinamerika38. beträffandebistånd till Cubaatt riksdagenmed avslag på motionerna 1998/99:U203 yrkande 22 och 1998/99:U604 yrkande 5förklarar motion 1998/99:U604 yrkandena 3 och 4 besvarad med vadutskottet anfört,res. 21 (fp)39. beträffandebistånd till Guatemalaattriksdagen förklarar motion 1998/99:U609 yrkandena 3 och 4 besvarad med vadutskottet anfört, Europa40. beträffande EU:s bistånd tillTurkietatt förklararmotion /99:U623 yrkandena 7 och 8 besvarad med vad utskottetanfört,Biståndsförvaltning41. beträffandeadministration av biståndet m.m.att förklarar motionerna 1998/99:U205 yrkandena 11 och 12 samt1998/99:U206 yrkande 8 besvarade med vad utskottet anfört,res. 22 (m)42.beträffande utvärdering och uppföljningatt förklarar motion 1998/99:U206 yrkande 12 besvarad medvad utskottet anfört,res. 23 (m, kd)43. beträffandeanslagsstrukturenatt riksdagenförklarar motion 1998/99:U210 yrkande 17 besvarad med vad utskottetanfört,res. 24 (mp)Öst44.beträffande östsamarbetets inriktningatt förklarar motionerna 1998/99:U204 yrkande 13 och1998/99:U806 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,45. beträffande utfästelser under budgetåret1999att bifaller yrkande5 i proposition 1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7,46. beträffande inriktningen av biståndssamarbetet medRysslandatt förklararmotionerna /99:U203 yrkande 24 och 1998/99:U204 yrkande 14 besvarademed vad utskottet anfört,47.beträffande bildandet av ett Barentsinstitutatt förklarar motion 1998/99:U809 besvarad med vadutskottet anfört,48. beträffandeanslaget Samarbete och utveckling i Östersjöregionenatt avslår motion 1998/99:U802 yrkande 2(delvis),res. 25 (m)49. beträffande administrationen avöstsamarbetetatt avslårmotion 1998/99:U806 yrkande 3,res. 26 (m)50. beträffandeIT-infrastruktur mellan länderna runt Östersjönatt avslår motion 1998/99:U804,51. beträffande infrastruktur i Östersjöregionenatt avslår motion1998/99:U807,52. beträffandejuridikhögskola i avslår motion 1998/99:U801,53. beträffande insatser för barn inom östsamarbetetatt avslår motion 1998/99:U628 yrkandena1-3,res. 27 (kd, fp)54. beträffande åtgärder för att förbättraÖstersjöns miljöatt riksdagenförklarar motionerna 1998/99:U810 yrkandena 1, 3-6 och 8, 1998/99:MJ782yrkande 14 samt 1998/99:MJ803 yrkande 7 besvarade med vad utskottetanfört,55.beträffande miljöfrågorna i östsamarbetetatt förklarar motion 1998/99:MJ804 yrkande 5 besvarad medvad utskott anfört,56. beträffandekärnsäkerhet och radioaktivt avfallatt förklarar motionerna 1998/99:U210 yrkandena 15 och 16,1998/99:U803, 1998/99:U810 yrkande 7 samt 1998/99:MJ782 yrkande 15besvarade med vad utskottet anfört,res. 28 (mp)57. beträffande exportkreditgarantier för fläskköttsexportatt med bifall till yrkandena4 och 6 i proposition 1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7, avslår motion1998/99:MJ224 yrkande 21.Stockholm den 26 november 1998På utrikesutskottets vägnar ViolaFurubjelke I beslutet hardeltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), MarianneSamuelsson (mp), () och (). De övergripande målen och enbiståndspolitisk utredning (mom. 1), , , (allam) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med"Utskottet har tidigare" och på s. 19 slutar med "U212 (v)yrkande 2 besvarade." bort haföljande lydelse: Enighetenkring de svenska biståndsmålen rörande resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utveckling, ekonomisk och politisk självständighet,demokratisk samhällsutveckling, miljömålet samtjämställdhetsmålet har varit stor. Risken är att denna enighet uppnåtts påtydlighetens bekostnad. En studiefrån utvärderingssekretariatet SAU om den svenska biståndspolitikensrationalitet varnade för att en stark strävan efter konsensus kanha bidragit till att göra biståndet sämre ändet annars kunde ha blivit.Inom Sida bedrivs inom olika biståndsområden ett värdefullt analysarbete avbiståndets roll, uppgifter och resultat. Det är hög tid att denna typav utredningsarbete också hanteras påpolitisk nivå. Utskottet vill därför förorda att en bred u-landspolitiskutredning tillsätts i enlighet meddet förslag som framförs i motion U203 (fp).Mot denna bakgrund samt med hjälp av de erfarenheter vi nuhar av offentligt utvecklingsarbete bör den utredning utskottetföreslår på nytt pröva debiståndspolitiska målen. Utskottet menar att det är en angelägen uppgiftatt nu överväga vilken styrande verkan biståndsmålen böroch kan ha. Detta bör ges regeringen till känna. Utredningen bör få en bredinriktning och behandla samlade relationer med samtprioritera innehåll och kvalitet i detbiståndspolitiska förändringsarbetet. Detta bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillstyrkerutskottet motion U203 (fp) yrkande 1. Vidare bör regeringen medanledning av motionerna U210 (mp) yrkande 1 och U212 (v)yrkande 2 ges till känna vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1.beträffande de övergripande målen och en biståndspolitisk utredning att med bifall till motion1998/99:U203 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1998/99:U210yrkande 1 och 1998/99:U212 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. De övergripande målen och en biståndspolitiskutredning (mom. 1) MarianneSamuelsson (mp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med "Utskottethar tidigare" och på s. 19 slutar med "U212 (v) yrkande 2. "bort ha följande lydelse:Sveriges bistånd behövs för att bekämpafattigdom, undanröja krigsrisker och lidande, förebygga flykt, förhindramiljökatastrofer etc., allt isyfte att människors livschanser skall öka.Utskottet anser att de biståndspolitiska målenblivit alltmer trubbiga som instrument eftersom deras antal ökat.Att ange attfattigdomsbekämpningen är ett överordnat mål framstår som missvisandedå t.ex. miljöåtgärder och konflikthantering fått ökad betydelse. Detär viktigt att utvecklingsländernages större möjligheter att utvecklas efter sina egna förutsättningaroch traditioner och i en takt som gör attmänniskor inte känner sig utanför och främmande inför de förändringarsom sker. Det är också en förutsättning för att demokratin skallkunna utvecklas i . Mot denna bakgrund samt med hjälpav de erfarenheter vi nu har av offentligt utvecklingsarbetebör de biståndspolitiska målen på nyttprövas. Utskottet menar att det är en angelägen uppgift att nu övervägavilken styrande verkan biståndsmålen bör och kan ha.Därmed tillstyrker utskottet motion U210 (mp)yrkande 1. Vidare bör regeringen med anledning av motionerna U203 (fp)yrkande 1 och U212 (v) yrkande2 ges till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande de övergripandemålen och en biståndspolitisk utredningatt med bifall till motion 1998/99:U210 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1998/99:U203 yrkande 1 och 1998/99:U212 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 3. Debiståndspolitiska målen (mom. 3), , och (allam) anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Utskottet vidhållerovan" och på s. 19 slutar med "vad utskottet anfört." bortha följande lydelse:I motion U205 (m) yrkandena 1 och 2anförs dels att det övergripande målet för biståndet skall vara att främjaen uthållig tillväxt som leder snabb utrotning av fattigdomen, dels att bl.a. demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter skall vara centrala målsättningar isamarbetet med biståndsländer. Utskottetinstämmer i uppfattningen att tillväxt är en grundförutsättning författigdomsavvecklingen i tredjevärlden. Ett sådant mål låter sig inte mätas genom att studera hur storandel av BNP som avsätts till bistånd utan mäts bäst genomatt studera hur många människor iSveriges samarbetsländer som uppnår en dräglig levnadsnivå.Erfarenheter från länder som relativtnyligen utrotat fattigdomen visar att en sådan utveckling är möjlig attgenomföra inom en generation ochmed initialt ytterst begränsade medel. Förutsättningen är givetvis att ensnabb ekonomisk tillväxt gör det möjligt för befolkningen att försörjasig på ett effektivare och mindreresursslösande sätt. Hög ekonomisk tillväxt är ett säkert tecken påatt naturresurser tas till vara på etteffektivt och resurssnålt sätt. Med tillväxten lönar sig ocksåinvesteringar i humankapital i allt större utsträckning.Utskottet vill vidare framhålla följande.Förutsättningar för ekonomisk tillväxt är förekomsten av ekonomiskfrihet, vilket inkluderarindividuell frihet, äganderätt, fri företagsamhet, en rättsstat,grundläggande utbildning och hälsovård samt viss fysiskinfrastruktur. Det svenskabiståndet bör därför inriktas på de faktorer som krävs för en snabbekonomisk tillväxt och därur följande utrotande av fattigdomen.Demokrati, respekt för mänskliga rättigheteroch jämställdhet är andra nödvändiga förutsättningar för utvecklingen. Detta bör ges regeringen tillkänna. Utskottet instämmerockså i uppfattningen att det är viktigt att främja god miljö genominternationellt samarbete. Härvidlag har de rikareländerna en betydande moralisk skyldighet. Vidare villutskottet i likhet med motionärerna framhålla värdet av tekniköverföringmed miljöanpassad teknik.Med vad som ovan anförts tillstyrkerutskottet motion U205 (m) yrkandena 1 och 2 samt anser motion U203 (fp)yrkandena 2 och 16 besvarad med vadutskottet anfört. dels attutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande de biståndspolitiska målenatt med bifall till motion 1998/99:U205yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört samt förklarar motion 1998/99:U203yrkandena 2 och 16 besvarad med vad utskottet anfört,4. De biståndspolitiska målen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande sompå s. 19 börjar med "Utskottet konstaterar vidare" och på s. 19slutar med "vad utskottet anfört. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de biståndspolitiska målen blivit alltmertrubbiga instrument allteftersom deras antal ökat. Utskottet anser att manbör överväga att stryka det s.k.oberoendemålet, dvs. målet om "ekonomisk och politisksjälvständighet". I formell mening är det självklart att liksom andra länder skall varaekonomiskt och politiskt självständiga, men detta mål kan inte nås medbistånd utan genom att avvärldssamfundet accepterade folkrättsliga regler upprätthålls.De som har fört en utåtvändpolitik har klarat sig klart bättre än de som fört en inåtvänd politik.Det har exempelvis konstaterats attunder hade starkt utåtvända länder en BNP-tillväxt på 7,7 %mot för starkt inåtvända.Utskottet anser vidare att huvudmål för utvecklingssamarbetet är attde fattiga länderna skall integreras i en världsekonomi där frihandeloch företagsinvesteringar ärcentrala drivkrafter för utveckling. Protektionism i alla sina formerskall bekämpas. Handelns betydelse somutvecklingsmotor måste betonas långt starkare än vad somtraditionellt skett i svensk debatt.Som medlem i EU skall driva på för en liberal europeiskteko- och jordbrukspolitik. Nästa steg i arbetet på attliberalisera världshandeln bör tassnarast möjligt. Då måste hänsynen till väga ännu tyngre änhittills. I detta perspektiv anser utskottet att detsvenska biståndets gamla oberoendemål är entillgång utan riskerar att snarare vara ett hinder för fortsatt utveckling.Långt efter att de nya staternavunnit självständighet i formell mening betonades relationerna mellanu-länderna och de gamla kolonialmakterna, särskilt inomden s.k. beroendeskolan. Strävandena efter en brytningmed västerländsk ekonomi och civilisation idealiserades. I de länder därdenna inriktning prövades blevresultatet inte oberoende utan snarare biståndsberoende. Oberoendemåletriskerar att skapa oklarhet kring synen på u-ländernaoch världsekonomin. Mot denna bakgrund anserutskottet att oberoendemålet bör granskas. Det bör då övervägas om dettamål helt kan strykas. Dettabör ges regeringen till känna.Utskottet vill också framhålla följande. Länge utgjorde biståndetsdemokratimål en dekoration snarare än ett mål med substans.Demokratimålets långsiktigakaraktär betonades till den grad att några krav på praktiska resultat iform av ökad pluralism knappast ställdes. Det antyddes att politisk frihet intehade någon vidare relevans för fattiga länders utveckling. Regleringaroch centralstyrning ansågs nästintill nödvändiga för den resursmobilisering som skulle lyfta urderas armod. Världen står inför en historisk chans. Land efter land söker sig mot demokrati. Dåär det skyldighet att bistå. Utskottet anseratt detta inte skall ske genom en värderingsfriförståelse för den utvecklingsväg länderna väljer utan genom att hjälpa demsom står för mänskliga rättigheteroch demokrati. Demokrati är den enda styrelseform som garanterar att deflesta medborgares intressen tas till vara och att politiskaledare kan avsättas genom öppna och fria val.Utskottet vill vidare framhålla att om det svenska biståndet mot fattigdom,ökad rättvisa och mot krigshotskall få bestående effekter krävs det att det ges i en demokratiskatmosfär. Av dessa skäl bör demokratimålet bli överordnat delmåleninom biståndspolitiken.Detta bör ges regeringen till känna.Med tillstyrkande av motion U203 (fp)yrkande 2 anser utskottet motionerna U203 (fp) yrkandena 6 och 16 och U205(m) yrkandena 1 och 2 besvarade.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande de biståndspolitiska målen att med bifall till motion1998/99:U203 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört samt förklarar motionerna1998/99:U203 yrkandena 6 och 16 och 1998/99:U205 yrkandena 1 och 2besvarade med vad utskottet anfört,5. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.22 börjar med "Utskottet välkomnar därför" och på s. 22 slutar med"U212 (v) yrkande 3." bort haföljande lydelse: Det ärutskottets mening att bör återgå till enprocentsmålet ochatt man i detta syfte uppdrar åt regeringen att utforma och förriksdagen redovisa en planerad återgång tilldetta mål. Därmed tillstyrksmotion U212 (v) yrkande 3. Delvis bifall tillstyrks också, med anledning avpropositionens yrkande 1, motionerna U203 (fp)yrkande 26, U204 (c) yrkandena 2 och 8, U206 (kd) yrkande1 samt U210 (mp) yrkande 18. bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottetanfört. dels att utskottetshemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1998/99:U212 yrkande3 och med anledning av proposition 1998/99:1, volym 4 utgiftsområde 7,yrkande 1, motionerna 1998/99:U203 yrkande26, 1998/99:U204 yrkandena 2 och 8, 1998/99:U206 yrkande 1 samt1998/99:U210 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4)och (båda kd) anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 22 börjar med "Utskottet har vid" och på s. 22slutar med "U212 (v) yrkande 3." bort ha följandelydelse:I budgetpropositionen föreslår regeringen med stöd från ochVänsterpartiet en biståndsram motsvarande av BNI, attjämföra av BNI för år 1998.Målsättningen är att höja biståndsnivån till av BNI i början av2000-talet. Det är enligt utskottetsåsikt svårt att tolka detta som tecken på en allvarligt menad ambition attåter nå upp till enprocentsmålet. Om samma takt hålls fortsättningsviskommer det att dröja länge innanSverige åter uppnår enprocentsmålet.Sedan regeringsskiftet har regeringen med stöd avModerata samlingspartiet och kraftigt skurit nedbiståndsnivån frånfyrpartiregeringens nivå på till dagens nivå på . Denna kraftiganedskärning av biståndsnivån har regeringen föreslagit i då deninternationella solidariteten är sattunder hård press. Detta finner utskottet oacceptabelt.Regeringen har fjärmat sig från det moralisktbindande enprocentsmålet, som en enig riksdag en gång ställt sig bakom. situation med enorma behov avkatastrofhjälp och omfattande behov av långsiktigt bistånd till stöd förspridande av demokrati och respekt för mänskliga rättighetersamt ekonomiska reformprocesser är det fel attlåta världens fattiga vara med och betala saneringen av Sverigesekonomi. Utskottet anserprincipiellt att den alltför låga biståndsnivån på bort avvisas ochatt höjningen av biståndsnivån redan tidigare bortpåbörjas. Biståndsnivån måste framöver höjas i enhelt annan takt än den regeringen antyder. Det finns utrymme för stegvisahöjningar under de närmasteåren. Vägen som leder motenprocentsmålet måste genast anträdas, om skall behålla sintrovärdighet vad gäller internationell solidaritet.Utskottet anser därför att en plan bör upprättas för huråtergången till enprocentsnivån skall ske. Detta bör ges regeringen tillkänna. Därmed bifalls motionU206 (kd) yrkande 1. Delvis bifall tillstyrks också med anledning avpropositionens yrkande 1, motionerna U203 (fp) yrkande26, U204 (c) yrkandena 2 och 8, U210 (mp) yrkande 18samt U212 (v) yrkande 3. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande biståndsramen och enprocentsmålet att med bifall till motion1998/99:U206 yrkande 1 och med anledning av proposition 1998/99:1, volym4, utgiftsområde 7, yrkande 1, motionerna1998/99:U203 yrkande 26, 1998/99:U204 yrkandena 2 och 8, 1998/99:U210yrkande 18 samt 1998/99:U212 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,7. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4) () anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 22 börjar med "Utskottet har vid" och på s. 22slutar med "U212 (v) yrkande 3." bort ha följandelydelse:Ökad rättvisa mellan världens rika och fattiga är enförutsättning för fred och en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottetanser att biståndsmålet på enprocent av BNI stegvis skall återupprättas.Utskottet vill framhålla att återgången till enprocentsnivånbör ske successivt och på ett planerat sätt.