bet · GL01SfU8 · 1998-02-19 00:00:00 — Med det anförda avstyrks även motion Sf24 yrkande 10.Beträffande frågan om utbildning av de anställda och nämndledamöterna ärdetta ett ansvar för styrelse. Utskottet delar regeringensuppfattning att det i styrelsens övergripande ansvar bör ingå att se till attde anställda och förtroendevalda har sådana kunskaper att de kan handlägga ochavgöra ärenden i enlighet med verksamhetens mål. Det måste därför finnas enarbetsorganisation och fastlagda principer om kraven på kompetens, kunskap,utbildning, information och rapportsystem. Utskottet anser att också RFV i sintillsynsroll ansvarar för att personal och förtroendevalda får den utbildningoch fortbildning som verksamheten kräver. Enligt utskottet behövs inte någottillkännagivande från sida i fråga om vikten av utbildning avnämndledamöter och anställda i . Motionerna Sf24 yrkandena 9och 11 samt Sf27 yrkande 5 (delvis) avstyrks därför.Utskottet förutsätter att den nya ordningen för socialförsäkringsnämndernafortlöpande följs upp.IT-verksamhetenPropositionenRegeringen anser att RFV som systemägare skall ha ett särskilt ansvar för detomfattande arbetet med att vidareutveckla socialförsäkringens IT-verk-samhet.Det måste skapas ett effektivt IT-stöd för verkets och kassornas verksamhet.RFV skall vidta de åtgärder som är nödvändiga och i samverkan medförsäkringskassorna driva utvecklingsarbetet. Följande utgångspunkter börenligt regeringen gälla för arbetet:- RFV skall stärka sin roll som systemägare varvid särskiltbeställarkapaciteten skall utvecklas. ADB-avdelningens roll somutförare/leverantör av gemensamma IT-system skall renodlas och avdelningensverksamhet uppdragsfinansieras. ADB-avdelningen bör ha ett samlat ansvar fördriften av de gemensamma systemen. Relationen mellan beställare och utförareskall vara affärsliknande.- En nära och god samverkan mellan RFV och försäkringskassorna är nödvändigvad gäller utveckling, drift och förvaltning av systemen. En fortsattutveckling av samverkansformerna med beaktande av RFV:s entydiga ansvar somsystemägare skall ske.- Utvecklingsarbetet skall ske så att bl.a. genomförandet av det nyapensionssystemet som systemens funktionalitet säkerställsinför övergången till år 2000.- Vidare skall införandet av ny teknik ske med beaktande av denverksamhetsmässiga prioriteringen, varvid försäkringskassornas behov skallsättas i förgrunden.Eventuella resursbehov inom socialförsäkringens IT-stöd bör enligt regeringenbeaktas i kommande budgetdialoger.I propositionen begärs att godkänner vad regeringen föreslår omorganisation och styrning av IT-verksamheten inom socialförsäkringensadministration.MotionernaI motion Sf24 av m.fl. (v) begärs i yrkande 12 etttillkännagivande om IT-verksamheten inom försäkringskassornas administration.Motionärerna menar att relationen mellan köpare och säljare måste klargöras såatt det inte kan uppstå en situation där avstår från att köpaett system från RFV på grund av dålig ekonomi. Motionärerna anser vidare attmöjligheten för försäkringskassorna att utveckla lokala system måste klargöras.De tar också upp behovet av personalresurser inför övergången till år 2000.Gullan m.fl. (m) begär i motion Sf20 yrkande 5 ett tillkännagivande omövergången . I motionen anförs att regeringen har ett centraltansvar för den allvarliga situationen på RFV och att en omedelbarintensifiering av ansträngningarna krävs.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning att det är verksamhetens behov som skallstyra utvecklingen av socialförsäkringens IT-verksamhet. Det är också viktigtatt åstadkomma ett IT-stöd som effektiviserarsocialförsäkringsadministrationens ärendehandläggning, ledning, uppföljning ochutvärdering. Därmed ges ökade möjligheter att klara de försäkrades servicekravsamtidigt som kraven på ett löpande kraftfullt förändringsarbete för atteffektivisera verksamheten bättre kan tillgodoses.I propositionen föreslås att RFV som systemägare skall svara för degemensamma försäkringssystemen. I systemägarrollen ingår ett beställaransvar iförhållande till utföraren/leverantören, RFV:s ADB-avdelning. Enligt utskottetsmening bör det finnas en tydlig ansvars- och arbetsfördelning mellan beställar-respektive utförarorganisationen. bör ha ansvaret förverksamhetsutveckling och prioriteringar medan utförarorganisationen bör ha ettrenodlat leveransansvar. I likhet med regeringen anser utskottet attrelationerna mellan beställare och utförare skall vara affärsliknande. ADB-avdelningens verksamhet bör således vara helt uppdragsfinansierad ochbeställaren skall ha det ekonomiska ansvaret för finansiering av uppdragen ochockså den kostnadsuppföljning m.m. som behövs. Samtliga kostnader för IT-verksamheten bör enligt utskottets mening synliggöras och den ekonomiskaredovisningen utformas med hänsyn härtill.Utskottet delar regeringens uppfattning att försäkringskassornas inflytandeöver den gemensamma IT-verksamheten ytterst syftar till att systemen utformasoch drivs så att verksamheten på försäkringskassorna underlättas. Det är avstörsta vikt att rationaliseringsmöjligheterna tillvaratas och att prioriteringav systemutvecklingen sker utifrån försäkringskassornas önskemål om när och påvilket sätt systemen skall färdigställas. Försäkringskassorna bör somkravställare delta såväl vid systemutveckling som i beredning inför beslutbeträffande strategiska IT-frågor.Vad gäller den tekniska förvaltningen och driften av de gemensamma sy-stemenhar försäkringskassorna ansvar för vissa delar. För att uppnå en tydligansvarsfördelning instämmer emellertid utskottet i att RFV:s ADB-avdelning ifortsättningen bör ha det fulla ansvaret för drift och förvaltning. Om enförsäkringskassa har ett egenutvecklat lokalt system skall dock ansvaret fördetta fortsatt ligga kvar på kassan. Utskottet anser att det bör ankomma på RFVatt, i samverkan med försäkringskassorna, närmare klargöra och preciseraansvarsfördelningen i dessa fall. Med hänsyn härtill anser utskottet att etttillkännagivande med anledning av motion Sf24 yrkande 12 inte behövs.Enligt utskottets mening kräver snabba förbättringar isocialförsäkringsadministrationens IT-verksamhet att konkreta åtgärder i linjemed den i propositionen redovisade inriktningen genomförs. Utskottetinstämmer i att åtgärderna måste underlätta genomförandet av det reformeradepensionssystemet som systemens funktionalitet säkerställs inför år2000.Socialförsäkringsministern har svarat på en fråga iriksdagen om RFV och . Ministern uttalade då att regeringen ärväl medveten om att det kommande ställer speciella krav på IT-verksamheten. utfärdades en förordning om översyn avstatliga myndigheters informationssystem (SFS 1997:30). Enligtförordningen har Statskontoret i uppdrag att till regeringen lämna en samladbedömning av detta anpassningsarbete. Vidare anförde ministern att enligtregleringsbrev avseende skall RFV per och den 31 decemberrapportera om IT-verksamhetens utveckling. Vid denna rapportering skallsärskild vikt bl.a. läggas vid systemens funktionalitet inför övergången tillår 2000. Slutligen betonade ministern att regeringen avser att noga följaarbetet med millennieanpassningen av IT-stöden inom socialförsäkringensadministration och att något reformstopp inom området inte är aktuellt.Vidare har regeringen beslutat att tillkalla endelegation för IT-omställningen (dir. 1998:10). Delegationenskall behandla just frågor rörande omställningen av datorer och system varsfunktioner måste ses över inför . Delegationen skall bestå avföreträdare för viktiga samhällsintressen och vara ett samverkansorgan mellanprivat och offentlig sektor.Mot bakgrund av det anförda får motion Sf20 yrkande 5 anses tillgodosedd ochavstyrks.Utskottet, som betonar vikten av att det fortsatta utvecklingsarbetet följsnoga och blir föremål för återkommande genomlysningar och kontrollstationer,har inget att erinra mot regeringens förslag om IT-verksamheten.Redovisning på statsbudgetenDen nuvarande ordningenAv 17 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten framgår att statens inkomster ochutgifter skall budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten.RFV förvaltar 18 fonder. regleras bl.a. i reglemente(1961:265) angående förvaltningen av fonder.PropositionenI propositionen lämnar regeringen förslag till riktlinjer för ändringar avredovisningen på statsbudgeten. Under förutsättning av godkännandeavser regeringen att återkomma till med förslag till delagändringar som behövs.Regeringen föreslår att principen om bruttoredovisning enligt lagen omstatsbudgeten skall tillämpas på arbetsskadeförsäkringen ochdelpensionsförsäkringen. Fonderna avvecklas därmed. Enligt regeringenförbättras på detta sätt möjligheter att ta ställning tillförsäkringarnas utgifter och inkomster. Försäkringarna kommer på sedvanligtsätt att finansieras från ett anslag som anvisar för ändamålet.Regeringen anser att även vissa andra fonder som förvaltas av RFV och sominte längre fyller något praktiskt syfte bör avvecklas. Regeringen återkommermed slutliga förslag om detta.Förslagen om ändringar av redovisningen på statsbudgeten m.m. bör genomförasmed början budgetåret 1999.MotionernaI motion Sf23 av () begärs ett tillkännagivande ombibehållandet av RFV:s fondförvaltning. Motionären anser att väl förvaltadefonder är en tillgång som staten inte bör avhända sig.Sigge Godin och () hemställer i motion Sf26 om avslag på förslagetom att principen om bruttoredovisning skall tillämpas på delpensions- ocharbetsskadeförsäkringen (yrkande 2). I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omen självständig trygghetsförsäkring. Motionärerna förespråkar ett system med enobligatorisk och från statsbudgeten fristående trygghetsförsäkring.UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att redovisningen av statens inkomsteroch utgifter bör vara tydlig. Genom att använda bruttoredovisning görsstatsbudgeten mer överskådlig och budgetprocessen stärks.Inom socialförsäkringsområdet redovisas bl.a. arbetsskadeförsäkringen ochdelpensionsförsäkringen netto mot inkomsttitlar. Av RFV:s fonder ärdelpensionsfonden den största, och vid slutet av omfattade den ca 5,3miljarder kronor. Arbetsskadefonden däremot har ett underskott som förnärvarande uppgår till 12 miljarder kronor.Utskottet kan i likhet med regeringen inte se några hinder mot attarbetsskadefonden avvecklas och att arbetsskadeavgiften i fortsättningen förstill en bruttoredovisad inkomsttitel. Vad gäller utgifterna förarbetsskadeförsäkringen bör dessa på sedvanligt sätt finansieras från ettanslag som anvisar för ändamålet. Den i fonden bokförda skulden kanenligt regeringen elimineras utan statsfinansiella konsekvenser.Inte heller för delpensionsfonden kan utskottet se några hinder mot attinföra bruttoredovisning och i samband därmed avveckla fonden. Ävendelpensionsavgifterna bör därför föras till en bruttoredovisad inkomsttitel,och utgifterna för delpensionen bör finansieras från ett anslag som riksdagenanvisar för ändamålet. I samband med avvecklingen bör enligt regeringen värdetav fondens tillgångar föras till en inkomsttitel.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf23 och Sf26 yrkandena 2 och3 samt tillstyrker regeringens förslag om ändringar av redovisningen påstatsbudgeten och avveckling av vissa fonder.Finansiell samordningDen nuvarande ordningenEnligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst, SOCSAM-lagen,får en försäkringskassa och ett landsting tillsammans med en kommun inom sammalandsting bedriva gemensam försöksverksamhet. Lagen är tidsbegränsad t.o.m. år2000.Fram bedrevs försöksverksamhet enligt lagen (1992:863) omlokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellan socialförsäkring ochhälso- och sjukvård (FINSAM).Enligt 18 kap. 5 § fjärde stycket AFL gäller attförsäkringskassan får träffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivare användning avtillgängliga resurser.PropositionenI propositionen anförs att det finns starka önskemål om att inom ramen för dennuvarande försökslagstiftningen bedriva försöksverksamhet med fler än enkommun. Regeringen föreslår därför att en försäkringskassa och ett landstingtillsammans med flera kommuner inom samma landsting skall få bedriva gemensamförsöksverksamhet enligt SOCSAM-lagen. Regeringen anser att en sådanförsöksverksamhet skulle kunna vara möjlig för ett försäkringskasse- respektivelandstingsområde som består endast av kommuner med relativt få invånare.Regeringen föreslår att ändringen träder i kraft den 1 april 1998.MotionernaI motion Sf20 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande omfinansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård, kommuneroch arbetsförmedling. Samverkan bör enligt motionärerna bedrivas enligt mönsterfrån FINSAM-försöken (yrkande 3). I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omföretagshälsovårdens roll i den finansiella samordningen. Motionärerna anseratt regeringen bör återkomma med förslag om hur företagshälsovården skallinrymmas.Även i motionerna Sf26 yrkande 4 av och () och Sf27yrkande 1 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden om samverkanenligt FINSAM-modellen.Roland m.fl. (c) vill ersätta den nuvarande lagstiftningen (1994:566)om försöksverksamhet med finansiell samordning med en ny lag i enlighet medförslag i motion Sf22. Förslaget innebär att SOCSAM-lagen inte längre skallvara en försöksverksamhet (yrkande 3).Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) begär i motion Sf27 yrkande 3 en ändring av 18 kap.2 § AFL. Motionärerna anser att det i andra stycket bör stadgas att?försäkringskassan bör träffa överenskommelse med ...?.I motion Sf24 av m.fl. (v) begärs en uppföljning och utvärderingav samverkansformerna gällande metodutvecklingen vid rehabilitering (yrkande1). Motionärerna anser att det bör göras fortlöpande utvärderingar avrehabiliteringssamverkan som studerar både metoder och resultat.UtskottetI det av godkända betänkandet om Samverkan, socialförsäkringensersättningsnivåer och administration (bet. 1996/97:SfU12, rskr. 1996/97: 273)uttalade utskottet sin uppfattning att det inte i första hand är behov avregeländringar eller avsaknaden av resurser totalt sett som är det storabekymret när det gäller att åstadkomma en bättre och samordnad rehabilitering.Utskottet ansåg inte heller att en sammanslagning av resurser och/ellermyndigheter skulle lösa problemet. Däremot ansåg utskottet att mål- ochresultatstyrning är av avgörande betydelse. Utskottet menade att det generelltborde införas en möjlighet till frivillig samverkan för berörda myndigheter isyfte att stödja personer som är i behov av särskilda insatser. I motsats tillde lokala försöksverksamheterna skall sådan samverkan inte behöva någotsärskilt godkännande av regeringen eller av någon myndighet. Mot bakgrund avdet anförda avstyrkte utskottet bifall till motioner om att FINSAM-modellenborde permanentas och införas i hela landet. I samband med behandlingen avbudgetpropositionen , utskottets betänkande 1997/98:SfU1, beslutaderiksdagen att en fördjupad samverkan mellan , kommun,landsting och länsarbetsnämnd skulle få ske. Syftet med den fördjupadesamverkan är att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser föratt härigenom bättre kunna stödja personer i behov av särskilda insatser.Utskottet uttalade att det var angeläget att möjligheten till frivilligsamverkan mellan berörda parter utifrån lokala förutsättningar och behovinfördes generellt och att denna fördjupade samverkan skulle vara ett permanentinslag i verksamheterna. Utskottet påpekade att det är angeläget att deredovisade insikterna om förbättrad metodutveckling och effektivareadministration från FINSAM-försöken tas till vara och får genomslag i detutvecklade samverkansarbetet. Utskottet uttalade också att det är viktigt attresultatet av det fördjupade samverkansarbetet systematiskt följs upp ochutvärderas.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt och avstyrker med detanförda motionerna Sf20 yrkande 3, Sf22 yrkande 3, Sf24 yrkande 1, Sf26 yrkande4 och Sf27 yrkandena 1 och 3.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att fler än en kommun skallkunna bedriva gemensam försöksverksamhet enligt SOCSAM-lagen.Beträffande företagshälsovårdens roll i den finansiella samverkan vidhållerutskottet sin i betänkande 1996/97:SfU12 uttalade uppfattning att regeringensberedning av frågor om företagshälsovården bör avvaktas (s. 46). Utskottetavstyrker motion Sf20 yrkande 4.Lagförslagen i övrigt och ikraftträdandePropositionenI propositionen föreslås att det i 18 kap. AFL görs omfattande ändringar avredaktionell och språklig natur i syfte att göra kapitlet överskådligare ochmer lättläst. I kapitlet införs också klart utformadenormgivningsbemyndiganden.Vad gäller den obligatoriska respektive den frivilliga sjukförsäkringsfondenanser regeringen att dessa inte längre behöver regleras i 18 kap. AFL. Istället bör den förvaltning som fortfarande behövs för den obligatoriskasjukförsäkringsfonden regleras i en övergångsbestämmelse. Vad gäller denfrivilliga sjukförsäkringsfonden bör bestämmelserna i andra och tredje styckenaföras över till 21 kap. 2 §.I propositionen anförs att förslagen avseende socialförsäkringensadministration bör genomföras med början . Reglerna om deallmänna försäkringskassornas styrelser avseende antal ledamöter, utseende avledamöter och kriterier för att kunna utses bör tillämpas första gången på destyrelser som utses med mandat fr.o.m. . Ändringarna isocialförsäkringsnämndernas beslutsbefogenheter tillämpas fr.o.m. den 1 juli1998 medan övriga bestämmelser om socialförsäkringsnämnderna tillämpas förstagången på de socialförsäkringsnämnder som utses för tid fr.o.m. den 1 april1999. För ansökan som beslutas av socialförsäkringsnämnd och som inkommit föreden men ej beslutats före detta datum tillämpas de nyabestämmelserna. Beslut som meddelats före som föranlederomprövning, skall omprövas av socialförsäkringsnämnd.UtskottetRegeringens förslag i de delar som inte berörts i tidigare avsnitt har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottet tillstyrker förslagen ipropositionen. I enlighet med nuvarande lydelse bör vissa korrigeringar göras i19 § lagom ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevårdsamt i 38 § lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd.Försäkringsläkare och försäkringstandläkareDen nuvarande ordningenEnligt 18 kap. 12 § AFL (18 kap. 15 § i lagförslaget) skall det i enförsäkringskassa finnas en eller flera försäkringsläkare ochförsäkringstandläkare. Dessa skall biträda kassan i frågor som kräver medicinskeller odontologisk sakkunskap samt verka för gott samarbete mellan kassan ochde läkare och tandläkare som är verksamma inom dess område.Enligt bestämmelser i 3 kap. AFL skall den försäkrade till kassan ge in ettsärskilt läkarutlåtande och en skriftlig försäkran för att styrka nedsättningav arbetsförmåga på grund av sjukdom fr.o.m. den tjugoåttonde dagen eftersjukanmälningsdagen. skall därefter, efter att ha hörtförsäkringsläkaren, bedöma om fortsatt nedsättning av arbetsförmåganföreligger. Försäkringsläkarens medverkan krävs också enligt 7 kap. AFL i vissafall vid bedömning av om rätt till förtidspension föreligger.MotionernaEtt tillkännagivande om försäkringsläkarnas roll i arbetet begärs i motion Sf24yrkande 13 av m.fl. (v). I motionen anförs att regeringen i nubehandlad proposition borde ha ställt kompetenskrav på försäkringsläkarnalikväl som för föredragandena i socialförsäkringsnämnderna.I motion Sf27 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omvikten av vidareutbildning av förtroendeläkare och förtroendetandläkare(yrkande 5 delvis).Kristina och () vill i motion Sf286 ha etttillkännagivande om aktiv information om försäkringsläkarnas arbete och roll.I motion Sf210 av () begärs ett tillkännagivande om införande avbestämmelser som ger möjlighet till granskning och prickning avförsäkringsläkare och försäkringstandläkare.UtskottetI utskottets betänkande 1996/97:SfU12 Samverkan, socialförsäkringensersättningsnivåer och administration redogörs utförligt för försäkringsläkarnasoch försäkringstandläkarnas arbete och roll (s. 65-67).Utskottet anförde i betänkandet bl.a. att försäkringsläkaren som anställdtjänsteman i i flertalet fall har en anställning uppgåendefrån till halvtidstjänstgöring. Resterande tid är iövervägande fall försäkringsläkarna och försäkringstandläkarna verksamma sompraktiserande läkare och tandläkare. Som försäkringsläkare ochförsäkringstandläkare har han eller hon att agera som rådgivare tillhandläggarna i medicinska frågor och fattar inte beslut i frågor om rätt tillersättning. Besluten härvidlag fattas av kassans tjänstemän eller av ensocialförsäkringsnämnd. Försäkringsläkarens bedömning grundar sig påbehandlande läkares uppgifter i intyg och utlåtanden, och försäkringsläkarenskall inte i något fall själv undersöka den försäkrade.Med anledning av ett motionsyrkande om möjlighet till prickning ochgranskning av försäkringsläkare uttalade utskottet att en försäkringsläkare idetta sitt arbete inte kan ställas till ansvar enligt lagen (1994:954) omdisci-plinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område, eftersombestämmelserna i lagen endast omfattar undersökning, vård och behandling avpatienter eller klinisk forskning på människor. En försäkringsläkare är somanställd tjänsteman vid en allmän försäkringskassa underställd JO:s tillsyn.Den medicinska rådgivningens innehåll kan däremot inte bli föremål för JO:sbedömning. En försäkringsläkares råd i försäkringsärende innebär att denne medsina kunskaper och erfarenheter utifrån ett skriftligt underlag gör enmedicinsk bedömning i olika avseenden. Om den åsikt försäkringsläkaren därvidframfört kan anses felaktig eller mindre lämplig får i vart fall indirektprövas på rättslig väg genom den möjlighet som finns att överklaga ett negativtbeslut till en förvaltningsdomstol.Vidare pekade utskottet på att bestämmelserna i 20 kap. omtjänstefel m.m. kan vara tillämpliga på en försäkringsläkare och enförsäkringstandläkare. Enligt dessa bestämmelser omfattar ansvaret inte endaståtgärder som i sig utgör myndighetsutövning utan även andra åtgärder under ettärendes handläggning som står i ett naturligt och nära samband medmyndighetsutövningen. En medveten felaktig medicinsk bedömning torde utanvidare falla under ansvarsbestämmelserna.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda och i likhet med sin bedömning idet av godkända betänkandet 1996/97:SfU12 att det inte bör införasnågra särskilda ytterligare bestämmelser om granskning och prickning avförsäkringsläkare och försäkringstandläkare i deras egenskap av rådgivare tillförsäkringskassornas handläggande tjänstemän. Utskottet avstyrker med detanförda motion Sf210.I betänkande 1996/97:SfU12 hänvisade utskottet även till att RFV i rapporten(RFV anser 1997:3) Försäkringsläkares medverkan i sjukpenning-ärenden påuppdrag av regeringen har utvärderat försäkringsläkarnas medverkan isjukpenningärenden enligt 3 kap. 8 a § AFL samt försäkringskassas möjlighet attinförskaffa kompletterande utredning enligt samma bestämmelse. Av rapportenframgår bl.a. att försäkringsläkaren i de flesta ärenden hörs men attdokumentationen i ärendena i många fall är bristfällig. Utskottet förutsätteratt RFV noggrant följer upp kassornas hantering i dessa avseenden.