bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — En avtrappning från basnivån görs med ett belopp som motsvarar av den inkomstgrundade ålderspensionen upp till 1,14 gånger prisbasbeloppet(ca ) och med ett belopp som motsvarar av den inkomstgrundadepensionen till den del denna överstiger 1,14 gånger prisbasbeloppet.Garantipensionen är helt bortreducerad vid en inkomstgrundad pension på ca99 (vid basbelopp).Garantipension skall kunna erhållas fr.o.m. ålder.Övergångsbestämmelser för garantipensionDet nya garantipensionssystemet skall omfatta personer födda eller senare.För personer födda eller tidigare skall nuvarande grundtrygghetssystemersättas av en övergångsvis garantipension. Utredning av en sådan övergångsvisgarantipension pågår. Grundskydd från nuvarande sy-stem skall inte kunna utges 1938 eller senare.Särskilda folkpensionsförmånerHandikappersättning och vårdbidrag behålls enligt nuvarande regler men görs omtill självständiga förmåner.Det särskilda pensionstillägget behålls som en tilläggsförmån men gällerendast för dem som är födda eller tidigare och med vissa begränsningari intjänanderätten.Hustrutillägg och barntillägg behålls i princip enligt gällandeövergångsregler.Lagreglering och ikraftträdandeRegler om inkomstgrundad ålderspension tas in i en ny lag, lag ominkomstgrundad ålderspension (LIP). I en särskild lag om införande av lagen ominkomstgrundad ålderspension (införandelagen) anges att reglerna om intjänandeav pensionsrätt skall träda i kraft . Regler om beräkning avförmånernas storlek och utbetalning skall träda i kraft . Denärmare reglerna om PPM:s försäkringsverksamhet m.m. skall tas in i en särskildlag.Garantipensionen regleras i en ny lag om garantipension, som skall träda ikraft den 1 januari 2001.Förändringar i förhållande till riktlinjernaInförandet av garantipensionen beräknas medföra att de årliga utbetalningarnaav ålderspension ökar med 2-2,fram till år2010. Huvuddelen av kostnadshöjningen hänförs till att garantipensionen intesamordnas med tjänstepensioner. I övrigt beror den på att nettopensionen vidgenomsnittlig kommunalskatt ökar för personer berättigade till garantipension.Detta har aktualiserat behov av besparingar inom det inkomstrelateradesystemet. De besparingar som föreslås är att pensionsgrundande belopp inteskall beräknas för bakomliggande inkomst vid arbetslöshet och sjukdom, attarvsvinster inte skall tilldelas för åren och att intjänadepensionsrätter inte skall räknas om med inkomstindex under intjänandeåret.Andra större förändringar i förhållande till riktlinjerna är följande.Ikraftträdandetidpunkten har senarelagts efter godkännande avriksdagen. Startpunkten för inkomstindexering av intjänandetaket skjuts upp ettår /2002. Av avgifterna till det inkomstgrundade ålders-pensionssystemet på av pensionsgrundande inkomst och andrapensionsgrundande belopp, skall tillföras fördelningssystemetoch tillföras premiepensionssystemet . Enligtriktlinjerna skulle ha förts till fördelningssystemet och 2procentenheter till premiepensionssystemet. Frågan hur den sammanlagda avgiftenpå skall tas ut är under fortsatt beredning i samråd medGenomförandegruppen. Vidare föreslås att arvsvinster uppkomna underförvärvsåren tillgodoräknas löpande som ett procentuellt påslag påpensionsbehållningen i stället för att räknas in först i delningstalet. Någonbegränsning av uttaget av inkomstgrundad pension föreslåsinte gälla. Överföring av makars pensionsrättigheter skall kunna ske, menendast i premiepensionssystemet. På några punkter i övrigt skiljer sigförslagen från riktlinjerna för premiepensionssystemet. T.ex. skallförsäkringsfunktionen i premiepensionssystemet ligga på en ny statligmyndighet, . Ett statligt fondbolag inrättas somalternativt val och en ny AP-fondstyrelse inrättas för dem som avstår från attvälja förvaltare.Den avräkning av garantipension som skall ske mot inkomstgrundad pension harförändrats. Enligt riktlinjerna skulle avräkning göras av eninkomstgrundad pension upp till 2,0 prisbasbelopp för ensamstående och 1,77prisbasbelopp för gift och av överstigande delar. Regeringen föreslårnu att avräkningen skärps vid låga inkomster till att ske krona för krona av eninkomstgrundad pension upp till 1,26 prisbasbelopp för ensamstående och 1,14prisbasbelopp för gift. Avräkningen för en inkomstgrundad pension däröver harmildrats till . Avräkning skall som nämnts inte ske mot tjänstepension.MotionerI motion Sf36 av m.fl. (v) begär motionärerna i yrkande med avslag på proposition 151 om inkomstgrundad pension hosregeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag attkomma med förslag till en rättvis pensionsreform enligt Vänsterpartietsalternativ. Motionärerna anför att dagens pensionssystem är enkelt ochlättförståeligt, det är starkt omfördelande och det är solidariskt genom attdet betalas genom skatter och arbetsgivaravgifter. Det ger en bra pension tillde flesta yrkesarbetande. Med den vetskapen har den enskilda människan kunnatleva sitt förvärvsaktiva liv i valfrihet. förslag tillreformerad ATP tar därför sin utgångspunkt i nuvarande system.Vänsterpartiet förespråkar ett alternativt pensionssystem som finansieras viaskatter och arbetsgivaravgifter. Egenavgifterna omvandlas till en allmänstatsskatt, vilket innebär positiva fördelningseffekter och stärker systemetfinansiellt. Pensionsutbetalningarna skall vara följsamhetsindexerade, dvs.anpassas till samhällsekonomin. Premiereserv skall inte finnas utan allaavgifter skall gå till fördelningssystemet. En beskattad garantipension skallfinnas på samma nivå som regeringen föreslår. Den nuvarande 15/30-regeln i ATP-systemet bör ersättas med en 20/30-regel, vilket innebär en utökning av antaletår som ligger till grund för nivån på pensionen. Genom att inte utöka antaletpensionsgrundande år, blir det inte nödvändigt med kompensation för barnår,studier eller plikttjänstgöring.Med ett sådant system krävs att människor förvärvsarbetar , i ställetför som i regeringens föreslagna system . Industriarbetaren äroftare arbetslös än andra och slås ofta ut långt före pensionsåldern. Ett sy-stem som kräver 30 intjänandeår är därför gynnsamt för en industriarbetare. Detär också gynnsamt för kvinnor, som oftare arbetar deltid för att kunnakombinera skötsel av små barn med förvärvsarbete.Motionärerna anser att en parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppdragatt komma med förslag till pensionssystem enligt dessa riktlinjer.Motionärerna begär i yrkande 3 ett tillkännagivande om kvinnors pensioner. Deanger att en av anledningarna till varför de fem partierna ville ta bort 15/30-regeln var att den gynnar dem som gör karriär. Livsinkomstprincipen tar dockingen hänsyn till vad som är karriär. Karriär kan enligt systemet vara att endeltidsarbetande kvinna går upp i arbetstid från deltid till heltid. Det kanockså vara att utbilda sig från undersköterska till sjuksköterska. En pensionbaserad på livsinkomsten innebär att ett manligt förvärvsmönster gynnas framförett kvinnligt. Genomförandegruppen hävdade länge att ATP-systemet var dåligtför kvinnor och att expertutlåtanden visade att så var fallet. Vänsterpartiethävdade att man måste titta på hela systemets omfördelande karaktär, dvs.folkpensionen och ATP. Regeringen anger nu att när även hänsyn tas tillfolkpension och pensionstillskott blir fördelningseffekten en annan och gynnarsnarare kvinnor som grupp. Även om kvinnorna inte kommer att få det ekonomisktsämre i det föreliggande förslaget till nytt pensionssystem än i nuvarandesystem innebär det faktum att kvinnorna nu måste förvärvsarbeta i ställetför som tidigare en kraftig försämring. Ett förslag som däremot slårdirekt mot kvinnor är regeringens förslag att endast de år som den försäkradehaft ATP-poäng skall läggas till grund för beräkningen av folkpensionensbasbelopp. Regeringens förslag till nytt pensionssystem missgynnar såledeskvinnor i förhållande till nuvarande system.I motionerna Sf35 och Sf39 av m.fl. (mp) yrkas avslag påbåda propositionerna (yrkande 1 i respektive motion). Motionärerna vill iförsta hand i stället ha ett nytt förslag som bygger på principen om engrundtrygghet, lika för alla, och i andra hand att förslaget återförvisas tillregeringen för komplettering på ett flertal punkter (yrkandena 2 och 3 irespektive motion).Motionärerna anser att det finns en grundläggande konflikt mellan målenförsäkringsmässighet med raka rör mellan intjänande och pension och samtidigtatt grundtryggheten skall förstärkas något. Dessa mål kan svårligen förenas påett bra sätt i samma system. Det föreslagna systemet innebär mycket storamarginaleffekter. Dessa marginaleffekter belyses mycket dåligt, eller - när detgäller bostadstilläggens inverkan - inte alls i propositionen.?Millimeterrättvisan? vid utformningen av den inkomstgrundade pensionen kommeratt ge ett mycket begränsat genomslag i faktiskt utgående totala förmåner efterskatt. Även om vissa orättvisor får begränsad faktisk betydelse påpekarmotionärerna att bl.a. långtidssjuka och långtidsarbetslösa kommer att få lägreinkomstgrundad pension än som förutsattes i principbeslutet.En grundläggande svaghet med förslaget är dess tekniska komplexitet. Detgäller t.ex. beräkningarna av pensionsbelopp för barnår, värnplikt m.m. och denföreslagna rundgången där sociala avgifter skall tas ut på ett stort antalanslag i statsbudgeten. I propositionerna finns inga beräkningar av admini-strationskostnaderna för systemet. Det vore ett historiskt misstag att sjösättaett nytt pensionssystem med så stora brister. Motionärerna föreslår i ställetatt ett enklare och rättvisare system, byggt på grundskyddsprincipen, tas fram.Enligt skall samhället endast garantera en ekonomisk bastrygghetnär människor på grund av ålderdom kan försörja sig själva.Ett grundskydd vid ålderdom bör vara oberoende av tidigare inkomster ochligga ungefär vid den nivå som en låginkomsttagare får i dagens pensionssystemeller med den föreslagna nya garantipensionen. En möjlighet är att igrundskyddet också räkna in en basbostadskostnad som motsvarar den minstabostadskostnad som de flesta pensionärer har. Ett sådant grundskydd skullekunna uppgå till ca efter skatt för ensamstående och försammanboende (prisnivå). Grundskyddet bör knytas till den allmännainkomstutvecklingen i samhället genom någon form av inkomstindex. För den somvill försäkra sig om en högre pension för att bevara en uppnådd högre standardfinns alternativ i form av avtalspensioner och frivilliga pensionsförsäkringar.Miljöpartiet begär i en motion från allmänna motionstiden , Sf293 avMarianne m.fl. (mp), att beslutar att riva upp beslutet omett reformerat pensionssystem och gör ett tillkännagivande om ett nyttpensionssystem som skall baseras på grundskydd (yrkandena 14 och 15).I motion Sf37 av () anförs att förslagen i sina delar harremissbehandlats . Många remissinstanser har avståttfrån att lämna synpunkter på grund av att remisstiden ansetts för kort. Fleraremissinstanser har också framfört kritik, t.ex. att det skulle behövasutförligare konsekvensanalyser och att det nya systemets regler ärsvårgenomträngliga. Att förtidspensionerna, efterlevandepensionen ochpensionsrätt för studier inte är klara har särskilt kritiserats av Lagrådet.Mest besvärande är det enligt motionären att de som redan är pensionärer ellerblir pensionerade inte får konkreta besked om hur skiftet avpensionssystem kommer att påverka deras pensioner. På grund avföljsamhetsanpassningen av ATP-pensionerna kommer nuvarande pensionärer att fåen sänkning realt sett av pensionerna med en procent om nuvarandereallöneutveckling blir densamma som . Det nya bostadstillägget förpensionärer, som i högsta grad påverkar marginaleffekterna, borde också havarit klart.Motionären anser att det behövs en konsekvensanalys av debeslutade reglerna så att försämringar undviks för dem som från början lovatsatt inte beröras av det nya systemet eller få sin standard sänkt på grund avbyte av grundtrygghetssystem. Det fullständiga pensionssystemet bör bli föremålför analys på ett sådant sätt att konsekvenserna för pensionärerna och församhällsekonomin redovisas , när pensionerna börjar betalas utenligt de nya reglerna. De förändringar i lagstiftningen som enligt Lagrådetkan komma att behöva göras skall vara klara , så att konsekvensernaav det nya pensionssystemet i sin helhet kan bedömas före valet det året.I motion Fi912 av och () framhållermotionärerna att de äldre pensionerade kvinnorna har de minsta ekonomiskaramarna. Detta är särskilt kännbart när övriga kostnader för sjukvård m.m. ökatmer än pensionen givit utrymme för. Om grundtrygghetstanken itransfereringssystemen fått genomslag skulle situationen halättat för dessa utsatta grupper. Det kommande pensionssystemet innehåller ettinslag av grundtrygghet. Det är av största vikt att det kommer till ettslutligt beslut enligt den överenskommelse som ligger. Motionärerna begär iyrkande 3 ett tillkännagivande härom.I motion Sf292 av m.fl. (kd), väckt , påpekas att den fortsatta beredningen av utformningen av detnya pensionssystemet har dragit ut . Motionärerna anser att det medkraft måste framhållas att principöverenskommelsen ligger fast och attavgörande återstående beslut måste tas under innevarande , och de begäri yrkande 1 ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det nuvarande pensionssystemet behöver reformeras.ATP-systemet i sin nuvarande form är inte längre finansiellt hållbart, någotsom också samtliga riksdagspartier synes vara överens om. Det nyaålderspensionssystemet skall i första hand utgöras av en inkomstrelateradpension som kompletteras med ett grundskydd för dem som haft låga eller ingaförvärvsinkomster.Utskottet anser att det är särskilt viktigt att ett nytt inkomstgrundatsystem görs mer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiskautvecklingen. förslag om ett reformerat ATP-system görsvisserligen mer följsamt mot samhällsutvecklingen än dagens ATP-system menutskottet anser att ett system som endast kräver förvärvsarbete och därpensionen grundar sig på inkomsterna under 20 av dessa år inte ger sammafinansiella stabilitet för systemet och inte heller är lika tydligt i sambandetmellan intjänade förmåner och avgifter. I det föreslagna systemet kommerintjänad pensionsrätt att fullt ut motsvaras av en erlagd avgift, här bortsettfrån marginella differenser på grund av konkurser etc. I det föreslagnainkomstgrundade systemet är dessutom det fördelningspolitiska inslagettydliggjort och väl avgränsat.Utskottet vidhåller sin bedömning vid behandlingen av förslaget tillriktlinjer (bet. 1993/94:SfU24) att inriktningen på det nya systemet bör varaatt bl.a. stärka sambandet mellan förvärvsinkomster och pension samt bidra tillett ökat sparande. Utskottet ser också ett stort värde i att detinkomstgrundade ålderspensionssystemet utgör ett självständigt system. Det blirhärigenom möjligt att följa utvecklingen av ålderspensionssystemets inkomsteroch utgifter, vilket är förutsättningen för att kunna bestämma förmånernasstorlek. En sådan ordning skapar också ett förtroende för pensionssystemetsstabilitet och förmåga att garantera pensionsförmånerna. Vid behandlingen avprincippropositionen underströk utskottet vikten av att eventuellapåfrestningar på systemet som kan uppkomma hanteras inom detta. Det är ennödvändig förutsättning för att systemet skall fungera på ettsamhällsekonomiskt tillfredsställande sätt och att inte statsbudgetenautomatiskt belastas vid påfrestningar i systemet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf36 yrkande1, Sf35 yrkandena 1 och 2, Sf39 yrkandena 1 och 2 och Sf293 yrkandena 14 och15.Den övergripande principen att pensionen grundar sig på förvärvsinkomsternaunder hela livet är enligt utskottets mening mycket tydlig och merlättförståelig än vad som gäller beträffande dagens folkpensions- och ATP-system. Utskottet måste ändå instämma i kritiken att det nya systemet i vissadetaljer är komplicerat och svåröverskådligt.Vad härefter gäller den närmare utformningen av det i propositionernaföreslagna systemet bör nämnas följande:PensionsnivåerI princippropositionen föreslogs att avgiftsuttag och pensionsrätt i detreformerade pensionssystemet skall uppgå till av den pensionsgrundandeinkomsten. Avsikten var att det reformerade pensionssystemet skall ge enpension som utgör ungefär samma andel av inkomsterna som i dagens system. Därvid angavs att i nuvarande pensionssystem kanen person som förvärvsarbetar i normal omfattning räkna med att vidpensioneringen få en kompensationsnivå på mellan och av slutlönen,förutsatt årlig realtillväxt och under vissa förutsättningar i övrigt. Ettriktmärke för Pensionsarbetsgruppen, vars förslag låg till grund förprincippropositionen, var att den som förvärvsarbetat och haft en heltjämn inkomstutveckling som sammanfallit med den genomsnittliga inkomstökningeni ekonomin skall få en pension som uppgår till av inkomsten det sistaåret före pensioneringen om han eller hon går i pension . Medden genomsnittliga livslängd som då rådde och med en antagen ekonomisk tillväxtpå hade Pensionsarbetsgruppen bedömt att det härför krävs ettavgiftsuttag på av de årliga pensionsgrundande inkomsterna.Beträffande pensionsnivåer anges i proposition 151 (s. 613 f.) att detegentligen är omöjligt att göra en jämförelse med det nuvarandepensionssystemet, eftersom ATP-systemet är konstruerat för en ekonomi med realtillväxt på och det inte visat sig vara finansiellt hållbart. Ipropositionen anges dock att vid tillväxt blir pensionen för engenomsnittlig individ ungefär lika hög i det reformerade systemet som i detnuvarande pensionssystemet, under förutsättning att individen tjänar inpensionsrätt under . Vilket system som ger högst pension vid engiven egen inkomsttillväxt varierar emellertid mycket mellan olika individer.I propositionen påpekas även att en ökad medellivslängd innebär att denårliga pensionen blir lägre. Skulle medellivslängden vara t.ex. längreän enligt befolkningsprognos minskar pensionen med jämförtmed de beräkningar som redovisats.Utskottet ansåg vid behandlingen av riktlinjerna att avgiftsnivån 18,5 %innebar en rimlig avvägning mellan olika konkurrerande värden. Utskottet ansågdock att man måste räkna med att pensionsbeloppen i det nya systemetgenomsnittligt sett kan komma att ligga på en lägre nivå än vad de gör förnärvarande.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att avgiftsnivån och därmednivån för intjänade rättigheter bör vara av pensionsunderlaget.Utskottet delar regeringens uppfattning att det egentligen är omöjligt att göraen jämförelse av pensionsnivåer i det nuvarande och det reformerade sy-stemet. Utskottet vill tillägga att förslaget att den pensionsgrundandeinkomsten skall avse inkomsten efter avdrag för den allmänna pensionsavgiftenminskar inkomstunderlaget.Vad gäller effekterna på pensionens storlek av en ökad medellivslängd bör ensådan också medföra att människor klarar av att förvärvsarbeta längre. Ienlighet med riktlinjerna skall den i kollektivavtal avtaladeavgångsskyldigheten höjas till . Detta skall i första hand ske genom avtalmellan arbetsmarknadens parter och i andra hand genom lagstiftning. Fråganbereds inom Regeringskansliet.Kvinnors pensionsförmånerVad gäller kvinnors pensionsförmåner anges i proposition 151 (s. 624 f.) attdet i nuvarande system sker en systematisk omfördelning från personer som harett långt yrkesliv med svag realinkomstutveckling över tiden till personer somhar ett relativt kort yrkesliv, en ojämn inkomstutveckling och en snabbreallönetillväxt. Det betyder att personer som har en svag reallöneutvecklingoch som arbetar av sitt liv får en förhållandevis låg pension i detnuvarande systemet medan personer som avancerar och gör karriär kommer bättreut i pensionshänseende. Det historiska förvärvsmönstret har varit att detfrämst är män som har en brant inkomstprofil. Om detta förvärvsmönster skullekvarstå eller i varje fall inte förändras på ett avgörande sätt skulle detbetyda att 15-årsregeln skulle gynna främst män som grupp. 15-årsregeln gynnarockså kvinnor och män som varvar deltidsarbete med heltidsarbete. Ett sådantarbetstidsmönster innebär en ojämn inkomstutveckling.I det nuvarande pensionssystemet ingår även ett fördelningsmässigt inslag iform av folkpension och pensionstillskott för personer med låg ATP. Eftersomfolkpensionen finansieras genom skatter som är progressiva somfolkpensionen är lika stor oavsett kön innebär detta att de som har högainkomster får betala mer än de som har låga inkomster. Detta missgynnar snararemän än kvinnor. Den sammantagna effekten av ATP och folkpension (inklusivepensionstillskott) gynnar snarare kvinnorna som grupp.I propositionen framhålls att det i det reformerade systemet inte sker någradirekta omfördelningar mellan hög- och låginkomsttagare eller mellan män ochkvinnor, dock med undantag för t.ex. barnårsrätten. I det reformeradepensionssystemet dominerar de regler som gynnar kvinnor relativt män(garantipensionen, barnårsrätten och delningstalet) över de regler som gynnarmän relativt kvinnor (pensionsrätt för plikttjänstgöring).Vid behandlingen av princippropositionen angav utskottet attlivsinkomstprincipen ger goda möjligheter för enskilda att påverka storleken avpensionen genom ökade förvärvsinkomster, och endast i vissa särskilt angivnafall skall pensionsrätt beräknas på fiktiva inkomster som då finansieras överstatsbudgeten eller av annat försäkringssystem. Det är viktigt attdet nya pensionssystemet inte missgynnar kvinnor. Utskottet ansåg vid sinbehandling av riktlinjerna att regeringens förslag innebar en rimlig avvägningi detta avseende. Med hänsyn till de analyser som föregått princippropositionenvar någon ytterligare analys ur jämställdhetsperspektiv inte påkallad. Detansågs emellertid viktigt att man följer utvecklingen frånjämställdhetssynpunkt under införandefasen.Enligt utskottets uppfattning innebär även de nu framlagda förslagen att detnya pensionssystemet utformas på ett sätt som innebär en rimlig avvägning vadavser kvinnors pensionsförmåner. Utskottet vill understryka att det är viktigtatt följa utvecklingen från jämställdhetssynpunkt. Något tillkännagivande ienlighet med motion Sf36 yrkande 3 bör således inte ske, varför motionenavstyrks.GarantipensionVad gäller det föreslagna grundskyddet anser utskottet att garantipensionenkommer att innebära ett gott grundskydd för pensionärer inom det reformeradesystemet. Garantipensionen är konstruerad så att en inkomstgrundad pension över1,26 prisbasbelopp för ensamstående pensionär och 1,14 prisbasbelopp för giftpensionär kommer att resultera i en ökad total pension. Till skillnad motriktlinjerna föreslås avräkning nu ske krona för krona upp till nämnda nivåmedan avräkningen mildrats mot en inkomstgrundad pension däröver. Detta medföratt deltidsarbetande personer och andra med något starkare anknytning tillarbetsmarknaden får en ökad behållning av sin inkomstgrundade pension.Garantipensionen skall inte avräknas mot tjänstepension, privatapensionsförsäkringar och kapitalinkomster. Detta ger ett förstärkt grundskydd.Återstående frågorFlera frågor återstår emellertid att lösa. Det gäller de delar som mer direktingår i det reformerade pensionssystemet, främst utformningen av avgiftsuttagetom sammanlagt av inkomstunderlaget och pensionsrätt för studier. Av storbetydelse för det kompletta pensionssystemet är också bostadstilläggen förpensionärer, den övergångsvisa garantipensionen och efterlevandepensioneringen.Också reformeringen av förtidspensioneringen har samband medålderspensionssystemet. Avsikten är dock att samtliga återstående frågor skallvara lösta innan pensioner enligt det reformerade pensionssystemet börjarbetalas ut med början . Vissa av de återstående frågorna har inte kunnatlösas förrän den närmare utformningen av de grundläggande delarna iålderspensionssystemet varit klar. Enligt utskottets mening är det nu endast enfråga om tid för beredning som krävs och det finns inte anledning att anta attfrågorna inte kan lösas .