bet · GL01BoU5 · 1998-01-20 00:00:00 — Utskottet ansåg att ett konsekventutnyttjande av PBL:s möjligheter att förhindra olämplig användning av byggnadereller etableringar av oönskad verksamhet bör kunna utgöra ett av fleraverksamma medel för att komma till rätta med de aktualiserade problemen.Däremot var utskottet tveksamt till möjligheterna av att i PBL ta inbestämmelser som i huvudsak är inriktade på att förhindra sådan brottsligverksamhet som behandlas i motionen. 1996/97:Ju7)konstaterade bl.a. i anledning av bostadsutskottets yttrande att en radåtgärder vidtagits för att möta den s.k. mc-relaterade brottsligheten ochutgick från att erforderliga lagstiftningsåtgärder skulle vidtas. Utskottetförutsatte att berörda myndigheter tillämpar relevant lagstiftning.Inom övervägs olika frågor som kan ha betydelse förproblematiken med kriminella mc-gäng, bl.a. avser regeringen att inom korttillsätta en utredning som gäller aktivt deltagande i organisationer sombedriver brottslig verksamhet. Regeringen har tagit upp problematiken i enskrivelse till om åtgärder mot organiserad och gränsöverskridandebrottslighet (1996/97:171). Skrivelsen är ännu inte behandlad av riksdagen.Med hänvisning till vad utskottet tidigare uttalat i frågorna ommöjligheterna att utnyttja plan- och bygglagreglerna i kampen mot denorganiserade brottsligheten samt den utredningsinsats som förberedsavstyrker utskottet motion 1997/98:Ju910 (c) yrkande 10 om kriminella mc-gäng.GlesbebyggelserättenI motion 1997/98:Jo218 (m) yrkande 11 föreslås att glesbebyggelserätten skallåterinföras i syfte att underlätta bosättning och boende på landsbygden.Därigenom skall endast starka skäl kunna hindra bebyggelse på landet. Deutökade möjligheterna till bebyggelse bör även omfatta strandnära områden.Plan- och byggutredningen har lämnat förslag om att bygglovsplikten skallkunna varieras mer än (SOU 1993:94). Direkt enligt lag skall tillståndkrävas bara i viss grundläggande omfattning. Krav på tillstånd utöver dettaskall beslutas av kommunerna i översiktsplan. I viss utsträckning skall finnasen skyldighet för kommunerna att besluta om krav på tillstånd för atttillgodose grannars liksom det allmännas intressen. Regeringen har ännu intetagit ställning till Plan- och byggutredningens förslag.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att lagregler och andrabestämmelser bör utformas så att de inte hindrar byggande och boende på landet.Däremot delar inte utskottet uppfattningen i motionen att dagens regelsystem ärså utformat att det skulle förhindra tillkomsten av ny bebyggelse. Det ärtvärtom så att olika åtgärder har vidtagits för att underlätta ett sådantbyggande och boende bl.a. genom ändringar i fastighetsbildningslagen samt iplan- och bygglagstiftningen. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla demöjligheter som PBL ger att utan bygglov göra om- och tillbyggnader utanförsamlad bebyggelse. Det finns enligt utskottets mening en betydandefrihet för dem som bor utanför tätorterna när det gäller att utforma sin bostadoch sitt boende. Utskottet är således inte berett att ställa sig bakom derelativt långtgående förändringar som motionärerna föreslår. Även vid byggandepå landsbygden finns det i vissa situationer ett behov av att kunna väga denenskildes intresse av att genomföra en byggnadsåtgärd mot de allmänna intressensom kan göra sig gällande. Det är dessutom inte ovanligt att grannintressenbehöver vägas in också vid byggande utanför tätorterna. Den samlade avvägningenmellan mot varandra stående intressen bör enligt utskottets mening ävenfortsättningsvis ske genom planläggning eller vid bygglovsprövningen.Utskottets uttalanden i anledning av m-motionen innebär inte att utskottettagit ställning till de av Plan- och byggutredningen avlämnade förslagen, menenligt utskottets mening kan inte ifrågakomma att för landsbygden genomföra enavreglering som beskär grannars och det allmännas intressen. Motion1997/98:Jo218 (m) yrkande 11 om glesbebyggelserätten avstyrks.TrafikenI motion 1997/98:Bo539 (c) yrkandena 13 och 16 tas frågor om trafiksystem ochstadsmiljö upp. Enligt motionärerna måste arbetet med miljöanpassningen avtransportsystemen intensifieras. Bl.a. förespråkas att transportmönster måsteutvecklas som leder till minsta möjliga miljöpåverkan. Planeringen måste utgåfrån lösningar som gynnar kollektivtrafik, gående och cyklande. I dessaplaneringssammanhang måste säkerhetsfrågor och tillgänglighetsfrågoruppmärksammas. Närhet måste skapas mellan arbete, bostad och service.Utskottet delar motionärernas uppfattning om den vikt som bör tillmätasplanarbetet då det gäller en miljöanpassning av trafiksystemen. Kommunerna harmed den nuvarande lagstiftningen stora möjligheter att ge frågorna denuppmärksamhet de förtjänar. Regeringen har uppmärksammat myndigheterna påtrafiksystemens vikt inom ett ekologiskt hållbart samhälle, senast vad gälleren hållbar stadsutveckling. kan förväntas att flera propositionerkommer att behandla miljöanpassningen av transportsystemen. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om miljöbalksförslaget enligt vilket regeringen skallpröva trafikanläggningar med större miljöpåverkan. Enligt utskottets meningfinns det inte tillräckliga skäl för att nu ta något särskiltinitiativ till att vidta förändringar av för att tillgodosede syften motionärerna önskar främja. Utskottet avstyrker motion 1997/98:Bo539(c) yrkandena 13 och 16 i fråga om trafikplaneringen. beträffande samordningen mellan fysisk och ekonomisk planeringatt avslår motion 1997/98:A460 yrkande 4,res. 1 (c)2. beträffande en strukturplan för Skåneatt avslår motion 1997/98:Bo522,3. beträffande miljöhänsyn i boendetatt avslår motion 1997/98:Bo218 yrkande 4,res. 2 (kd)4. beträffande vattenförsörjningenatt avslår motion 1997/98:Bo516 yrkandena 1 och 2,res. 3 (c, fp, kd)5. beträffande en mer jämställd planeringatt avslår motion 1997/98:Bo523 yrkande 1,res. 4 (c, v, mp)6. beträffande lokalt inflytande på planeringenatt avslår motion 1997/98:Bo539 yrkandena 5, 6, 7 och 8, detsistnämnda i motsvarande del,res. 5 (c)7. beträffande de funktionshindrades deltagande i planeringenatt avslår motion 1997/98:So411 yrkande 1,res. 6 (c, fp, v, mp)8. beträffande barns och ungdomars intressen vid planeringenatt avslår motion 1997/98:Bo231 yrkande 8 i motsvarande del,res. 7 (c, v, mp, kd)9. beträffande barnsäkerhetatt avslår motion 1997/98:Bo231 yrkande 8 i motsvarande del,res. 8 (c, v, mp, kd)10. beträffande rätten att överklaga en detaljplanatt avslår motion 1997/98:Bo505,11. beträffande handelsändamålet i detaljplan m.m.att avslår motionerna 1997/98:Bo202 yrkande 10, 1997/98: Bo503,1997/98:N271 yrkande 8 och 1997/98:N309 yrkande 3,res. 9 (m, fp, kd)12. beträffande vissa utredningsinsatser m.m. avseendestormarknadsetableringaratt avslår motion 1997/98:Bo525,res. 10 (m, fp, kd) - motiv.13. beträffande arkitektur- och kulturvärdenatt avslår motionerna 1997/98:Bo218 yrkande 2, 1997/98:Bo539yrkandena 4 och 8, det sistnämnda i motsvarande del, och 1997/98: Kr270yrkande 42,res. 11 (c, mp, kd)14. beträffande telekommunikationsmasteratt avslår motionerna 1997/98:Bo520 samt 1997/98:Bo533, denna motioni motsvarande del,15. beträffande tysta områdenatt avslår motion 1997/98:Jo783 yrkande 5,res. 12 (fp, v, mp)16. beträffande förstärkt lagskydd av grönområdenatt avslår motion 1997/98:Bo539 yrkande 9,res. 13 (c)17. beträffande benämningen kvalitetsansvarigatt avslår motion 1997/98:Bo527 yrkande 3,res. 14 (v)18. beträffande tilläggsavgiftatt med anledning av motion 1997/98:Bo524 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. beträffande kriminella mc-gängatt avslår motion 1997/98:Ju910 yrkande 10,res. 15 (c, fp)20. beträffande glesbebyggelserättenatt avslår motion 1997/98:Jo218 yrkande 11,res. 16 (m)21. beträffande trafikplaneringenatt avslår motion 1997/98:Bo539 yrkandena 13 och 16.res. 17 (c)den 20 januari 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsStjernkvist (s), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), UlfBjörklund (kd), () och (). Samordningen mellan fysisk och ekonomisk planering (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Som framgår?och slutar med ?ekonomisk planering? bort ha följande lydelse:Som framgår av framställningen ovan delar utskottet uppfattningen bakommotionens 1997/98:A460 (c) yrkande 4 om att en förbättrad samordning mellanfysisk och ekonomisk planering bör komma till stånd. kan utskottetkonstatera att en mera allmän insikt om detta håller på att växa fram. Dennagradvisa insikt är enligt utskottet inte nog för att möta de ökande krav somställs på samhällsplaneringen. Näringspolitiken, utvecklingen avkommunikationer och regionpolitiken inklusive landsbygdsutvecklingen måstebättre kopplas samman med markanvändningen och miljön. Samordningen mellan denekonomiska och fysiska planeringen måste prioriteras och det lokalaperspektivet stärkas. Utskottet anser att samordningsfrågorna vad gäller denfysiska och ekonomiska planeringen måste bli föremål för ett helhetsgrepp. Enutredning bör tillsättas för denna uppgift. Utredningen bör beakta den pågåendeinternationaliseringen och den utveckling och de strävanden som finns mot ettstörre lokalt inflytande. En av utredningens uppgifter bör vara att utröna hurden ökade sektoriseringen där delats in i myndighetssektorer snarare änregioner kan motverkas.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion 1997/98:A460(c) yrkande 4 om samordningen mellan fysisk och ekonomisk planering som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande samordningen mellan fysisk och ekonomisk planeringatt med anledning av motion 1997/98:A460 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Miljöhänsyn i boendet (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottetavstyrker? och slutar med ?bör avvaktas? bort ha följande lydelse:Samhällsbyggandet skall präglas av varsamhet. Känsliga och betydelsefullanaturmiljöer och ekosystem skall skyddas. Den fysiska planeringen och byggandetskall präglas av en helhetssyn. Först därigenom kan de grundläggandeförutsättningarna för produktion och välfärd bevaras för kommande generationer.Stora delar av bostadsbeståndet närmar sig nu den ålder där omfattandebyggnads- och renoveringsåtgärder behövs. Det är angeläget att dessa åtgärderfår en ekologisk inriktning och genomförs på ett sådant sätt att också dearkitektoniska och kulturhistoriska värdena tas till vara. Boendet har encentral betydelse för vårt sätt att bruka naturresurserna bl.a. på det sättetatt en betydande del av vår energiförbrukning går till att värma och drivabyggnader. Olika typer av emissioner måste begränsas. Avloppshanteringen böreffektiviseras och återanvändningen av byggmaterial öka. Arbetet för attförbättra inomhusmiljön måste få ett tillräckligt stöd. Det gäller ocksåarbetet med kretsloppstänkandet i byggfrågor. Frågan om hälsodeklarationer avbostäder måste drivas på. Vid ny- och ombyggnad måste krav ställas på eneffektiv resursanvändning. Som underlag till beskrivningar av byggnadsobjektetskonsekvenser vad gäller dess ekologiska hållbarhet bör ett system utvecklas förmiljö- och hälsovärdering av byggmaterial och byggande liksom för den färdigabyggnaden.Det pågår flera olika projekt som syftar till att ökade miljöhänsyn skall tasnär det gäller byggandet, boendet och den fysiska planeringen i övrigt.Utskottet efterlyser att ett helhetsgrepp skall tas på denna problematik medsärskild uppmärksamhet riktad på de frågor utskottet tagit upp. Också andraregelsystem än det som gäller den fysiska planeringen och byggandet böruppmärksammas. Det gäller bl.a. fastighetsbeskattningens konsekvenser för ettmiljöriktigt boende. Vad utskottet nu anfört bör i anledning avmotion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.Regeringen bör för i lämpligt sammanhang redovisa de överväganden ochåtgärder som tillkännagivande ger anledning till.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande miljöhänsyn i boendetatt med anledning av motion 1997/98:Bo218 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Vattenförsörjningen (mom. 4)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Mot bakgrund?och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att många kommuner har behov av att byta ellerstärka sin vattenförsörjning. Avsaknaden av en alternativ vattenförsörjning harblivit en obehaglig överraskning för de kommuner som tvingats överskrida sinbudget när de hamnat i akut vattenbrist. Särskilt problematisk är situationen isödra kustområde. Där får man ta emot den samlade för-oreningsmängdenfrån uppströms belägna områden.Det är nödvändigt att det görs en heltäckande kartläggning som redovisarkommunernas nuvarande och framtida behov av vattenförsörjningen. Det finnsflera konflikter mellan pågående markanvändning och framtida behov av uthålligvattenförsörjning. Bland hoten finns sjunkande grundvattennivåer, deponier,vägar samt , grus- och sandtäkter. Det är angeläget att få till stånd ensamplanering mellan kommunerna och från centralt håll erbjuda stöd tillkommunerna i deras planering.Vattenförsörjningen måste tydligt utpekas i kommunernas översiktsplaner ochföljas av handlingsprogram. bör meddelas och vissa näringarbör underkastas restriktioner till skydd för vattnet. Detaljplaneläggning ochområdesbestämmelser bör juridiskt säkra vattenförsörjningsresurserna.Grundvattenutredningens förslag till förändring av PBL bör genomföras. Viktigamark- och vattenområden lämpliga för vattenförsörjningen skall utpekas somriksintresse enligt NRL. Enligt gällande lag kan endast mark- och vattenområdensom är särskilt lämpliga för anläggningar för vattenförsörjningen skyddas motåtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller nyttjandet av sådanaanläggningar. Det är nödvändigt att också områden som innehåller viktigagrundvattenförekomster kan skyddas. förslag börgenomföras.Det finns alltså flera lagändringar som bör genomföras. Därtill bör staten gekommunerna stöd i arbetet med vattenfrågorna. Det kan ske på olika sätt.Särskilt viktig är utbildningen av den personal som arbetar meddricksvattenfrågor.Enligt utskottets mening bör ett handlingsprogram upprättas i syfte att säkraoch förbättra vattenförsörjningen. I programmet bör ingå överväganden omnödvändig lagstiftning och andra föreskrifter liksom frågor om myndighetsstödtill kommunerna och utbildning. Regeringen bör upprätta programmet och tillriksdagen återkomma med en redovisning av de åtgärder och övervägandenupprättandet av programmet ger anledning till. bör i anledning avmotion 1997/98:Bo516 yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande vattenförsörjningenatt med anledning av motion 1997/98:Bo516 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. En mer jämställd planering (mom. 5)(), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Mot bakgrund?och slutar med ?jämställd planering? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i de synpunkter som förs fram i motion 1997/98:Bo 523 (c)om behovet av att bredda underlaget för samhällsplaneringen. Visserligen harfrågorna blivit föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang men detta är intetillräckligt. Kvinnoperspektivet har alltför länge negligerats i den fysiskaplaneringen och vid utformningen av bostäderna. Detta har bidragit till attmånga bostadsområden har byggts med brister i olika avseenden. Det kan handlaom att barnens behov inte tillräckligt beaktats eller att kollektivtrafikeninte utformats på ett bra sätt. Opraktiskt utformade bostäder, för få grönytoroch mötesplatser är andra exempel på brister i planeringen som sannoliktåtminstone delvis beror på att kvinnornas erfarenheter inte tillräckligtbeaktats. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att formerna för den fysiskaplaneringen läggs om så att inte misstagen upprepas . Detta kan skepå olika sätt, bl.a. genom att kvinnoorganisationerna blir remissinstanser iplanfrågor. Det är också nödvändigt att söka mer kunskap om hur kvinnornaserfarenheter skall tas till vara vid planeringen. Att ta till varakvinnoperspektivet vid planeringen skall inte ses som en isolerad fråga. Det ärdärför viktigt att riksdag och regering utformar en demokratisk process somleder till en mer jämställd samhällsplanering i vilken både män och kvinnor,unga och gamla deltar. Enligt utskottets mening bör en utredning tillsättas medden av utskottet förordade inriktningen.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion 1997/98: Bo523 (c)yrkande 1 om en mer jämställd samhällsplanering som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande en mer jämställd planeringatt med anledning av motion 1997/98:Bo523 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Lokalt inflytande på planeringen (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Frågorna om?och på s. 14 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det i finns starka krafter blandbefolkningen för att stärka dess inflytande över den lokala miljön. Det gällerbåde i staden och på landet. Det rör sig naturligtvis om bostäder och denfysiska miljöns utformning. Men det gäller också andra frågor avseende såvälenergi- och kretsloppslösningar som sysselsättningen. Gemensamt för dessakrafter är att man särskilt vill värna sin stadsdel eller bygd och förbättradess kvaliteter för att möta framtiden. Denna utveckling sker sommånga kommuner lämnar ifrån sig sina uppgifter till lokala organisationer.Det växer således fram förutsättningar för en lokal beslutsnivå. Dennautveckling av demokratin bör på allt sätt stödjas. Det kan ske på många olikasätt. Utrymmet för ett lokalt beslutsfattande bör således öka och effektivhjälp kunna ges till medborgarna i den snåriga process som plan- ochbyggprocessen utgör. Medborgarna bör i PBL tilläggas initiativrätt och ett ökatansvar för genomförandet av förändringar. PBL har mycket av sin bakgrund inyexploateringar och det är därför viktigt att regelsystemet bättre anpassastill frågor som gäller förbättringar av redan exploaterad mark. Särskilt börregelsystemet uppmärksammas vad det gäller städernas utveckling och miljövilken är utsatt för särskilda påfrestningar. Det är viktigt att deenskilda kommunerna lokalt utvecklar nya arbetsprocesser och lämnar stöd tillredan engagerade medborgare samt uppmuntrar till sådant engagemang. Ett sättatt ge de enskilda medborgarna det stöd som erfordras är att kommunentillhandahåller en sammanhållande kraft, t.ex. en områdesarkitekt, som inteutgör eller representerar någon myndighet i det arbete medborgarna väljer attengagera sig i. Ett sätt att öka engagemanget är att ytterligare ansvar försöver till de boende vad gäller utförande, drift och underhåll av grönområdenoch anläggningar av skilda slag. Av särskild vikt är att den kommanderenässansen för arkitektur och formgivning sker med en bas av engagerademedborgare och yrkesutövare av olika slag.Enligt utskottets mening bör en utredning tillsättas för att arbeta fram deförslag till lagändringar och andra åtgärder som behövs för att den ovanbeskrivna lokala beslutsnivån - den s.k. fjärde beslutsnivån - skall kunnautvecklas mot att ge det lokala samhället förbättrad fysisk planering ochförbättrat byggande. Utredningen bör ha särskild inriktning på förhållandena istaden men dess förslag bör också avse förhållandena på landsbygden. mening bör i anledning av motion 1997/98:Bo539 (c)yrkandena 5, 6, 7 och 8, det sista yrkandet i motsvarande del, om lokaltinflytande på planeringen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande lokalt inflytande på planeringenatt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkandena 5, 6, 7 och 8,det sista yrkandet i motsvarande del, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. De funktionshindrades deltagande i planeringen (mom. 7)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Även enligt?och slutar med ?i planeringen? bort ha följande lydelse:Ett aktivt medborgarinflytande är en förutsättning för en brasamhällsplanering. För att det skall vara fråga om ett verkligt inflytande frånmedborgarna fordras dock att olika grupper och värderingar finns representeradei hela planprocessen. En sådan viktig grupp är de handikappade med sina oftaspecifika krav på den fysiska miljön. Det är också en allmän uppfattning atthandikapporganisationernas medverkan i planeringen är mycket värdefull och heltnödvändig. Även kommunernas handikappråd har här en viktig uppgift att fylla. Imånga kommuner ges också handikapporganisationerna och handikappråden enmöjlighet att aktivt vara med och påverka de kommunala planbesluten. Det ärdock inte ovanligt att de handikappades företrädare hålls helt eller delvisutanför beslutsprocessen. I enlighet med förslaget i c-motionen bör därföråtgärder vidtas för att tillförsäkra handikapporganisationerna ochhandikappråden ett inflytande i alla kommuner och i alla planfrågor.Enligt utskottets mening bör även möjligheter att påverkaplaneringsarbetet förstärkas och tydliggöras. Det bör sålunda i lagstiftningeninföras tydliga bestämmelser om roll i den kommunalaplaneringen. En god samhällsplanering förutsätter att kunskaperoch erfarenheter om olika sociala förhållanden i kommunerna tas till vara påett bättre sätt än vad som är fallet.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:So411 (c) yrkande 1anfört om de funktionshindrades deltagande i planeringen bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande de funktionshindrades deltagande i planeringenatt med anledning av motion 1997/98:So411 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Barns och ungdomars intressen vid planeringen (mom. 8)(), Per (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?vid planeringen? bort ha följande lydelse:Vårt land är inte särskilt framstående när det gäller att ta till varabarnens och ungdomarnas intressen i den fysiska planeringen. Hur påverkas derasmiljö av åtgärder som förtätning av bebyggelse, minskade resurser föranläggning, underhåll och skötsel av friytor och grönområden? Vem tar till varaderas intressen i arbetet med översiktsplaner och detaljplaner? Barnens ochungdomarnas synpunkter bör komma fram även i de här sammanhangen, för de harkunskap om sin egen miljö. Barnen har rätt till inflytande enligtbarnkonventionen och är goda observatörer, miljöorienterade och medvetna omomgivningen. De behöver tränas i demokrati och medborgarskap.I har man kommit långt på det här området. De rikspolitiskariktlinjerna säger att kommunerna skall lägga upp planeringsarbetet, så attbarnens och ungdomarnas synpunkter kommer fram och så att de själva får chansenatt delta. En följd av detta är att staten ålagt kommunerna att utse ensärskild tjänsteman som skall tillvarata barnens intressen i ?bygningsrådet?,vår motsvarighet till byggnadsnämnden.PBL bör ses över i avsikt att stärka de ungas intressen i den fysiskaplaneringen.