bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Motion A47 tillstyrks i berörd del.dels att utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse:74. beträffande friare användning av arbetsmarknadspolitiska me-del, m.m.att med anledning av motion 1997/98:A47 yrkande 37 samtmed avslag på motionerna 1997/98:A14 yrkande 2, 1997/98:A15,1997/98:A21 yrkande 21, 1997/98:A23 yrkande 1, 1997/98:A25,1997/98:A28 yrkande 1, 1997/98:A30 yrkande 1, 1997/98:A33 yrkan-de 18, 1997/98:A46 yrkande 1, 1997/98:A49, 1997/98:A54 yrkandena6 och 7, 1997/98:A58 yrkande 6, 1997/98:A438 i motsvarande del och1997/98:A450 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,125. Friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel,m.m. (mom. 74)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8.4 Friare användning avarbetsmarknadspolitiska medel, m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet välkomnar regeringens förslag om en friare användning av dearbetsmarknadspolitiska medlen. Dock finner utskottet ingen anledning tillatt detta skall begränsas endast till de län som regeringen föreslår. Alla länsom så önskar bör få möjlighet att delta i försöksverksamheten med en friareanvändning. Genom denna friare användning bör det också bli möjligt attgenomföra den s.k. Trelleborgsmodellen i hela landet. Denna innebär i kort-het att en person tar ledigt ersättning från arbetslöshetser-sättningen medan en arbetslös övertar anställningen med avtalsenlig lön.Detta bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrker därmed motion A54 iberörda delar. Övriga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodosetts medvad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse:74. beträffande friare användning av arbetsmarknadspolitiska me-del, m.m.att med anledning av motion 1997/98:A54 yrkandena 6 och7 och med avslag på motionerna 1997/98:A14 yrkande 2,1997/98:A15, 1997/98:A21 yrkande 21, 1997/98:A23 yrkande 1,1997/98:A25, 1997/98:A28 yrkande 1, 1997/98:A30 yrkande 1,1997/98:A33 yrkande 18, 1997/98:A46 yrkande 1, 1997/98:A47 yr-kande 37, 1997/98:A49, 1997/98:A58 yrkande 6, 1997/98:A438 imotsvarande del och 1997/98:A450 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,126. Frizonsförsök m.m. (mom. 75)Per , , och (alla m)anserdels att den del av utskottets ställningstagande i avsnitt 8.4 Friare använd-ning av arbetsmarknadspolitiska medel, m.m., i det stycke som börjarmed "Utskottet är inte heller", bort ha följande lydelse:I motion Sk609 (m) framläggs ett, enligt utskottets uppfattning, intressantförslag om införande av en ekonomisk frizon i skärgården. En frizon i skär-gården omfattande öar utan fast landförbindelse skulle enligt utskottets upp-fattning kunna innefatta en långtgående avreglering av arbetsmarknaden,slopad fastighets- och förmögenhetsskatt, sänkta inkomst- och företagsskat-ter samt andra skattesänkningar i syfte att stimulera nyföretagande och till-växt i regionen. Till detta kommer att en frizon av detta slag skulle kunnabetraktas som en övergångsform för ett genomförande av motsvaran-de ekonomiska politik i hela landet. Utskottet instämmer i uppfattningen imotion Sk609 att grundprinciperna för en ekonomisk frizon måste vara kan leva på sin lön, att en övergång från bidrag till avdrag kan ske, attonödiga hinder inte reses vid start av eget företag och att en statligskolpenginförs så att barnfamiljer kan bo kvar i skärgården. Möjligheten att införa enfrizon i skärgården bör alltså prövas.Vad som här anförts med anledning avmotion Sk609 i behandlad del bör ges regeringen till känna. Övriga i sam-manhanget behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse:75. beträffande frizonsförsök m.m.att med anledning av motion 1997/98:Sk609 yrkande 7 ochmed avslag på motionerna 1997/98:A31 yrkande 1, 1997/98:A44 yr-kande 8, 1997/98:A45 yrkande 5, 1997/98:A430 och 1997/98:A438 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad utskot-tet anfört,127. Frizonsförsök m.m. (mom. 75)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8.4 Friare användning avarbetsmarknadspolitiska medel, m.m., i det stycke som börjar med"Utskottet är inte heller", bort ha följande lydelse:Det är inte bara skogslänen som har en problemfylld arbetsmarknad. Ävenandra län kan bli hjälpta genom att bli frilän. Alla län som så önskar bör fåbli s.k. frilän.Utskottet tillstyrker motion A31 i berörd del.dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse:75. beträffande frizonsförsök m.m.att med anledning av motion 1997/98:A31 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1997/98:A44 yrkande 8, 1997/98:A45 yr-kande 5, 1997/98:A430, 1997/98:A438 i motsvarande del och1997/98:Sk609 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,128. Avslag på förslaget om regionala tillväxtavtal, m.m.(mom. 76)Per , , och (alla m)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8.5 Regionala tillväxtavtal,m.m. bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med vad som sägs i motion A20(m) att regeringens förslag om tillväxtavtal bör avslås av riksdagen.Regeringens förkärlek för selektiva lösningar och bidragspolitik är nedslå-ende. Trots att de företag som skall skapa de nya jobben begär att en konkur-renssnedvridande stödpolitik skall ersättas med en generell skattesänknings-politik framhärdar regeringen i att det är just selektiv bidragspolitik somävei fortsättningen skall utgöra ryggraden i regionalpolitiken. Planbyråkrati ochpolitisk styrning är ingen framkomlig väg för att skapa ekonomisk tillväxtoch nya jobb.I beskrivningen av tillväxtavtalens möjligheter är regeringen orealistisk.De resurser varje län i praktiken kommer att kunna förhandla om är långtmindre än vad regeringen vill ge sken av. Avsikten är uppenbar, nämligen attsöka ge intryck av att stora summor plötsligt står till regionernasförfogande.Tillväxtavtalen är bara ett sätt att gruppera om de statliga bidragspåsarna.Under de två åren som tillväxtavtalen skulle utarbetas skulle dessutom storosäkerhet råda bland företagare och investerare om vilka villkor som skullekomma att gälla . Detta skulle leda till att nysatsning-ar skulle försvåras i väntan på att reglerna skulle bli kända.Utskottet anser för sin del att en ekonomi med förutsebara villkor är enförutsättning för ett expanderande näringsliv. behöver en generellstimulanspolitik och mindre av detaljreglering av näringslivet. Tillväxtavta-len uppfyller inte dessa krav.Med det anförda tillstyrker arbetsmarknadsutskottet motion A20 (m) i be-handlad del och föreslår att regeringens proposition avslås i denna del. Övri-ga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 76 bort ha följande lydelse:76. beträffande avslag på förslaget om regionala tillväxtavtal, m.m.att med bifall till motion 1997/98:A20 yrkande 10 avslår re-geringens förslag om regionala tillväxtavtal,129. Program för regionala tillväxtavtal, m.m. (mom. 77)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8.5 Regionala tillväxtavtal,m.m. bort ha följande lydelse:I denna fråga instämmer utskottet med den uppfattning som framförs i nä-ringsutskottets yttrande, avvikande mening 21. Tillväxtavtalen är ett nyttsättatt ta till vara resurserna i länet men innebär att man helt bortser frånföretgens behov av långsiktighet. Ett tillväxtavtal är enligt regeringens förslagendast tänkt att gälla . Utskottet anser att regeringenbööverväga förslaget på nytt och återkomma till med ett mera lång-siktigt förslag. Bland annat bör regeringen i detta sammanhang också lämnaförslag på de regler som den anser bör ändras för att större flexibilitetskalluppnås. Detta bör ges regeringen till känna. Med det sagda tillstyrker ut-skottet motion A22 i berörd del. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 77 bort ha följande lydelse:77. beträffande program för regionala tillväxtavtal, m.m.att med anledning av dels motion 1997/98:A22 yrkande 17,dels propositionen i motsvarande del samt med avslag på motionerna1997/98:A44 yrkande 3, 1997/98:A45 yrkande 6 och 1997/98:A47 yr-kande 38 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört,130. Program för regionala tillväxtavtal, m.m. (mom. 77)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8.5 Regionala tillväxtavtal,m.m., i den del som börjar med "Utskottet vill i sammanhanget", bort haföljande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning, vilken överensstämmer medvad som i denna del anförs i motionerna A44 (v) och A47 (v), är tillväxtav-talen ett intressant förslag. Processen att arbeta fram de regionalatillväxtavtalen ser utskottet som en viktig utvecklingsfråga. Tillväxtavtalen måstekomma till stånd genom ett underifrånperspektiv, där också länets befolkningkan göra sina synpunkter hörda. Den föreslagna organisationen - med läns-styrelser och självstyrelseorgan - visar de brister på demokrati som finns påden regionala nivån. Med tillväxtavtalen ökas den regionala nivåns betydel-se. En demokratiutveckling mot länsparlament blir alltmer nödvändig enligtutskottets mening.Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna A44 (v) och A47 (v) i be-rörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 77 bort ha följande lydelse:77. beträffande program för regionala tillväxtavtal, m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A44 yrkande 3och 1997/98:A47 yrkande 38 och propositionen i motsvarande del ochmed avslag på motionerna 1997/98:A22 yrkande 17 och 1997/98:A45yrkande 6 dels godkänner regeringens förslag om program för regio-nala tillväxtavtal, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Mål och riktlinjer för regionalpolitikenPer , , och (alla m)anför:På en rad områden som behandlas i utskottsbetänkandet redovisar Modera-terna i reservationer sitt förslag till alternativ regionalpolitik ochregionalnäringspolitik. Betänkandets utformning, som bl.a. innebär en riklig före-komst av hänvisningar och sammankopplingar mellan olika avsnitt, skullekunna ge upphov till ytterligare ett antal moderata reservationer. För attinteän mer öka textmängden och försvåra överblicken över betänkandet har vidock valt att avstå från den senare typen av reservationer. Där hänvisningar itexten görs till förslag som i annat sammanhang motsätter siggäller självklart dessa avstyrkanden.2. Resurscentrum i samband med kvinnors företagandeElver () anför:Sverige har en lägre andel kvinnliga egenföretagare än andra jämförbaraländer. För att bredda kvinnors arbetsmarknad och stimulera kvinnligt före-tagande krävs det ett flertal åtgärder, bl.a. att man tillåter privataalternatinom offentlig sektor.Bildandet av ett nationellt resurscentrum (NRC) och regionala resurscent-rum är en regionalpolitisk åtgärd men skall också ses som en jämställdhets-politisk åtgärd. Verksamheten vid landets olika resurscentrum drivs genomett underifrånperspektiv och man utgår från kvinnors behov. Det har visatsig finnas ett starkt behov - både på det nationella samt de regionala ochlokala planen - av att det påbörjade arbetet fullföljs. Medel bör därför ga-ranteras för verksamheten; långsiktighet och fasta spelregler är nödvändiga.Mer måste satsas på kvinnors företagande. Resurscentrumverksamheten ären viktig åtgärd i detta sammanhang. Med hänsyn till de hittillsvarande godaresultaten bör man redan nu kunna införliva denna verksamhet som ett per-manent inslag i den regionala näringspolitiken.Det nationella resurscentrumet bör vara en offensiv organisation, som delsstöder och samordnar regionala och lokala resurscentrum, dels sprider infor-mation. En mer fristående ställning för det nationella resurscentrumet börövervägas. Det måste vara en förutsättning att regeringen agerar med tillbör-lig skyndsamhet i dessa frågor.Även regionala resurscentrum på länsnivå bör permanentas och vidareut-vecklas genom att särskilda medel avsätts på länsnivå.3. TurismElver () samt Per , , ochChristel (alla m) anför:Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och har stor betydelse i mångaregioner, inte minst i glesbygden. Näringen spelar en viktig roll i arbetetmedatt komma till rätta med massarbetslösheten.För att förbättra situationen för turistnäringen, som är en arbetskraftsinten-siv bransch med relativt lågt löneläge, skulle en sänkning av skatten på ar-bete vara mycket betydelsefull. Vidare bör likvärdiga konkurrensförhållan-den råda för olika kategorier av aktörer. Kommuner och ideella föreningarbör inte, genom de speciella regler och möjligheter som gäller för dessa bådakategorier, kunna konkurrera ut privata företag. Det behövs också ett sektors-övergripande arbetssätt, där alla berörda instanser på lokal och regional nivåsamverkar för att skapa förutsättningar för en lönsam turistnäring. Ett områdedär en bättre samordning skulle behövas är regler för kontroll och tillsyninom turistområdet. Vissa myndighetskontroller som inte kräver specialkom-petens skulle kunna samordnas. Inspektionstätheten bör också anpassas tillom problem har uppstått eller inte.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärder i enlighet med vadsom här har anförts, vilket också ligger i linje med uppfattningen i motioner-na 1997/98:A20 (m) och 1997/98:A22 (kd).4. RiskkapitalförsörjningElver (), Per , , och (alla m) samt () anför:Grunden för en väl fungerande riskkapitalförsörjning är att dubbelbeskatt-ningen på avkastningen av riskkapital avvecklas. Därtill kommer bl.a attförmögenhetsskatten och beskattningen på arbete måste sänkas och att spa-rande bör uppmuntras. Om goda förutsättningar ges för utvecklande av ef-fektiva riskkapitalmarknader behöver inte en statlig myndighet som NUTEKagera mäklare av kapital.Norrlandsfonden är en dominerande finansiär för många företag inorra . Fonden fyller enligt näringsutskottets uppfattning en viktigroll för näringslivet i norr.Det finns anledning till tveksamhet när det gäller regeringens önskan omen intensifierad användning av lånegarantier hos . Risken är att ALMIdrar på sig problem genom att man inte har direktkontakt med de projekt somfår lånegarantier. får till exempel inga tidiga signaler om att ett bolagbörjar släpa efter med betalningarna. bör därför inte helt gå över tillgarantilåneverksamhet.5. FlyttningsbidragetKjell () anför:Flyttningsbidraget kan ha negativa effekter i vissa fall. Dessa överväger defördelar som finns. Bidraget bör därför avskaffas.6. Den nationella stödområdesindelningenHans Andersson () anförMycket talar i och för sig för att det bör finnas en överensstämmelse mellannationella stödområden och områden i vilka verkar föratt åstadkomma en effektiv planering grundad på en gemensam regionalstrategi. Jag menar dock att det är orimligt att EU skall kunna avgöra vilkaområden i som kan beviljas nationellt stöd eller hur stödet skallutformas. Regeringen har utfärdat en förordning som förbjuder attregionalt utvecklingsstöd utbetalas inom de områden i som godkäntsav som strukturomvandlingsområden. Detta innebär enoacceptabel inskränkning i den nationella beslutanderätten till men för denregionala utvecklingen. Enligt utskottet måste regeringen agera för att subsi-diaritetsprincipen tillämpas på den nationella regionalpolitikens område.7. Nedsatta socialavgifterHans Andersson () anför:Det finns enligt min uppfattning en risk för att gamla strukturer konserverasmed regionalpolitiskt stöd. Nedsättning av de sociala avgifterna är ett exem-pel på ett sådant stöd. Det är därför positivt att regeringen beslutat om enutvärdering av tillväxt- och sysselsättningseffekter genom stödet samt också beslutat jämföra stödet med övriga regionalpolitiska stödformeroch andra statliga åtgärder, riktade till näringslivet i inland. Jaghar dock svårt att förstå varför regeringen innan denna utvärdering är klarföreslår att jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annanpersonlig serviceverksamhet inte längre skall omfattas av stödformen.8. Återflöde av strukturfondsmedelMichael () anför:Sverige måste i egenskap av medlem i EU påverka utformningen av de regi-onalpolitiska stöden. Jag upprepar det jag anfört i reservation nr att EU-stödet skall ha samma syfte som det nationella regionalpolitiska stödet inomSverige - nämligen att ge alla människor oavsett var de bor förutsättningarför arbete, service och en god miljö.Sveriges inriktning vid förhandlingarna med EU inför medlemskapet varatt skapa goda möjligheter till återflöde från strukturfonderna för att på såsätt förstärka de nationella satsningarna. Jag tycker att det är oroande attdenu kommer signaler som tyder på att kan komma att gå miste om endel av det stöd som ges . Den måste med all kraftvärna svenska intressen i denna fråga.Regeringens förslag till riksdagsbeslutI proposition 1997/98:62 föreslår regeringen att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om ned-sättning av socialavgifter (avsnitt 2.1),2. antar regeringens förslag till lag om rätt för Stiftelsen besluta i frågor om förvaltningen av regionala utvecklingslån (avsnitt2.2),3. antar regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)(avsnitt 2.3),4. godkänner regeringens förslag om mål och riktlinjer för regionalpoliti-ken respektive för den regionala näringspolitiken (avsnitt 5),6. godkänner regeringens förslag om riktlinjer för ökning av decentralise-rad utbildning och distansutbildning (avsnitt 6.2.2.3),7. godkänner regeringens förslag om att inrätta en delegation och ett ut-vecklingscentrum för distansutbildning baserad på modern informationstek-nik i (avsnitt 6.2.2.3),8. godkänner regeringens förslag om stödområden för företagsstöd (avsnitt6.3.2),9. godkänner regeringens förslag om regionalt utvecklingsstöd (avsnitt6.3.3),10. godkänner regeringens förslag om Stiftelsen (avsnitt6.3.4),11. godkänner regeringens förslag om transportbidrag (avsnitt 6.3.6),12. godkänner regeringens förslag om användningen av anslaget för Regi-onalpolitiska åtgärder (avsnitt 9.2),13. godkänner regeringens förslag om program för regionala tillväxtavtal(avsnitt 9.3).Förteckning över motioner väckta med anledning av proposi-tion 1997/98:621997/98:A12 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av en ny sträckning av genom län.1997/98:A13 av och () vari yrkas att riksda-gen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning om strandskyddet.1997/98:A14 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till utvecklingen på Småländska höglandet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medge försök med ökat lokalt självbestämmande inom ar-betsmarknadspolitiken på Småländska höglandet.1997/98:A15 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utse ytterliga-re områden för lokal styrning av arbetsmarknadspolitiska medel.1997/98:A16 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de nuvarande länens roll i en framtida regional utveckling avSverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ingående studier av konsekvenserna av den genom-förda regionindelningen av statliga myndigheter, verk och bolag.1997/98:A17 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att nödvändi-ga resurser tilldelas för åtgärdande av de angivna projekten.1997/98:A18 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av ombyggnationen av E 4-sträckorna och ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidigareläggning av dubbelspåret Älvkarleby-Bomansberget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att snabbtågsförbindelsen skall gå överstambanan/Atlantbanan på sträckan /98:A19 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förtida avvecklingen av kärnkraften,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om glesbygdens framtidsmöjligheter och nivån på bensin- och diesel-skatterna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsteknikens betydelse för landets och regionernasekonomiska tillväxt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunalpolitikens betydelse för att säkra goda möjligheter förföretagande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka förutsättningarna för företagande.1997/98:A20 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkterna för regionalpolitiken,2. att hos regeringen begär förslag om en växling av de selektivaföretagsstöden mot skattesänkningar i enlighet med vad som anförts i motio-nen,3. att hos regeringen begär en översyn av stödområdesindelning-en i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om ett system för investe-ringar i informationsteknisk infrastruktur i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att beslutar om en utbyggnad av distansutbildning med hjälpav informationsteknik i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för jordbruket,7. att hos regeringen begär förslag om en ny myndighetsorgani-sation på glesbygdsområdet i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,9. att hos regeringen begär ett bättre beslutsunderlag i fråga omtrafikpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att avslår regeringens förslag om s.k. tillväxtavtal i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riskkapitalförsörjning,12. att avslår regeringens förslag om användningen av anslagetför Regionalpolitiska åtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övriga åtgärder i syfte att skapa tillväxt och arbete.1997/98:A21 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mål för den regionala utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar av det kommunala skatteutjämningssystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väl fungerande postservice i hela landet,4. att hos regeringen begär förslag om att regeringen skyndsamtskall återkomma med förslag om en snabb utbyggnad av ASDL,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en enhetstaxa för anslutning till teletjänster,6. att hos regeringen begär förslag om en tioårig plan för hård-beläggning av grusvägar med trafik på 150 fordon eller mer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att enskilda vägar även fortsättningsvis skall få del av anslagetföbärighetshöjande åtgärder,8. att hos regeringen begär förslag om att låta utreda frågan omett glesbygdsavdrag för dem som inte kan utnyttja kollektivtrafik,9. att hos regeringen begär att den återkommer till riks-dagen med förslag till ett system för statlig upphandling avflygtrafiktjänsteri enlighet med vad som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om förändringar av studiestödssystemet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad tillgång till högskoleplatser för distansutbildning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utlokaliserad utbildning till utsatta kommuner,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla lärcentrum på landsbygden med möjlighet till dis-tansundervisning,14.