bet · GL01LU25 · 1998-04-28 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1997/98:106Pensionsrättigheter och bodelning. Propositionen innehåller förslag tilländringar i bestämmelser om makars pensionsrättigheter vidbodelning. Förslaget innebär att rätt till pension på grund av privatpensionsförsäkring eller pension på grund av pensionssparavtal enligt lagen omindividuellt pensionssparande som regel skall ingå i bodelning med anledning aväktenskapsskillnad. Pensionsrättigheterna skall undantas helt eller delvisendast om det med hänsyn till makarnas ekonomiska förhållanden ochomständigheterna i övrigt skulle vara oskäligt att pensionsrätten ingick ibodelningen. Vid bodelning med anledning av dödsfall skall sådanapensionsrättigheter inte heller fortsättningsvis ingå i bodelning. Vidareföreslås i propositionen ett tillägg i bestämmelserna om underhållsbidrag tillmake som markerar att pensionsskyddet kan ha betydelse för underhållsfrågan.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.Propositionen har inte föranlett något motionsyrkande, och utskottettillstyrker bifall till propositionen. I proposition 1997/98:106 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om ändring i äktenskapsbalken.Lagförslaget har intagits som bilaga till betänkandet. Nuvarande ordningÄktenskapsbalken utgår från att makar kan ha två slag av tillgångar,giftorättsgods och enskild egendom. Enligt 7 kap. 1 § är en makes egendomgiftorättsgods i den mån den inte är enskild egendom. I vilka fall en makesegendom kan vara enskild anges i 7 kap. 2 §. Främst märks det fallet attmakarna genom äktenskapsförord bestämt att viss egendom skall vara enskild.Vidare anges i lagrummet att egendom kan vara enskild om en make har fått den igåva från någon annan än den andra maken med villkoret att egendomen skall varamottagarens enskilda. Detsamma gäller i fråga om egendom som under sådanavillkor tillfaller en make genom arv eller testamente. kan även egendomsom en make förvärvar genom förmånstagarförordnande vid livförsäkring,olycksfallsförsäkring eller sjukförsäkring, som tecknats av någon annan än denandra maken, vara enskild om försäkringstagaren föreskrivit det. Vilkenkaraktär egendomen eller tillgången har får betydelse vid bodelning mellanmakar.Bodelning skall göras inte bara då äktenskapet upplöses genomäktenskapsskillnad utan även vid den ena makens död. Makarna har ocksåmöjlighet att - om de är överens om det - göra bodelning utan samband medäktenskapets upplösning. Giftorättsgods skall som huvudregel ingå ibodelningen, medan enskild egendom i princip inte skall göra det.Äktenskapsbalken bygger på principen att makarnas giftorättsgods vidbodelningen skall delas lika mellan dem sedan vardera maken erhållit täckningför sina skulder.Enligt 10 kap. 3 § har vardera maken rätt att undanta vissegendom eller rättighet från bodelningen trots att egendomen eller rättighetenutgör giftorättsgods. I lagrummets första stycke föreskrivs att rättigheter sominte kan överlåtas eller som i annat fall är av personlig art inte skall ingå ibodelning om det skulle strida mot vad som gäller för rättigheten. Därav följeratt rätten till pension från den allmänna försäkringen skall hållas utanförbodelningen. Detsamma torde gälla en anställds rätt enligt enpensionsförsäkring som arbetsgivaren tecknat. Av andra stycket i paragrafenföljer att också rätt till pension på grund av en privat försäkring som någonav makarna äger skall undantas. En förutsättning är dock att utfallande beloppskall beskattas som inkomst och att försäkringen gäller rätt till antingenålderspension eller invalidpension (sjukpension) eller till efterlevandepensioni fall då rätt till utbetalning av pension föreligger vid bodelningen. Rätttill pension som tillkommer någon av makarna på grund av pensionssparavtalenligt lagen (1993:931) om individuellt pensionssparande skall inte heller ingåi bodelning.De angivna slagen av pensionsrättigheter på grund av en privat försäkringeller ett pensionssparavtal skall dock, enligt 10 kap. 3 § fjärde stycketäktenskapsbalken, helt eller delvis ingå i bodelningen om det med hänsyn tilläktenskapets längd, makarnas ekonomiska förhållanden och omständigheterna iövrigt skulle vara oskäligt att undanta pensionsrätten från bodelning. Isamband med bestämmelsens tillkomst uttalades att jämkningsbestämmelsen får sessom en undantagsregel och därför bör tolkas restriktivt (prop. 1989/90:30, bet.LU11). Pensionsrättigheterna kan också enligt 10 kap. 4 § första stycket ingå ibodelningen om makarna är överens om detta.Enligt 11 kap. 4 § har make rätt till kompensation vidbodelning för det fall den andra maken inför en förestående äktenskapsskillnadgjort vederlagsfria transaktioner. Bestämmelsen innebär att resultatet avbodelningen skall korrigeras om den ena maken före ansökan omäktenskapsskillnad genom gåva avhänt sig giftorättsgods i inte obetydligomfattning eller använt sitt giftorättsgods till att öka värdet av sin enskildaegendom. Detsamma gäller när giftorättsgodset använts till att öka värdet av ensådan pensionsförsäkring som enligt 10 kap. 3 § inte skallingå i bodelningen. Korrigeringen skall göras så att man vid bodelningenberäknar den andra makens andel i boet som om det aktuella giftorättsgodsetalltjämt hade funnits kvar.Sedan den egendom som inte skall ingå i bodelningen frånskilts ochkorrigering gjorts för skuldtäckning och för dispositioner, som någon avmakarna gjort från ansökan om äktenskapsskillnad, skall somhuvudprincip makarnas samlade giftorättsgods delas lika mellan dem. Dennaprincip kan emellertid frångås i vissa situationer då ett strikt fasthållandevid en likadelningsregel skulle leda till ett oskäligt resultat. Sålundastadgas i 12 kap. 1 § att, vid bodelning som förrättas undermakarnas livstid, ena maken av sitt giftorättsgods kan få behålla mer än sinandel av sitt giftorättsgods om en likadelning skulle vara oskälig med hänsyntill äktenskapets längd men även till makarnas ekonomiska förhållanden ochomständigheterna i övrigt. I har vidare införts en särskildregel om jämkning av äktenskapsförord.Tidigare behandlingFöre ikraftträdande var huvudregeln attprivata pensionsförsäkringar ingick i bodelningen, medan flertalet andrapensionsförmåner i enlighet med vad som också nu gäller enligt 10 kap. 3 §första stycket hölls utanför. Vid tillkomstframhöll departementschefen (se prop. 1986/87:1 s. 162) att det stora flertaletmänniskor har sin pensionering ordnad på det sättet att förmånen inte ingår ien bodelning. Till försvar för att pension på grund av pensionsförsäkringenligt då gällande regler ingick i bodelningen brukade enligtdepartementschefen anföras att betalningen av försäkringspremierna i realitetenbelastar bägge makarnas ekonomi och därför får anses utgöra resultatet av derasgemensamma uppoffringar. Det hade också framhållits att pensionsförsäkringarnaofta innefattade mycket stora ekonomiska tillgångar. Skatteaspekter och andrahänsyn hade medverkat till att pensionsförsäkringar ofta hade karaktär avkapitalplacering. Emellertid hade enligt departementschefen också kritikriktats mot att pensionsförsäkringarna inte följde samma regler som annanpension. Kritiken mot att dessa försäkringar omfattades av bodelning efteräktenskapsskillnad framträdde med särskild styrka i det fallet att den andramaken hade rätt till pension vars värde inte ingick i bodelningen. I anslutningtill detta uttalande erinrade departementschefen om att pensionsförsäkringar ikommunalskattelagens bemärkelse var inskränkta till sådana försäkringar somtillgodoser pensioneringsbehov. Vid inkomstbeskattningen tillåts inte helleravdrag för högre än som anses behövliga för att försäkringstagarenskall erhålla en normal pension. Försäkringstagaren saknar vidare - med vissa isammanhanget betydelselösa undantag - möjligheter att disponera över detförmögenhetsvärde som försäkringen representerar. Med hänsyn till anfördaförhållanden ansåg departementschefen att det inte borde göras någon skillnadvid bodelning mellan vanlig pension och pensionsförmåner frånpensionsförsäkring.Efter ikraftträdande har utskottet vid flera tillfällenbehandlat motioner med yrkanden om ändring av pensionsförsäkringars ställning ibodelningshänseende. Utskottet har därvid funnit att de skäl som åberopats tillstöd för nuvarande ordning alltjämt äger giltighet. Vidare har utskottet pekatpå den fördel som bestämmelsen i 10 kap. 3 § ger denefterlevande maken vid bodelning med anledning av den ena makens död. Enligttidigare gällande ordning kunde den efterlevande maken tvingas att från sinandel av giftorättsgodset utge kompensation till den avlidne makensbröstarvingar för värdet av den pensionsrätt som tillkom henne enligt enförsäkring, och detta gällde både i fall då hon själv tecknat försäkringen ochi fall då hon insatts som förmånstagare till makens försäkring (se bl.a. bet.1989/90:LU11).Utskottet har också vid ett antal tillfällen behandlatmotioner vari anförts att makarnas totala pensionsskydd bör beaktas vidbodelning. Utskottet har därvid pekat bl.a. på att rätten till egen pensioneller avtalspension är en sådan rättighet som i regel inte kan överlåtas ochatt den därför i likhet med andra sådana rättigheter - enligt vad som längegällt inom äktenskapsrätten - undantas från bodelning. En förändring i dettaavseende skulle, enligt vad utskottet anfört, innebära att man frångår engrundläggande princip på området (se bet. 1989/90:LU11). När spörsmåletbehandlades igen hänvisade utskottet till de överväganden som då varaktuella inom med anledning av Pensionsarbetsgruppensbetänkande (SOU 1994:20) Reformerat pensionssystem (se bet. 1993/94:LU19).I regeringens proposition 1993/94:250 Reformering av det allmännapensionssystemet, den s.k. princippropositionen, som överlämnades tillriksdagen , angavs de riktlinjer som skulle vägleda reformeringen avålderspensioneringen. I propositionen, som saknade lagförslag, framhölls bl.a.att syftet med den ändring som gjordes i bodelningsreglerna vid tillkomsten aväktenskapsbalken var att åstadkomma likformighet med andra former av pension,nämligen folk- och tilläggspension samt avtalspension. Mot bakgrund av deförslag som lades fram i princippropositionen om att reglerna för den allmännapensioneringen skulle ändras och delning medges av pensionsrätt intjänad inomdet reformerade ålderspensionssystemet förelåg, enligt regeringens mening, intelängre detta skäl att hålla frivilliga, individuella pensionsförsäkringarutanför bodelningen. Tvärtom, ansåg regeringen, fanns det anledning att omprövadet tidigare riksdagsbeslutet om pensionsförsäkringars behandling vid bodelningjust för att åstadkomma en fortsatt parallellitet mellan olika pensionsformer.Samma synsätt borde enligt regeringen anläggas på det individuellapensionssparandet. Mot den bakgrunden föreslogs att en särskild utredare skullefå i uppdrag att utarbeta förslag till ändringar i som innebäratt rätt till pension på grund av frivilliga, individuella pensionsförsäkringaroch medel på pensionssparkonto enligt lagen om individuellt pensionssparanderegelmässigt skall ingå i bodelning efter äktenskapsskillnad.Vid riksdagsbehandlingen av nämnda proposition godkändes i alltväsentligt de riktlinjer för ett reformerat ålderspensionssystem somföreslagits (bet. 1993/94:SfU, rskr. framhöll i sittyttrande till socialförsäkringsutskottet att en översyn av äktenskapsbalkensbodelningsregler förutsätter att förslaget om möjlighet till delning av makarspensionsrätt i det allmänna pensionssystemet genomförs. Vidare påpekadelagutskottet, med instämmande av socialförsäkringsutskottet, att det ärangeläget att framlagda förslag såvitt gäller inte leder tillatt regelsystemet ytterligare kompliceras. De lagtekniska svårigheterna skulleenligt utskottet emellertid inte överdrivas, och utskottet såg från sinautgångspunkter sammanfattningsvis inga hinder mot att man gick vidare medförslaget (yttr. 1993/94:LU5y).Sommaren 1994 tillkallades en särskild utredare med uppdrag att se överäktenskapsbalkens regler om bodelning för att anpassa dem till principerna fördet reformerade ålderspensionssystemet. redovisade utredningensitt arbete i betänkandet (SOU 1995:8) Pensionsrättigheter och bodelning.Betänkandet har remissbehandlats och ligger till grund för förslagen i den nuaktuella propositionen.Slutligen bör nämnas att regeringens proposition 1997/98:151 Inkomstgrundadålderspension, m.m. avlämnats till . I propositionen, somskall behandlas av innevarande vår, lämnas förslag till engenomgripande förändring av det allmänna ålderspensionssystemet.Utgångspunkterna för lagförslagen är de riktlinjer för en reform som riksdagenbeslutade om på grundval av princippropositionen (prop.1993/94:250). Förslaget om delning av pensionsrätt har emellertid ersatts avett förslag som ger make möjlighet att till den andra maken överförapensionsrätt inom det s.k. premiereservsystemet. Endast pensionsrätt förpremiepension som tjänats in under äktenskapet skall kunna bli föremål föröverföring. Överföringen skall vara frivillig, ske fortlöpande år ochomfatta hela den pensionsrätt för premiepension som tjänats in för året.Överföring av rätt till premiepension skall inte påverka rätt till s.k.garantipension.Propositionens förslagI den nu aktuella propositionen lämnas förslag till ändringar iäktenskapsbalkens bestämmelser om makars pensionsrättigheter vid bodelning.Förslaget innebär att rätten till pension på grund av privat pensionsförsäkringeller pension på grund av pensionssparavtal enligt lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande som regel skall ingå i bodelning med anledning aväktenskapsskillnad. Nämnda pensionsrättigheter skall helt eller delvis kunnalämnas utanför bodelningen, om det med hänsyn till makarnas ekonomiskaförhållanden och omständigheterna i övrigt skulle vara oskäligt attpensionsrätten ingick i bodelningen eller om makarna är ense om attpensionsrättigheten inte skall ingå i bodelningen. Beträffande värdet avpensionsrättigheterna bör detta enligt regeringen bestämmas utifrån denpensionsrätt som är intjänad vid värderingstillfället. Eventuellt tillkommandeframtida intjänande av pensionsrätt bör således inte beaktas vid värderingen.Om den framtida pensionen baseras på ett uppsamlat pensionskapital, bör värdetav pensionen vara lika med pensionskapitalets storlek. Om pensionsrätten istället avser ett årligt pensionsbelopp utan att något pensionskapital haruppsamlats, bör pensionsrätten enligt regeringen värderas till kapitalvärdet avde framtida pensionsbeloppen. Vidare bör den latenta skatteskulden på deframtida pensionsutbetalningarna beaktas vid värderingen.Vid bodelning med anledning av dödsfall skall, enligt regeringens bedömning,sådana pensionsrättigheter inte heller fortsättningsvis ingå i bodelning.Möjligheten att undantagsvis dra in pensionsrättigheterna i bodelning efterdödsfall föreslås borttagen.Övriga former av pensionsrättigheter, t.ex. tjänstepensioner, pension enligtnuvarande regler i lagen (1962:381) om allmän försäkring och pension enligt detreformerade allmänna ålderspensionssystemet, skall inte heller ingåi bodelning. För de fall då det finns en snedfördelning av makarnaspensionsskydd pekas i propositionen på olika sätt att jämna ut olikheterna ochförbättra situationen efter äktenskapsskillnad för en make som har dåligtpensionsskydd och otillräckliga möjligheter att själv förbättra skyddet.I propositionen föreslås vidare en uttrycklig bestämmelse om att det vidprövning av en makes rätt till underhållsbidrag efter äktenskapsskillnad förlängre tid än en övergångstid skall tas hänsyn till om maken behöver bidrag föratt skaffa sig pensionsskydd. Det införs också en uttrycklig föreskrift om attden omständigheten att den underhållsberättigade behöver bidraget för attskaffa sig pensionsskydd kan vara skäl för att bestämma att bidraget skallbetalas med ett engångsbelopp.Lagändringarna föreslås träda i kraft . Om ansökan omäktenskapsskillnad har gjorts före ikraftträdandet skall äldre bestämmelsertillämpas.Utskottets bedömningUtskottet kan för sin del konstatera att flera olika skäl kan anföras såväl försom emot de framlagda lagförslagen. En invändning mot förslaget att låtapension på grund av privat pensionsförsäkring eller pension på grund avpensionssparavtal ingå i bodelning med anledning av äktenskapsskillnad gällerden bristande parallellitet mellan olika slag av pensionsrättigheter som blirföljden av förslaget. Fördelarna med en likformig behandling av olika slag avpensionsrättigheter vid bodelning måste emellertid, enligt utskottets mening,ställas mot de principiella synpunkter och grundläggande värderingar som liggerbakom reformarbetet, vilka i allt väsentligt är desamma som anförts som skälför förslaget att införa en möjlighet för make att till den andra maken föraöver premiepensionsrätt inom det reformerade allmänna pensionssystemet. En avdessa synpunkter är att ojämnheter i makars pensionsförhållanden skall kunnautjämnas och att det är angeläget att åstadkomma regler till skydd för denekonomiskt svagare maken, som vid pensioneringen kan drabbas svårt i ekonomiskthänseende om ett tidigare äktenskap då är upplöst. Om privatapensionsförsäkringar och individuellt pensionssparande ingår i bodelning,tillförsäkras den ekonomiskt svagare maken generellt sett ett bättre skydd.Detta kan enligt utskottet synas särskilt angeläget som pensionsförsäkringarunder senare år kommit att innehålla alltmer av sparande och mindre avförsäkringsskydd.Sammanfattningsvis anser utskottet att de skäl som tidigare motiverat attpensionsförsäkringar och pensionssparande hålls utanför bodelningen harförlorat i styrka och att motiven för de förslag som läggs fram får ansesväga tyngre. Med det anförda tillstyrker utskottet bifall till propositionen. Utskottet hemställeratt antar regeringens förslag till lag om ändring iäktenskapsbalken.Stockholm den 28 april 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(m), (), (), TanjaLinderborg (v), (), (), (),(), () och de ().Propositionens lagförslag