bet · GL01KrU10 · 1998-03-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden om lokalfrågor m.m., väckta underallmänna motionstiden år 1997.Ett motionsförslag rör delaktighet i beslutsprocessen vid Statens konstrådsutsmyckning av allmänna platser. Utskottet avstyrker motionsyrkandet ochkonstaterar bl.a. att några mera omfattande erfarenheter av Konstrådetsverksamhet på detta område ännu inte finns.Två motionsyrkanden rör det statliga stödet till icke-statliga kulturlokaler.Det ena motionsförslaget, om en översyn, avstyrks med hänvisning till pågåendeutredningsarbete beträffande stödet. Även det andra förslaget om att flyttahandläggningen av stödet från samlingslokaldelegation tillKulturdepartementet avstyrks.Utskottet avstyrker vidare två motionsyrkanden om prioriteringar inomanslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler.Till betänkandet har fogats tre reservationer. 1997/98:Kr269 av m.fl. (v) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av stödet till icke-statliga kulturlokaler.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i ökad omfattning involvera fastighetsägare, brukare ochallmänhet i Statens konstråds införskaffande av offentlig konst,44. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslut rörande anslaget till icke-statliga kulturlokaler flyttasfrån till Kulturdepartementet.1997/98:Kr502 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till samverkansprojekt från anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler.1997/98:Kr503 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det statliga stödetför om- och tillbyggnad av allmänna samlingslokaler. Statens konstrådI motion Kr270 (mp) framhåller motionärerna att konstnärlig utsmyckning avallmänna platser är av oerhörd vikt för att skapa trivsel i samhället.Motionärerna anser att i fråga om konst för allmänheten i gemensamma miljöermåste beslutsprocessen i större omfattning än involvera medborgarna såatt fastighetsägare, brukare och allmänhet ges möjlighet att komma till tals(yrkande 37).Riksdagen beslöt om övergripande mål för . Enligtdessa mål skall förvärva god samtidskonst till statens byggnader ochandra lokaler för statlig verksamhet. Rådet skall vidare, när det bedöms somkulturpolitiskt angeläget, medverka till att konst tillförs även andragemensamma miljöer än sådana som brukas av staten. Detta är en ny uppgift förKonstrådet fr.o.m. . Rådet skall också sprida kunskaper omkonstens betydelse för en god samhällsmiljö (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Av regeringens regleringsbrev för framgår attverksamhetsmålet för Statens konstråds förvärv av konst till ny- ochombyggnadsprojekt för statligt lokalbruk och till icke-statliga gemensammamiljöer i första hand är att förvärva och placera fast konst i den gemensammamiljön genom samverkan med statliga och andra fastighetsägare. Vidkonstsatsningar i offentliga miljöer som inte brukas av staten skall fast konsttill bostadsområden samt till skolor och andra miljöer för barn och ungdomprioriteras. skall vidare enligt regleringsbrevetsåterrapporteringskrav redovisa olika samarbetsformer. Beträffande samarbetethar utskottet inhämtat att rådet genomgående tillämpar ett samråd medfastighetsägare, arkitekter och brukare, där bl.a. frågor om placering av verkoch val av konstnärer berörs.Utskottet instämmer med vad som anförs i motionen om att konstnärligutsmyckning av offentliga miljöer är av stor betydelse för människors trivsel.Utskottet vill framhålla att kommunerna har det primära ansvaret förutformningen och utsmyckningen av icke-statliga gemensamma miljöer. Somredovisats ovan har även staten, genom , tagit på sig ett visstansvar för konstnärlig utsmyckning av sådana gemensamma miljöer. Några meraomfattande erfarenheter av verksamhet på detta område finns inteännu.När staten genom bidrar till konstnärlig utsmyckning av icke-statliga miljöer är det enligt utskottets mening av stor vikt att brukarna gesmöjlighet att aktivt delta i beslutsprocessen och att känna delaktighet i denkonstnärliga utsmyckning som rådet svarar för. Ett led i detta arbete är ävende informationsinsatser som enligt målen för sin verksamhet skallgenomföra för att öka intresset för konsten i den gemensamma miljön. Vidareskall genom konstpedagogiska insatser fördjupa mottagarnas kunskapom de konstverk som rådet placerat i den gemensamma miljön.Utskottet finner, mot bakgrund av det anförda, att något sådant uttalande avriksdagen, som begärs i motionen om allmänhetens inflytande i beslutsprocessenvid konstnärlig utsmyckning av den gemensamma miljön, inte torde vara påkallat.Utskottet avstyrker motion Kr270 (mp) yrkande 37.Icke-statliga kulturlokalerMotionärerna bakom motion Kr269 (v) anser att en översyn bör göras av stödettill icke-statliga kulturlokaler syftande till ett förslag om hur stödet bättreskall kunna anpassas till de ökade behov som finns (yrkande 39).Motionen ger utskottet anledning att understryka att stödet till icke-statliga kulturlokaler är av stor betydelse för kulturlivet i hela landet.Boverket har i samverkan med och fåttregeringens uppdrag att närmare utreda de framtida behoven av statligt stödtill icke-statliga kulturlokaler och formerna för detta. ställningstagande medanledning av uppdraget bör inte föregripas. Det bör emellertid nämnas att,enligt vad utskottet inhämtat, ett stort antal bidragsansökningar har lämnatsin till både i vad avser stöd till icke-statliga kulturlokaler och ifråga om bidrag till allmänna samlingslokaler. Utskottet kan konstatera attdessa ansökningar avser ett mycket stort antal byggobjekt som - om degenomfördes - skulle generera sysselsättning av betydande omfattning. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att en väsentlig ökning av anslagetStöd till icke-statliga kulturlokaler skulle vara motiverad. Den kan dock intekomma i fråga förrän det statsfinansiella läget så tillåter. Motion Kr269 (v)yrkande 39 avstyrks.I motion Kr270 (mp) föreslår motionärerna att besluten om stöd till icke-statliga kulturlokaler borde flyttas från till (yrkande 44).Sedan budgetåret 1992/93 hör anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokalertill budget, efter att ha hört till dåvarandeBostadsdepartementets budget under budgetåren 1990/91 och 1991/92. Frågor omfördelning av stödet prövas av samlingslokaldelegation efter samrådmed Statens kulturråd.Vid ett flertal tillfällen har det diskuterats huruvida handläggningen avstödet till icke-statliga kulturlokaler bör överföras från Boverketssamlingslokaldelegation, som hör till område, tillKulturrådet, som hör till område.Museiutredningen påpekade i sitt betänkande Minne och bildning (SOU 1994:51)att motiven för stödet är kulturpolitiska och att beslut därför borde fattas avKulturrådet efter hörande av bl.a. Boverket.I budgetpropositionen 1995 aviserade regeringen att den avsåg att ta uppfrågan om handläggningen av anslaget i kompletteringspropositionen under vårensamma år.I ett betänkande från bostadsutskottet vidhöll utskottet sin tidigareuttalade uppfattning att samlingslokaldelegation bör behållahuvudansvaret för handläggningen av stödet. Enligt bostadsutskottet finns inomBoverkets samlingslokaldelegation god kompetens i byggtekniska frågor och ifinansieringsfrågor. Med hjälp av yttranden från blir det dessutommöjligt för delegationen att göra en bedömning som kombinerar den egnakunskapen med en kulturpolitisk analys. föreslog att riksdagensom sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört i frågan.Riksdagen följde bostadsutskottet (bet. 1994/95:BoU10, rskr. 1994/95:211).Det har inte anförts några skäl i den nu aktuella motionen som motiverar ettannat ställningstagande av . föreslår därför attmotion Kr270 (mp) yrkande 44 avslås.Allmänna samlingslokalerI två motioner tas upp frågor om prioriteringar inom anslaget Bidrag till all-männa samlingslokaler.Motionärerna bakom motion Kr502 (s) påpekar att det finns ett växandeintresse för samverkan vid nyttjandet av olika samlingslokaler i syfte atteffektivare använda begränsade resurser som för välfärdenbetydelsefulla verksamheter kan bibehållas och utvecklas. Motionärerna anseratt anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler bör öka framöver med hänsyntill det ökande behovet av medel till samverkansprojekt.I motion Kr503 (s) påpekar motionärerna att behovet av allmännasamlingslokaler är långt ifrån tillgodosett och att behovet av upprustning avbefintliga lokaler är stort. Motionärerna tillägger att ett obyråkratiskthanterat statligt engångsstöd till mindre, föreningsägda samlingslokaler skullege många årsarbeten.Utskottet vill framhålla att de allmänna samlingslokalerna utgör en viktigförutsättning för kulturverksamhet i hela landet. På många håll ärsamlingslokalerna dessutom en avgörande förutsättning för den lokalakulturverksamheten. Utskottet har i det föregående under avsnittet Icke-statliga kulturlokaler konstaterat att ansökningarna om statligt bidrag tillicke-statliga kulturlokaler och allmänna samlingslokaler avser ett mycket stortantal byggobjekt som - om de genomfördes - skulle generera sysselsättning avbetydande omfattning.Den verksamhet som bedrivs i de allmänna samlingslokalerna är rikt varierad.På många håll förekommer samverkan mellan ideell, offentlig och privatverksamhet. I likhet med motionärerna i motion Kr502 (s) vill utskottetunderstryka vikten av sådan samverkan. Som motionärerna påpekar har ensamlingslokal större möjligheter att fortleva vid samverkan genom attsamordningsvinster då uppstår.Utskottet delar motionärernas, i motionerna Kr502 (s) och Kr503 (s),uppfattning att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler är otillräckligt.Utskottet anser emellertid att en ökning av anslaget bör komma i fråga förstnär det statsfinansiella läget så tillåter. Utskottet vill här erinra om attdet ankommer på samlingslokaldelegation, som bidragsbeviljande organ,att inom ramen för tillgängliga medel pröva om samverkansprojekt börprioriteras framför andra ansökningar eller huruvida stöd till om- ochtillbyggnad samt upprustning av mindre, föreningsägda samlingslokaler skallprioriteras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr502 (s) ochKr503 (s). beträffande konstnärlig utsmyckning av allmänna platseratt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 37,2. beträffande översyn av stödet till icke-statliga kulturlokaleratt avslår motion 1997/98:Kr269 yrkande 39,res. 1 (m) - motiv.3. beträffande flyttning av beslut om stöd till icke-statligakulturlokaleratt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 44,res. 2 (mp)4. beträffande prioriteringar inom anslaget Bidrag till allmännasamlingslokaleratt avslår motionerna 1997/98:Kr502 och 1997/98:Kr503.res. 3 (m) - motiv.Stockholm den 12 mars 1998På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), LeoPersson (s), (), (), (), JanBackman (m), (), (), (), (), (), (), LenaKlevenås (s), (), () och (). Översyn av stödet till icke-statliga kulturlokaler (mom. 2, motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med ?Motionen ger? och slutar med ?39 avstyrks? bortha följande lydelse:Utskottet anser att det inte finns anledning att öka anslaget Stöd till icke-statliga kulturlokaler. Någon sådan översyn syftande till en ökning av anslags-medlen som föreslås i motion Kr269 (v) bör således inte göras.Motionsyrkandet avstyrks.2. Flyttning av beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med ?Det har? och slutar med ?44 avslås? bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Kr270 (mp) om atthandläggningen av stödet till icke-statliga kulturlokaler bör överföras frånBoverkets samlingslokaldelegation till . Motiven för stödetär kulturpolitiska och det krävs därför enligt utskottet en bred erfarenhet ochkunskap om kulturlivet för att göra de bedömningar och prioriteringar som ärnödvändiga. Utskottet anser att beslut bör fattas efter hörande av bl.a.Boverkets samlingslokaldelegation. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagenmed bifall till motion Kr270 (mp) yrkande 44 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande flyttning av beslut om stöd till icke-statligakulturlokaleratt med bifall till motion 1997/98:Kr270 yrkande 44 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Prioriteringar inom anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler (mom. 4,motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande under rubriken som börjar med ?Utskottet vill? och slutar med ?Kr503 (s)? bortha följande lydelse:Utskottet anser att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler inte börökas för att möjliggöra sådana extra satsningar på lokaler församverkansprojekt och på mindre föreningsägda samlingslokaler som förordas imotionerna Kr502 (s) och Kr503 (s). bör avslå motionerna. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Statens konstråd 2Icke-statliga kulturlokaler 3Allmänna samlingslokaler 4Hemställan 5Reservationer.........................................61. Översyn av stödet till icke-statliga kulturlokaler (mom. 2,motiveringen), (m) 62. Flyttning av beslut om stöd till icke-statliga kulturlokaler(mom. 3), (mp) 63. Prioriteringar inom anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler(mom. 4, motiveringen), (m)6