bet · GL01LU16 · 1998-03-10 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det på goda grunder skäl att sätta i frågarätten att patentera och äga livsformer. Det är i grunden en fråga om etik ochom praktiskt ansvar. En ordning med rätt till patent på livsformer innebär etthot mot viktiga delar av den biologiska mångfalden och mot kulturarvet. Denationella reglerna och de internationella överenskommelserna på området börses över med inriktningen att det inte skall vara möjligt att ta patent på ochäga livsformer. bör vidare verka i ministerrådet för att stoppaförslaget till direktiv om patent på bioteknologiska uppfinningar och ävenverka internationellt för skapandet av en konvention som förbjuder patenträttpå livsformer. Som en konsekvens härav bör det enligt utskottet om möjligtgenomföras en lagändring som innebär att de patent på genmanipulerade produktersom redan har beviljats kan avvecklas. I linje med det sagda bör vidareverka inom FN för att varje folk skall garanteras rätt till de egna generna,såväl när det gäller växter som djur.Till följd av det anförda bör , med bifall till motionerna L805yrkande 6, L809 yrkandena 1 och 2, K715 yrkande 11, Jo511 yrkandena 11- 13,Jo542 yrkandena 9 och 10 samt Jo543 yrkande 11, som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande patent på biotekniska uppfinningaratt med bifall till motionerna 1997/98:L805 yrkande 6, 1997/98:L809yrkandena 1 och 2, 1997/98:K715 yrkande 11, 1997/98:Jo511 yrkandena 11-13,1997/98:Jo542 yrkandena 9 och 10 samt 1997/98:Jo543 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Bruksmönster (mom. 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Mot bakgrund?och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att det redan finns någon form av bruksmodellskydd i deflesta av länder, bör det - som framhålls i motionen - snarastövervägas att, med tanke främst på småföretagarnas villkor, införa denskyddsformen även i . Detta bör , med bifall till motion L805yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande bruksmönsteratt med bifall till motion 1997/98:L805 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Växtförädlarrätt (mom. 7)(), (), () och BirgittaCarlsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Vid sin? ochpå s. 18 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är otillfredsställande attdet av den nya växtförädlarrättslagen inte framgår vad som skall gälla iförhållandet mellan å ena sidan förädlare och å andra sidan legorensare ochandra som på odlarnas uppdrag tar befattning med det utsäde som omfattas avjordbruksundantaget. Eftersom det i grunden är själva användningen av detuppförökade materialet till utsäde som motiverar kompensationen tillsortinnehavaren, bör enligt utskottets mening rensning och andra åtgärder medförökningsmaterialet falla utanför den ersättningspliktiga hanteringen. I linjemed detta synsätt bör den enda rimliga tolkningen av EG-reglerna enligtutskottets mening vara att sortinnehavare inte skall ha rätt till ersättning avlegorensare för det utsäde som omfattas av jordbruksundantaget. Utskottetförordar mot den bakgrunden att , med bifall till motion L805,godkänner vad utskottet sålunda anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande växtförädlarrättatt med bifall till motion 1997/98:L805 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Programformat (mom. 12)(), (), () och BirgittaCarlsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med ?Utskottet kan?och på s. 26 slutar med ?3 (delvis)? bort ha följande lydelse:Visserligen kan ett enskilt programformat, beroende på vad det består av,redan enligt gällande regler åtnjuta ett visst upphovsrättsligt skydd. mening finns det emellertid anledning att överväga ett mer enhetligtoch heltäckande upphovsrättsligt skydd. Den svenska lagstiftningen bör ses överi sådant syfte, och bör också verka för ett ökat skydd förprogramformat i internationella förhållanden.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motionerna K310yrkande 11 och L805 yrkande 3 (delvis), som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande programformatatt med bifall till motionerna 1997/98:L805 yrkande 3 (delvis) och1997/98:K310 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.7. Skyddet för immateriella rättigheter (mom. 14)(), (), (m), (), (), () och de () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Mot bakgrund?och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Även om således sanktionssystemet över hela det immaterialrättsliga områdethar förstärkts och i huvudsak harmoniserats med vad som gäller i de övrigaeuropeiska länderna, finns det nu enligt utskottets mening skäl att ta ettbredare grepp på frågan om de allmänna villkoren för uppfinnare ochinnovatörer. Med tanke på den betydelse som uppfinnare och andra innovatörerhar för framför allt nyföretagandet och utvecklingen av småföretagssektorn,finns det anledning att på olika sätt arbeta för ett allmänt stärkande avinnovativa verksamheter. En översyn av den immaterialrättsliga lagstiftningenbör därför komma till stånd i syfte att förbättra villkoren föruppfinnare och innovatörer.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionerna L805yrkande 1 och N274 yrkande 14 (delvis) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande skyddet för immateriella rättigheteratt med bifall till motionerna 1997/98:L805 yrkande 1 och1997/98:N274 yrkande 14 (delvis) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.LAGUTSKOTTETKansliet1998-03-10Aktuella EU-frågor på immaterialrättens områdeMönsterskyddFörslag till förordning och direktivI lade kommissionen fram ett förslag till en förordning, KOM (93)342 slutlig, och ett direktiv, KOM (93) 344 slutlig, om mönsterskydd. Denföreslagna förordningen innebär att ett gemensamt skyddssystem för industriellamönster inrättas. Avsikten är att denna gemenskapsmönsterrätt skall utgöra ettkomplement till medlemsstaternas nationella mönsterskydd. Enligt förordningenskall i princip all slags design - estetisk såväl som funktionell - kunnaskyddas . En förutsättning för detta skydd är dock registreringhos Harmoniseringskontoret i . För oregistrerade mönster föreslås ettmer begränsat, treårigt skydd. Direktivet syftar att harmoniseramedlemsstaternas nationella mönsterskyddssystem.I båda rättsakterna föreskrivs regional konsumtion av rätten tillvidarespridning.Under 1996 har direktivet varit föremål för fortsatt behandling i enrådsarbetsgrupp. Rådet träffade en principöverenskommelse och antogen gemensam ståndpunkt . Vid sin andra läsning lämnadeEuropaparlamentet 12 ändringsförslag till den gemensamma ståndpunkten och idecember 1997 har kommissionen avgivit sitt yttrande över Europaparlamentetsändringsförslag. Kommissionen kunde dock inte godta alla ändringsförslagen, ochdet kunde inte heller rådet. kommer därförförlikningsförhandlingar att äga rum.Närmare om direktivetDirektivet syftar till en harmonisering av medlemsstaternas mönsterskyddslagaroch gäller således endast det mönsterskydd som kan erhållas i varje land efterregistrering hos den nationella myndigheten.I direktivförslaget finns två punkter som varit särskilt kontroversiella. Denena gäller skyddet för bilreservdelar, den andra gäller förutsättningarna förregistrering, dvs. vilka krav som skall ställas upp på att det nya mönstretskiljer sig från tidigare kända. Beträffande bilreservdelarna föreslogEuropaparlamentet en inskränkning i mönsterrätten innebärande att var och enhar rätt att tillverka och marknadsföra kopior av originaldelar underförutsättning att skälig ersättning betalas till rättighetshavaren. Flertaletmedlemsstater har inte kunnat acceptera denna lösning. I stället enadesmedlemsstaterna i den gemensamma ståndpunkten om en kompromiss som innebär attreservdelar tills vidare utesluts från harmoniseringen. Kommissionen har intekunnat ställa sig bakom denna kompromiss. Denna fråga kommer därför att hacentral betydelse i förlikningsförhandlingarna.Närmare om förordningenFörordningen innebär att det skall skapas ett särskilt mönsterskydd pågemenskapsnivå. Man skall kunna ansöka om skydd vid EG:s myndighet i Alicanteoch mönstret blir efter registrering skyddat i alla medlemsstaterna. Isammanhanget kan nämnas att både beträffande varumärken och växtförädlarrätthar det tidigare genomförts ett skydd på gemenskapsnivå som är gällande i allaländerna efter endast en registrering.Förslaget till förordning innehåller i princip samma materiella regler somdirektivförslaget. Förordningen innehåller emellertid också en nyhet för svenskdel, nämligen att mönster skall kunna skyddas även utan registrering. Dettaskydd, som främst torde ha betydelse för textilindustrin, gäller endast och har en mer begränsad räckvidd än det skydd som kan erhållas genomregistrering.Vidare innehåller förordningen bl.a. regler om handläggningen avmönsterskyddsansökningen vid Harmoniseringskontoret. En kontroversiell fråga ärvilket arbetsspråk som skall användas vid kontoret.PositionerI fråga om förutsättningarna för registrering är situationen den att fleraländer, däribland , ställer högre krav på att mönstret skall skilja sigfrån andra mönster än vad som föreslås i direktivet. Vilka krav som skall gällahar direkt betydelse för rättighetshavarens möjligheter att förhindra attliknande produkter tillverkas och saluförs. Ju högre skillnadskravet är, destosvårare är det för andra att på ett lagligt sätt efterlikna den skyddadeprodukten. Saken kan också uttryckas så att ett högre skillnadskrav gerrättighetshavaren ett starkare skydd mot efterapningar som det krävsmer för att han skall erhålla skyddet.Sverige har slutligen godtagit den föreslagna direktivtexten när det gällerskillnadskravet men har lyckats få igenom en beaktandesats där det anges attett mönster för att kunna registreras måste skilja sig ?klart? (clearly) fråntidigare kända mönster. Detta torde innebära att det i praktiken inte blirnågon betydande sänkning av skillnadskravet. har dockföreslagit en strykning av ordet ?klart?. Även detta kommer alltså attdiskuteras vid förlikningsförhandlingarna.Skydd för s.k. bruksmodellerEtt direktivförslagEn fråga som övervägs är införandet av ett särskilt skydd för s.k.bruksmodeller (utility models eller med ett tidigare använt svenskt uttryckbruksmönster. Kommissionen lade 1995 fram en grönbok i saken. ,och saknar en motsvarighet till denna skyddsformmedan övriga medlemsländer har regler på området, vilka dock skiljer sig åt.Närmare om förslagetSkyddet för bruksmodeller skall skiljas från mönsterskyddet som är ett skyddför det yttre utseendet på en produkt medan skyddet för nyttighetsmodellerriktar sig mot själva den tekniska konstruktionen. Enligt grönboken är detsärskilt små och medelstora företag (100-600 anställda) som efterfrågarskyddet. Skyddsformen anses ha störst betydelse inom mekanisk industri samt förföretag som sysslar med elektronik, precisionsintrument och optik. I grönbokendiskuteras behovet av en harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, vilketskulle innebära en skyldighet för , och attinföra bestämmelser om skydd för nyttighetsmodeller. Också behovet av enförordning om ett särskilt skydd på gemenskapsnivå tas upp.Enligt förslaget bör kraven för ett skydd för nyttighetsmodeller sättas lägreän vad som gäller för patentskydd. Skyddet skall också kunna erhållas genom ettenklare och snabbare förfarande än patentsystemet. Å andra sidan bör skyddetvara mer begränsat och kortvarigare än patentskyddet.Kommissionen har följt upp grönboken genom att lägga fram ettförslag till direktiv om tillnärmningen av de rättsliga ordningarna förbruksmodellskydd för uppfinningar. Direktivförslaget bygger på grönboken från1995.I direktivförslaget anges att de särskilda kännetecknen för den föreslagnaskyddsformen skall vara en snabb och enkel registrering, lägre skyddsvillkor,en lägre kostnad än för patent och möjligheten till ett preliminärt skydd iavvaktan på att ett patent meddelas. Den genomsnittliga tiden för meddelande avbruksmönsterskydd i de länder som redan har sådant skydd i någon form är sexmånader, vilket skall jämföras med vad som gäller för patent, två till fyra år.Den snabba registreringen kan förstärka den konkurrensmässiga ställningen,främst för de små och medelstora företagen, och den möjliggör ett snabbtekonomiskt utnyttjande av uppfinningen, såväl genom meddelande av licenser somgenom en direkt användning av uppfinningen inom företaget. Villkoren för atterhålla ett bruksmönsterskydd är mindre strikta och lättare att uppfylla än desom gäller för patent, vilket gör det möjligt att skydda även uppfinningar sominnebär endast smärre tekniska framsteg. Till skillnad från patent skallbruksmodellskydd meddelas utan förprövning av nyhet och uppfinningshöjd, vilketgör att skyddet blir billigare att erhålla. Skyddet ger dock en lägrerättssäkerhet. Förutsatt att uppfinningen uppfyller villkoren för bådaskyddsformerna kan den snabba registreringen av en bruksmodell utnyttjas tillatt överbrygga den relativt långa tiden innan ett patent kan meddelas.De uppfinningar som enligt direktivförslaget skall kunna få bruksmodellskyddär nya uppfinningar som har uppfinningshöjd och industriell tillämpbarhet.Skyddstiden skall omfatta från ansökningsdagen, med möjlighet tillförlängning i två perioder om vardera , dvs. Enligtförslaget skall medlemsstaterna ha antagit de lagaroch andra författningar som krävs för att implementera direktivet.GemenskapspatentAvtaletDet europeiska patentsystemet är grundat på två internationella fördrag,Münchenkonventionen och Europeiska patent (EPC) ochLuxemburgkonventionen om gemenskapspatent (CPC 1975) som tills vidareutgör en integrerad del av Avtalet om gemenskapspatent undertecknat 1989 (CPA1989). Det var ursprungligen parternas avsikt att så mycket som möjligt minskatiden mellan de två konventionernas ikraftträdande.Med EPC skapas inte något enhetligt skydd, men det blir möjligt att få ettskydd i så många av de stater som är parter i konventionen som den sökandeönskar. Systemet har fördelen att vara mycket flexibelt, men det har vissanackdelar beroende på dess komplexitet och på kostnaden. Det föreskrivs intenågon behörig domstol på europanivå för att avgöra tvister om patent, vilketinnebär att det finns en risk för att de behöriga domstolarna i medlemsstaternakan fatta olika beslut.Med gemenskapspatent, som infördes med CPC, har man som mål att samla deolika skyddsdokument som utfärdas när ett europeiskt patent utställs i en endaenhetlig och fristående skyddshandling för hela gemenskapen med tolvmedlemsstater, vilken regleras av bestämmelserna i om gemenskapspatent,undertecknat 1989. Det har ännu inte trätt i kraft på grund av förseningar iratificeringen av konventionen av de tolv medlemsstater som har undertecknatden. Konventionen har hitintills ratificerats av sju medlemsländer, nämligenTyskland, , , , , ochNederländerna. Om återstående fem länder som undertecknat avtalet ratificerarkan frågan om ett tillträde för , och aktualiseras.Förhandlingar måste dock föras med de tre nya medlemsländerna om bl.a.fördelning av inkomsterna från årsavgifter för patenten.CPC innebär att det skall bli möjligt för en uppfinnare att ansöka centraltom patent som blir gällande i samtliga medlemsländer. Det är alltså i principsamma uppbyggnad av systemet som i den europeiska patentkonventionen. Det finnsdock skillnader. En sådan är att frågor om ogiltighet av ett gemenskapspatentskall prövas enligt reglerna i överenskommelsen. Om patentet ogiltigförklarasfår det verkningar inte bara i den stat där ogiltighetsmålet prövas utanpatentet förfaller i sin helhet i alla länderna. Enligt den europeiskapatentkonventionen däremot prövas frågor om ogiltighet i varje stat. Enogiltigförklaring får bara verkan i den aktuella staten.De mål som åsyftas med EPC och CPA är skilda men konventionerna kompletterarvarandra. EPC syftar till att rationalisera utställandet av patent genom ettcentraliserat förfarande hos Europeiska patentverket i . Den är därmedöppen för alla europeiska stater, en del efter inbjudan av styrelsen förEuropeiska patentorganisationen. CPA syftar till att genomföra målen för deninre marknaden, särskilt vad gäller konkurrens på lika villkor och den friarörligheten för varor.Den svenska positionenInförandet av ett gemenskapspatent har i vart fall tidigare gett anledning tillvissa farhågor från svensk sida. Det har ansetts att ärendemängden hos vårtpatentverk skulle kunna sjunka drastiskt, något som skulle minska våramöjligheter att bibehålla ett effektivt nationellt patentsystem. haremellertid, på detta tidiga stadium, ingen klar ståndpunkt i frågan, utanföljer med intresse de diskussioner som förekommer.Grönbok om gemenskapspatent och patentsystemet i EuropaNär man på gemenskapsnivå började föra diskussioner om innovation, skydd förinnovation och dess effekter på sysselsättningen, fann kommissionen detnödvändigt att sammanfatta läget vad gäller gemenskapspatent och patentsy-stemet i (Första handlingsplanen för innovation i , framlagd avkommissionen ). I det syftet har kommissionen i juni 1997lagt fram en om gemenskapspatent och patentsystemet i behandlar de brister som beror på frånvaron av gemenskaps-aspekteri det europeiska patentsystemet och hindren för dess ikraftträdande samtbeskriver hithörande frågor av teknisk, juridisk och politisk art, bland annatden kompletterande harmoniseringen av patenträtten på gemenskapsnivå.Grönboken eftersträvar tre huvudmål:? Att göra en så fullständig sammanställning som möjligt av läget vad gällerskydd för innovationer genom patentordningen i den Europeiska gemenskapen? Att bedöma nödvändigheten av nya gemenskapsåtgärder och/eller en anpassningav nuvarande ordningar? Att analysera vilket innehåll och form sådana nya åtgärder skulle kunna haKommissionen har uppmanat alla berörda parter att delta i en stor undersökningoch att svara på de frågor som ställs i grönboken. Informationsinhämtningenavslutades med en hearing i , varvid berördaorganisationer fick ytterliga ett tillfälle att föra fram sina medlemmarssynpunkter och önskemål.Som slutsats av vad som framkom vid hearingen har kommissionen konstateratatt det finns ett uttalat behov av en nytt enhetligt patentsystem som täckerhela Gemenskapen. Ett sådant system skulle stärka den inre marknadens funktion.Gemenskapspatentet bör ha samma effekt inom hela Gemenskapen och därför skalldet endast kunna beviljas, överlåtas och upphävas med verkan i helaGemenskapen. Ett gemenskapspatent måste enligt kommissionen vara billigt, bådejämfört med ett amerikanskt patent och i förhållande till ett europeiskt patentsom täcker ett mindre antal stater. Ett för staterna gemensamt rättssystemskall ge önskvärd juridisk stabilitet, liksom en enhetlig och rimligt snabbrättsskipning i patentmål. Tanken på en europeisk patentdomstol, som samtidigtskall kunna ta ställning till intrång och giltighet, fick stöd vid hearingen.Enligt kommissionen skall de nationella patentsystemen behållas och deteuropeiska patentet skall förbättras. Kommissionen har uppgett att den ärövertygad om att de nationella patentmyndigheterna spelar en viktig roll, inteminst för små och medelstora företag. Kommissionen har upprättat ettfrågeformulär till de nationella patentmyndigheterna för att få vetskap om hurdessa finansieras och hur verksamheten där bedrivs. Det Europeiska Patentverketskall administrera även Gemenskapspatentet. Enligt kommissionen skall frågan omen patentintrångsförsäkring studeras vidare.Kommissionen avser att publicera sina planer för denvidare hanteringen av ärendet.Rättsligt skydd för biotekniska uppfinningarBakgrundInom EG har arbetet med ett direktiv som skall reglera det rättsliga skyddetför biotekniska uppfinningar pågått då kommissionen lade fram sittursprungliga förslag till direktiv. Efter många års arbete med direktivet antogRådet en gemensam ståndpunkt. Emellertid föreslogEuropaparlamentet vid andra läsningen ett antal ändringar av direktivet sominte kunde accepteras av Rådet. En förlikningskommitté tillsattes då som ijanuari 1995 presenterade ett gemensamt utkast som dock röstades ned avEuropaparlamentet med påföljd att det föreslagna direktivetinte kunde antas.Biotekniken har under utvecklats snabbt och kommer utantvekan att även i fortsättningen spela en mycket stor roll inom modernforskning och utveckling. Möjligheterna att få patent på en uppfinning hargivetvis stor betydelse för den fortsatta utvecklingen inom området. Patentetstimulerar till teknisk utveckling genom att uppfinnaren fårrätt att utan konkurrens från andra njuta frukterna av sin uppfinning.Patentlagstiftningen i EU:s medlemsstater är visserligen i hög gradharmoniserad, bl.a. som en följd av att alla länderna numera (fr.o.m.den 1 mars 1996) är anslutna till den europeiska patentkonventionen (EPC).Emellertid har patentlagstiftningen tillkommit då de möjlighetersom modern bioteknik öppnar inte kunde förutses. Viss osäkerhet uppkommerdärför om hur nuvarande patentsystem skall tillämpas med avseende påbioteknologiska uppfinningar. Svårigheter föreligger framför allt i att göra enavgränsning mellan vad som är patenterbart och vad som inte är det. Inte minstde etiska aspekterna gör att man kan befara att tolkningen avpatentlagstiftningen i dessa fall kan komma att variera mellan medlemsstaterna.De enskilda staterna kan också finna behov av att på detta område antasärskilda rättsregler som ytterligare skulle bidra till olikheter mellanländerna i fråga om biotekniska uppfinningars patenterbarhet. Detta i sin turkan få negativa konsekvenser för den fria rörligheten av biotekniska produkteroch utvecklingen av den inre marknaden. Risken finns också att osäkerheten göratt de europeiska intressenterna på detta område kommer i en sämre positionjämfört med de utanför EU, framför allt de i och i Japan.Detta är bakgrunden till att kommissionen 1996 för Europaparlamentetpresenterade ett nytt förslag till direktiv om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar. Det nya förslaget byggde till övervägande delen på det tidigaredirektivet såsom det kom att utformas i förlikningskommitténs gemensammautkast.Europaparlamentet antog vid den första behandlingen av direktivförslaget 66ändringsförslag vid en plenarsession . Dessa ändringsförslag geruttryck för önskan att klargöra skillnaden mellan upptäckteroch uppfinningar när det gäller patenterbarheten för material av mänskligtursprung och nödvändigheten av att på ett lämpligt sätt införa den etiskadimensionen i direktivförslaget.Med anledning av ändringsförslag lade kommissionen iaugusti 1997 fram ett ändrat förslag till direktiv. I det ändrade förslaget harkommissionen beaktat samtliga ändringsförslag, med undantagför ett, som kommissionen inte har ansett sig kunna beakta.Vad kommissionen inte har beaktat är förslag att införa enny artikel 8a. Enligt första punkten i det förslaget krävs att om en uppfinninggrundar sig på biologiskt material av växt- eller djurursprung, skall ipatentansökan anges materialets geografiska ursprungsort samt bevis för attmaterialet har använts i enlighet med de lagar för tillträde och export somgäller på ursprungsorten.