bet · GL01AU7 · 1998-02-05 00:00:00 — En jämnare fördelning mellanföräldrarna av förvärvsarbete och vård av barn skulle säkerligen medföra mångapositiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet och förbättrad kontaktmellan pappor och barn. Fäder bör ta ut minst den s.k. pappamånaden ochuppmuntras till att utnyttja mer tid i föräldraförsäkringen.Utskottets ställningstagandeEtt delat ansvar i hemmet och för barnen leder också till ökade möjlighetertill jämställdhet i arbetslivet. Utskottet delar även motionärernas uppfattningatt en jämnare fördelning mellan föräldrarna av förvärvsarbete och vård av barnkan leda till en förbättrad kontakt mellan pappor och deras barn. betänkande Ty makten är din... (SOU 1998:6) sompresenterades tog pappor ut av antalet dagar iföräldraförsäkringen. Mindre än en tredjedel av papporna fick utföräldrapenning och i genomsnitt tog fäderna ut iföräldraförsäkringen. Det är enligt utskottet angeläget att pappor tar del avföräldraledigheten i större utsträckning. Manliga anställda bör därföruppmuntras att ta föräldraledigt. Enligt regeringens skrivelse 1996/97:41 omjämställdhetspolitiken har en rad åtgärder vidtagits för att stimulera fäderatt ta ut föräldraledigt. Bl.a. har medel avsatts för information ompappaledighet vid försäkringskassorna.Enligt jämställdhetslagen skall arbetsgivaren underlätta för både kvinnligaoch manliga arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. I detavtal som träffats mellan parterna och som utskottet tidigare hänvisat till(avtal om samverkan för utveckling) har parterna tagit fasta påjämställdhetslagens bestämmelser om detta.Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att frågan är uppmärksammadpå flera håll, inte minst av parterna. Något tillkännagivande i denna fråga kaninte anses nödvändigt. Motion A805 (yrk. 3) avstyrks därför.LöneskillnaderMotionFolkpartiet framhåller i sin jämställdhetspolitiska motion A806 att staten somarbetsgivare bör agera ledande för att få bort orättvisa löneskillnader mellankvinnor och män (yrk. är det oomtvistat att det råder orättvisaskillnader mellan kvinnor och män i lönehänseende. Mycket tyder enligt partietpå att löneskillnaderna ökat . Att få bort dessa orättvisalöneskillnader är en av de viktigaste uppgifterna inom jämställdhetspolitiken.Vänsterpartiet tar också upp frågan om lönediskriminering i motion A310.Partiet menar att det är oacceptabelt att kvinnor tjänar mindre än män ilikvärdiga arbeten. Det måste, menar partiet vidare, åligga att i sin lönepolitik motverka löneskillnader på grund av könoch att ange en tidsplan för när dessa skall avskaffas. Arbetet med attmotverka lönediskriminering bör också utvärderas (yrk. 34).Utskottets ställningstagandeJämställdhetslagen föreskriver att arbetsgivare skall kartläggaförekomsten av löneskillnader mellan kvinnor och män. Arbetsgivare skall ocksåi jämställdhetsplanen redovisa de åtgärder som motiveras av kartläggningen.Arbetsgivarverket har gett ut en policyskrift, Att kartlägga löneskillnader -Att förebygga lönediskriminering, i syfte att motverka löneskillnader. Verkethar också gett ut en handbok - Konsten att sätta lön - och tillhandahållerdatorprogram för lönejämförelser. Enligt vad som framgår av ramavtalet mellanArbetsgivarverket och för 1995-1998 har de lokala parterna analyseratkvinnors löner i förhållande till män. Om parterna enas om att dessa analyservisar att det finns osakliga löneskillnader på myndigheten skall dessa reglerasi de lokala förhandlingarna. Med detta kan konstateras att det bedrivs ettpartssammansatt arbete för att få bort osakliga löneskillnader. Motionerna A806och A310 avstyrks i berörda delar i den mån de inte tillgodosetts med vadutskottet anfört. beträffande löner och andra förmåner till chefer i statligamyndigheter och bolagatt avslår motionerna 1997/98:A310 yrkandena 35 och 36, 1997/98:A428yrkandena 1 och 3-7 samt 1997/98:A603 yrkande 1,res. 1 (m) - motiv.res. 2 (v)2. beträffande disciplinpåföljdatt avslår motion 1997/98:A601,3. beträffande rekrytering av personal m.m.att avslår motionerna 1997/98:A602 och 1997/98:A804 yrkande 8,res. 3 (v, mp)4. beträffande föräldraledighetatt avslår motion 1997/98:A805 yrkande 3,res. 4 (kd)5. beträffande löneskillnaderatt avslår motionerna 1997/98:A806 yrkande 6 och 1997/98:A310 yrkande34.res. 5 (fp, kd)res. 6 (v, mp)den 5 februari 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), HansAndersson (v), (), (), (), (), () och (). Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag(mom. 1, motiveringen), , och (alla m)anser att den del av utskottets ställningstagande under avsnittet Löner ochandra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag som börjar med?Utskottet kan konstatera? och slutar med ?inte anses påkallat.? bort haföljande lydelse:Eventuella avgångsvederlag vid chefsavgångar kan ses som en kompensation förden utsatthet som det yttersta chefsskapet ofta är förknippat med. Hur sådanavederlag bör utformas går det av självklara skäl inte att avgöra isolerat frånde i varje situation rådande förhållandena.Riksdagens och regeringens uppgift är att fastställa ändamålsenliga reglerför det statliga arbetsgivarområdet. Under den borgerliga regeringsperioden1991-1994 skedde en betydande uppstramning av de villkor som den tidigareregeringen tillämpat.Hur löne- och andra förmåner bestäms inom den privata sektorn ligger utanförriksdagens och regeringens ansvarsområde. Vad motionärerna säger i denna del ärett uttryck för den önskan om politikens utbredning som alltför länge präglatSverige. Utskottet är övertygat om att det offentliga samtalet är bättre ägnatatt leda frågan om sådana löne- och pensionsvillkor, som saknar legitimiteti vårt land, till en lösning som både kan vinna allmän acceptans och göraSverige till ett attraktivt land för ett allt mer internationaliseratföretagande.2. Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken förmåner tillchefer i statliga myndigheter och bolag som börjar med ?Vänsterpartiet harföreslagit? och slutar med ?motion A428 (yrk. bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare uttalat att det finns all anledning av vara upprörd överde orimliga belopp som vissa personer på ledande befattningar kan göra anspråkpå. Staten bör vara pådrivande som arbetsgivare genom att föra en lönepolitiksom skapar legitimitet åt viktiga verksamheter och ett bra samhällsklimat.Utskottet delar uppfattning att det inte med fog kan hävdas attstatliga chefer har ett mer ansvarsfullt arbete eller mer krävandearbetsuppgifter än statsministern. Dennes lön, som är ,bör därför vara ett tak för löner inom statliga myndigheter.Utskottet anser vidare att det inte finns anledning till att de omotiverathöga lönerna inom det privata näringslivet skall utgöra en utgångspunkt vidlöneförhandlingarna med chefer i statliga bolag. Tvärtom undergräver en sådanordning förtroendet för dessa chefer och de företrädare för den statligasektorn som beviljar lönerna. Det lönetak som utskottet förordar för chefer imyndigheter bör därför gälla även chefer i statliga bolag.Vad gäller avgångsvederlagen anser utskottet att det bör införas tydligareoch striktare regler för de avtal om pensioner och avgångsvederlag som träffasmed chefer i statlig verksamhet. Påståenden om toppchefers otryggaanställningsförhållanden är starkt överdrivna. Ett avgångsvederlag skall varaen rimlig omställningsersättning och inte utgöra en garanterad höglevnadsstandard livet ut. En del har gjorts för att strama upp des.k. Staten som arbetsgivare bör dock ha som målsättning attgå vidare i det arbetet. Utskottet anser, liksom , att en statligchef som inte erbjuds nytt förordnande skall ha rätt till en ersättning sommotsvarar lönen i anställningen efter det attförordnandet gått ut. Ersättningen skall vara avräkningsbar mot inkomster avanställning eller annat förvärvsarbete. Samma riktlinjer bör gälla såväl cheferi statliga myndigheter som chefer i statliga bolag.Orimliga löner och andra ersättningar inom den statliga sektorn böromförhandlas.Det är en liten krets av människor som får de bästa anställningsförmånerna.Risken är stor att det uppstår jävsförhållanden på så sätt att de som tillhördenna lilla krets förhandlar och beviljar löner och förmåner för varandra. Detsätt på vilket förmånerna bestäms har stor betydelse för möjligheten attupprätthålla moral och solidaritet i samhället. Om människor i allmänhetupplever att ett litet brödraskap belönar varandra med olika förmåner kan detbli svårt att hålla samman samhället. Detta gäller speciellt i tider med svåraekonomiska problem. Regeringen bör därför ta initiativ till att utredaeventuella jävsförhållanden i dessa kretsar.Regeringen bör också föra samtal med företrädare för det privata näringslivetom hur förmåner till toppchefer och andra höga befattningshavare kan läggas påen mer rimlig nivå än och hur eventuella jävsförhållanden kan motverkas.Höga befattningshavare i offentlig sektor kan ges i uppdrag att sitta i olikastyrelser som en del i det ordinarie arbetet. Vissa av dem blir då belönade medarvoden eller med andra ersättningar. Enligt utskottet bör interegeringstjänstemän och andra statliga befattningshavare få ersättning föruppdrag som ingår i deras ordinarie arbetsuppgifter. Utskottet anser därför attregeringen bör ta fram riktlinjer för sidoinkomster i enlighet med vadutskottet anfört.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkermotionerna A310 och A428 i berörda delar. Motion A603 (yrk. 1) får därmed ansesvara tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande löner och andra förmåner till chefer i statligamyndigheter och bolagatt med anledning av motionerna 1997/98:A310 yrkandena 35 och 36,1997/98:A428 yrkandena 1 och 3-7 samt 1997/98:A603 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Rekrytering av personal m.m. (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande under avsnittet Rekrytering avpersonal m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att staten bör vara ettföredöme som arbetsgivare.Utskottet har tidigare behandlat frågor om rekrytering av personal medinvandrarbakgrund, senast i det personalpolitiska betänkandet 1996/97:AU11.Liksom då är utskottet oroat över arbetsmarknadssituationen för invandrarna.Tyvärr är invandrarnas deltagande i arbetslivet fortfarande mycket lågt, ochdet gäller även inom den statliga sektorn. Genom att inte anställda personalmed olika etnisk bakgrund förlorar arbetsgivarna viktig och värdefull kompetenssom finns hos många invandrare. De åtgärder som vidtagits för attförbättra situationen i detta avseende har inte varit tillräckliga. Staten bördärför ges i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram som syftar till attfrämja mångfalden på arbetsplatserna. Detta bör särskilt gälla högrebefattningar. Staten bör också arbeta med kompetensutveckling av denna grupp,bl.a. genom att aktivt ta till vara de språk- och kulturkunskaper som finns.Staten bör också fungera som ett gott föredöme i jämställdhetsarbetet.Jämställdhetslagen tillåter s. k. positiv särbehandling om det sker som ett ledi strävan att främja jämställdheten på arbetsplatserna. Utskottet anser attstaten som arbetsgivare bör tillämpa positiv särbehandling avunderrepresenterat kön vid lika meriter. Målet bör vara en jämn könsfördelningpå samtliga nivåer hos statliga arbetsgivare.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Med det anfördatillstyrker utskottet motionerna A602 och A804 (yrk. 8).dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande rekrytering av personal m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A602 och 1997/98:A804 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Föräldraledighet (mom. 4)() anserdels att utskottets ställningstagande under avsnittet Föräldraledighet bort haföljande lydelse:Fädernas betydelse när det gäller barns uppväxt och fostran har längeundervärderats. Många undersökningar visar att både mammor och pappor skullevilja ägna mer tid åt barnen när de är små. Som motionärerna påpekat skullesäkert en jämnare fördelning mellan föräldrarna av förvärvsarbete och vård avbarn medföra många positiva effekter när det gäller ökad familjestabilitet ochförbättrad kontakt mellan pappor och barn. Som arbetsgivare bör därför statenvara ett gott föredöme genom att på olika sätt medverka till att manligaanställda tar föräldraledigt. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker därför motion A805 (yrk. 3).dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande föräldraledighetatt med anledning av motion 1997/98:A805 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Löneskillnader (mom. 5)() och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:I dag råder orättvisa löneskillnader mellan kvinnor och män. Kvinnorslöneinkomster är bara omkring två tredjedelar av männens. förklaras med att männen arbetar och att de ofta har högrepositioner i arbetslivet än kvinnorna. Men även om man bortser ifrån dessafaktorer förefaller kvinnor ha lägre löner än män. Mycket tyder tyvärr på attlöneskillnaderna har ökat . Utskottet anser att lönesättningen igrunden skall vara fri och individuell. Denna princip måste dock tillämpaskönsneutralt. Att få bort orättvisa löneskillnader är en av de viktigasteuppgifterna inom jämställdhetspolitiken. Staten bör som arbetsgivare ges ettsärskilt ansvar för detta. Staten kan nämligen i sin arbetsgivarroll ageraledande och stilbildande i lönefrågor på ett sådant sätt att en utjämning kanpåskyndas.Utskottet tillstyrker mot bakgrund av vad som sagts motion A806 i berörddel. Motion A310 (yrk. 34) avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med vadsom anförts.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande löneskillnaderatt med anledning av motion 1997/98:A806 yrkande 6 och med avslag påmotion 1997/98:A310 yrkande 34 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.6. Löneskillnader (mom. 5)() och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Under flera års tid har det pågått arbete med att motverka orättvisalöneskillnader mellan kvinnor och män. Trots det förekommer det fortfarande istatlig sektor sådana skillnader som inte kan förklaras på något annat sätt änatt det är fråga om könsdiskriminering. Detta är helt oacceptabelt. åligger det att i sin lönepolitik aktivt motverkalöneskillnader på grund av kön och att ange en tidsplan för när dessa skallavskaffas. Arbetet skall utvärderas . Detta bör ges regeringen tillkänna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A310 i berörd del. Motion A806(yrk. 6) avstyrks i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande löneskillnaderatt med anledning av motion 1997/98:A310 yrkande 34 och med avslag påmotion 1997/98:A806 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolagBarbro () och () anför:Utskottet har i det av godkända betänkandet bet. 1995/96:AU10uttalat att staten som arbetsgivare skall föregå med gott exempel genom attverka för att avtal om löner och andra förmåner som träffas med ledandebefattningshavare hos statliga myndigheter och i statliga bolag ligger på enrimlig nivå. Trots detta uttalande har regeringen i flera fall godkäntanställningsvillkor som får anses ligga över denna nivå.2. DisciplinpåföljdHans Andersson () anför:Som framgår av utskottsmajoritetens ställningstagande är de formella reglerna iLOA i stort sett desamma för statligt anställda oavsett vilken befattningarbetstagaren har. Det är emellertid oklart hur bestämmelserna i tillämpasi praktiken. Jag anser därför att det bör klargöras i vilka fall disciplinäråtgärd vidtas, vilka yrkeskategorier som blir föremål för disciplinär åtgärd,vilka påföljder som används och i förekommande fall hur stora löneavdrag somkommer i fråga. Jag menar att regeringen bör ta initiativ för att utreda dettaså att LOA:s ändamålsenlighet kan bedömas. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Inledning 2Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag 3Disciplinpåföljd 6Rekrytering av personal m.m. 7Föräldraledighet 9Löneskillnader 10Hemställan 11Reservationer........................................121. Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag(mom. 1, motiveringen)122. Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag(mom. 1) 123. Rekrytering av personal m.m. (mom. 3) 144. Föräldraledighet (mom. 4) 145. Löneskillnader (mom. 5) 156. Löneskillnader (mom. 5) 15Särskilda yttranden..................................171. Löner och andra förmåner till chefer i statliga myndigheter och bolag172.