bet · GM01NU2 · 1998-12-01 00:00:00 — Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 1998/99NU2ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1998/99:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling,dels 19 motioner från allmänna motionstiden. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen för inom utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling. Likaså tillstyrksförslagen att bemyndigar regeringen attåta staten ekonomiska förpliktelser under kommandeår i samband med två av anslagen. Utskottetredovisar i betänkandet sin syn på vissa frågor avbetydelse för anslagen på området under år 1999,bl.a. beträffande de regionalpolitiska stödområdena,regler och organisation samt den geografiskafördelningen av anslagsmedel.I betänkandet avstyrker utskottet samtligabehandlade motionsyrkanden. Miljöpartietsföreträdare i utskottet följer i en reservation upppartiets synpunkter på anslagsfördelningen inomramen för regeringens förslag till totalsumma förutgiftsområdet. En motion med förslag rörandetillfälliga stödområden får stöd i en reservation(m, kd, c, fp). representanter iutskottet följer i en reservation upp motionsförslagnär det gäller fasta resurser till Folkrörelserådetm.m.Företrädarna i utskottet för Moderatasamlingspartiet, , deltar inte i beslutet om anslag. Deerinrar i särskilda yttranden om de budgetförslagsom framlagts av respektive parti. I proposition 1998/99:1 föreslås under utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling att riksdagen1. bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget A 1 Allmänna regionalpolitiskaåtgärder, åta staten ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst (anslag A 1, avsnitt 2.5),2. bemyndigar regeringen att , i frågaom ramanslaget A 8 Europeiska regionalautvecklingsfonden, åta staten ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 1 150 miljoner kronorunder (anslag A 8, avsnitt 2.5),3. för anvisar anslagen underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingenligt uppställning i bilaga. De motioner som behandlas är följande:1998/99:Fi210 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandet (20) att beslutar omfördelning av anslag inom utgiftsområde 19 ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) såvittgäller yrkandet (20 delvis) att anvisar anslagen under utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling [med följandeförändring jämfört med regeringens förslag (mkr)]:-----------------------------------------------------Anslag RegeringensAnslagsförändringförslag-----------------------------------------------------UO 19 Regionalutjämning ochutveckling 2 743 -500-----------------------------------------------------A 1 Allmännaregionalpolitiskaåtgärder 950 -500-----------------------------------------------------1998/99:MJ530 av m.fl. (mp) såvittgäller yrkandet (8) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attpälsdjursuppfödning tas bort ur förordningen omregionalpolitiskt stöd.1998/99:N217 av och () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att via gebygderörelsens engagemang en framträdande plats iarbetet för ett uthålligt samhälle,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att anvisamedel ur kretsloppsmiljarden till Folkrörelserådet.1998/99:N219 av () såvitt gälleryrkandet (2) att hos regeringen begärförslag om att höja bidragsnivån för regionaltutvecklingsstöd för kommun.1998/99:N234 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att , genomomfördelning, måste få en större och mer rättvisandedel av anslagen.1998/99:N237 av och () såvitt gäller yrkandet (8) att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om placering i tillfälligt stödområde.1998/99:N249 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omtransportstöd.1998/99:N255 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försök med minskningav arbetsgivaravgifterna för nystartadekooperativa företag.1998/99:N260 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bibehållatransportbidraget oförändrat.1998/99:N274 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen11. beslutar att återgå till de gamla reglerna förnedsättning av socialavgifter i vissa branscher,17. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall habeslutsmakten vad gäller stödområdena,18. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av stödområdena,28. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att säkra fasta statligaresurser till och det särskildaskärgårdsrådet,29. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kanalisering av resurser tillutvecklingsgrupper och byalag,30. med följande ändring i förhållande tillregeringens förslag anvisar anslagen underutgiftsområde 19 (mkr):-----------------------------------------------------| | | ||Anslag | Regeringens |Anslagsförändring || | förslag | |-----------------------------------------------------|A 4 Ersättning för | | ||nedsättning av | | ||socialavgifter | 320 | +100|-----------------------------------------------------1998/99:N287 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enny regional myndighet.1998/99:N289 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominplacering i stödområde 2 av de församlingar iÖstersunds och kommuner som inte ärinplacerade i något stödområde.1998/99:N290 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om situationen i Nordanstigskommun.1998/99:N296 av () såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att i sin helhet skallingå i stödområde för utveckling,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att hänsyn till Dalslandsutsatta situation skall tas vid fördelning avresurser till västra /99:N299 av Per m.fl. (m) såvittgäller yrkandet (1) att beslutar att underA 1 inom utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling anvisa ett anslag om ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:N325 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. beslutar att på statsbudgeten fördelaanslagen på utgiftsområde Regional utjämning ochutveckling [med förändringar enligt förslag itabellen nedan (mkr)],2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräknad fördelning på anslaginom utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling, för budgetåren 2000 och 2001 [medföljande förändringar i förhållande till regeringensförslag (mkr)]:-----------------------------------------------------Anslag Regeringen -----------------------------------------------------Förslag Beräknat Avvikelse frånregeringen----------------------------------------------------1999 2000 2001 1999 2000 2001----------------------------------------------------UO19 Regionalutjämning ochutveckling 2675 3337 ±0 +100 +100--------------------------------------------------------------------------------------------------------A 1 Allmännaregionalpolitiskaåtgärder 950 1300 1610 +70 +100 +100----------------------------------------------------A 11Regionalpolitiskainfrastrukturprojekt 0 0 -70m.m. 70----------------------------------------------------1998/99:N327 av () såvitt gälleryrkandet (6) att beslutar att reduceradearbetsgivaravgifter i inland återinförs.1998/99:N337 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandena att riksdagen21. beslutar öka anslaget till småföretagarstöd med500 ,22. beslutar att lokal service, jord- och skogsbrukskall omfattas av lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter. InledningAnsvaret för beredningen av de regionalpolitiskafrågorna inom har flyttats under år 1998.Tidigare var det arbetsmarknadsutskottet som bereddeärenden inom utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling. Enligt beslut (1997/98:TK1,bet. 1997/98:KU27) bereder näringsutskottet sedanden ärenden om regionalpolitik ochanslag inom utgiftsområde 19 tillika med de tidigareuppgifterna inom näringspolitik och energipolitikm.m. Det kan nämnas att utskottet som en inledningtill sin beredning av de regionalpolitiska frågornauppdrog åt att utarbetaen översikt över regionalpolitikens olika delar ochterminologi samt över genomfördautredningar/utvärderingar inom området.Riksdagen fattar beslutom fördelningen av utgifterna för påutgiftsområden på basis av finansutskottets förslag(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1). Genom beslutetär ramarna för statsbudgetens utgiftsområdenfastlagda. I detta betänkande behandlas förslag ibudgetpropositionen (prop. 1998/99:1) om anslagunder utgiftsområde 19 och därav föranleddamotionsyrkanden. Vid behandlingen av anslagen inomutgiftsområdet har näringsutskottet förutsatt attriksdagen fastställer utgiftsramarna i enlighet medfinansutskottets förslag.Betänkandet disponeras enligt följande.Inledningsvis diskuterar utskottet vissa frågor omresultatredovisning när det gällerregionalpolitiken. Vidare behandlas olikastödområdesfrågor samt vissa andra frågor avbetydelse för anslagen såsom regler ochorganisation. Därefter behandlas anslagsfördelningenpå utgiftsområde 19 för . Enligtbudgetprocessens regler fattas beslut om samtligaanslag inom ett utgiftsområde genom ett enda beslut.Slutligen tas upp en fråga om geografisk fördelningav anslag.Det bör betonas att utskottet i detta betänkandeendast behandlar frågor av betydelse för anslagen påområdet . Övriga motioner inomregionalpolitiken kommer att behandlas under våren1999.Bedömning av regeringensresultatredovisningBakgrundUtskottet har i föregående års budgetbetänkanden(bet. 1997/98:NU1 och 1997/98:NU2) på näringslivs-respektive energiområdet framhållit vikten av attkunna följa mål, resursanvändning och de resultatsom blir följden av statens insatser. Dennaambitionsnivå bör även gälla det för utskottet nyaberedningsområdet regionalpolitiken. För attunderlätta utskottets beredning av frågor inom detnya området uppdrogs, som redan nämnts, åtriksdagens utredningstjänst att utarbeta en översiktöver regionalpolitikens olika delar och terminologisamt över genomförda utredningar/utvärderingar inomområdet. I uppdraget, som har slutredovisats tillutskottet, ingick även redovisning av tidigarekartläggningar och analyser av statsbudgetensregionala fördelning.Målen för regionalpolitiken är att den skall skapaförutsättningar för uthållig ekonomisk tillväxt,rättvisa och valfrihet, så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket.Dessa mål avser hela regionalpolitiken inklusive vadsom brukar kallas den "stora" regionalpolitiken,dvs. åtgärder inom andra utgiftsområden änutgiftsområde 19, vilka har betydelse för denregionala utjämningen. Målet för utgiftsområde 19 äratt verksamheten främst skall underlätta förnäringslivet i regionalpolitiskt prioriteradeområden att utvecklas så att det bidrar till attuppfylla målen för regionalpolitiken. Åtgärdernainom ramen för utgiftsområde 19 har kommit attkallas den "lilla" regionalpolitiken.Regeringen och har betonatatt det inte i första hand är åtgärder inom ramenför utgiftsområde 19 som är avgörande för denregionala utvecklingen. I första hand måste denstora regionalpolitiken, dvs. närings- ocharbetsmarknadspolitik, utbildning, forskning,infrastruktursatsningar etc., kännetecknas av ettregionalpolitiskt helhetsperspektiv. Bristen påhelhetssyn när det gäller statligaorganisationsstrukturer har påpekats i den senasteregionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62),vilken behandlats av (bet. 1997/98:AU11). I föreliggande propositionuttalas att det är nödvändigt att förstärka deregionalpolitiska åtgärderna inom den storaregionalpolitiken, bl.a. genom en ökad helhetssynmellan olika sektorer.UtredningsarbetenRedan i den regionalpolitiska propositionenaviserades en utredning med analys avregionalpolitikens hittillsvarande effekter på denregionala utvecklingen, den ekonomiska tillväxtensamt de framtida förutsättningarna för attupprätthålla regional balans i . förslag gjorde riksdagenett tillkännagivande till regeringen omtillsättandet av en utredning om regionalpolitiken.Arbetsmarknadsutskottet (bet. 1997/98:AU11 s. 18)redovisade följande synpunkter.I en utredning med parlamentariskt inflytande börbl.a. effekterna av dagens regionalpolitik studeras.En strategi för regional balans bör vidareutarbetas. Utredningsarbetet bör ha bred inriktningoch bör bl.a. kunna innefatta frågor om främjandeoch tillvaratagande av lokala resurser och omstimulans av företagande och sysselsättning genomexempelvis företagsstöd, riskkapital och/ellerkompetensutveckling. Likaså bör utredningen kunnabehandla frågor om insatser av regionalpolitiskbetydelse inom vissa sektorer, exempelinfrastruktur, postväsende och utbildning.Utredningsarbetet skall även innefatta gles- ochlandsbygdsfrågor.I föreliggande budgetproposition informerarregeringen om att det regionalpolitiskautredningsarbetet tillhör de prioriteradeuppgifterna . Utredningen skall lämnaförslag om den framtida inriktningen ochutformningen av den svenska regionalpolitiken. Blandannat skall regionalpolitikens hittillsvarandeeffekter analyseras och förslag lämnas till mål förden framtida regionalpolitiken.Enligt uppgift från Närings- ochhandelsdepartementet förväntas den aviseradeutredningen om regionalpolitiken komma atttillsättas . Utredningsarbetet kommeratt ha en bred inriktning och pågå under ett par årenligt den inhämtade informationen.Vidare har regeringen gett olika utredningsuppdragför att på lite kortare sikt få till stånd ettbättre beslutsunderlag i speciella frågor.Bland annat har det uppdragits till Närings- ochteknikutvecklingsverket () att göra enuppföljning av måttet bidrag per ny årsarbetskraftoch lämna förslag på alternativa ellerkompletterande mått. har under sommaren 1998redovisat sitt arbete till regeringen i rapportenAnalys av resultatmått.I rapporten görs en uppföljning av måttet bidragper ny årsarbetskraft avseende stödformernaregionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsbidrag ochsmåföretagsstöd. I och med att stöden blir mertillväxtorienterade gäller det, enligt studien, attutveckla nya mått för att mäta resultaten av stöden.Det är inte säkert att det mått som hittillsanvänts, sysselsättningsmåttet, återspeglartillväxtmålet. Sysselsättningsmålet, dvs. förändringav antal anställda, är lätt ur mätsynpunkt men ger,enligt utredarna, oönskade signaler tillföretagen. Det bör bytas ut ellerkompletteras med andra mått enligt studien. Mått somomsättning per anställd eller förädlingsvärde peranställd är dock inte heller lämpliga somuppföljningsmått. Utredarnas förslag är att manskall ha olika mått för uppföljning ocheffektstudier. Uppföljningsmåtten skall riktas in påden aktivitet som stödet ges för, t.ex. att ettföretag faktiskt har gjort den marknadsföringsinsatssom företaget har fått stöd till. Effektmåtten skallanvändas i efterhand för att studera vilka effekterden stödda företagsaktiviteten har lett till.Samtliga tre nämnda mått kan vara lämpliga someffektmått. Däremot anser utredarna att arbetet medatt finna alternativa uppföljningsmått börfortsätta.Vidare har regeringen givit i uppdrag attnärmare analysera möjligheterna att uppnåkönskvoteringsmålet för vissa regionalpolitiskastöd, dvs. att av förväntade nyaarbetstillfällen skall tillfalla vartdera könet.NUTEK skall även göra en utvärdering av innehåll ochutfall av länsstyrelsernas regionalaprojektverksamhet under budgetåren 1990/91-1997.Effekterna av stödformen nedsättning avsocialavgifter på sysselsättning och tillväxt inäringslivet i de berörda regionerna skallutvärderas av ().Regeringen avser vidare att utvärderatransportbidraget och initiera fortsatta studier avtransportmarknaden i stödområden.Avgränsningen av såväl de nationella stödområdenasom måste också ses överinför nästa års budgetproposition med hänsyn tillatt nuvarande stödområden endast är godkända t.o.m.år 1999 av Europeiska kommissionen.Regeringens resultatredovisningResultatinformation lämnas i budgetpropositionendels per beslutsfattare, dvs. länsstyrelserna ochNUTEK, dels per åtgärd som t.ex. regionaltutvecklingsstöd, landsbygdsstöd ochsysselsättningsbidrag. Avsnittet inleds med entabell över åtgärder som finansieras av anslag inomutgiftsområde 19 samt vissa andra utgiftsområden.Denna tabell tar även upp åtgärder som finansierasav äldre anslag samt beslutsfattare och geografiskomfattning för samtliga anslag år 1997.Utskottets bedömningDen resultatinformation som lämnas ibudgetpropositionen för i första hand är meromfattande än tidigare års information, vilketutskottet välkomnar. Tabellen över åtgärder somfinansieras av befintliga och äldre anslag samtbeslutsfattare och geografisk omfattning församtliga anslag bidrar till en god överblicköver anslagsstrukturen.Enligt utskottets mening är det svårt att utvärderaden förda regionalpolitiken mot bakgrund av de härtidigare angivna målen. Hur verksamheten inomutgiftsområde 19 har underlättat för näringslivet iregionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklasså att det bidrar till rättvisa och valfrihet ärinte möjligt att utläsa ur föreliggandebudgetproposition.Enligt utskottets uppfattning bör det vara ettönskemål att de regionalpolitiska målen äruppföljningsbara för beslutsfattarna. Utskottetutgår från att det aviserade utredningsarbetet, sombl.a. skall avse en översyn av målen för denframtida regionalpolitiken, också tar upp frågan omuppföljning av målen.Utskottet ser positivt på den planeraderegionalpolitiska utredningen. Enligt utskottetsuppfattning är det naturligt att det kommandeutredningsarbetet rörande målen förregionalpolitiken också inbegriper frågor om sambandmellan tillväxt, konkurrenskraft och regionalbalans. En utgångspunkt bör vara att förslagenligger i linje med en från miljösynpunkt hållbarutveckling samt de av samhället uppställdajämställdhetsmålen.Slutligen noterar utskottet att regeringen harredovisat vissa brister i beslutsunderlaget ochvidtagit åtgärder i avvaktan på resultaten av denkommande utredningen.StödområdesfrågorBakgrundEn redovisning av nuvarande nationella stödområdenoch de kriterier som gäller för denna indelninglämnas i den senaste regionalpolitiska propositionen(prop. 1997/98:62). Regeringens bedömning av vilkaområden som bör inplaceras i de långsiktigastödområdena 1 och 2 baseras på en rad olikakvantitativa och kvalitativa problemkriterier. Blandde kvantitativa kriterierna återfinns långsiktigbefolkningsutveckling, sysselsättningsutveckling,andel egna företagare, bruttoregionprodukt percapita m.m. Bland mer kvalitativa kriterier märksbl.a. avstånd till marknader, klimat och geografisktläge i förhållande till gällande stödområden. Enligtregeringens analys föreligger det inte tillräckligamotiv att föreslå förändring av den nugällande stödområdesindelningen, meddelas det ibudgetpropositionen. I samband med nästa årsbudgetproposition avses dock hela den gällandestödområdesavgränsningen bli föremål för en översyn,eftersom - som redan nämnts - godkännande av nuvarandestödområden endast gäller t.o.m. år 1999.De svenska nationella stödområdena har godkänts avEuropeiska kommissionen i form av ett gleshetsområdeoch ett strukturomvandlingsområde. Det nu gällandestrukturomvandlingsområdet består av delar avstödområde 2 samt delar av det tillfälligastödområdet. Kommissionens prövning av regionalautvecklingsstöd i strukturomvandlingsområdena,vilken avslutades , medförde vissaförändringar i stödgivningen. Bland annat får stödinte längre lämnas till marknadsföring ochproduktutveckling.MotionernaI kommittémotion 1998/99:N274 (kd) anförs attnuvarande stödområdesgränser har gällt under långtid. Med hänsyn till de stora förändringarna undersenare år är det rimligt att av regeringenbegär förslag om reviderad stödområdesindelning.Efter förhandlingarna med omutformningen av strukturfondsstöden bör regeringenredovisa ett samlat förslag för riksdagen.Stödområdesfrågor är av sådan vikt att denlagstiftande församlingen även fortsättningsvismåste kunna påverka beslut om stödområden. Områdenmed speciella lägesnackdelar och andraregionalpolitiska problem bör placeras istödområden.I motion 1998/99:N237 (fp) framhåller motionärernaatt inplacering i tillfälliga stödområden endast börfå tillåtas , så att maninte motverkar satsningarna i de mest eftersattadelarna i landet.Hög arbetslöshet och en strukturellt försämradarbetsmarknad i och kommunermotiverar att de församlingar inom dessa kommunersom inte är inplacerade i något stödområde placerasi stödområde 2, är budskapet i motion 1998/99:N289(s).Enligt motion 1998/99:N219 (m) bör Härnösandskommun jämställas med , som fått statligutlokaliserad verksamhet och höjd bidragsnivå förregionalt utvecklingsstöd.I motion 1998/99:N290 (s) begärs att - i avvaktanpå stödområdesrevisionen - regeringenöverväger att ge kommun,vilken ingår i tillfälligt stödområde, sammaförhöjda bidragsnivå som . En tillfällighöjning av bidragsnivån ger sannolikt entillväxtskapande effekt.Vidare anförs i motion 1998/99:N296 (c) attDalsland, som med sina fem kommuner kännetecknas avallt det som betecknar gles- och avfolkningsbygder,i sin helhet bör ingå i stödområde.Vissa kompletterande uppgifterOmfattningen av de långsiktiga stödområdena 1 och 2är beslutad av . Dessa stödområden omfattarett stort sammanhängande geografiskt område i norraoch västra . Stödområde 1 är det mest utsattaområdet. har i olika sammanhang uttalatatt de regionalpolitiska resurserna bör koncentrerastill de mest utsatta områdena samt att systemet medstödområden bör vara stabilt.Regeringen föreslog i proposition 1997/98:62 att"eftersom stödområdesindelningen numera bestäms avregler utfärdade av skall detfortsättningsvis vara en uppgift för regeringen attnärmare bestämma vilka områden som skall ingå i delångsiktiga stödområdena 1 och 2". Riksdagensbeslut, vilket baserades på en reservation (c, fp,v, mp, kd) i arbetsmarknadsutskottets betänkande(bet. 1997/98:AU11), innebar emellertid attbeslutanderätten skulle ligga kvar hos riksdagen.Vissa kommuner eller delar av kommuner ärinplacerade i tillfälligt stödområde. Beslut ominplacering i tillfälligt stödområde fattas avregeringen. De nuvarande bestämmelserna omtillfälligt stödområde gäller t.o.m. den 31 december1999 enligt förordningen (1994:771) om tillfälligastödområden, m.m.De ekonomiska stimulanserna är högst i stödområde1, näst högst i stödområde 2 och lägst i tillfälligastödområden. Vissa områden i stödområde 2 kan fåhögre stöd än vadstödområdesreglerna generellt medger. Om ett områdeutanför stödområdena drabbas av mycket omfattandestrukturförändringar får regeringen besluta attregionalt utvecklingsstöd skall kunna lämnas iområdet för en begränsad tid. Ett sådant stöd måstedock i allmänhet godkännas av EG-kommissionen.Enligt nyssnämnda förordning om tillfälligastödområden ingår såväl som itillfälligt stödområde. Detta innebär att regionaltutvecklingsbidrag får lämnas med högst av dendel av de totala utgifterna som avser byggnader,maskiner, forskning osv. Inom och treandra kommuner, som också ingår i tillfälligtstödområde, får dock regionalt utvecklingsbidraglämnas med högst av dessa utgifter när detgäller små och medelstora företag och med högst 25 %när det gäller andra företag.I enlighet med skallmedlemsländernas stödområden godkännas avkommissionen. Kommissionen har i slutet av år 1997utfärdat nya riktlinjer för hur nationellaregionalpolitiska stödområden skall utses iframtiden. Bland annat bör det vara bättreöverensstämmelse mellan de nationella stödområdenaoch strukturfondsområdena. De nuvarande nationellastödområdena är, som redan framhållits, godkändat.o.m.