bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — tillstyrker såledespropositionens förslag till preliminärramberäkning för denna sektor och avstyrker de isammanhanget aktuella motionerna i berörda delar.De lagändringar som föranleds av den föreslagnajusteringen av basbeloppet behandlar utskottet iavsnitt 3.29.3.29 Uppräkning av basbeloppetVårpropositionenSom ett led i saneringen av statens finanser harbasbeloppet inte räknats upp fullt ut sedan 1995.Nivån på den årliga uppräkningen motsvarade underde första åren av prisförändringen men hardärefter höjts till . Eftersombudgetunderskottet 1997 understeg 50 miljarderkronor skall enligt de tidigare fastlagdaprinciperna basbeloppet åter räknas uppmed hela prisförändringen. Regeringen föreslår attså sker och att utgångspunkten för beräkningen,det s.k. bastalet, därvid anges till 36 396.Jämsides med detta basbelopp har man för beräkningav bl.a. pensionspoäng använt sig av ett basbeloppsom räknats upp med helaprisförändringen. Bastalet för detta s.k. förhöjdabasbelopp föreslås i propositionen vara 37 144.Båda basbeloppen fastställs genom att respektivebastal multipliceras med prisförändringen mellanjuni 1997 och juni året före det som basbeloppetavser. De värden som därvid framkommer skallavrundas till närmaste hundratal kronor.Socialförsäkringsutskottet behandlar förnärvarande proposition 1997/98: 151 ominkomstgrundad ålderspension, och i detsammanhanget har regeringen föreslagit attbenämningen på de båda basbeloppen skall ändrastill prisbasbelopp respektive förhöjtprisbasbelopp.Hösten 1992 drabbades av en valutakris.För att komma till rätta med obalanserna iekonomin enades den dåvarande regeringen ochSocialdemokraterna om en uppgörelse, vilken bl.a.innefattade beslut om sänkta ersättningsnivåerinom pensionsområdet. Som en följd härav har mansedan 1993 beräknat olika ersättningar med ledningav ett basbelopp som varit reducerat med 2 %.Regeringen konstaterar nu att den svenskaekonomin har stabiliserats och föreslår mot dennabakgrund att ersättningsnivåerna skallberäknas utifrån ett basbelopp som är reduceratmed . och framåt skallpensionsförmånerna beräknas utifrån ett heltoreducerat basbelopp.Förslagen föranleder enligt propositionen ändringi 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring(AFL) (yrkande 5, delvis). Dessutom föreslås attföljdändringar görs i- lagen (1969:205) om pensionstillskott (yrkande6),- lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring(yrkande 7),- kommunalskattelagen (1928:370) (yrkande 8,delvis) samt- lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter (yrkande 9).Ändringen i AFL föreslås träda i kraft den 1 juli1998. För övriga lagändringar föreslåsikraftträdandet till den 1 januari 1999.SocialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet konstaterar i sittyttrande (SfU5y) att regeringens förslag attåterställa basbeloppet inte föranlett någramotionsyrkanden. För egen del tillstyrkersocialförsäkringsutskottet förslagen.Socialförsäkringsutskottet anser dock att detföreslagna ikraftträdandet av ändringen i 1 kap.6 § AFL skall senareläggas och istället anges till . Manundviker då lagtekniska komplikationer och fårmöjlighet att anpassa lagändringen till en annanändring i samma lagrum, vilken återfinns i dennyssnämnda propositionen 151 som enligtgällande ärendeplan skall fatta beslut om den 8juni, dvs. dagen före behandlingen avvårpropositionen. anserockså att det av övergångsbestämmelserna till AFLbör framgå att nuvarande bestämmelser skalltillämpas på pension som beräknas med stöd avbasbeloppet . Vidare bör enligtsocialförsäkringsutskottet bestämmelserna iytterligare tre lagar anpassas till den föreslagnaändringen av 1 kap. 6 § AFL. Det gäller 7 § tredjestycket lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer, 14 kap. 4 § lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöter samt10 kap. 4 § lagen (1996:304) om arvode m.m. tillSveriges företrädare i ställningstagandeLiksom socialförsäkringsutskottet tillstyrkerfinansutskottet regeringens förslag om uppräkningav basbeloppet. delarsocialförsäkringsutskottets bedömning att detföreslagna ikraftträdandet av ändringen i 1 kap.6 § AFL skall senareläggas till den 1 januari1999. Av övergångsbestämmelserna till AFL bör detframgå att nuvarande bestämmelser skall tillämpaspå pension som beräknas med stöd av basbeloppetför 1998. Som socialförsäkringsutskottet påpekatbör bestämmelserna i ytterligare tre lagaranpassas till den föreslagna ändringen av 1 kap.6 § AFL. Det gäller 7 § tredje stycket lagen(1994:308) om bostadstillägg för pensionärer,14 kap. 4 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter samt 10 kap. 4 §lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sverigesföreträdare i Europaparlamentet.4 Skatter och övriga inkomster4.1 Utvecklingen av statens inkomsterPropositionenStatsbudgetens inkomster består dels av skatteroch avgifter, dels av övriga inkomster. De övrigainkomsterna är främst inkomster av statligverksamhet, utförsäljningar av statlig egendom ochEU-bidrag. Skatternas andel av de totalainkomsterna utgör . För budgetåren 1996till 1998 är andelen dock lägre, beroende på delsextraordinära medel från EU, dels storautförsäljningar under åren 1997 och 1998.I vårpropositionen (avsnitt 6.3) redovisarregeringen en prognos för statsbudgetens inkomster1998-2001. I nedanstående tabell redovisas detotala inkomsterna som andel av BNP. Andelenväntas minska från drygt 37,7procent till . Ihuvudsak är det minskade statliga utförsäljningarsom drar ner den totala inkomstkvoten. Prognosenbygger på den ekonomiska antagandebild som finnsredovisad i finansplanen. I beräkningarna harhänsyn tagits till de regeländringar som föreslåsi vårpropositionen och som utskottet behandlarnedan.Statsbudgetens inkomsterI procent av BNP-----------------------------------1998 1999 2000 2001-----------------------------------Totala 37,7 36,5 35,8 34,9inkomster-----------------------------------Kassamässiga 33,3 33,1 32,7 32,5skatter-----------------------------------Periodiserade 32,8 32,8 32,8 32,4skatter-----------------------------------Källa: Vårpropositionen, avsnitt 6.3.1I propositionen (avsnitt 6.3.3) redovisas ocksåen uppföljning av budgeten för . Avredovisningen framgår att de totala skatternaför året beräknas komma att uppgå till ungefärsamma belopp som i budgeten. Om ändraderedovisningsregler för socialavgifter ochföreslagna regeländringar exkluderas minskardock skatterna. har skatterna justeratsned med , och de därpå följandeåren är nedjusteringarna 10,2 respektive 9,2miljarder kronor. Hur avvikelserna fördelas påolika skatteslag framgår av diagram 12.Diagram 12 Skillnad gentemot beräkning tillStatsbudget 1998Miljarder kronorKälla: Prop. 1997/98:150 avsnitt 6.3.34.2 Skattepolitikens allmännainriktningPropositionenI propositionen (avsnitt 1.6) erinras om att av de totala skatteintäkterna går tillatt betala räntorna på statsskulden. Även omden offentliga sektorns finanser nu visaröverskott kommer skattebetalarna framöver att betala priset för degångna årens stora underskott.Saneringen av de offentliga finanserna har,bedömer regeringen, i huvudsak kunnat skerättvist. Skattehöjningarna har varit en starktbidragande orsak till detta. Höginkomsttagarehar bidragit främst genom höjda kapitalskatter,men även låg- och medelinkomsttagare har fåttkänna av skattehöjningar. Allteftersomstatsfinanserna förbättras i snabb takt finnsutrymme för offensiva åtgärder.Skattesänkningar är möjliga attöverväga men endast om vissa villkor obetingatuppfylls. Generella skattesänkningar får inteske innan en tillfredsställande kvalitet harsäkerställts inom skolan, vården och omsorgen.De får inte finansieras genom skuldsättning,och de måste utformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sätt.Den tillfälliga värnskatten upphör fr.o.m. år1999 i enlighet med riksdagsbeslutet 1994.Regeringen föreslår nu att ett ytterligare steginförs i skatteskalan för inkomster över 32 400kr . Denna fråga och andra konkretaförslag från regeringen behandlas undersärskilda rubriker nedan.När det gäller företagandet erinrar regeringenom att en rad åtgärder har genomförts för attstimulera de små och medelstora företagen,bl.a. i form av skattesänkningar på omkring 7miljarder kronor . Regeringen bedriverockså ett brett arbete för att minska krånglet.Ett nytt och enklare system med skattekontonför redovisning och betalning av skatter ochavgifter har trätt i kraft,skattetilläggen vid periodiseringsfel harhalverats och villkoren för F-skattesedel harmjukats upp.För att ytterligare förbättra villkoren förföretagande föreslår regeringen nu en rad nyaåtgärder. Bl.a. förstärksreserveringmöjligheterna för enskildanäringsidkare och lättnaderna i beskattningenav onoterade aktier utvidgas. Skatten påreklamtrycksaker avskaffas, vilket innebär enlättnad främst för mindre företag. Vidareavskaffas den särskilda fastighetsskatten påvattenkraftverk, vilket kommer att leda tillsänkta elpriser främst för den elintensivaindustrin. har fåttutvidgade direktiv om nya förenklingar medtanke särskilt på de mindre företagen.Särskilda propositioner har lagts framom förenklingar beträffande företagenspensionskostnader och om beskattningen avpersonaloptioner.Den översyn som pågår av helaenergiskattesystemet för att förbättramiljöeffekterna kommer att redovisas 1999.Regeringen kommer också att presentera en nysamordnad utformning av de skatter som träffarvägtrafiken i syfte bl.a. att uppnå bättrestyreffekter beträffande trafiksäkerhet ochmiljö. Beträffande fastighetsbeskattningenerinrar regeringen om att en särskild utredarefått i uppdrag att se övertaxeringsförfarandet. I avvaktan på resultatetav utredningen föreslås att den frysning avtaxeringsvärdena nivå som beslutatsför också skall gälla . Vidareskall en ny utredning se överfastighetsbeskattningen och bl.a. analysera denskattemässiga neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer.Möjligheterna till skattekontroll harförbättrats kraftigt under mandatperioden.Förbättringarna av kontrollen fortsätter nugenom att tullen, enligt ett förslag i ensärskild proposition, får ansvar för en nykontrollverksamhet över hela landet som gälleryrkesmässiga transporter och postpaket medalkohol och tobak. För att förhindra attsmugglingen, och de inslag av organiseradbrottslighet som följer i dess spår, får enökad spridning föreslår regeringen en sänkningav skatten på cigaretter.Beträffande de internationella frågorna harSverige verkat för gemensamma uppförandereglerför att motverka skadlig skattekonkurrensmellan olika länder. Strävandena är nu att ävenfå till stånd gemensamma regler om beskattningav räntor och andra kapitalinkomster, ochregeringen kommer att ägna fortsattuppmärksamhet åt de effekter sominternationaliseringen kan ha på svenskkapitalbeskattning och punktskatter.MotionernaEnligt motion Fi17 av m.fl. (m) -yrkande 10 i denna del - skall de övergripandemålen för den ekonomiska politiken vara attskapa förutsättningar för snabb tillväxt, enkraftig ökning av antalet nya arbetstillfällen,en god reallöneutveckling och minskatbidragsberoende. Moderata samlingspartiet villfrämja nyföretagande och ge dagens företag, småsom stora, möjlighet att växa i , och delägger fram ett program bl.a. med sänkt skattpå företagande och arbete, sänktakommunalskatter, förvärvsavdrag och särskildaskattelättnader riktade mot hushållstjänster.Programmet innebär bl.a. följande:Sänkt skatt på arbetsinkomster bl.a. genom ettförvärvsavdrag och statlig finansiering av sänktkommunalskattVärnskatten avskaffas heltDubbelbeskattningen av riskkapital avskaffasStoppreglerna för fåmansbolagen avskaffas, och utdelningskall beskattas som kapital om ägararen tagit utmarknadsmässig lönRiskfyllda investeringar i nya teknik- ochkunskapsintensiva företag stimuleras genomskattelättnaderFörmögenhetsskatten avvecklas med början 1998Betalningen av skatter skall inte behöva ske föreförfallodagenInkomster av royalty och patent bör kunna beskattas sominkomst av kapitalFörmånsrätt för skatter bör inte längre tillerkännasstatenKapitalinkomstskatten måste sänkasDen särskilda löneskatten på vinstandelsmedel böravvecklasFöretagskrånglet avvecklasSkatten på hushållstjänster bör sänkas genom enskattereduktion på av arbetskostnaden,högst med , för att snabbtskapa nya jobb.Skattehöjningarna uppgår i snitttill nästan per hushåll ochurholkar den grundläggande sociala trygghetenatt kunna leva på sin lön. Det långsiktigamålet måste vara att den som är i behov avbidrag inte skall betala skatt och att den sombetalar skatt inte skall behöva bidrag.Skattereformens mål var en marginalskatt på30 % för den helt övervägande delen avinkomsttagarna och högst för övriga. Dettamål bör uppfyllas. I motionen föreslåsett förvärvsavdrag på upp till 7,5basbelopp och en statligt finansieradkommunalskattesänkning på samtidigtsom regeringens förslag om höjd statlig skattavvisas.Avdraget för pensionsförsäkringar böråterställas till ett basbelopp och avdrag börmedges för pensionssparande för makes räkning.Förslagen innebär skattesänkningar på mellan33 och under åren1999-2001, och skattebortfallet finansierasbl.a. med minskade transfereringar tillhushållen och en större egenfinansiering av dennya arbetslöshetsförsäkringen. Motionärernaanser att en ökad tillväxt kan gemöjlighet att successivt sänka skatteuttagetmed ytterligare 50-75 miljarder kronor.De närmare detaljerna i Moderatasamlingspartiets skattepolitik utvecklas imotion Fi50 av m.fl. (m). Motionenutmynnar bl.a. i krav på att den statligainkomstskatten skall vara maximalt och attavdraget för pensionsförsäkringar skall höjastill ett basbelopp. Vidare krävsskattesänkningar för att människor skall kunnaleva på sin lön och för att skall fåfler och växande företag som genererarsysselsättning (yrkandena 1, 2 och 5).Motion Fi18 av m.fl. (c)yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17 och 21 innehållerkrav på nya riktlinjer och särskilda åtgärderbeträffande beskattningen. Centerpartietföreslår bl.a. att skatten för låg- ochmedelinkomsttagare sänks. Grundavdraget höjsför alla som tjänar under 7,5 basbelopp, dvs.ca 270 000 i årsinkomst. Åtgärden bör utformasså att de största skattesänkningarna uppgårtill i inkomstlägen strax under150 000 i årsinkomst. I motionen föreslås ocksåen försöksverksamhet med skatteavdrag förhushållsnära tjänster och ett system medhemservicecheckar för pensionärer.Förmögenhetsskatten bör fasas ut urskattesystemet i tre steg under åren 2000-2002.Som första steg bör sambeskattningen avförmögenhet tas bort.I motionen framhålls att det behövs flerföretag och företagare för att skapa tillväxtoch välstånd. Att förbättra villkoren förföretagande är nödvändigt för att sätta Sverigei arbete. Skattesänkningar på arbete ochföretagande måste genomföras och förenklingarav företagens regelverk måste komma till stånd.Centerpartiet tillstyrker regeringens förslagtill sänkt skatt på företagande men vill hafler förbättringar för fåmansföretagen.Centerpartiet avsätter för för skattesänkningarför småföretagen och kommer senare att angenärmare hur dessa skall utformas. Förslagenfinansieras delvis genom höjda energi- ochmiljöskatter.Beskattningen av vinstandelar för anställdabör tas bort. För att skapa fler arbeten måstearbetsgivaravgifterna sänkas, särskilt för demindre företagen. Svenskt jordbruk bör fåkonkurrensvillkor som är likvärdiga med vad somgäller i konkurrentländerna inom EU. Skatten påel bör därför avskaffas för jordbruket ochskatten på eldningsolja sänkas till sammanivåer som gäller för industrin. Vidare börgenerationsskiften underlättas genom att tillsvidare de särskilda övergångsregler behålls somgäller för beräkningen avrealisationsvinster. Yrkesfiskarna i Sverigemåste också få ett särskilt skatteavdrag.Avdraget bör utformas enligt en dansk modellsom har godkänts av EU-kommissionen.Utsläppen av kväveoxid har stadigt ökat,vilket bör motverkas med en kväveoxidskatt med10 kr per kg för pannor med en större effekt än5 MW och med en nyttiggjord energiproduktionsom är större än 20 GWh. Vidare börproduktionsskatten på el från kärnkraft höjasmed per kWh som ett led i åtgärder föratt utkräva ansvar för kostnader som ärförknippade med kärnkraften. En skattefrihetför biobaserade drivmedel bör eftersträvas.Investeringar i anläggningar för värme- ochkraftvärmeproduktion med förnybara energikällorär också en viktig del i omställningen avenergisystemet. Regeringen bör noga följautvecklingen på detta område och vid behovföreslå direktavdrag i enlighet medintentionerna ekonomiskavårproposition. I motionen yrkas också attmiljöskatten på inrikes flyg återinförs.I motion Fi60 av ()föreslås, i likhet med Fi18, att skatten på eloch eldningsolja för jordbruksföretag sänkstill samma nivå som gäller för andratillverkningsföretag.Motion Fi19 av m.fl. (fp)yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24 innehållerkrav på allmänna riktlinjer och särskildauttalanden rörande skattepolitiken på kort ochlång sikt. liberalerna föreslårskattesänkningar på närmare 20 miljarder kronorår 1999 för att skapa förutsättningar för flerreguljära jobb i näringslivet. Skatterna påarbete måste sänkas om skall ha enchans att häva massarbetslösheten.I motionen framhålls att hundratusentals nyajobb behöver tillkomma nästa mandatperiod. Föratt det skall bli möjligt krävs en strategi förjobb genom företagande. Om skall bliett attraktivt land att investera i, omföretagare skall finna det lönsamt attexpandera, om den stora potentialen avegenföretagare i skall tas till vara -då krävs en ny ekonomisk politik som bygger påinsikt och förståelse för de motiv som drivermänniskor och företag att utvecklas.Folkpartiets politik innebär bl.a. att skattersom är skadliga för arbete, företagande,sparande och investeringar sänks. Enreformerad, enklare och lägre skatt införs förfåmansföretag, dubbelbeskattningen av aktieroch andelar i aktiefonder avskaffas ochavdraget för pensionssparande höjs. Blandkraven ingår att onödigt krångel och byråkratislopas och att skatterinte skall behöva betalas före förfallodagen.Tjänstesektorn släpps loss genomskattelättnader och förenklingar och det skallbli lättare att starta och driva företag.För att skapa förutsättningar för fler riktigajobb sänks arbetsgivaravgifterna i privattjänsteproduktion med år1999, och 16miljarder kronor . föreslåsåtgärder mot svartjobb och bidragsfusk. Ettsteg i den riktningen är skattelättnader förs.k. Folkpartietföreslår tillsammans med och Krist-demokraterna att det vita priset på exempelvisstädning, fönsterputsning och trädgårdsarbetehalveras direkt genom en skattereduktion med50 % av arbetskostnaden, perår. anser också att skattereformenskall fullföljas och hävdar principen om"hälften kvar". Den nya värnskatt somregeringen föreslår avvisas alltså.Fribeloppet för förmögenhetsskatt höjs från900 000 till 1,2 miljoner kronor.Sambeskattningen av förmögenhet bör slopas,bl.a. villäven återföra förmögenhetsvärderingen av aktiertill av marknadsvärdet. Fr.o.m. år 2001bör förmögenhetsskatten vara helt avskaffad.Motion Fi20 av m.fl. (v)yrkandena 9 och 12-15 syftar bl.a. till enrättvis skatte- och fördelningspolitik och enbättre miljöpolitik. Enligt motionen harklassklyftorna ökat i Sverige.Budgetsaneringens tyngsta bördor har fått bärasav dem med lägst inkomst, och höginkomsttagarnaär 1990-talets vinnare. avvisarkraven på stora och omfattande skattesänkningarsom hotar den gemensamma välfärden. När ettutrymme finns för ett sänkt skatteuttag måstedetta läggas ut så att det i främsta rummetgynnar de ekonomiskt sämst ställda.Regeringens förslag att ta bort värnskatten påinkomster imånaden kan enligt motionen inte anses som enfördelningspolitiskt riktig politik. Vänster-partiet föreslår att värnskatten ligger kvaroch att ett nytt skikt på i statliginkomstskatt införs för inkomster över 360 000kr. För att öka konsumtionsförmågan förhushållen föreslås att den allmännapensionsavgiften sänks med en procentenhet från6,till . Pensionsreformen börfinansieras genom en statsskatt.Orättvisorna mellan de olika boendeformerna,där hyresrätten drabbats värst, skall enligtregeringen lösas genom en utredning omfastighetsskatten. motsätter siginte denna utredning men anser att regeringenvisar uppenbara brister i förståelsen avbakgrunden till orättvisorna. Utredningen börinte begränsas till en översyn av enbartfastighetsskatten utan bör även omfatta enöversyn av skattereformen, räntebidragen ochbostadsbidragen. Högre boendekostnader iframför allt hyresrätter måste stoppas.Vänsterpartiet anser att man skall avvakta medinfasningen av fastighetsskatten förkrisårgångarna när det gäller hyresbostäder ochbostadsrätter.Beskattningen av förmånsbilar bör återställasav fördelningspolitiska skäl och som ett inslagi en grön skatteväxling som gynnar miljön. Föratt klara målet om halverade CO2-utsläpp tillår 2000 bör bensinskatten höjas och skatten påbilismen differentieras så att den rörligakostnaden ökar. Högre skatter och avgifter börinföras på bilismen i storstäderna där detfinns effektiva alternativa transportmedel.Under kommande år bör en grön skatteväxlinggenomföras med ökad skatt på energi och miljö-störande verksamheter och med skattesänkningarpå arbete enligt Skatteväxlingskommitténsförslag. En åtgärd i denna riktning är attinföra en konsumtionsskatt på el även förindustrin, med särskilda lättnader förelintensiva företag.Enligt utländska bedömare är företagsklimateti i huvudsak gott. Trots detta har detpågått en omfattande och omoraliskskatteplanering i de stora företagen. Det ärmed viss förvåning som Vänsterpartietkonstaterar detta. I motionen anförs att vikunde ha haft en betydligt enklareskattelagstiftning och en beskattning som istörre utsträckning gynnar en ökadsysselsättning om samtliga aktörer hade ageratpå ett moraliskt riktigt sätt. Den bristandemoralen hos de stora företagen äventyrar enligtVänsterpartiets uppfattning en översyn avstoppreglerna för de mindre och medelstoraföretagen.Vänsterpartiet föreslår en skattesänkningsramför mindre företag och av denna ram föreslåsatt avsätts för sänktrestaurangmoms. För jordbruken bör effekten avdieselskatten elimineras genom ettrestitutionsförfarande. bör elskattenbli densamma som för industrin. Förslagenfinansieras genomhöjd bolagsskatt från till för att komma i nivåmed övriga Europaen bolagsvärnskatt på vinster över 50 miljonerkronorbegränsning av nedsättningen av arbetsgivaravgifternabegränsning av lättnaderna av dubbelbeskattningenslopad avdragsrätt för organisationskostnader.Bland förslagen i övrigt ingår en enhetligkulturmoms och att momsen på böcker sänks till6 %. För att uppmuntra större investeringar ikunskap och undvika utslagning av medelåldersoch äldre arbetskraft föreslås attskattebefriade framtidsfonder skall inrättasför investeringar i höjd kunskapsnivå ochbättre arbetsorganisation.Motion Fi21 av m.fl. (mp)innehåller krav på en radikal omläggning avskattepolitiken (yrkandena 8, 10-12, 14, 16-20,22-27 och 30). de gröna anser attSverige behöver en grön ekonomisk politik somrättar till de grundläggande strukturella feleni svensk ekonomi. Under de kommande tre årenmåste den ekonomiska politiken läggas om med engrön skattereform, förkortad generell arbetstidoch bättre villkor för små och medelstoraföretag.Förslagen i motionen grundar sig bl.a. påuppfattningen att budgetsaneringen medfört enej acceptabel förstärkning avinkomstskillnaderna. I motionen föreslås därfören rad omfördelningar till dem som har småinkomster och till utsatta grupper. Skatten påarbete sänks med , 26miljarder kronor och 40 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.Skattesänkningarna finansieras med höjdaskatter på energi och miljöskadliga utsläpp ochgenom lägre kostnader för arbetslöshet.Sänkningen av skatten på arbete för hushållenbör ha en tyngdpunkt på låg- ochmellanlönegrupper, bl.a. för att underlätta enarbetstidsförkortning. Egenavgifterna sänks och skall avskaffashelt. För inkomsttagare i måttliga lönelägenhöjs grundavdragen med som högst .