bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — Urbefolkningars rättigheterSammanfattning av motionenI motion U412 (mp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att börarbeta aktivt på det internationella planet (EU, FN) för urbefolkningars rätttill självbestämmande och besittningsrätt till den mark som de traditionelltbebor. Detta skydd bör även innefatta rätt till förvaltning och skydd avnaturtillgångar som hör till deras mark.Utskottets övervägandenUtskottet har under en följd av år (senast i betänkande 1996/97:UU12)framhållit att urbefolkningars mänskliga rättigheter bör ses i perspektivet avalla individers mänskliga rättigheter. Det är angeläget att verka för att allapersoner inom etniska minoriteter åtnjuter grundläggande fri- och rättigheter,rätten till egen kulturell identitet och ett eget kulturliv, rätten till egenreligion och rätten till ett eget språk. I regeringens skrivelse framhålls attSverige kommer att fortsatt verka för att personer som tillhör nationella elleretniska och språkliga minoriteter i alla länder ges möjlighet att på likavillkor som majoritetsbefolkningen effektivt åtnjuta alla de mänskligarättigheterna.I motion U412 (mp) yrkande 2 begärs ett aktivt svenskt agerande förurbefolkningars rättigheter.Utskottet noterar med tillfredsställelse att det vid årets möte med hölls ett nordiskt anförande om urbefolkningar. Utskottet harvidare redan i ovan nämnda betänkande, 1996/97:UU12, konstaterat att Sverigestöder planerna på att inrätta ett permanent forum inom FN förurbefolkningsfrågor och deltar, tillsammans med övriga nordiska länder, iarbetet med en FN-deklaration om ursprungsfolkens rättigheter. Målet är attdeklarationen skall kunna antas och ett permanent forum inrättas föreurbefolkningsårtiondets slut . I anledning av FN:s årtionde förurbefolkningsfrågor har regeringen tillsatt en urbefolkningsdelegation som ärsammansatt av representanter för samerna och experter från Utrikes-, Jordbruks-, Kultur- och Utbildningsdepartementen. Delegationen initierar, planerar ochgenomför seminarier, utställningar m.m. som ligger i linje med syftena bakomurbefolkningsårtiondet. En särskild utredare arbetar också med att analyserafrågor som utgjort hinder för ratificering av nr 169.Utskottet konstaterar att för en aktiv politik internationellt, bl.a.inom ramen för det arbete som utförs under FN:s urbefolkningsårtionde, för attuppmärksamma urbefolkningars rättigheter.Med detta anser utskottet motion U412 (mp) yrkande 2 besvarad.7. Skydd för minoriteterSammanfattning av motionenI motion U57 (s) kräver motionärerna att ratificerar Europarådetsramkonvention till skydd för nationella minoriteter samt ramkonvention är det första juridiskt bindande multilateraladokument rörande minoritetsfrågor i allmänhet. Det är viktigt att , somav tradition värnat om mänskliga fri- och rättigheter, värnar om sina egnaminoriteter. Minoritetskonventionen syftar till att skydda och stödjaeuropeiska landsdels- eller minoritetsspråk som en värdefull del av Europasflerkulturella och flerspråkiga arv. De svenska nationella minoriteterna börerkännas genom att de nämns vid namn vid ratificeringen: samer, tornedalingar,sverigefinnar, judar och romer. Motionärerna framhåller vikten av att Sverigeratificerar de båda konventionerna som en markering av att , i linje medtidigare förd politik, ställer sig bakom arbetet med ett ökat skydd förmänskliga fri- och rättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet har inhämtat att förslag om ratificering avminoritetsspråkskonventionen och ramkonventionen till skydd för nationellaminoriteter är föremål för remissbehandling.Utskottet önskar inte föregripa regeringens beslut om eventuell proposition idenna fråga.Motion U57 (s) anses därmed besvarad.8. ColombiaSammanfattning av motionernaI flerpartimotion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) beskrivs den fortsatt dåligasituationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i ,där de systematiska och grova övergreppen fortsätter i oförminskad skala.Paramilitära grupper, men även gerillan, har skaffat sig ett allt störreutrymme. Det är enligt motionärerna otvetydigt att de flesta MR-brotten medpolitisk anknytning begås av säkerhetsstyrkorna med hjälp av de paramilitäragrupperna.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att den börfrämja och upprätthålla ett kraftfullt internationellt tryck på dencolombianska regeringen att inleda fredsförhandlingar med gerillan och avväpnade paramilitära grupperna. bör vidare (yrkande 5) som biståndsgivarenoga följa utvecklingen vad gäller de mänskliga rättigheterna i . Iyrkande 6 krävs att regeringen i internationella sammanhang efterlysereffektiva åtgärder som sätter stopp för den straffrihet som myndigheterna iColombia beviljar dem som förbryter sig mot de mänskliga rättigheterna. Genomatt underlåta att väcka åtal eller låta bli att gripa dem som förbryter sig motde mänskliga rättigheterna ger man signaler att man accepterar och i vissa falläven sanktionerar övergreppen och de attityder som leder till att sådana brottbegås.I motion U624 (v, s, m, c, fp, mp, kd) tecknas inledningsvis en översiktligbild av förhållandena i . Landet har stora naturtillgångar, enfascinerande historia och är en av äldsta demokratier. Delar avlandet beräknas stå under gerillans eller narkotikakartellernas kontroll. Denväpnade konflikten är äldsta och den som krävt flest människoliv.I yrkande 1 begärs att skall erbjuda sig som medlare i dencolombianska väpnade konflikten. kan underlätta fredssamtal genom atterbjuda sig stå som värd för förtroendeskapande samtal mellan parterna.Motionärerna begär i yrkande 2 att den tar initiativ internationell konferens angående situationen i . Det kan ske i formav en officiell internationell konferens om konfliktlösningar i ochLatinamerika. Ett annat alternativ kunde vara en internationell fredskonferensför att hedra minnet av . Det är Gaitánmördades. Denne var presidentkandidat, en radikal företrädare för det liberalapartiet, som många hade ställt sitt hopp till vad gällde reformer och attåstadkomma en bättre situation för de fattiga. Han mördades påöppen gata i . Det blev startskottet för den våldsepok som de följandetio åren skördade mer än 200 000 offer.I yrkande 4 krävs att den föreslår att blirföremål för diskussion och aktion i EU. Det har tagits ett flertal resolutionerom i . EU:s utrikesministrar och bordepå motsvarande sätt också agera. Det räcker inte med att fördöma alla övergreppsom sker. Det gäller att nu kräver att de stridande parterna iColombia når en lösning på sikt.Sverige bör också (yrkande 5) i föreslå att blirföremål för diskussion och aktion. Man bör kräva underhandsrapporter ochförsäkra sig om att utlovat stöd från FN fungerar i praktiken.I motion U29 (v) yrkande 3 begärs att i FN:s kommission för mänskligarättigheter verkar för att en särskild MR-rapportör för utses.Politiska mord hör till ordningen för dagen i . Den allra mestgrundläggande mänskliga rättigheten, rätten till liv, respekteras inte. Det MR-kontor som FN upprättat i utgör ett betydelsefullt och nyskapandeverktyg. Enligt uppfattning bör därutöver verka för atten särskild FN-rapportör utses.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar med djup oro att det fortfarande förekommer grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna i . Landet befinner sig i ettkomplicerat inrikespolitiskt skede. genomfördes lokala val i ettklimat av hot och starka spänningar, genomfördes parlamentsval ochi maj skall en ny president väljas av det colombianska folket. harvåldet trappats upp och inget pekar just nu på att situationen kommer attförbättras. Trots att förhållandena i uppmärksammats alltmer försvårasarbetet för mänskliga rättigheter, och människor och organisationer hotas.I ett ordförandeuttalande om vid årets möte i MR-kommissionenuttalades också stor oro för det fortsatta våldet i landet. Den interna väpnadekonflikten resulterar i allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheternaoch av humanitär rätt. Paramilitära grupper, även kända som självförsvars-grupper, gerillan samt företrädare för staten begår dessa brott. Deparamilitära grupperna anses stå för det värsta våldet. Ordföranden noteradesamtidigt att en minskning skett av MR-brott som begås av den colombianskamilitären.I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 4-6 begärs att noga skallfölja utvecklingen på MR-området i och bl.a. i internationellasammanhang efterlysa åtgärder mot den utbredda straffriheten i landet. Detbegärs också svenskt tryck på den colombianska regeringen för att den skallinleda fredsförhandlingar med gerillan. bör erbjuda sig att medla,anser motionärerna bakom motion U624 (v, s, m, c, fp, mp, kd). Vidare börinitiativ tas till en internationell konferens om konfliktlösning i Colombiasamt bör även initiativ tas inom EU. Även säkerhetsrådet bör diskutera ochagera beträffande . I motion U29 (v) begärs att skall verka föratt en särskild MR-rapportör för utses.Utskottet konstaterar att regeringen noga följer utvecklingen vad gällerrespekten för de mänskliga rättigheterna i . har givit sittstöd till upprättandet av ett för mänskliga rättigheter i Colombia.Det har som en av sina huvuduppgifter att stödja myndigheterna i deras arbeteatt upprätta utvecklingsprogram och nya riktlinjer där hänsyn tas till demänskliga rättigheterna. Därutöver skall kontoret främja samt övervakaefterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i landet, vilket innebär att ävenfrågan om straffrihet kommer att behandlas. Dessutom har den colombianskaregeringen inbjudit UNHCR att öppna ett kontor i , vilketorganisationen ställt sig positiv till.Utskottet kan konstatera att FN är starkt närvarande i och att manplanerar att utöka verksamheten. Utskottet ser positivt på regeringens stödtill FN:s verksamhet i och bedömer att det inte nu finns behov av attförespråka att en särskild MR-rapportör för utses av FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna.Utskottet har tidigare, senast i betänkande 1996/97:UU12, redogjort för detsvenska engagemanget i , vilket dels kommit till uttryck genom attregeringen uttalat sig vara villig att stå till tjänst för att främja enfredsprocess i landet, dels genom utökat utvecklingssamarbete inom områdetmänskliga rättigheter. kan konstateras att det inte föreligger någotförslag från parterna om att skall medla eller ta initiativ till eninternationell konferens. Utan stöd från parterna torde sådana initiativ haringa möjlighet att nå framgång.Utvecklingen i bevakas kontinuerligt av EU, och är ett av deländer som starkast engagerat sig i denna fråga inom unionen. EU varinitiativtagare till att FN:s Högkommissarie för mänskliga rättigheteretablerade kontoret för mänskliga rättigheter i Colombia.Sverige agerar inom både EU och FN för ett internationellt stöd till enfredlig lösning på den interna väpnade konflikten i . Utskottet utgårfrån att regeringen i detta arbete tar de initiativ som bedöms ha möjlighet attnå framgång. Vidare stöder via , men även genom bilateralainsatser, en förbättring av läget beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i landet.Utskottet stöder regeringens aktiva politik för att främja en lösning på denallvarliga situationen i Colombia.Med detta avstyrker utskottet motion U29 (v) yrkande 3 samt anser motionernaU621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 4-6, U624 (v, s, m, c, fp, mp, kd)yrkandena 1, 2, 4 och 5 besvarade med vad utskottet anfört.9. KubaSammanfattning av motionenI motion U636 (v) behandlas förhållandena i . Vad gäller respekten för demänskliga rättigheterna anförs att yttrandefriheten är begränsad och attpersoner som offentligt kritiserar regimen löper betydande risker. I yrkande 1begärs att skall agera för att öka respekten för yttrandefrihet och demänskliga rättigheterna i Kuba.Utskottets övervägandenUppgifter från och i amerikanska UD:s årliga MR-rapportger vid handen att förhållanden i beträffande respekten för de mänskligarättigheterna inte har förbättrats. har ej ratificerat konventionerna omekonomiska, sociala och kulturella rättigheter respektive medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Yttrandefriheten är starkt inskränkt ochmeningsskiljaktigheter i fråga om statens roll, det politiska systemet ellerdess ledning är inte tillåtna.Kuba vägrar också att släppa in FN:s särskilda rapportör angående MR-situationen i , liksom t.ex. . Internationella RödaKorset vägras också tillträde till kubanska fängelser. De små oberoende MR-grupper som finns i landet arbetar illegalt och under stark kontroll av kubansksäkerhetstjänst.Den kubanska regeringens beslut att frige uppemot 300 fångar, däriblanddrygt 100 politiska fångar, som ett svar på påvens begäran , ärnaturligtvis en positiv händelse. har såväl bilateralt som i EUvälkomnat detta och uttryckt förhoppning om att ytterligarefrisläppanden skall göras som ett led i en process mot ökad frihet och respektför de mänskliga rättigheterna.I motion U636 (v) yrkande 1, begärs att skall verka för ökad respektför yttrandefriheten och de mänskliga rättigheterna i Kuba.Utskottet noterar att regeringen tagit upp situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna med den kubanska regeringen. Genom EUhar också gjorts konkreta framställningar till förmån för fängslade företrädareför oberoende människorättsorganisationer och dissidenter. Inom EU-kretsenlokalt i pågår också ett arbete för att utvidga ochfördjupa samarbetet på detta område.Utskottet utgår från att regeringen i olika internationella fora ochbilateralt fortsätter att verka för en förbättrad MR-situation i Kuba.Därmed anses motion U636 (v) yrkande 1 besvarad.10. USASammanfattning av motionenI motion U611 (mp) behandlas mänskliga rättigheter i . Det framhålls attmotionen endast behandlar en begränsad del av de mänskliga rättigheterna i USAvarför vissa angelägna teman inte behandlas.I yrkande 1 begär motionärerna att skall agera och i alla sammanhangdär frågan om dödsstraff behandlas kräva att skall ompröva sin lagstiftningbeträffande denna bestraffningsform. Det framhålls att antalet avrättningar iett långsiktigt perspektiv ökar i . hade man redannått den fruktansvärda statistiken av 44 avrättningar.Motionärerna kräver i yrkande 2 att regeringen skall vädja hos ledning för att Mumia skall ges en ny opartisk rättegångutan politiska förtoner och att avrättningsbeslutet upphävs. är f.d.Svarta Pantermedlem och sedermera medborgarrättsaktivist och journalist. Han ärdömd för att ha skjutit en polis. Han förhördes ingående under rättegången omsina politiska ställningstaganden. Enligt motionärerna användes tvåtvivelaktiga vittnen, som efter rättegången sagt att de blivit pressade attavge vittnesmål.Sverige bör vidare (yrkande 3) protestera mot de kvinnliga fångarnassituation i . Motionärerna hänvisar till en rapport från Human Rights Watch,där sexuellt utnyttjande av kvinnliga fångar påtalas. Det pågår enligtrapporten allt från sexuellt ofredande till utnyttjande och våldtäkt inne ifängelserna av medfångar och - i skrämmande hög utsträckning - avfängelsepersonal, mot de kvinnliga fångarna.I yrkande 4 krävs att skall protestera mot det ökande antaletinterner i . Det uppges att antalet kvinnliga fångar ökat med400 %. bör uppmanas att se över sitt rättssystem så att trenden med fleroch fler interner hejdas.Motionärerna hävdar vidare att det förekommer brister i rättssäkerheten i (yrkande 5). Human Rights Watch har påtalat bristerna ochden ojämlika behandlingen för medborgare på grund av deras hudfärg elleretniska tillhörighet.I yrkande 6 pekas på situationen med minderåriga i amerikanska fängelser.Trenden med ökande antal fängslade har gjort att minderåriga i fängelserna intelängre hör till ovanligheterna. Motionärerna vill särskilt uppmärksammasituationen för denna stora grupp amerikanska fångar.Sverige bör även protestera mot den inskränkning i yttrandefriheten som viayrkesförbud råder för skribenter i amerikanska fängelser (yrkande 7).I yrkande 8 hemställs att asylsökande som kommer från skall få sittskyddsbehov noga prövat. Motionärerna beskriver fallet Ritt . Dennestartade en medborgarrättsrörelse som arbetade aktivt mot polisvåld. Sedermerablev hans situation så hotfull att han med fruktan för sitt liv sökte politiskasyl i i början av 1997.Sverige bör också med anledning av FN:s arbete ta initiativ och påtalasituationen med polisvåld i . Vidare bör erbjudas polisiärt stöd ochutbyte, på liknande sätt som görs i de länder där diktatur rått eller därpolisen allvarligt kränker de mänskliga rättigheterna genom maktmissbruk ochbrutalitet. bör verka för att utbilda och träna polisen i i andrametoder och synsätt (yrkande 9).I yrkande 10 begärs att som uppföljning till iBeijing 1995 följer upp och kritiserar den kvinnobild som bl.a. kommer frånUSA. Denna sexualiserade och exploaterande kvinnobild ger enligt motionärernanegativa konsekvenser för jämställdhet och kvinnofrid.I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om att kränkningar av barnensrättigheter och mänskliga rättigheter vid gränser uppmärksammas i FN:ssäkerhetsråd. Motionärerna anför att nordamerikanska myndigheter på ettflagrant sätt bryter mot de mänskliga rättigheterna och barnens rättigheter vidomhändertagande av ensamma barn som korsar gränsen. Enligt Human Rights Watchförvaras barnen under fängelseliknande förhållanden . Deförnekas rättsligt biträde och får inte träffa släktingar för att sedandeporteras under förnedrande omständigheter.Utskottets övervägandenI motion U611 (mp) behandlas situationen beträffande de mänskliga rättigheternai . I yrkande 1 krävs svenskt agerande mot användning av dödsstraff.Utskottet konstaterar, vilket redan berörts på annat ställe i betänkandet, attSverige arbetar aktivt i alla relevanta internationella fora för ettavskaffande av dödsstraffet. Utrikesministern ägnade i sitt tal vid 1998 årsmöte med stor uppmärksamhet åt att uttrycka den svenskaregeringens syn på dödsstraffet. Hon beklagade särskilt att vissa länder ökatanvändandet av detta straff och nämnde i detta sammanhang och delstatenTexas.Utskottet noterar vidare att är ett av de fåtal länder som hos FN:sgeneralsekreterare officiellt protesterat mot reservation gällandeartikel 6 i konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna(ICCPR), som förbjuder dödsstraff mot minderåriga. I regeringens skrivelseframhålls även att fortlöpande i bilaterala kontakter med länder somännu inte avskaffat dödsstraffet, fortsätter att erinra om den svenskahållningen i denna fråga.Utskottet är kritiskt till det omfattande bruket av dödsstraff i ochstöder regeringens aktiva politik för att denna strafform skall avskaffasvärlden över. Utskottet utgår från att i officiella kontakter medrepresentanter för uttrycker den svenska uppfattningen om dödsstraff somett djupt inhumant straff.Med detta anses motion U611 (mp) yrkande 1 besvarad.I motion U611 (mp) yrkande 2 begärs att skall kräva att Mumia skall få en ny opartisk rättegång.Utskottet konstaterar att detta är ett fall som väckt mycket uppmärksamhet imedier och av MR-organisationer i . Frågan har uppmärksammats inom EU. Ävenriksdagens MR-grupp har gjort framställningar angående detta fall tillamerikanska myndigheter.Det synes utskottet som denna fråga redan får tillbörlig uppmärksamhet varförutskottet inte vill ställa sig bakom krav på agerande från den svenskaregeringens sida.Motion U611 (mp) yrkande 2 avstyrks därmed.I motion U611 (mp) yrkande 3 vill motionärerna att protesterar mot dekvinnliga amerikanska fångarnas situation. I yrkande 4 begärs protester mot detökande antalet interner i och i yrkande 5 önskas ett tillkännagivande omden bristande rättssäkerheten i . Vidare önskar motionärerna i yrkande 6 etttillkännagivande om det ökande antalet minderåriga i fängelse i konstaterar att är ett land med ett demokratiskt styrelseskickoch ett utvecklat rättssamhälle. Den amerikanska författningen ger de mänskligarättigheterna ett omfattande skydd. Det existerar en mängd organ, däriblandstatliga institutioner, självständiga domstolar, enskilda organisationer ochfria medier, som ständigt bevakar och försvarar individens mänskligarättigheter. Amerikanska fångars situation och rättigheter följs noggrant avolika institutioner och organisationer i . Utskottet vill därför inte ställasig bakom motionärernas krav på svenskt agerande.Därmed avstyrker utskottet motionen U611 (mp) yrkandena 3-6.Motionärerna önskar i yrkande 7 ett tillkännagivande om inskränkning iyttrandefriheten via yrkesförbud för skribenter i fängelser.Enligt Human Rights Watch finns i princip få begränsningar i yrkesutövning ochyttrandefrihet för fångar i amerikanska fängelser. Lagen om yrkesförbud förfångar innebär att fången inte får tjäna pengar på yrkesverksamhet. I falletMumia anklagades denne för att ha tjänat 30 påförfattarverksamhet som han bedrivit i fängelset, vilket skulle strida motlagen om yrkesförbud för fångar. Eftersom lagen endast reglerar fångarsinkomster från yrkesverksamhet, kan den inte anses innebära någon begränsning iyttrandefriheten.Med detta avstyrker utskottet motion U611 (mp) yrkande 7.Asylsökande från bör få sitt skyddsbehov noga prövat hävdas det i yrkande8.Som utskottet tidigare anfört är en demokratisk rättsstat, varför det intetorde finnas anledning att betrakta personer från som söker skydd i Sverigesom politiska flyktingar. Utskottet utgår dock från att varje asylsökande fårsitt behov av skydd noga prövat av behörig myndighet.Med detta avstyrks U611 (mp) yrkande 8.Sverige bör genom att erbjuda utbildning och träning verka för minskadpolisbrutalitet i , heter det i motionens yrkande 9.Utskottet konstaterar att incidenter med polisvåld förekommer i . HumanRights Watch har påtalat sådana händelser. Detta innebär emellertid inte attmisshandel sker systematiskt eller med regeringsmaktens goda minne. Det finnsflera mekanismer i för att hantera problem av detta slag. Som exempel kannämnas att den federala regeringen har ett särskilt instrument för att tvingaenskilda polisdistrikt att genomföra reformer. Vidare bevakar de fria ochoberoende medierna samt en rad MR-organisationer ständigt situationen ochinformerar allmänheten samt sätter press på myndigheterna att vidta nödvändigaåtgärder. Problemet hanteras således öppet och med regeringsmaktens medverkan.Det finns därför ingen anledning att från svensk sida erbjuda insatser för attminska polisbrutaliteten i USA.Utskottet avstyrker därmed motion U611 (mp) yrkande 9.I yrkande 10 begärs att som uppföljning av kvinnokonferensen i Beijingskall kritisera den sexualiserade och kommersialiserade kvinnobilden i USA.Utskottet noterar som positivt att i alla internationella fora starktprioriterar jämställdhetsfrågor. Uppföljningen av kvinnokonferensen är ettviktigt led i detta arbete.Något tillkännagivande av begärd innebörd vill utskottet emellertid inteställa sig bakom.Motion U611 (mp) yrkande 10 avstyrks därmed.Motionärerna begär i yrkande 11 att kränkning av barnens rättigheter ochmänskliga rättigheter vid gränser skall uppmärksammas i FN:ssäkerhetsråd.Utskottet konstaterar att gränsen mellan och är en av världenslängsta gränser mellan ett av världens rikaste länder och ett betydligtfattigare land. Den illegala immigrationen från till är mycketomfattande. Det förekommer problem i samband med att mexikanska medborgare(även ensamma barn) korsar gränsen och blir omhändertagna. Medier och enskildaorganisationer uppmärksammar och bevakar problemen.Utskottet anser att det är viktigt att bevaka barnens rättigheter i allaländer. Problemet beträffande barnens situation vid gränsen mellan ochMexiko torde dock inte vara av den karaktären att det går att ta upp frågan iFN:s säkerhetsråd.Motion U611 (mp) yrkande 11 avstyrks därmed.11. , inklusive och TibetSammanfattning av motionernaI motion U632 (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om den fortsattautvecklingen i . Motionärerna anser att genomförandet av de aviseradeparlamentsvalen kommer att få en avgörande betydelse för hurexperimentet ?ett land, två system? kommer att lyckas.