bet · GM01KU6 · 1998-11-19 00:00:00 — Det innebär att utöver de nuvarandeprogramkanalerna och högst ett digitaltutsänt program av sådant slag kommer att omfattas.Med hänsyn till de invändningar som har redovisatsi fråga om konkurrensneutralitet och urval avprogram bör enligt regeringen förslagen ipromemorian om sändningsplikt för program från andraTV-företag än de som finansieras med TV-avgifterinte läggas till grund för lagstiftning i de delarde avser program utöver vad som gäller enligtnuvarande bestämmelser.Regeringens förslag innebär alltså att kabel-TV-företagens sändningsplikt begränsas till tre programfrån och ettprogram från övriga TV-företag. En förutsättning försändningsplikt skall vara att programmen sänds medtillstånd av regeringen och att det föreligger kravpå opartiskhet och saklighet samt villkor ommångsidigt programutbud där det skall ingå nyheter.Enligt regeringen kan ett mångsidigt programutbudäven innefatta ett programutbud som huvudsakligenbestår av nyheter. Regeringen anför att det inte börkomma i fråga att publiken förlorar tillgång tillett program som har omfattats av sändningspliktenligt nuvarande regler, under förutsättning atttillståndsvillkoren inte förändras så att kraven påopartiskhet, saklighet och skyldighet att meddelanyheter upphör.MotionenI motion 1998/99:K3 av och (båda fp) anförs att regeringens förslagatt i praktiken utvidga det antal TV-program somkabel-TV-företagen är skyldiga att distribueravidare utan kostnad för hushållen snedvriderkonkurrensen och motverkar nya TV-kanaler.Motionärerna föreslår att plikten att vidarebefordaTV-program endast skall omfatta de två etableradeprogramkanaler som finansieras med TV-avgifter: SVT1 och . Motionärerna anser att regeringensförslag motverkar mångfalden genom att ett visstreklamfinansierat TV-företag ges mer gynnadställning än dess konkurrenter. Regeringens förslagmotverkar också mångfalden genom att ytterligare enavgiftsfinansierad programkanal ges en gynnadställning genom vidarebefordringsplikten. Mångfaldenkan också motverkas genom att kabel-TV-företagtvingas att fritt distribuera vissa TV-program tillhushåll som redan kan ta emot samma utbud med enenkel inomhusantenn. Enligt motionärerna är detoklart vad som avses i propositionen med att "allaboende" skall ha möjlighet att ta emot de marksändaprogrammen för att kabel-TV-företaget inte skallvara skyldigt att vidarebefordra dem gratis.Motionärerna anser vidare att det är omöjligt förallmänhet och berörda företag att förutsekonsekvenserna av regeringens förslag. Propositioneninnebär att regeringen i praktiken har rätt attavgöra vilka TV-kanaler som skall ha fördelen av attvara behäftade med vidarebefordringsplikt. Det stårregeringen fritt att bestämma vilka krav som skallingå i tillstånden för att sända digital-TV.Motionärerna påpekar att en kanal kan ha ettinnehåll som väl motsvarar statenskvalitetsambitioner, utan att kanalens tillstånd harformulerats på det sätt som kvalificerar till statussom vidaresändningspliktigt. Motionärerna hemställeratt med avslag på propositionen imotsvarande del beslutar om sådana ändringar i 8kap. 1 § förslag till lag om ändring i radio- ochTV-lagen i enlighet med vad som anförts så attplikten för kabel-TV-företag att utan ersättningvidarebefordra vissa TV-program begränsas.I motion 1998/99:K323 av Per m.fl. (m) frånallmänna motionstiden anförs att det saknasanledning att ålägga kabelägare att kostnadsfrittdistribuera kommersiella program. Det kan enligtmotionärerna vidare ifrågasättas om dagensomfattande must carry-skyldighet är förenlig medYGL. Motionärerna anser att kravet på allmänhetenstillgång till allsidig information rimligen måsteanses tillgodosett genom att de licensbetaldaservicekanalerna och omfattas av mustcarry-skyldigheten. Must carry-regeln bör därförbegränsas till dessa kanaler. Motionärerna yrkar attriksdagen beslutar att begränsa must carry-skyldigheten i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkande 13).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det i 3 kap. 1 § andrastycket YGL stadgas att friheten enligt förstastycket att sända program genom tråd inte hindraratt det i lag meddelas föreskrifter i fråga omskyldighet för nätinnehavare att ge utrymme förvissa program i den utsträckning det behövs medhänsyn till allmänhetens intresse av tillgång tillallsidig upplysning. Det finns således ettuttryckligt grundlagsstöd för bestämmelsen omsändningsplikt i 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen.Grundlagsstödet förutsätter dock attvidaresändningar behövs med hänsyn till allmänhetenstillgång till allsidig uplysning.När digitala TV-sändningar inleds i marknätetkommer den nuvarande bestämmelsen om sändningsplikti 8 kap. 1 § radio- och TV-lagen att innebära attnätinnehavarna blir skyldiga att vidaresändasamtliga program. Utskottet delar därför regeringensuppfattning att bestämmelsen om sändningsplikt måsteändras så att den får en mer begränsad omfattning.Enligt regeringens förslag skall en förutsättningför sändningsplikt vara att programmen sänds medstöd av tillstånd av regeringen och att detföreligger krav på opartiskhet och saklighet samtvillkor om mångsidigt programutbud där det skallingå nyheter. Därutöver föreslår regeringen attsammanlagt högst tre program från och ett program frånövriga programföretag skall kunna omfattas avsändningsplikt. Enligt utskottets mening innebärregeringens förslag att skyldigheten attvidarebefordra TV-sändningar i kabelnät får enrimlig omfattning när de digitala sändningarna imarknätet inleds. Utskottet har inte heller någotatt invända mot regeringens förslag attsändningsplikt skall fortsätta att gälla för programsom omfattades av sändningsplikt den 1 januari 1998så länge de nämnda kraven uppfylls. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag i dennadel och avstyrker motionerna 1998/99:K3 och1998/99:K323 yrkande 13.Ett programföretag skall kunna få mer änett sändningstillståndPropositionenRegeringen föreslår att radio- och TV-lagen ändrasså att det blir möjligt för regeringen att ge ettoch samma programföretag mer än ettsändningstillstånd.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Villkor om samverkanPropositionenRegeringen föreslår att radio- och TV-lagen ändrasså att det framgår att teknisk samverkan med andratillståndshavare skall kunna utgöra villkor försändningstillstånd.I skälen för sina förslag påpekar regeringen att dendigitala sändningstekniken innebär att flera olikaprogrambärande signaler förs samman till en gemensamdigital signal. Vid mottagningen sorterarmottagarens avkodare ut de delar av signalen sommotsvarar det valda programmet. I samband med att deolika programmen förs samman (multiplexeras) avgörsockså hur stor överföringskapacitet som varjeprogram skall tilldelas. Regeringen anför att i ochmed att de olika programföretagens material ärförenade till en gemensam signal så måste dennasignal givetvis också sändas ut gemensamt. Deprogramföretag som delar på en sådan signal kommerdärmed också att behöva utnyttja sammasändarföretag.Regeringen konstaterar vidare att det iförordningen (1997:894) om marksänd digital TV angesatt den sökande i ansökan skall redovisa sina planerpå att ingå överenskommelser med övriga sökande ifråga om multiplexering, åtkomstkontroll ochelektroniska programguider (6 § tredje stycket). AvRadio- och förslag till regeringen skallframgå om den sökande kan delta i sådan samverkan (9§ första stycket 2).Enligt 3 kap. 2 § 7 radio- och TV-lagen får ettvillkor i ett sändningstillstånd avse skyldighet attanvända en viss sändningsteknik. Villkoret kanenligt regeringens uppfattning innebära att enskyldighet att sända med digital teknik äveninnefattar en skyldighet att delta i sådan teknisksamverkan med andra tillståndhavare som är nödvändigför att tekniken skall fungera. Regeringen anför attett tillägg emellertid bör göras så att det av lagenuttryckligen framgår att villkoret om visssändningsteknik får förenas med krav på samverkanmed andra tillståndshavare i tekniska frågor. Detanges sedan närmare i sändningstillståndet med vilkaandra tillståndshavare samverkan skall ske och ivilka tekniska frågor.Regeringen påpekar vidare att program som sänds uti digital ljudradio multiplexeras på i princip sammasätt som digitalt utsända TV-program. Motsvarandevillkor kommer därför att kunna tillämpas på digitalljudradio.MotionenI motion 1998/99:K323 av Per m.fl. (m) frånallmänna motionstiden anförs att teknisk samordningmellan de program som delar på en frekvens är möjligredan med dagens formulering av radio- och TV-lagen.Regeringen vill nu enligt motionärerna öppna förstyrning inte bara av sändningstekniken utan också isamverkan vad gäller val av mux-operatör, sändare,SMS-operatör och EPG-operatör. Motionärerna anföratt en sådan kommenderad samverkan försvårar för denenskilda kanalen och kan motverka konkurrens och nyutveckling. Man kan heller inte bortse från riskenatt avsikten är att ytterligare cementera destatliga monopolbolagens, och ,ställning. Motionärerna anser att regeringensförslag till ändring i radio- och TV-lagen på dennapunkt därför bör avvisas (yrkande 7).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning attbestämmelsen i 3 kap. 2 § radio- och TV-lagen,enligt vilken ett villkor i ett sändningstillståndkan avse skyldighet att använda en visssändningsteknik, även kan innefatta en skyldighetatt delta i en sådan teknisk samverkan med andratillståndshavare som är nödvändig för att teknikenskall fungera. I likhet med regeringen anserutskottet att det dock är mer tillfredsställande attdet uttryckligen framgår av lagen att villkoret omviss sändningsteknik får förenas med krav påsamverkan med andra tillståndshavare i tekniskafrågor. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att ett tillägg med denna innebörd görs iden aktuella bestämmelsen. Med det anförda avstyrksmotion 1998/99:K323 yrkande 7.Utbildningsradions sändningstillståndPropositionenRegeringen föreslår att tillståndet för att sända ljudradio och TV skallförlängas tills frågan om Utbildningsradionsframtida verksamhet är bestämd och eventuellaförslag genomförts. Det är regeringens uppgift attförlänga sändningstillståndet och angetillståndstiden.I skälen för sitt förslag konstaterar regeringen attdet i propositionen En radio och TV i allmänhetenstjänst 1997-2001 (prop. 1995/96:161 s. 68 f.)föreslogs att sändningstillståndet för skulle omfatta perioden den 1januari 1997 - den 31 december 1998.Sändningstillståndet föreslogs vara begränsat med hänvisning till attDistansutbildningskommittén (U 1995:7) fått iuppdrag att före utgången av lägga framförslag om vilken roll Utbildningsradion skullespela inom utbildnings- och folkbildningsområdet.Riksdagen godkände förslaget (bet. 1995/96:KrU12,rskr. 1995/96:297). Kommittén överlämande i november1997 delbetänkandet Utbildningskanalen (SOU1997:148). I betänkandet föreslås att det bildas tvånya företag, dels ett företag (Utbildningskanalen)som bör vara anslagsfinansierat och få i uppdrag attsända utbildningsprogram i radio och TV, dels ettproduktionsföretag för produktion av bl.a. radio-och TV-program för Utbildningskanalens räkning. Tillde senare företaget skall enligt förslagetUtbildningsradions nuvarande resurser överföras.Kommitténs betänkande bereds inomRegeringskansliet.Regeringen konstaterar att Utbildningsradionssändningstillstånd upphör att gälla vid utgången avdecember 1998. Enligt regeringen skallUtbildningsradion dock - i avvaktan på detta - kunnafortsätta med sin programverksamhet tills vidare.Den parlamentariska digital-TV-kommittén (Ku1997:06) konstaterade i sitt yttrande till Radio-och att folkbildning ochkunskapsförmedling är och bör också fortsättningsvisvara en viktig del i den radio och TV i allmänhetenstjänst som erbjuds av Utbildningsradions viaSveriges Televisions kanaler och 2.Kommittén har föreslagit att Utbildningsradion skallberedas utrymme för digitala sändingar inom ramenför och . Enligt kommittén är det vidareangeläget att Utbildningsradion erbjuds möjligheteratt utveckla även nya former av produktion ochsamarbete inom ramen för dessa sändningar och attdetta kan ske i minst nuvarande omfattning.Regeringen avser att återkomma till idenna fråga. Det ankommer på regeringen att förlängasändningstillståndet och bestämma tillståndstidentill tills frågan om Utbildningsradionsframtida verksamhet är bestämd och eventuellaförslag har genomförts. Regeringen har för avsiktatt förlänga tillståndstiden med minst ett år.MotionernaI motion 1998/99:Kr253 av m.fl. (c,v, kd, mp) anförs att medier och utbildning befinnersig i en snabb och dynamisk utveckling. Detfortsatta beredningsarbetet om Utbildningsradion kanenligt motionärerna inte bedömas vara avslutat inomen nära framtid. Motionärerna framhåller vidare attden parlamentariska digital-TV-kommittén klartuttalat att Utbildningsradion även i fortsättningenbör vara en viktig del i radio och TV i allmänhetenstjänst. Mot denna bakgrund ter det sig enligtmotionärerna följdriktigt att sändningstillståndetför Utbildningsradion förlängs med för att genödvändiga långsiktiga planeringsförutsättningar ochför att komma i fas med avtalsperioderna för deövriga två sändningsbolagen i allmänhetens tjänst,SVT och SR. Motionärerna anför att detta möjliggören samlad bedömning av hela public service-verksamhetens framtida utveckling vid en och sammatidpunkt. bör besluta att bemyndigaregeringen att förlänga Utbildningsradions nuvarandesändningstillstånd (yrkande 1).I motion 1998/99:Kr274 av m.fl. (mp)anförs att det vore bäst att ge Utbildningsradionsändningstillstånd . Motionärerna påpekaratt det inte medför någon god arbetsmiljö attförlänga sändningstillståndet så längeutredning pågår. Att likställa Utbildningsradionssändningstillstånd med SVT:s verkar därför enligtmotionärerna rimligt . Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 51).Kulturutskottets yttrandeI sitt yttrande konstaterar kulturutskottet attregeringens förslag innebär att inte skall- som varit fallet för samtliga publicservice-företag - besluta om någon bortre tidsgränsför sändningstillstånd som skall gälla för UR.Utskottet har vid sina överväganden funnit att detinte är lämpligt att beslutar om ett såoprecist bemyndigande då det gäller UR:s framtid. Ilikhet med vad som framförts i motioner harutskottet stannat för att det bör finnas entidsmässig överensstämmelse mellan desändningstillstånd som gäller för SVT och SR å enasidan och UR å andra sidan. UR:s fortsattasändningstillstånd bör enligt utskottet således avseperioden den 1 januari 1999-den 31 december 2001.Härigenom bör UR kunna tillförsäkras bättremöjligheter till en långsiktig planering avprogramverksamheten. Även i övrigt börplaneringsförutsättningarna för verksamheten inomföretaget kunna förbättras genom en sådanförlängning av tillståndsperioden. Utskottet villbetona att vissa önskvärda förändringar av företaget- t.ex. med anledning av den pågående digitalautvecklingen - bör kunna genomföras under den förlängda tillståndsperioden och inte skjutasupp i avvaktan på kommande beslut om UR:s framtid.Enligt kulturutskottet bör konstitutionsutskottetföreslå att med anledning av propositionenoch med bifall till motionerna Kr253 yrkande 1 ochKr274 yrkande 51 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en förlängdsändningstillståndsperiod avseende tiden den1januari 1999-den 31 december 2001 för UR.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens förslaginnebär att inte som hitintills skallbesluta om någon bortre tidsgräns för detsändningstillstånd som skall gälla förUtbildningsradion. har vid sinaöverväganden funnit att det inte är lämpligt attriksdagen beslutar om så oprecisa anvisningar närdet gäller Utbildningsradions framtid. uppfattning bör det finnas entidsmässig överensstämmelse mellan desändningstillstånd som gäller för SverigesTelevision och å ena sidan och förUtbildningsradion å andra sidan. Kulturutskottetanser att därför bör bifalla motionerna1998/99:Kr253 yrkande 1 och 1998/99:Kr274 yrkande 51med yrkanden om att regeringen skall ges till kännaatt Utbildningsradion bör ges en förlängdsändningstillståndsperiod avseende tiden den 1januari 1999 - den 31 december 2001.Konstitutionsutskottet har inget att invända motdenna uppfattning. Med anledning av propositionenoch med bifall till de nämnda motionsyrkandena börriksdagen därför ge regeringen till känna vadutskottet anfört om ett förlängt sändningstillståndför Utbildningsradion.Övriga frågorSkrivelse från TelevisionMed anledning behandling avproposition 1997/98:44 om ändringar i radio- och TV-lagen har () kommit in meden skrivelse till utskottet. I skrivelsen anförbolaget att en viktig fråga är att åtgärder vidtasför att tillförsäkra TV-företag som når alla TV-tittare en rätt till nyhetsbevakning av olikaevenemang, i detta sammanhang idrotts-evenemang. Enrätt till 90 sekunders nyhetsbevakning bör enligtSVT alltid föreligga, oavsett vem som har förvärvaträtten att sända evenemanget i sin helhet.SVT anför att frågan har diskuterats under lång tidutan att någon lösning nåtts. Enligt bolagets meningföljer av grundläggande yttrandefrihetsrättsligaprinciper att TV-företag av SVT:s slag börtillförsäkras en rätt att i nyhetssändningarrapportera från idrottsevenemang. Kan så inte skeanser bolaget att det inte kan uppfylla sin publicservice-roll.Vidare anför SVT att sändning av nyhetsinslag frånidrottsevenemang vid en del tillfällen inte kan sketill följd av att arrangören av eller innehavaren avTV-rättigheterna till evenemanget sålt inte bararätten till sändning av evenemanget i sin helhetutan också möjligheten att bevaka det i ett kortnyhetsinslag. Enligt SVT kan möjligheterna att sändanyhetsinslag i många fall regleras genomöverenskommelser mellan olika TV-företag.Upphovsrättslagens stadganden om citaträtt ger iprincip vissa möjligheter för ett TV-bolag attcitera från annan sändning. Citaträtten som den ärutformad är enligt SVT emellertid inte så välanpassad till det behov som föreligger förnyhetsbevakning.I sin skrivelse hemställer SVT avslutningsvis attkonstitutionsutskottet i anslutning tillbehandlingen av de föreslagna ändringarna i radio-och TV-lagen även tar upp frågan om rätten tillnyhetsbevakning. Bolaget önskar att utskottetuttalar att åtgärder bör vidtas, sannolikt i form avlagstiftning, för att en sådan rätt skall föreligga.SVT hemställer också att utskottet föreslårriksdagen att av regeringen begära att ett underlagtas fram och att förslag till åtgärder föreläggsriksdagen.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att skrivelsen från behandlar frågan om rätt till kortarenyhetsbevakning av idrottsevenemang förprogramföretag vars sändningar når i princip helabefolkningen, oavsett vem som inneharsändningsrätten för evenemanget. Televisionpåpekar i sin skrivelse att frågan har diskuteratsunder utan att någon lösning nåtts. Avskrivelsen framgår också att bolaget haraktualiserat frågan hos . mening är frågan om rätt tillnyhetsbevakning av idrottsevenemang en viktig menockså komplicerad fråga. Utskottet är för närvarandeinte berett att ta ställning till denna fråga.Utskottet förutsätter dock att regeringenuppmärksammar frågan inom ramen för sin behandlingav mediepolitiska frågor. beträffande europeiska programkvoteratt avslår motion 1998/99:K2 yrkande 1,res. 1 (v)2. beträffande begreppet fri TVatt avslår motion 1998/99:K2 yrkande 2,res. 2 (v)3. beträffande bestämmelse om allmänhetenstillgång till viktiga evenemangatt med avslag på motion 1998/99:Kr519 yrkande 11antar regeringens förslag till lag om ändring iradio- och TV-lagen (1996:844) såvitt avser 6kap. 10 §,res. 3 (m, fp, v)4. beträffande en svensk listaatt avslår motionerna 1998/99:K1 och 1998/99:K252,res. 4 (m, fp, v) -villk. 5 (c)5. beträffande varningssignaler vidsändning av vissa TV-programatt avslår motion 1998/99:K2 yrkande 3 såvitt nuär i fråga,6. beträffande lydelsen av 6 kap. 2 §radio- och TV-lagenatt med anledning av propositionen och medanledning av motion 1998/99:K2 yrkande 3 såvittnu är i fråga antar regeringens förslag till lagom ändring i radio- och TV-lagen (1996:844)såvitt avser 6 kap. 2 § med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 2 som utskottetsförslag betecknade lydelse,7. beträffande vidaresändningsplikt ikabelnätatt med avslag på motionerna 1998/99:K3 och1998/99:K323 yrkande 13 antar regeringensförslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) såvitt avserdels 8 kap. 1 §,dels punkt 3 i övergångsbestämmelserna,res. 6 (m, fp)8. beträffande villkor om samverkanatt med avslag på motion 1998/99:K323 yrkande 7antar regeringens förslag till ändring i radio-och TV-lagen (1996:844) såvitt avser 3 kap. 2 §,res. 7 (m)9. beträffande förslaget om ändring iradio- och TV-lagen i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändringi radio- och TV-lagen (1996:844) i vad förslagetinte berörts ovan under momenten 3 och 6-8,10. beträffande Utbildningsradionssändningstillståndatt med anledning av propositionen och med bifalltill motionerna 1998/99:Kr253 yrkande 1 och1998/99:Kr274 yrkande 51 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.res. 8 (m)den 19 november 1998På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), KennethKvist (v), (),(), (), (), KerstinKristiansson (s), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), () och (). Europeiska programkvoter (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet vill" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det visserligen är nödvändigtatt stärka den europeiska audiovisuellakonkurrenskraften i förhållande till denamerikanska. Dock delar utskottet uppfattningen imotion 1998/99:K2 yrkande 2 att TV-direktivetsbestämmelse om europeiska programkvoter innebäröverstatliga ingrepp i medlemsstaternas suveränitetpå området. Dessa kvoter kan också innebära en riskför att murar byggs upp mot produktioner från ländervid sidan av och EU. Enligt utskottets meningbör regeringen därför på europeisk nivå begära en nyutredning om andra sätt än kvotering för attmotverka den amerikanska dominansen på TV-området.Frågan bör omgående aktualiseras i kontaktkommittén.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motioneni nämnda del ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande europeiska programkvoteratt med bifall till motion 1998/99:K2 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Begreppet fri TV (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet konstaterar " och slutar med"denna del " bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att begreppet fri TV intepreciseras i lagtexten. Såsom anförs i motion1998/99:K2 yrkande 2 kan detta enligt utskottetsmening leda till tillämpningsproblem. Utskottetanser därför att regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma till med ett förslag på enlegaldefinition av begreppet fri TV. Detta bör medbifall till motionen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande begreppet fri TVatt med bifall till motion 1998/99:K2 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Bestämmelse om allmänhetens tillgångtill viktiga evenemang (mom. 3)Per (), (), (), (), (), NilsFredrik () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Regeringen föreslår" och på s. 13 slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att det i radio- och TV-lagenockså införs en bestämmelse som möjliggör att ensvensk lista över evenemang som är av särskild viktför det svenska samhället kan upprättas. En sådanordning innebär enligt utskottets mening ett stortoch oacceptabelt ingrepp, t.ex. i enidrottsorganisations rätt till det egnaarrangemanget.