bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — Den amerikanska rapporten pekar också på attjournalister, advokater och andra som arbetar med att övervaka och främja demänskliga rättigheterna i trakasseras, hotas, åtalas och fängslas.Utskottet noterar i detta sammanhang att ordföranden i Human RightsAssociation, Akin Birdal, utsattes för ett attentat.Ordförandeskapet i EU har i ett uttalande fördömt dådet samt uttalat starktstöd för tillkännagivanden av turkiska myndigheter att allt kommer att görasför att ställa förövarna till svars.I motion U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1 och 3 begärs att skallverka för att ratificerar tilläggsprotokoll till 1951 årsflyktingkonvention i dess helhet samt FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter och dess tilläggsprotokoll.I yrkande 2 vill motionärerna att skall bevaka att FN:s särskilderapportör om tortyr och mot försvinnanden (WGEID) skall fåbesöka landet. Även motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 9 tar upp sådanabesök.Utskottet stöder regeringens politik att verka för att så många länder sommöjligt ratificerar konventioner om de mänskliga rättigheterna. BeträffandeTurkiets anslutning till tilläggsprotokollet verkar för att Turkietskall avskaffa de geografiska begränsningarna av flyktingkonventionen.Utskottet noterar som positivt att nu har inbjudit FN:s särskilderapportör om tortyr och WGEID att besöka landet och utgår från att Sverigekommer att bevaka att besöken genomförs på ett korrekt sätt.Med detta anses motionerna U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1-3 och U621(v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 9 besvarade.I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 10 begärs att regeringen i EU ochEuroparådet verkar för att kraven på vad gäller respekten för demänskliga rättigheterna skärps. I motion U630 (mp) beskrivs den kurdiskabefolkningsgruppens utsatta situation samt begärs att i internationellafora skall verka för demokratiska framtid. Motionärerna bakom motionU604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 4 önskar att skall verka för attEU:s ekonomiska stöd till icke-statliga organisationer som verkar för demokratioch mänskliga rättigheter stärks.Under toppmötet i beslöt EU - bl.a. på svensktinitiativ - att utveckla en strategi för EU:s fortsatta relationer med Turkiet.Strategin skall klarlägga bl.a. hur EU kan vara behjälpligt för att förbättrarespekten för de mänskliga rättigheterna i landet. Regeringen avser, såväl inomEU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till MR-organisationeretc., att verka för att skall vidta kraftfulla åtgärder för attreformera samhället i enlighet med internationella åtaganden och i enlighet medvad som krävs i Köpenhamnskriterierna.Utskottet stöder den aktiva svenska politiken och konstaterar att ialla relevanta internationella fora såsom FN, EU, och sökerförmå att leva upp till sina internationella åtaganden.Det ekonomiska stödet från EU till sker genom MEDA-programmetdär framför allt MR/demokrati-bistånd, stöd till småföretag och stöd till detcivila samhället dominerar. Ett informellt samrådsförfarande äger rum mellankommissionen och om MEDA-projekt i . Europaparlamentethar varit kritiskt till projekt där turkiska regeringen är motpart och som haren annan inriktning än de som nämns ovan.Utskottet utgår från att regeringen i kontakterna med kommissionen betonarvikten av stöd till turkiska icke-statliga organisationer.Utskottet välkomnar också det svenska bilaterala stödet till MR- ochdemokratifrämjande projekt i . Stödet går bl.a. till enskilda MR-organisationer i och kurser anordnade av anser utskottet motionerna U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 4, U621(v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 10 och U630 (mp) besvarade.I motion U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omaktioner för att få de fyra kurdiska parlamentarikerna frigivna ur fängelse.Svenska ambassaden följer på regeringens uppdrag kontinuerligt situationenför de fyra fängslade DEP-ledamöterna och har bistått delegationer från Sverigesom önskat besöka dem i fängelset.Utskottet utgår från att regeringen, även fortsättningsvis, bevakarsituationen för de fängslade parlamentarikerna.Därmed anser utskottet motion U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 5 besvarad.I motion U629 (fp) krävs att inom FN, och skall verkaför att assyriernas situation i förbättras. I motion U638 (fp)yrkandena 2 och 3 begärs att verkar för att syrianernas situation försupp på EU-agendan samt att uppmärksammar situationen för kvarvarandesyrianer och syrianer på internflykt i Turkiet.Utskottet har utförligt beskrivit denkomplicerade frågan om assyriernas och syrianernas ursprung och historia(senast i betänkande 1997/98:UU12). Där påtalades hur de jämförelsevis smågrupperna av assyrier och syrianer kommit i kläm i stridigheter mellanislamiska fundamentalister och andra grupper liksom i strider mellan turkiskasäkerhetsstyrkor och kurdiska grupper (PKK). Mot bakgrund av det beskrivnaläget för assyrier/syrianer ansåg utskottet att dessa gruppers situation iTurkiet borde ges ökad uppmärksamhet i de fora där frågor om de mänskligarättigheterna behandlas.Utskottet vidhåller denna uppfattning och utgår från att regeringen irelevanta fora tar upp förhållandena i för dessa utsatta grupper. Ettsådant tillfälle kan vara inom ramen för den dialog som förs om de mänskligarättigheterna mellan EU och Turkiet.Med detta anser utskottet motionerna U629 (fp) och U638 (fp) yrkandena 2 och 3besvarade.18. IranSammanfattning av motionernaMotionärerna bakom motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) kräver i yrkande 8 attSverige intensifierar påtryckningarna för att dödsdomen mot och för att friges, återfår sitt pass samt garanterasfull rörelsefrihet och säkerhet, såväl i som utomlands. Det är viktigt attdet internationella samfundet noga bevakar att utvecklingen i går ipositiv riktning och att man ställer krav på konkreta förändringar.I motion U623 (fp) begär motionärerna att regeringen med kraft protesterar motatt inte följer sina åtaganden om att respektera om mänskligarättigheter och erkännandet av etniska minoriteter. Regeringen i Teheranmissbrukar uppenbarligen den tystnad och förlamning som världen visar eftersomde grövsta kränkningar av fortsätter. Ett exempel är att regimenanföll ett av nationella motståndsrörelsens läger (vid gränsen mellan ochIrak) 1994 med scudmissiler, vilka betraktas som massförstörelsevapen. Attackenstred mot säkerhetsrådets resolution 598. efter Khomeinis död fårregimens kriser inom de politiska, ekonomiska och sociala områdena allt störredimensioner. Förtrycket ökas och den internationella terrorverksamhetenutvidgas.I motion U626 (v, s, m, c, fp, mp, kd) beskrivs situationen beträffande brottenmot de mänskliga rättigheterna i . Förtrycket drabbar hela befolkningen.Våren 1997 fastslog FN:s specielle emissarie för att läget allvarligtförsämrats. Detsamma fastslogs även av . Sedan desshar presidentval hållits i . Den mer liberalt sinnade vannoväntat valet. före Khatemis tillträde uppvisade regimen provpå sin brutalitet och omänsklighet. Flera iranska politiska fångar avrättades.Maktskiftet har väckt folkets förhoppningar om förbättringar. Det är dock,enligt motionärerna, inte alls säkert att utvecklingen i och med valet avKhatemi till president, blir så positiv som den ofta antas imedierna. Det är omöjligt att avgöra om han kommer att stå fast vid sinautfästelser. Den iranska regimen måste nu uppvisa konkreta resultat i riktningmot större respekt för de mänskliga rättigheterna och en demokratiskutveckling.I yrkande 1 begärs att den antar en skarpare ton i denkritiska dialogen med . I yrkande 2 begärs politiska, diplomatiska ochekonomiska punktåtgärder som en del av dialogen. Avbrytande av den år 1996upprättade flyglinjen mellan och är ett sådant exempel.Det bör ställas krav på att och och andrakulturarbetare i får full rörelsefrihet och säkerhet (yrkande 3). Detbegärs vidare, i yrkande 4, att bör verka för att EU:s ambassadörer,som ett led i den kritiska dialogen, inte återvänder till förrän FarajSarkoohi och återfått full rörelsefrihet och säkerhet.Svenska regeringen bör också i olika internationella organ verka för attomständigheterna kring flera författares (bl.a. , ,Gafar Husini, Golamhusin , ) samt en rad politiskt ochreligiöst oliktänkande människors död, närmare granskas av en opartiskhumanitär organisation (yrkande 5).Utskottets övervägandenIran behandlas i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna.Kommissionen har också utsett en rapportör för landet och det behandlas även ien återkommande resolution i FN:s generalförsamling.EU har varit initiativtagare till en resolution i om MR-läget i . Resolutionen baseras på information ochrekommendationer som MR-rapportören gjort. I årets resolution beskrivs vissapositiva tendenser vad avser respekten för de mänskliga rättigheterna i landet.Sådana exempel är uttalanden från regeringen om vikten av att se överlagstiftning och attityder som diskriminerar kvinnor, vissa förbättringar vadavser mediefriheten, etc. Trots dessa framsteg framhålls det dock iresolutionen att de mänskliga rättigheterna fortsatt kränks i . Detförekommer ett stort antal avrättningar i strid med internationella normer,fall av tortyr och grymma former av straff, inkluderande offentligaamputeringar, steningar och avrättningar. Diskrimineringen av religiösaminoriteter fortsätter också. Förföljelse av vissa journalister, författare ochreligiöst oliktänkande som försöker nyttja sin yttrandefrihet har inte hellerupphört. har vidare inte tillåtit den specielle rapportören att besökalandet. Belöningen för att avrätta författaren kvarstår också.I motion U623 (fp) begärs att verkar för att följer FN:s stadgarom mänskliga rättigheter. Motion 626 (v, s, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1-5 tarbl.a. upp frågan om en skarpare ton i den s.k. kritiska dialogen, framställerkrav på att och skall friges samt begär attomständigheterna kring ett antal författares död granskas av en opartiskhumanitär organisation. I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 8 krävs attSverige intensifierar påtryckningarna för att dödsdomen mot och för att återfår pass och rörelsefrihet.En av EU:s utgångspunkter i förhållande till regimen i är att dialog ärett bättre medel än isolering när det gäller att verka för ökad respekt för demänskliga rättigheterna och ökad demokrati. Denna politik har svenskt stöd.Dåvarande EG inledde 1992 en politisk dialog med , detta som ett led iförsöken att påverka den iranska politiken, exempelvis på områden som mänskligarättigheter och den s.k. fatwan, dödsdomen, mot författaren dialog, som fick benämningen den kritiska dialogen, fördes med begränsadframgång fram då EU-kretsen till följd av en uppmärksammadterroristrättegång i - där iranska statsledningen utpekades som skyldigtill attentatet mot tre iranska exilkurder - beslutade att tillsvidaresuspendera dialogen. Som exempel på politisk punktåtgärd mot beslutade EU-länderna i samband med terroristdomen att införa ett närmare samarbetesinsemellan i syfte att hindra att iransk underrättelse- ochsäkerhetstjänstpersonal beviljades inresa i något EU-land. Detta samarbetekommer att fortsätta.Sedan suspensionen har det varit presidentval i , och Seyed MohammedKhatami har tillträtt posten som president . Denne har gjort ettflertal uttalanden som indikerar att han är intresserad av att fördjupa Iransdialog med väst.EU-kretsen anser att det är viktigt att ta fasta på dessa positiva signalerfrån , inte minst för att stödja den moderate och för att förhindraatt andra, mer konservativa krafter tar över det politiska initiativet i Iran.Därför beslutades vid allmänna rådets möte att en politiskdialog skulle återupptas med . Denna dialog skall klart och tydligt angeatt centrala ämnen för samtalen skall vara bristen på respekt för de mänskligarättigheterna, iranskt stöd till terrorism, iranskt innehav avmassförstörelsevapen, fatwan mot samt kulturella och socialafrågor. EU har inte för avsikt att göra avkall på dessa centrala frågor. EU-ländernas ambassadörer har återvänt till Teheran.Utskottet konstaterar att har tillträtt centrala konventioner på områdetför de mänskliga rättigheterna och att landet självfallet därför ärförpliktigat att följa sina åtaganden beträffande dessa.Utskottet noterar vidare att författaren frigavs i januari 1998.Denne fängslades och dömdes på oklara rättsliga grunder för?förtal mot den islamiska republiken ?. har såväl EUsom kritiserat den iranska regeringen för dess agerande i falletSarkoohi. Denne har efter en tids ovisshet återfått sitt pass.Utskottet stöder EU:s beslut att återuppta en dialog med och utgår frånatt förutsättningarna för denna fortlöpande omprövas. Vidare ser utskottetpositivt på den aktiva agerande i olika internationellafora för att främja de mänskliga rättigheterna i . Utskottet utgår från attdet i detta arbete ingår att verka för att undersökningar kommer till stånd föratt bringa klarhet i misstänkta fall av avrättade eller försvunna författare,politiskt oliktänkande och religiösa personer.Med detta anser utskottet motionerna U623 (fp), U626 (v, s, m, c, fp, mp, kd)yrkandena 1-5 och U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 8 besvarade.19. RysslandSammanfattning av motionernaMotion U618 (mp) behandlar fallet med den f.d. ryske ubåtskaptenen . Denne arresterades för spionage och förräderi ochför att ha röjt militära uppgifter då han för den norska miljörörelsen sammanställde en miljörapport om norra flottans baser i och kringMurmanskområdet. Han släpptes ur häktet men har reseförbud ochfår inte lämna landet. I yrkande 1 kräver motionärerna att regeringen bör agerapå internationell nivå för att förvissa sig om att fallet handläggs i enlighet med de rättsprinciper som gäller i enrättsstat.I motionen anförs att Nikitin 1997 ställdes inför nya anklagelser av denryska hemliga polisen. Anklagelserna baserades på en hemlig rättsparagrafutfärdad av det ryska försvarsministeriet . Paragrafen varutställd efter det att Nikitin arresterats. Motionärerna poängterar att bådedet faktum att lagen ges retroaktiv tillämpning och att den är hemlig stridermot fundamentala principer för individens rättsskydd. I yrkande 3 begärs attSverige skall agera på internationell nivå för fundamentala rättsprinciper iRyssland så att inte hemliga lagar nyttjas eller lagar nyttjas retroaktivt.I motion U628 (kd) behandlas nya religionslag. Det anförs atthuvudsyftet med lagen är att hindra spridning av farliga sekter. I september1997 röstade den ryska duman igenom den nya religionslagen efter ettändringsförslag från president . De religiösa samfunden delas in i femkategorier i lagen. Enligt motionärerna är den stora vinnaren den ortodoxakyrkan med alla rättigheter i kraft av sin traditionella ställning. I kategoritvå finns övriga religionerna med en lång historia i : islam, buddism,och judendom. I nästa kategori återfinns de organisationer som kan bevisa attde varit organiserade . I den fjärde kategorin finns församlingarsom är men registrerade. Dessa måste registrera om sig varje årför att över huvud taget få några rättigheter, vilket kan vara en mycketkomplicerad procedur. För de organisationer som inte varit registrerade ochgodkända gäller ytterligare restriktioner. Utländska organisationerblir t.ex. totalförbjudna. Många församlingar kommer inte att få äga sinakyrkor, hyra offentliga lokaler, producera, publicera eller importera religiöslitteratur etc.I yrkande 1 kräver motionärerna att den på alla nivåerutnyttjar partnerskapsprocessen för att påverka att upphäva ellerradikalt förändra religionslagen. I yrkande 2 begärs att i Europarådetdriver frågan om en tillfällig suspension av medlemskap iEuroparådet, till dess att religionslagen upphävs eller radikalt förändras.Motionärerna begär vidare, i yrkande 3, att skall driva frågan i OSSEoch att dess organ ODIHR skall övervaka att religionslagen upphävs. Slutligenhemställs att den tillsammans med övriga EU-länder och iFN:s säkerhetsråd driver frågan om att bör upphäva eller radikaltförändra religionslagen (yrkande 4).Utskottets övervägandenI motion U628 tar motionärerna upp sina farhågor angående den nyareligionslagen i . Bl.a. krävs att partnerskapsprocessen utnyttjas föratt påverka att upphäva eller radikalt förändra lagen, att Rysslandsmedlemskap i tillfälligt suspenderas, att driver frågan iOSSE samt att tillsammans med EU och i driverfrågan om att bör upphäva eller förändra religionslagen.Det lagförslag ?Om samvetsfrihet och religiösa sammanslutningar? som presidentJeltsin undertecknade var en något förändrad version avett lagförslag som presidenten avvisat . hade deltagitaktivt i utformandet av EU:s linje som innebar hård kritik mot det förstaförslaget såsom stridande mot internationella förpliktelser enligtinternationella konventioner om mänskliga rättigheter som reglerar bl.a.religionsfrihet, föreningsfrihet och icke-diskriminering.Den nya lagen innehöll en del förändringar jämfört med den tidigareversionen. Ett flertal av de bestämmelser som kritiserats i det tidigarelagförslaget, nämligen den åtskillnad som görs mellan olika typer av religiösasammanslutningar, kvarstod dock oförändrade i den nya versionen av lagen.Utskottet har inhämtat att utskottet för juridiska frågor och mänskligarättigheter i utsågen rapportör som särskilt skall bevaka tillämpningen av den nya ryskareligionslagen. Utskottet utgår från att regeringen noga följer lagenstillämpning och verkar för att frågan hålls aktuell inom FN, EU, ochEuroparådet.Utskottet konstaterar vidare att förutsättningar för att ta upp den ryskareligionslagen i inte torde föreligga. Frågan om entillfällig suspendering av från torde inte vara aktuell ioch med att frågan nu bl.a. behandlas av den utsedde rapportören. Denne harinlett en dialog med om religionslagens utformning och tillämpning.Därmed anser utskottet motion U628 (kd) yrkandena 1-4 besvarad.I motion U618 behandlas fallet med den f.d. ryske ubåtskaptenen . Motionärerna begär svenskt agerande på internationell nivå för attsäkerställa en handläggning enligt de rättsprinciper som gäller i en rättsstat.Vidare begärs agerande för att hemliga lagar inte skall utnyttjas eller lagaranvändas retroaktivt.Läget i när det gäller utvecklingen av demokrati och mänskligarättigheter står i högsta grad i fokus för regeringens uppmärksamhet.Regeringen fortsätter också att noga följa fallet Nikitin. Även EU:smedlemsländer har gjort myndigheterna i uppmärksamma på det storaallmänna intresset i deras länder för fallet Nikitin och klargjort att manförväntar sig att ärendet skall komma till en snar lösning i överensstämmelsemed de åtaganden om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna,inklusive om en rättvis och oberoende rättegång, som förbundit sigrespektera enligt sin författning, som part till FN:s konventioner i ämnet samtsom medlem i och . Åtal mot Nikitin är ännu inte väckt.Förundersökningens material från den ryska säkerhetstjänsten (FSB) byggerdelvis på hemliga dekret. Utskottet har inhämtat att enligt ryskatidningsuppgifter () riksåklagarämbetet hargivit FSB besked att man inte kan basera åtalet på hemliga dekret. Nikitin ärfortfarande belagd med reseförbud.Utskottet har redan tidigare behandlat fallet Nikitin. I betänkande1996/97:UU12 anfördes därvid att utskottet utgick från att kommer attleva upp till sina internationella åtaganden och förutsatte att den svenskaregeringen fortsätter att verka för att så sker.Utskottet vidhåller denna uppfattning och anser därmed motion U618 (mp)yrkandena 1 och 3 besvarad.20. KosovoSammanfattning av motionernaI motion U625 (mp, c, fp, v, kd) beskrivs hur Kosovo hadestatus som en autonom provins inom den jugoslaviska federationen. Ett områdelika stort som bebos av 2,1 miljoner människor varav icke-slaviskaalbaner. 1981 bröt oroligheter ut till följd av hastigt växande arbetslöshetoch regional underutveckling i Kosovo. gick nationalister ut imassdemonstrationer i med krav på begränsningar i Kosovos autonomi,vilken därefter upphävdes 1989. Kosovo har sedan utvecklats till ettapartheidliknande samhälle, där det albanska folket byggt upp ett parallelltsjukvårds- och utbildningssystem efter att ha avvisat undertecknandet avserbiska lojalitetsförklaringar. 1991 förklarade kosovoalbanerna Kosovo som ensjälvständig republik efter en folkomröstning, dock utan erkännande frånvärlden i övrigt. blev dess president.I yrkande 1 kräver motionärerna att regeringen skall agera på detinternationella planet för att återge Kosovo den autonomi som berövadesprovinsen . bör inom EU verka för att stödja yttresanktionsvägg, som förhindrar från att få internationella krediterbl.a. från (yrkande 2).I yrkande 3 begärs att verkar internationellt för att konkreta stegtas för att förverkliga utbildningsöverenskommelsen mellan Rugova ochMilosevic, som öppnar för albanernas rätt att utnyttja sina skolor.Sverige bör vidare, framhålls det i yrkande 4, stödja det tyska initiativetinom EU att öppna ett informationskontor för EU i Prishtina, för att bl.a. ökaden internationella närvaron i Kosovo.Motionärerna vill i yrkande 5 få ett tillkännagivande om att parlamentariskaeller andra delegationer skall bjudas in på s.k. hearings, för att avgevittnesmål om situationen i Kosovo.I motion U61 (mp) yrkande 4 begär motionärerna ett tillkännagivande omvärldssamfundets skyldighet att förhindra ett blodbad i Kosovo. Massakrerna fårinte fortsätta. Världssamfundet måste reagera innan det är , inte varatyst. Situationen i Kosovo har stadigt försämrats sedan Kosovo fråntogs sinautonomi . I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om att påinternationell nivå bör utöva starka påtryckningar mot regimen iFörbundsrepubliken för att göra slut på den rådandeapartheidliknande statsterrorn, våldet och massakrerna i Kosovo. Detapartheidsystem som byggts in i samhället genom skilda skol- och vårdsystem,den massiva arbetslösheten bland kosovoalbaner och det strukturella serbiskavåldet är en företeelse ovärdig ett land i Europa.Utskottets övervägandenUtskottet ser med oro på de senaste månadernas eskalerande våld i Kosovo.Motion U625 (mp, c, fp, v, kd) behandlar situationen i Kosovo. I yrkande 1begärs att regeringen agerar internationellt för att återge Kosovo den autonomisom avskaffades 1989. Enligt motionärerna bör vidare stödja yttresanktionsmur mot (yrkande 2), bidra till att genomföra skolavtalet föralbanska skolbarn (yrkande 3), verka för ett EU-kontor i (yrkande 4)samt uppmuntra delegationsbesök från Kosovo till (yrkande 5).Sverige har krävt att Kosovo tillåts ett långtgående självstyre inomFörbundsrepubliken . Detta krav ingår också som en grundkomponent iEU:s aktuella politik gentemot landet. EU menar att inte kanerbjudas goda och fullständiga förbindelser med omvärlden förrän regeringen iBelgrad intagit en konstruktiv hållning och uppvisat resultat i bådeautonomifrågan och vad avser de mänskliga rättigheterna. De handelsförmåner hosEU som åtnjöt under större delen av fjolåret förlängdes inte för1998 på grund av de bristande framstegen i bl.a. Kosovofrågan.Hur formen av autonomi för Kosovo skall se ut måste lösas i enöverenskommelse mellan kosovoalbanska företrädare och den jugoslaviskastatsledningen. framhålls autonomistatuten års konstitutionför den Socialistiska Federativa Republiken som en förebild. Fleraavsnitt i denna är starkt präglade av det kommunistiska, auktoritära enpartisy-stemet och bör inte kopieras i en modern, demokratisk författning medan andrakomponenter i den skulle passa väl in i en autonomimodell för en europeiskstat.Utskottet noterar att det s.k. skolavtalet har börjat genomföras. Vidare kanuppmärksammas att EU:s krav att få öppna ett kontor i har sin bakgrund iett svenskt förslag i EU-kretsen .