bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Därigenom kan NRC fortsätta stödja uppbyggnadenoch vidareutvecklingen av regionala och lokala resurscentrum för kvinnor.Av årsredovisning framgår att effekten av arbetet inomNRC är att satsningarna på regionala och lokala resurscentrum ökat avsevärtunder året. Antalet resurscentrum i landet ökade från 59 till120. Verksamheten vid resurscentrum har enligt bidragit till attkvinnor startar eget företag eller påbörjar en process som kan leda till företagande, anställning eller utbildning. Vidare har enligt verksamhetenvid NRC fått en fastare struktur genom att en styrelse har bildats med före-trädare från regionala och lokala resurscentrum samt generaldirektörerna förNUTEK och Glesbygdsverket.I likhet med näringsutskottet instämmer arbetsmarknadsutskottet i rege-ringens uppfattning att särskilda insatser genom verksamheten med resurs-centrum bör göras under ytterligare en period. delarockså näringsutskottets uppfattning dels att en utvärdering bör äga rum efterden fortsatta försöksverksamheten 1998 och 1999, dels att verksamheten vidlokala och regionala resurscentrum redovisas. Därmed avstyrks motion A21(c) i berörda delar.Som framgått fördubblades antalet resurscentrum under år 1997.Denna tillväxt är imponerande och leder enligt utskottets uppfattning tillslutsatsen att ytterligare resurser inte behöver tillföras för närvarande.När det gäller krav i motion A47 om att medel bör avsättasför NRC och regionala resurscentrum konstaterar utskottet att förslag frånVänsterpartiet med denna innebörd redan har avslagits av i anslut-ning till behandlingen i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 Utgiftsområde19, bet. AU2, rskr. Av den regionalpolitiska propositionen framgår att3 har avsatts för det centrala resurscentrumet budgetåret1998 och motsvarande resurser aviserats . Till detta kommer somframgått ovan att under avsatts förprojektstöd till regionala och lokala resurscentrum. Motion A47 (v) bör motdenna bakgrund avslås.Beträffande motionsförslag om medelstillskott till lokala kooperativa ut-vecklingscentrum vill utskottet peka på att stödet till sådan verksamhet harutökats högst väsentligt under innevarande budgetår. Anslaget till kooperati-va utvecklingscentrum uppgår under till 16,5 miljoner kro-nor vilket innebär att anslaget har förstärkts med jämförtmed förra budgetåret (anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv).Som framgått finner utskottet inte anledning att förorda några ytterli-gare medelsförstärkningar till resurscentrum. Med tanke på det kraftiga me-delstillskottet till lokala kooperativa utvecklingscentrum under innevarandebudgetår är utskottet inte berett att förorda ytterligare medel till denna verksamhet. Utskottet anser att motion A54 (mp) bör avslås av i berörddel.Utskottet har i sin bedömning i avsnitt 1 i betänkandet redovisat de krav påjämställdhetsarbete som ställs på länsstyrelserna. Dessa krav, som framgår avregleringsbrevet, innebär bl.a. att länsstyrelserna inom samtliga verksam-hetsområden skall vidta åtgärder som främjar ett jämställdhetsperspektiv.Denna typ av verksamhetsmål kan enligt utskottet bedömas få långt störreeffekter på det regionala jämställdhetsarbetet än om skulle slå fastatt ett visst antal befattningshavare av en viss kategori - i detta fall jäm-ställdhetsexperter - måste anställas av varje länsstyrelse. Målstyrning ärenligt utskottets uppfattning klart att föredra framför detaljreglering. Utskottet avstyrker därmed motioner A47 och A453 i berörda delar.I motion A38 förordas samordning mellan nätverket med resurscentrumoch de kvinnliga affärsrådgivarna. Utskottet konstaterar att regeringen ipropositionen uttrycker uppfattningen att bör verka för en sådansamordning och avstyrker därmed motion A38 (s) i den mån motionen intekan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.8. Regional näringspolitik m.m.Detta avsnitt i utskottsbetänkandet innefattar dels frågor som i propositionenbehandlas under rubriken näringspolitiska frågor, dels frågor som i proposi-tionen tas upp i avsnittet regional näringspolitik.8.1 AllmäntPropositionenNäringspolitik handlar i hög grad om att skapa bra produktionsbetingel-ser för företagen. Omvärldsförändringarna (se betänkandets avsnitt 1) inne-bär bl.a. att näringslivets konkurrenskraft i allt högre grad är beroende avdess förmåga att kundanpassa produkter och tjänster. Detta kräver bl.a. tek-nisk och annan kompetens liksom samarbete i nätverk mellan kund, produ-cent och leverantör. erfordras större, ibland internationella, nätverför att säkerställa kompetensförsörjningen.Näringspolitiken syftar i första hand till att stödja de generella förutsätt-ningarna för företagande. Ett stabilt och överskådligt regelverk, konkurrenspå lika villkor och väl fungerande marknader stärker drivkrafterna för till-växt. Enligt propositionen bör huvuddragen i näringspolitiken vara att identi-fiera och undanröja tillväxthinder, att bygga system för långsiktig kompe-tensförsörjning samt att på ett effektivt och flexibelt sätt utnyttja och ut-veckla samhällets resurser till förmån för såväl kvinnor som män.Regeringen redovisar i propositionen en rad aktiviteter som bedrivs inomramen för näringspolitiken och som syftar till att underlätta etablering ochutveckling av småföretag, främja utländska investeringar, export, forskningoch utveckling samt väl fungerande konkurrens.Den regionala näringspolitiken bör utvecklas. Utgångspunkten för dettabör vara varje regions specifika möjligheter och förutsättningar. De statligaresurser av näringslivsfrämjande karaktär som avsätts inom olika politikom-råden bör samordnas och användas på ett effektivt sätt så att de olika regio-nernas förutsättningar för tillväxt och sysselsättning blir så gynnsamma sommöjligt.Det övergripande målet för den regionala näringspolitiken skall vara attutifrån de förutsättningar som finns i varje region stimulera en hållbar eko-nomisk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män (se betänkandets avsnitt 1).Enligt propositionen omfattar statens samlade resurser för regional ut-veckling under (se betänkandetsavsnitt 1). En del av dessa medel och de åtgärder som finansieras med hjälpav dessa har en mer direkt påverkan på näringslivets utveckling. Regeringenbedömer att användningen av sådana statliga resurser, benämnda det regio-nala tillväxtkapitalet, i större utsträckning än bör anpassas tidet regionala och lokala näringslivets behov och förutsättningar.MotionEnligt () i motion A19 (yrk. 2 och 4) bestäms många av defaktorer som påverkar kommunernas långsiktiga konkurrenskraft och därmedframtidsmöjligheter på det lokala planet. Motionären pekar på att kommu-nalpolitikens betydelse blivit större när det gäller att främja goda villkor föföretagande. Det är ett fel att tro att staten kan reglera fram tillväxt genomnya regionala delegationer eller tillväxtavtal.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som i och för sig kan instämma i motionärens uppfattning attkommunalpolitiken har betydelse för näringslivets utvecklingsförutsättning-ar, delar inte alls motionärens pessimistiska syn på möjligheterna för statenatt bidra till goda förutsättningar för näringslivet att utvecklas. Tvärtom ansutskottet att de åtgärder och förslag som presenteras i propositionen och somsyftar till att främja den nationella och regionala företagsmiljön kan kommaatt få stor positiv betydelse för näringslivet. Utskottets tillförsikt bygger iminst på att ett förbättrat samspel mellan företagen och olika offentliga in-stitutioner kan väntas bli en följd av åtgärderna. Motion A19 (m) i berördadelar bör enligt utskottets uppfattning avslås av riksdagen.8.2 Livsmedelsindustri och jordbrukPropositionenLivsmedelsindustrin är tredje största industrinäring och sysselsätterdirekt ca 60 000 personer. Till detta kommer indirekt sysselsättning. Enligtregeringen behöver den svenska industrinära livsmedelsforskningen stärkas.I utredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167)föreslås ett nationellt samlat forskningsprogram för industriell förnyelse ochkompetenshöjning inom livsmedelsföretagen samt kompetenshöjning röran-de denna näring vid universitet och högskolor. Därefter avser regeringen att återkomma i budgetproposi-tionen för med ett eventuellt förslag till nationellt forskningsprogramavseende näringen.MotionerModeraterna lägger i motion A20 (yrk. 6) fram förslag till åtgärder för attförbättra förutsättningarna för jordbruket och stärka livsmedelsindustrin.Partiet anser att kartavgiften inte skall belasta livsmedelsnäringen. Dennanäring bör inte finansiera djurregistret. Fri handel med mjölkkvoter bör infö-ras och reglerna för miljöstödet till jordbruket förenklas. mot-sätter sig vidare aviserade förslag om en höjning av den s.k. skogsvårdsav-giften liksom höjd elskatt och höjda avgifter på bekämpningsmedel.Centerpartiet anser i motion A21 (yrk. 15) att konkurrenskraften hossvensk jordbruksnäring och livsmedelsindustri måste stärkas. Regeringen börsenast i budgetpropositionen för återkomma med förslag i enlighetmed intentionerna i utredningen livsmedelsstrategi för Sverige.Kristdemokraterna förespråkar i kommittémotion A22 (yrk. 8) rättvisarekonkurrensförutsättningar för jordbruksnäringen. Bl.a. bör en sänkning skeav sådana skatter, exempelvis el- och dieselskatter, som slår hårt mot näring-en.Utskottets ställningstagandeSamtliga frågor om jordbrukets avgiftsbelastning, konkurrensförhållandenm.m. som tas upp i motionerna A20 och A22 har behandlats av riksdagenunder innevarande i bl.a. betänkandena /98:JoU3, JoU9 ochJoU21. Vissa frågor om konkurrensförhållanden kommer vidare att behand-las i anslutning till ställningstagande till rikt-linjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom finner varken skäl att frångå den bedömning somgjorts tidigare under av jordbruksutskottet och som godkänts avriksdagen eller att föregripa den behandling som pågår i jord-bruksutskottet. Motionerna A20 (m) och A22 (kd) avstyrks därför i berördadelar.Som framgår av propositionen sker remissbehandling avförslagen i utredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi för . Utskot-tet finner det högst rimligt att, som regeringen anger i propositionen, remiss-behandlingen avvaktas innan eventuella förslag baserade på utredningenläggs fram. När det gäller utredarens energiskatteförslag har utskottet erfaritatt detta kommer att behandlas inom ramen för den översyn av energiskatte-systemet som genomförs. Utskottet anser att motion A21 (c) bör avstyrkasi berörd del.8.3 Riskfinansiering - såddkapitalPropositionenRiskfinansiering har avgörande betydelse för att stimulera tillväxten i småfö-retagssektorn och öka sysselsättningen. Inom närings- och regionalpolitikenfinns flera olika typer av riskfinansiering som alla har till syfte attkomplettera de privata marknaderna för lån, garantier och egenkapitalför-sörjning.När det gäller tillgången till riskfinansiering i tidiga utvecklingsskeden av-ser regeringen att ta ställning till resursbehovet och hur eneventuellt ökad insats skall kunna finansieras. I propositionen lämnar rege-ringen förslag till förändringar när det gäller den typ av riskfinansiering somofta går under benämningen såddkapital (se nedan).Vissa småföretag har behov av stöd för att utarbeta prospekt för att sökaprivat ägarkapital. och andra statliga organ bör enligt propositioneni ökad utsträckning genom bl.a. kontaktmöten förmedla privat ägarkapitalfrån riskkapitalbolag till små och medelstora företag. bör erbjuda lån på fördelaktiga villkor till unga företagare. Medel försådana ungdomslån tillförs från för användning i deområden som ingår i målen 5b och 6. bör intensifiera användningenav lånegarantier för att öka småföretagens tillgång till lånekapital.Inom ramen för anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärder inom utgiftsom-råde 19 har länsstyrelserna stor frihet att prioritera mellan olika ändamål.Regeringen anser att det finns anledning att pröva ytterligare möjligheter attvidga användningen av anslaget till att även omfatta viss riskfinansiering.Propositionen föreslår därför att anslaget A 1 även skall kunna användas tills.k. såddfinansiering i enlighet med förordningen (1995:1254) om statligtstöd till teknisk forskning, industriellt utvecklingsarbete och uppfinnarverk-samhet. I propositionen begärs godkännande av detta förslag(avsnitt 9.2).Förslaget innebär att länsstyrelserna och, i försökslänen, självstyrelseorga-nen ges möjlighet att disponera medel för detta ändamål. har densamlade nationella kompetensen inom området och är den myndighetsom fattar beslut om såddfinansiering. I riktlinjerna för länsstyrelsernasanvändning av medlen avser regeringen att närmare precisera rolli sådana beslut.MotionerEnligt i motion A20 (yrk. 11 och 12) leder inte regeringensförslag i propositionen till en bättre fungerande riskkapitalmarknad. Partiet ätveksamt till regeringens uppfattning att bör intensifiera sin verksam-het med garantilån och anser att inte helt bör gå över till sådan verk-samhet. Regeringens förslag om användningen av anslaget för regionalpoli-tiska åtgärder bör avslås.Centerpartiet anser i motion A21 (yrk. 18, 19 och 20) att den regionala risk-kapitalförsörjningen till de mindre företagen måste förbättras. För detta än-damål bör tillföras ytterligare fram till år 2000.Vidare bör tillföras i driftskapital. I syfte att för-bättra den regionala riskkapitalförsörjningen bör bl.a. lokala mötesplatserefter modellen med regionala aktietorg, innovationsmarknader etc. stimule-ras. Detta kan göra det möjligt för lokala placerare att investera i lokala bo-lag.Vänsterpartiet finner i motion A47 (yrk. 32, 33 och 36) att dagens riskka-pitalförsörjning behöver kompletteras med regionala fonder och börser.Därigenom kan man få en garanti för att alla regioner har tillgång till riskka-pital. ser vidare positivt på bidrag till småföretags-börser i syfte att stimulera nya företag. Möjligheterna att vidga dessa insatsetill fler aktörer i landet bör undersökas. Det är angeläget att förutom NUTEKäven regionala organ får möjlighet att använda medel till såddfinansiering.Denna ökade flexibilitet kan dock komma att motverkas av medelsbrist.Siri () pekar i motion A58 (yrk. 2) på vikten av att underlättaför småföretagare, och då särskilt kvinnor, att anskaffa startkapital, exempel-vis genom såddfinansiering.Näringsutskottets yttrandeNär det gäller riskkapitalförsörjning redovisar näringsutskottet i sitt yttrand(återfinns i bilaga 4) vissa kompletterande uppgifter rörande statligt stöd tilbörser som är inriktade på små företag.Näringsutskottet instämmer i regeringens bedömning att tillgången tillriskfinansiering är av avgörande betydelse för att nå ökad tillväxt i småföre-tagssektorn. Utskottet är positivt till att brister i det privata utbudet av rikapital kompenseras av statliga insatser av olika karaktär.Med anledning av förslag om regionala fonder och börser i motion A47 (v)pekar näringsutskottet bl.a. på att regeringen har vidtagit en rad åtgärder föratt öka tillgången till kapital och bredda marknadsplatserna. Utskottet av-styrker motionen i aktuell del.ALMI fullgör enligt näringsutskottet många viktiga funktioner när detgäller växande småföretag. Det gäller bl.a. utlåningsverksamhet, garantigiv-ning och satsningar på kvinnor. Utskottet anser att en utökad garantiverk-samhet inom innebär att småföretagen tillförs större lånevolymer ochdärmed bättre utvecklingsmöjligheter utan direkt ökade kostnader för staten.Utskottet delar därmed inte uppfattningen i motion A21. Inte heller ansernäringsutskottet att pensionssystemets premiereserv bör användas för attbygga upp regionala fonder. Berörda yrkanden i motion A21 (c) avstyrksdärmed av näringsutskottet.Motion A20 (m) avstyrks i berörd del av näringsutskottet med hänvisningtill att utskottet förutsätter att har rutiner för att följa upp garantilåI en gemensam avvikande mening rörande riskkapitalförsörjning tillstyrkerföreträdarna för , förslaget iModeraternas partimotion i aktuell del. Representanterna för Vänsterpartietoch tillstyrker i en gemensam avvikande mening berörda förslagi partimotion. Vidare tillstyrker företrädare ien avvikande mening partimotion i berörda delar.När det gäller förslag i motionerna A47 (v) och A58 (fp) om såddkapitalkonstaterar näringsutskottet i sitt yttrande att de berörda yrkandena i bety-dande utsträckning ligger i linje med regeringens förslag och utskottets upp-fattning. Utskottet framhåller att det statliga stödet inom näringspolitiken bövara neutralt mellan olika företagsformer liksom mellan kvinnor och män.Att uppmärksamma kvinnor som företagare och deras kapitalbehov kanenligt näringsutskottet ses som en strävan mot neutralitet. När det gällerfarhågor om att länens anslagsutrymme är för litet pekar utskottet på betydel-sen av att vinna erfarenheter även om volymerna till en början inte blir sär-skilt stora. tillstyrker propositionen i denna del och avstyr-ker motionerna A20 (m), A47 (v) och A58 (fp) i berörda delar.I fråga om såddkapital tillstyrker företrädare i en avvikandemening berört förslag i partimotion. I en gemensam avvikandemening tillstyrker företrädarna för , och Folkpartietförslag i motion A58 i behandlad del. representant tillstyrkeri en avvikande mening berört förslag i partimotion. Likasåtillstyrker representant i näringsutskottet i en avvikandemening förslag i behandlad del.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet instämmer i likhet med näringsutskottet i regering-ens uppfattning att ökad tillväxt i småföretagssektorn är starkt beroende avtillgången till riskfinansiering. Brister i det privata utbudet av riskkapitalmåste därför kompenseras av statliga insatser av olika karaktär.Arbetsmarknadsutskottet anser liksom näringsutskottet att förslagen i mo-tion A47 (v) om regionala fonder och börser bör avslås av . ställer sig vidare i likhet med näringsutskottet avvi-sande till förslagen i motion A21 (c) om att skall tillförasytterligare medel och att det nya pensionssystemets premiereserv skall an-vändas för att bygga upp regionala fonder. Utskottet avstyrker motionen iberörda delar. Även om det förslag i motion A21 (c) som avser tillförande avdriftskapital till inte behandlas i näringsutskottets yttrande anser ar-betsmarknadsutskottet att yrkandet bör avslås.Med samma motivering som framförs av näringsutskottet avstyrker ar-betsmarknadsutskottet motion A20 (m) i aktuell del.Utskottet övergår nu till att behandla motionsyrkandena om såddkapital. Ilikhet med näringsutskottet konstaterar arbetsmarknadsutskottet att det finnsen betydande överensstämmelse mellan å ena sidan motionsyrkandena rö-rande såddkapital och å den andra regeringens förslag och utskottets uppfatt-ning. Utskottet instämmer i vad näringsutskottet anfört och tillstyrker propo-sitionen i aktuell del samt avstyrker motionerna A20 (m), A47 (v) och A58(fp) i berörda delar.Enligt vad utskottet har erfarit innefattar ställningstaganden rörandesåddkapital såväl tekniskt som ekonomiskt kompliceradeöverväganden. Utskottet vill därför peka på behovet av att tydligt preciseraNUTEK:s framtida roll i sammanhanget. Utskottet vill här göra en jämförel-se med motiveringen till regeringens förslag om att stödformen regionaltutvecklingslån skall upphöra (avsnitt 4 i betänkandet). I det sammanhangetanförs som skäl för att avskaffa låneformen bl.a. att riskfylld utlåning till soch medelstora företag kräver betydande kompetens, vilken enligt proposi-tionen lättare kan upprätthållas och vidareutvecklas av organ med viss om-fattning på sin kompetens.8.4 Friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel, m.m.PropositionenPå det arbetsmarknadspolitiska området har försöksverksam-het bedrivits med regionalt och lokalt självbestämmande i 28 kommuner. Iförsöksverksamheten söker man nya former för lokal samverkan mellan statoch kommun för att effektivisera medelsanvändningen. Regeringen har nyli-gen beslutat om försöksverksamhet i län med friare användning avmedel inom arbetsmarknadspolitikens ram. I propositionen redovisar rege-ringen att den skall utvidga försöksverksamheten till ytterligare fyra län,nämligen , , och län.MotionerI parti- och kommittémotioner från , , Vänsterpartietoch framförs förslag om friare användning av arbetsmarknads-politiska medel i hela landet. Också en rad enskilda motionärer pläderar försådan friare medelsanvändning. I flertalet fall rör det sig här om önskemålom att ett visst län eller en viss region skall omfattas av försöksverksamhet.Några motionärer är inriktade på försöksverksamhet med arbetstidsförkort-ning respektive näringslivsutveckling. I en motion förespråkas en ekonomiskfrizon.Enligt i motion A21 (yrk. 21) borde den av regeringen föror-dade försöksverksamheten med friare användning av arbetsmarknadspolitis-ka medel utsträckas till att omfatta hela landet eller åtminstone de regional-politiskt prioriterade områdena. Också de enskilda motionärerna och (båda c) anser i motion A30 (yrk. 1) atthela landet skall få bli "frizon" när det gäller användningen av arbetsmark-nadsresurser.Folkpartiet föreslår i kommittémotion A33 (yrk. 18) att alla län som såönskar skall kunna bli frilän beträffande användning av arbetsmarknadspoli-tiska medel.Även förordar i motion A47 (yrk. 37) att den friare använd-ningen av arbetsmarknadspolitiska medel utvidgas till samtliga län. En förut-sättning för detta är dock att de nationellt definierade målen för arbetsmark-nadspolitiken kan tillgodoses. Den uppsjö av försöksverksamheter och frizo-ner som finns bör ersättas av en systematisk reform där volymkravet tasbort, regelverket liberaliseras och besluten kan fattas regionalt och lokalt.Det är då viktigt att "frihetens ramar" klargörs när det gäller hur medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och arbetslöshetsersättning skall få använ-das. påpekar att effekterna av en decentraliserad arbetsmark-nadspolitik inte skall överdrivas.Även anser i motion A54 (yrk. 6 och 7) att arbetsmarknads-politiska medel bör få användas friare i samtliga län. Detta är viktigt för attstärka den regionala och lokala självstyrelsen. Genom friare användning avde arbetsmarknadspolitiska medlen kan också friårsprojektet som inleddes iTrelleborg genomföras i hela . För att detta skall bli möjligtbehöver dock regelverket modifieras.Åke () bedömer i motion A14 (yrk. 2) att möjligheten att merflexibelt få använda arbetsmarknadspolitiska medel bör vara betydelsefull föratt minska arbetslösheten på småländska höglandet.Enligt m.fl. (s) i motion A15 bör norra och västra delen avÖrebro län eller hela länet utses som ytterligare försöksområde för lokalstyrning av arbetsmarknadspolitiska medel.Carin m.fl. (s) vill i motion A25 att skall få bli för-sökslän för friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel.Magnus m.fl. (s) anser i motion A28 (yrk. 1) att bör fåbli försökslän med ökat lokalt och regionalt självbestämmande inom arbets-marknadspolitiken.Sven-Erik m.fl. (s) argumenterar i motion A49 för en utvidgningav antalet försökslän med friare användning av arbetsmarknadspolitiskamedel till att även omfatta , och län.Lisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s) anser i motion A438 att olika typer av för-söksverksamhet bör kunna bedrivas i , exempelvis när det gällerfriare regelverk för arbetsmarknadspolitiska åtgärder, en ny modell försåddkapital, lärlingsverksamhet, utbildning och gränsöverskridande samar-bete.Margareta E och (båda m) pläderar i motionSk609 (yrk. 7) för att skärgården skall få bli en ekonomisk frizon.Andre vice talman () anser i motion A23 (yrk. 1) att det ärsynnerligen befogat att pröva en mer flexibel användning av arbetsmark-nadspolitiska medel i län.Marianne () vill i motion A46 (yrk. 1) ha försöksverksamhetmed friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel i () förespråkar i motion A430 att starta eget-bidrag ävenskall kunna utges till icke arbetslösa i . I motion A450 ansersamma motionär att bör blir försökslän för näringslivsut-veckling.Lennart Rohdin (fp) anser i motion A31 (yrk.