bet · GL01UbU18 · 1998-05-14 00:00:00 — Detfinns således oroande indikationer på att skolornas möjligheter att hjälpaelever att nå goda resultat har försämrats . Att många eleverkan befaras lämna med brister i sin utbildning är en allvarligsignal som måste leda till åtgärder på lokal och nationell nivå. Utskottet harovan i detta betänkande - och i många sammanhang tidigare - betonat attskolhuvudmännen har ett tydligt ansvar för att alla elever ges möjlighet att någrundskolans mål. Till skolans viktigaste uppgifter hör att lägga grunden förfortsatt lärande genom goda kunskaper i läsning, skrivning och räkning.Utskottet ser därför positivt på att regeringen avser att förtydligabestämmelser om åtgärdsprogram i grundskoleförordningen (5 kap. 1 §), så attrektor åläggs ett tydligt ansvar för att ett sådant program utarbetas i samrådmed eleven och elevens föräldrar. Utskottet utgår från att ändringen görs i sågod tid att den nya lydelsen av bestämmelsen kommer att gälla fr.o.m. nästaläsår.Utskottet vill betona att det naturligtvis inte är tillräckligt att upprättaett åtgärdsprogram om det inte till ett sådant program är knutet särskildaresurser - för de elever som kräver extra resurser av olika slag. Utskottetvill i sammanhanget peka på att kommuner och landsting har fått respektivekommer att få ett utökat statsbidrag . Detta innebärsammanlagt en nivåhöjning på . Därutöver harregeringen vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslagit attytterligare 4 miljarder tillförs . Totalt innebär detta 12miljarder , 16 miljarder och 20 miljarder . Avsikten äratt även de nya miljarderna skall stärka kvaliteten i skola, vård och omsorg.Regeringen har i budgetpropositionen för uttalat att resurstillskottetbör leda till att elever med behov av särskilt stöd ges förstärkta resurser.Utskottet vill kraftigt understryka det angelägna i att så sker.Enligt regleringsbrev för skall inom ramen för sinautvärderingsinsatser följa hur det resurstillskott som kommunerna tilldelasunder påverkar skolans utveckling och kvalitet. avserockså enligt sin verksamhetsplan att ta fram en ?temabild? överområdet ?stödet till elever med svårigheter i skolan?. Utskottet fäster storvikt vid dessa åtgärder.Utskottet vill också peka på att utredningen om funktionshindrade elever iskolan (dir. 1995:134) har redovisat sina förslag i betänkandet FUNKIS- funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66). Utredningen framhåller bl.a.att det är kommunernas ansvar att svara för det stöd som elever medfunktionshinder har behov av. För detta behöver skolans personal kunskap omfunktionshinder och vad det för med sig i skolsituationen. en bred satsning på kompetensutveckling.Det är naturligtvis viktigt att lärarna har specialpedagogisk kompetens ochatt skolan har tillgång till lärare med fördjupad specialpedagogisk kompetens.Utskottet erinrar om att (dir. 1997:54) har i uppdragatt bl.a. analysera behovet av specialpedagogisk kompetens hos lärarna.Utredningen skall särskilt uppmärksamma dimensioneringen av den framtidaspecialpedagogiska utbildningen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98: Ub29yrkande 10, 1997/98:Ub33 yrkandena 2, 3 och 5, 1997/98: Ub281 yrkande 9,1997/98:Ub250 yrkandena 3 och 5 och 1997/98:Ub807 yrkande 6.Beträffande yrkandena om psykologutredning avseende orsakerna till specifikalässvårigheter/dyslexi, m.m. vill utskottet anföra följande.I likhet med regeringen vill utskottet framhålla att det ofta handlar om ettsamspel mellan olika faktorer såsom biologiska, sociala, psykologiska, vilkainverkar när barn och ungdomar har grava läs- och skrivsvårigheter. Utskottetdelar regeringens uppfattning att det oberoende av orsakerna är en pedagogiskuppgift att stödja barnen och ungdomarna i deras arbete att tillägna sig godförmåga att läsa och skriva. Utskottet vill särskilt betona vad regeringen haranfört om åtgärdsprogram och om att förtydliga rektors ansvar för att sådanaprogram tas fram för de elever som behöver det. Ett åtgärdsprogram skall tasfram i samråd med eleven och elevens föräldrar. Föräldrarna kan därvid bidratill att bilden av elevens situation blir så heltäckande som möjligt.Föräldrarna kan dessutom medverka i skolans åtgärder för att hjälpa barnet.Utskottet vill peka på att skolans insats bara omfattar en del av elevens dagoch en del av elevens liv. Utskottet fäster stor vikt vid vad regeringen anförtom att ett åtgärdsprogram skall föregås av en utredning som innehåller enanalys av elevens problem och att utredningen skall utgå från en helhetssyn påeleven. Utskottet vill också peka på vad utredningen om funktionshindradeelever i skolan redovisade i sitt förslag angående åtgärdsprogram (SOU1998:66): Huvudansvaret för ett åtgärdsprogram åligger skolan. I det praktiskaarbetet är det dock viktigt att ta med personer som har de olika kompetensersom är motiverade i det enskilda fallet. Beroende på vilka elevens svårigheterär kan flera olika personalgrupper vara berörda t.ex. sådana med pedagogisk,medicinsk, psykologisk eller social kompetens. Detta innebär enligt utskottetsmening att det för vissa elever kan vara befogat med en bredare utredning,t.ex. en bedömning av psykolog, logoped eller annan erforderligspecialistkompetens. Skolan måste ta ansvar för att kartlägga och analyseraelevens specifika språksituation. Därefter bör eleven få den hjälp den behöver,inklusive olika kompensatoriska åtgärder. Det är viktigt att skolan är medvetenom att det finns barn med fysiologiskt betingade svårigheter där riktadeåtgärder behövs. Utskottet delar uppfattningen i motion 1997/98:Ub34 yrkande 1att särskilt stöd för elever med dyslexi eller andra läs- och skrivsvårighetermåste anpassas till varje elevs individuella behov. Det är angeläget attskolorna har tillgång till specialistkompetens, psykologer, logopeder ochspeciallärare. Utskottet delar härvidlag motionärernas uppfattning i motion1997/98:Ub34 yrkande 4. Det är dock en angelägenhet att anställaerforderlig personal och att organisera verksamheten i skolan.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1997/98:Ub30, 1997/98:Ub33 yrkande 4 och 1997/98:Ub34 yrkande 1.Grundskolans timplanPropositionenEnligt regeringen bör ett begränsat antal kommuner få möjlighet att delta i enförsöksverksamhet, där arbetet i skall få organiseras utan encentralt fastställd timplan. Regeringen avser att ge en arbetsgrupp i uppdragatt utarbeta förslag till hur försöksverksamheten skall utformas med avseendepå utvärdering och kvalitetssäkring.MotionernaMotionärerna i motion 1997/98:Ub27 (m) yrkande 4 är positiva till regeringensavsikt att inleda en försöksverksamhet, även om de redan nu är beredda attbesluta om avskaffande av timplanen. De utgår från att skolorna ävenfortsättningsvis skall ge utrymme för elevernas val. Det är viktigt atteleverna kan påverka sin utbildning också vad avserstudiernas innehåll, heter det i motionen. Enligt motion 1997/98:Ub28 (c)yrkande 4 bör timplanen avskaffas fortare än vad regeringens förslag om enförsöksverksamhet i vissa kommuner medger. Timplanen bör avskaffas successivt.Regeringen bör återkomma med förslag om hur en avveckling av timplanen bör gåtill. Motionärerna betonar vikten av att en avveckling av timplanen inte ledertill sänkt kvalitet. Utvärderings- och kvalitetsarbetet bör blibättre. Enligt motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 4 bör den centralt utformadetimplanen avskaffas. En sådan åtgärd bör kombineras med att utförligautvärderingar av kunskapsresultaten genomförs. Motionärerna anser att det ärsjälvklart att den enskilde elevens behov måste stå i centrum, även när detgäller hur många timmar eleven studerar de olika ämnena.Utskottets bedömningUtskottet lägger i likhet med regeringen stor vikt vid det ursprungliga skälettill att ha en nationellt fastställd timplan, nämligen att värna omlikvärdighet och kvalitet. Den inbyggda motsättning som finns mellanmålstyrning och tidsstyrning får dock inte upplevas som ett hinder förpedagogiskt nytänkande och ett förändrat arbetssätt. Skolans resultat skallinte mätas i antal genomförda lektioner, utan i de kunskaper som elevernafaktiskt har uppnått. Det är elevernas behov och läroprocesserna som skallstyra organisationen av skolans arbete, inte tiden. Utskottet vill ocksåframhålla att timplan redan nu medger en flexibel tidsanvändning,bl.a. genom de utökade möjligheter till lokala anpassningar inom ramen förskolans val som har beslutat om (prop. 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. Utskottet vill även betona att den minsta garanteradeundervisningstiden är som kommunerna kan utöka i mån av behov ochmöjligheter.Utskottet ser positivt på att regeringen avser att initiera enförsöksverksamhet där ett begränsat antal kommuner får möjlighet att organiseraarbetet i utan en centralt fastställd timplan. Utskottet vill ilikhet med regeringen och motionärerna betona vikten av att ha tillgång tillsystem för utvärdering och kvalitetssäkring när det gäller såväl skolansverksamhet som enskilda elevers kunskapsutveckling. Det är därför medtillfredsställelse som utskottet konstaterar att regeringen avser att tillsättaen arbetsgrupp med uppdrag att utarbeta förslag till hur försöksverksamhetenskall utformas med avseende på utvärdering och kvalitetssäkring.Utskottet instämmer i vad som anförts i motion 1997/98:Ub27 yrkande 4 om attdet är viktigt att eleverna kan påverka sin utbildningockså vad avser studiernas innehåll. Utskottet utgår från att det även inomramen för försöksverksamheten bereds utrymme i timplanen för elevernas val.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna 1997/98:Ub27yrkande 4, 1997/98:Ub28 yrkande 4 och 1997/98:Ub29 yrkande 4.Behörighet till gymnasieskolans nationella och specialutformade programPropositionenRegeringen föreslår en ändring i 5 kap. 5 § skollagen (1995:1100) som innebäratt de kunskapsrelaterade behörighetsvillkoren i vissa fall skall ansesuppfyllda om sökandena på annat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga medgodkända betyg i ämnena svenska, alternativt svenska som andraspråk, engelskaoch matematik.I en övergångsbestämmelse till lagen (1993:1478) om ändring i skollagen tasdet in en föreskrift som innebär att äldre bestämmelser skall gälla för den somåberopar sifferbetyg vid ansökan till gymnasieskolan.MotionernaMotionärerna i motion 1997/98:Ub32 (s) delar regeringens ambition att slå vaktom kvalitet och likvärdighet i gymnasieutbildningen och välkomnar därförskärpningen av behörighetskraven till nationella och specialutformade program.De anser dock att undantag från denna regel är motiverade i ämnet engelska förelever med invandrarbakgrund. Dessa elever bör vara behöriga förutsatt att dehar godkänt betyg i ämnena matematik och svenska som andraspråk.Utskottets bedömningEnligt 5 kap. 5 och 13 b §§ skollagen (1985:1100) gäller fr.o.m. läsåret1998/99 nya behörighetsvillkor för nationella och specialutformade program igymnasieskolan. De nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vidintagningen . Reglerna innebär att endast elever som igrundskolan har uppnått lägst godkända betyg i ämnena svenska, alternativtsvenska som andraspråk, engelska och matematik är behöriga till ett nationellteller specialutformat program. Övriga elever kan tas in på det individuellaprogrammet eller under vissa förutsättningar gå om sista året i grundskolan.De nya bestämmelserna innebär en kraftig skärpning av behörighetsvillkoren.Avsikten med de nya bestämmelserna är att de basfärdigheter som är enförutsättning för att klara av studierna på ett nationellt ellerspecialutformat program måste vara uppfyllda för att behörighet skall uppnås.Utskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att slå vakt omkvalitet och likvärdighet. Detta motiverar att det finns behörighetskrav föratt få påbörja utbildningen. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget imotion 1997/98: Ub32 om undantag från denna regel i ämnet engelska för elevermed invandrarbakgrund. Utskottet hänvisar till de möjligheter som finns attinom ramen för det individuella programmet inhämta kunskaper i ämnen frångrundskolan för att senare gå över till ett nationellt eller specialutformatprogram. Det finns självfallet möjligheter att inom ramen för det individuellaprogrammet även ta med kurser från ett nationellt program. Uppnådda resultatfrån dessa kurser kan sedan tillgodoräknas i samband med övergång till ettnationellt eller specialutformat program.Beträffande regeringens förslag delar utskottet uppfattningen att en ändringbör göras i 5 kap. 5 §, som innebär att även en elev som på annat sätt än genomavslutad grundskola har förvärvat kunskaper likvärdiga med betyget Godkänd i deaktuella ämnena skall anses behörig, t.ex. en elev som inhämtat motsvarandekunskaper på ett individuellt program eller en elev som har gått en friståendegrundskola med waldorfinriktning och fått studieomdöme i stället för betyg.Utskottet tillstyrker också att det i övergångsbestämmelserna till lagen(1993:1478) om ändring i skollagen tas in en föreskrift som innebär att äldrebestämmelser skall gälla för den som åberopar sifferbetyg vid ansökan tillgymnasieskolan.Utskottet anser att bör anta regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100).Översyn av skollagenPropositionenRegeringen informerar om att den avser att ta initiativ till en samlad översynav skollagen så att samtliga lagstiftningsfrågor som aktualiserats avkommittéer och intresseorganisationer blir ordentligt belysta. Enligtregeringens uppfattning skall skollagen och andra skolförfattningar spegla enmål- och resultatstyrd verksamhet. Det finns nu anledning att se över på vilketsätt skollagstiftningen kan bidra till att säkra likvärdighet och kvalitet,heter det i propositionen.MotionernaEnligt motion 1997/98:Ub27 (m) yrkande 7 bör inriktningen av den planeradeöversynen av skollagen vara att avbyråkratisera skolan. Motionärerna anser attdet är uppenbart att regelverket fortfarande innehåller regler och anvisningarsom inte behövs. I motion 1997/98:Ub28 (c) yrkande 2 begärs etttillkännagivande om utgångspunkter för en ny skollag. Enligt motionärerna skallskolans åtagande inte upphöra förrän eleven har fått godkända kunskaper.Skolornas självstyre skall stärkas. Skolledningens befogenheter och ansvar inomramen för en ökad decentralisering från kommunen till skolan och inom skolanbör klargöras. Krav bör ställas på utvärdering både på nationell och kommunalnivå. Möjligheterna för lärarnas inflytande när det gäller pedagogik ochlärande bör stärkas.I motion 1997/98:Ub33 (mp) yrkande 6 begärs en parlamentarisk referensgrupp ianslutning till arbetet med en översyn av skollagstiftningen. Det är enligtmotionärerna en fördel om arbetet med översynen kan få en så bred politiskuppslutning som möjligt.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot att regeringen avser att göra en samladöversyn av skollagstiftningen. Enligt utskottets uppfattning är det intepåkallat med något uttalande från beträffande inriktningen av dennaöversyn. Utskottet anser således att bör avslå motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 7 och 1997/98:Ub28 yrkande 2.Utskottet avstyrker även yrkande 6 i motion 1997/98:Ub33 om en parlamentariskreferensgrupp vid översynen av skollagen. Utskottet har erfarit att regeringenavser att tillsätta en kommitté med parlamentarisk förankring för den aviseradeöversynen av skollagstiftningen. Med det anförda är sistnämnda yrkandetillgodosett.ÖvrigtSkolans personalI motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 1 framhålls vikten av att höja läraryrketsstatus. Motionärerna anser att det är viktigt att lärarna får det stöd debehöver för att klara sina arbetsuppgifter. De betonar också vikten av attskolans huvudmän ger möjlighet till fortbildning och ökade karriärmöjligheterför lärare. Det är också nödvändigt att en väl fungerande elevvård finns tillhands för att ge lärarna bättre möjligheter att klara de krav som ställs i dag.U t s k o t t e t har tidigare i olika sammanhang betonat vikten av attkommunerna erbjuder lärare möjligheter till karriär och kompetensutveckling(senast i bet. 1997/98:UbU9 s. 28). Utskottet delar motionärernas uppfattningoch vill än en gång understryka vikten av att huvudmännen ger lärare dessamöjligheter. Utskottet delar också uppfattningen att det är viktigt med en välfungerande elevvård i skolorna.Utskottet vill i sammanhanget peka på att regeringen i sitt i 1998 årsvårproposition redovisade tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet iskolan bl.a. framhållit vikten av att läraryrket utvecklas. Regeringen harockså beslutat (regeringsbeslut ) att fördela 75 miljonerkronor till sammanlagt 168 lokala projekt för att utveckla lärarrollen.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernas om att läraryrket skallvara attraktivt och rymma utvecklingsmöjligheter. Med hänvisning till vadutskottet har anfört avstyrks motion 1997/98:Ub29 yrkande 1.Enligt yrkande 2 i motion 1997/98:Ub29 (fp) bör det vara en rättighet föreleverna att utbildas av behöriga lärare. Motionärerna betonar vikten av att desom ansvarar för undervisningen har utbildning.U t s k o t t e t erinrar om att det i skollagen (2 kap. 3 §) föreskrivs attkommuner och landsting är skyldiga att för undervisningen använda lärare,förskollärare och fritidspedagoger som har en utbildning som är avsedd för denundervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får endast göras om personermed sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskiltskäl med hänsyn till eleverna. Enligt 2 kap. 4 § skollagen skall sökanden, föratt få anställas utan tidsbegränsning som lärare, förskollärare ellerfritidspedagog i det offentliga skolväsendet, bl.a. ha genomgått svensklärarutbildning respektive barn- och ungdomspedagogisk utbildning medhuvudsaklig inriktning mot den undervisning anställningen avser eller en därmedjämställd pedagogisk utbildning i ett annat nordiskt land eller ett land somtillhör Europeiska frihandelssammanslutningen eller Europeiska unionen. Dessabåda paragrafer i skollagen har ändrats på så sätt att förskollärareoch fritidspedagoger har införts i föreskrifterna. Ändringarna trädde i kraftden (prop. 1997/98:6, bet. UbU5, rskr. Vid sin behandlingav regeringens förslag betonade utskottet bl.a. att överensstämmelsen mellankompetens och arbetsuppgifter liksom är ett oeftergivligt krav. Ipropositionen framhöll regeringen att förskollärare, förutom att undervisa iförskoleklassen, främst torde komma att undervisa i och motsvarandeskolformer när undervisningen bedrivs tillsammans med flera personer i ettarbetslag. Även fritidspedagoger torde enligt propositionen i huvudsak hautbildning för att undervisa när undervisningen bedrivs i arbetslagsform.Utskottet anser att bör avslå motion 1997/98:Ub29 yrkande 2 medhänvisning till vad utskottet har anfört.I motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 12 betonas vikten av elevvårdsresurser.Motionärerna pekar på att dessa har minskat i skolan som behoven harblivit större. Även i motion 1997/98:So303 (fp) yrkande 1 framhålls behovet avkurator och psykolog i skolan. Motionärerna anser att det är en stor brist attalla elever inte har tillgång till kurator oh psykolog. Åtgärder måste vidtasför att komma till rätta med denna brist.U t s k o t t e t anser - vilket framgått av det föregående - att det ärviktigt med en väl fungerande elevvård i skolorna. Utskottet noterar attBarnpsykiatriutredningen överlämnade sitt slutbetänkandeDet gäller livet - Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem(SOU 1998:31). I betänkandet föreslås bl.a. att elevvården i skolan förstärksoch får ett tydligare uppdrag. Medhänvisning till att frågan om en utvecklad elevvård bereds inomRegeringskansliet avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 12 och1997/98:So303 yrkande 1.Skolans arbetsmiljöI motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 11 framhålls vikten av en god arbetsmiljö iskolan. Motionärerna pekar på att brister har påvisats när det gäller såväl denfysiska som den psykosociala arbetsmiljön i skolan. De anser att det ärsjälvklart att även elever och lärare skall ha en arbetsplats som uppfyllerkraven på en acceptabel arbetsmiljö.U t s k o t t e t har utförligt behandlat frågor med anknytning tillskolans arbetsmiljö (bet. 1997/98:UbU9, s. 18-19). Utskottet, som i likhet medmotionärerna anser att såväl den psykosociala som den fysiska arbetsmiljön iskolan är viktig - inte minst för resultatet i skolan, upprepar delar av vadutskottet då anförde.Utskottet pekade bl.a. på att har i uppdrag (regleringsbrev för år1998) att effektivisera sitt arbete med myndigheterna inom Arbetarskyddsverketi frågor som rör skolornas fysiska och psykosociala arbetsmiljö. I uppdragetingår att göra en beskrivning av myndigheternas tillsynsverksamhet på områdetsamt lämna förslag om hur samordningen mellan myndigheterna kan effektiviseras.Resultatet av översynen skall överlämnas till regeringen senast den 1 juni1998. Utskottet redovisade också att har i uppdrag att i samråd medNaturvårdsverket ta fram kriterier som skall ligga till grund för att förklaraförskolor och skolor som miljöskolor. Av uppdraget framgår att kriteriernaskall omfatta helheten i skolan, dvs. både undervisning och skolan somarbetsplats. Detta uppdrag skall redovisas senast den 1 augusti 1998.Vidare betonade utskottet vikten av en god arbetsmiljö för barn och kundekonstatera att förskolan och skolan var föremål för flerainsatser inom området. Utskottet avstyrkte och avslog de dåföreliggande motionsyrkandena. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion1997/98:Ub29 yrkande 11.Undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()I motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 13 efterlyses en nationell handlingsplan förhur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotika och tobak () skallintensifieras. Motionärerna anser att informationen om ANT-frågor måste görasmer effektiv. Enligt motion 1997/98:Ub35 (fp, s, m, c, v, mp, kd) är detviktigt att undervisningen om ANT-frågor har högtstående pedagogiskt värde ochatt utrymme i undervisningen kan garanteras på ett fullgott sätt (yrkande 1).En förutsättning för att informationen skall kunna bearbetas på ett pedagogisktoch socialpedagogiskt rätt sätt är att de studerande i de högre utbildningarna,bl.a. blivande lärare och socialarbetare, får en avsevärt fördjupad kunskapinom ANT-området (yrkande 2). bör enligt motionärerna på ett merkraftfullt sätt markera skolans ansvar för ANT-undervisningen på olika nivåerinom det obligatoriska skolväsendet (yrkande 3).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena. Utskottet har utförligtbehandlat och avstyrkt motionsyrkanden med likartat innehåll (bet. 1997/98:UbU9 s. 24-25). Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde. Bland annathänvisade utskottet till (dir. 1995:158,1997:89) arbete med att utarbeta förslag till nationella mål förhälsoutvecklingen och folkhälsoarbetet i och tillLärarutbildningskommitténs (dir. 1997:54) arbete med att lämna förslag till enförnyelse av lärarutbildningen. Utskottet pekade även på arbete medatt t.ex. ta fram referensmaterial och på läroplanens (Lpo 94) skrivningar omANT-frågor. Beträffande fördjupade kunskaper om i de högre utbildningarnaborde , menade utskottet, kunna utgå från att berörda myndigheter -universitet, högskolor och myndigheter med tillsynsansvar - ser till atthögskolans utbildning uppfyller alla de rimliga krav som kan ställas påutbildningen för att studenterna skall kunna fullgöra sina uppgifter i denkommande yrkesverksamheten på ett tillfredsställande sätt. beträffande en gemensam läroplan för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, m.m.att med avslag på motionerna 1997/98:Ub26, 1997/98:Ub27 yrkandena 2och 3, 1997/98:Ub33 yrkande 1 och 1997/98:Ub34 yrkande 4 godkännerregeringens förslag,res. 1 (m) - delvisres. 2 (mp) - delvisres. 3 (kd) - delvis2. beträffande skolornas egna pedagogiska bedömningaratt avslår motion 1997/98:Ub27 yrkande 1,res. 1 (m) - delvis3. beträffande individuella studieplaneratt avslår motion 1997/98:Ub28 yrkande 5,res. 4 (m, c)4. beträffande avsnittet i läroplanen om värdegrundenatt avslår motion 1997/98:Ub34 yrkande 2,res.