bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — har en uniksammansättning genom att dess medlemskrets omfattar fyra EU-medlemmar (,, och ), två EES-medlemmar (och ), fyraländer som söker medlemskap i (, , och ), ettland med partnerskapsavtal med EU () samt Europeiska kommissionen.Rådet, som möts i en årlig session, är utrikesministrarnas samarbetsorgan.Mellan sessionerna sköts arbetet av en ämbetsmannakommitté och trearbetsgrupper inom områdena ekonomiskt samarbete, demokrati och kärnsäkerhet.Östersjöstaternas råd beslutade att inrätta en kommissarie fördemokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, inklusive minori-tetsrättigheter. Kommissarien granskar demokratiutvecklingen och de mänskligarättigheterna i regionen, kan ta emot enskilda klagomål samt bidra medkunskaper och råd i MR-frågor till stater och enskilda organisationer.För att bättre tillvarata samarbetsmöjligheterna och öppna Barentsregionenmot initierades (Barents Euro-Arktiska Råd, BEAC) i januari1993 i . Rådet består av utrikesministrarna i de fem nordiska ländernaoch samt en representant för Europeiska kommissionen.Frankrike, , , , , , ,och är observatörer.Sverige var och ordförande i överlämnades till vid ett utrikesministermöte i . Under ordförandeskapsåret prioriterades från svensksida bl.a. att stärka banden med EU och den Europeiska kommissionen, attinitiera vissa prioriterade infrastrukturprojekt, att minska handelshinder, attutarbeta en handlingsplan för energieffektivisering, att öka insatserna förmiljön, särskilt beträffande nukleärt avfall och kärnsäkerhet, samt att främjade mellanfolkliga kontakterna.Under 1997 stärktes banden mellan EU och , bl.a. genom ettsärskilt möte mellan och Barentsrådets ämbetsmannakommitté.Barentssamarbetet är långsiktigt. Framstegen har synts genom mindreprojekt på olika områden. Samarbetet har kommit in i en mer dynamisk fas.Regeringen avser att öka sina insatser för särskilt beträffandeenergi-, miljö- och kärnsäkerhetsfrågor samt för ökade mänskliga kontakter iregionen.Sammanfattning av motionernaI kommittémotion U40 (m) konstaterar motionärerna att det är enhistorisk uppgift för vår generation européer att ena hela . I motionensyrkanden 1 och 5 vill motionärerna att ställer sig bakom deninriktning av samarbetet med som beskrivs i motionen.Denna kan sammanfattas på detta sätt.Stödet till har gått in i ett nytt skede. Genom EU:sförmedlemskapsstrategier erhåller ansökarländerna i regionen ett kraftfulltstöd vad avser övergången till marknadsekonomi, utvecklingen av rättsstatensinstitutioner och anpassning till medlemskapet. Det svenska stödet bör därför iökad utsträckning ses som ett komplement och främst inriktas mot områden sominte i samma utsträckning omfattas av EU:s eller annat internationellt stödeller där kan bidra med särskild kompetens.Det parlamentariska samarbetet och utbytet mellan partier har också givit ettvärdefullt bidrag till stärkandet av den demokratiska kulturen och överförakompetens vad avser praktiskt politiskt arbete i en demokrati. Dessasamarbetsformer bör fortsätta att utnyttjas.Byråkrati och korruption framhålls som särskilda problem. bör i sittstöd beakta hur dessa företeelser kan stävjas och bekämpas.Motionärerna välkomnar att regeringen i propositionen förespråkar stöd tillövergången till en social marknadsekonomi i samarbetsländerna. Stöd från denoffentliga sektorn i samarbetsländerna bör främst inriktas på att stärka denbehövande individen eller familjen och de civila nätverken kring dessa.Beträffande miljöfrågorna konstaterar motionärerna att det behövsstödinsatser för att hjälpa länderna att rensa bort sittmiljöarv. bör fortsätta att bidra, bl.a. med kompetens vad avservattenrening.Energiproduktionen i är förenad med ett antalmiljöproblem. Kärnkraftverk med en otillfredsställande säkerhetsstandard utgören potentiellt mycket stor fara för miljön och kol- och gasdrivna kraftverk gerupphov till luftföroreningar och ökad mängd växthusgaser i atmo-sfären.Baltikums energiförsörjning bör beaktas inom ramen förmedlemskapsförhandlingarna med EU. Det är angeläget att inom ramen för dessautarbeta en plan för en utfasning av kärnkraftverket i då dethar en konstruktion som i grunden är osäker. fram till stängningenär det ett svenskt intresse att bidra till att drivs på ett så säkertsätt som omständigheterna tillåter.Motionens yrkande 2 betonar vikten av en fortsatt europeisk integration. Denya demokratierna i strävar efter att integreras iEuropa, dvs. de tidigare västeuropeiska samarbetsorganisationerna som bliralleuropeiska. Genom Europaavtalen och förmedlemskapsstrategierna är tio avländerna associerade till EU med perspektiv av ingå framtida medlemskap. Stödettill , och bör inriktas på insatser för attmöjliggöra ett EU-medlemskap. För är det en central uppgift att inom EUverka för att utvidgningen ges högsta prioritet så att alla länder i Central-och har möjlighet att bli medlemmar så snart de uppfyllermedlemsvillkoren. och bör så långt möjligt integreras ieuropeiska samarbetsstrukturer. Ett effektivt sätt att stödja Rysslandsreformprocess är att främja landets nära samverkan med de europeiska ochatlantiska samarbetsstrukturerna. För att hållas på en hanterbar ochöverblickbar nivå bör de svenska stödinsatserna i huvudsak koncentreras till desju oblast i nordvästra som ligger i närområde.I yrkande 3 behandlas Natos betydelse för stabilitet och säkerhet. Denstörsta tryggheten uppnås för del genom ett medlemskap i enalleuropeisk säkerhetsordning som kan garantera säkerheten också för småländer, som har svårt att försvara sig av egen kraft. En sådan kraftfullsäkerhetsordning kan endast uppnås genom ett medlemskap i . Ett baltisktmedlemskap i blir därför en viktig del i arbetet att dels utveckla godarelationer mellan och , dels djupare integrera i ettsamarbete med västvärlden. bör därför främja , ochLitauens ambitioner att bli medlemmar i behandlas i yrkande 4. I detta land är det nu särskilt viktigtmed insatser för att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Landetspresident har i strid med parlamentet och konstitutionen tillskansat sig ennärmast diktatorisk makt. Det är angeläget att gör insatser för attfrämja mänskliga rättigheter och demokrati och stödja de krafter som kämpar iden riktningen.I kommittémotion U45 (fp) yrkande 1 vill motionärerna attriksdagen ställer sig bakom vad som i motionen sägs om svenskt stöd till debaltiska länderna beträffande medlemskap i både EU och Nato. Det kommer attkrävas stora ansträngningar för att inom ramen för det politiskaförhandlingsspelet i EU se till att alla de tre baltiska staterna blirmedlemmar av EU. Häri ligger allra viktigaste säkerhetspolitiskauppgift - inte minst därför att vi själva är ett medlemslandmed betydande möjligheter att påverka utvecklingen. Även ett Natomedlemskapskulle öka stabilitet och förutsägbarhet för de tre baltiska staterna, då dettaskulle bidra till att minska riskerna för externa felbedömningar av dessassäkerhetspolitiska förutsättningar. Det är ingen inblandning i inreangelägenheter att stödja de tre baltiska staternas egen önskan omNatomedlemskap - det är ett svenskt egenintresse, som vi också bör hävda ochverka för.I yrkande 2 framhålls vikten av att gör insatser på rättsområdet. Detär väsentligt såväl för invånarna i våra nya demokratiska grannstater som förden ekonomiska utvecklingen. Ett fungerande rättssystem är en viktigförutsättning för att företag och investeringar skall ges stabila ochförutsägbara villkor.Barnens situation bör ges särskild uppmärksamhet, heter det i yrkande 3. Pådet sociala området är utvecklingen värre än befarat. Kvinnorna och barnen hardet särskilt svårt. Inte minst i är den sociala misären stor. Nästanhälften av alla barn i lever i familjer med imånadsinkomst. Den dramatiskt sjunkande medellivslängden för män understrykerallvaret i den sociala utvecklingen. Regeringen anser i propositionen attfrågorna om social trygghet täcks av målet att stödja en socialt hållbarekonomisk utveckling. ställer sig bakom detta synsätt, underförutsättning att frågan om barnens utsatta situation särskilt uppmärksammas idet fortsatta samarbetet.Sverige bör ha en beredskap för ett utvidgat samarbete med , heterdet i yrkande 4. Detta förutsätter dock att utvecklingen i landet vänder åträtt håll. Situationen i landet är mycket oroväckande och svårbedömbar. mån vi kan stödja utvecklingen mot mer demokrati, pluralism ochrättstrygghet är detta angeläget.Kärnsäkerhetsfrågorna behandlas i yrkande 5. Risken för en olycka vidkärnkraftverken i forna eller är betydligt större änvid något av de svenska kärnkraftverken. bör därför kraftigt öka sinainsatser för säkrare kärnkraft i närområde. Detta bör ske såväl direktsom tillsammans med andra EU-länder. bör ta initiativ till en europeiskkonferens om ekologiskt hållbara energisystem och kärnkraftssäkerhet.I kommittémotion U41 (v) argumenterar motionärerna inledningsvis kringsysselsättningsfrågorna. I yrkande 1 vill man att östsamarbetet utvärderas ursvensk sysselsättningssynpunkt. Östeuropastödet har utvärderats i olikaavseenden. Den samlade bedömningen är positiv. En aspekt som underligt nog inteanalyserats är effekten på den svenska sysselsättningen. serstödet till som en kombination av åtgärder för att förbättra miljön,öka människors välstånd och expandera handel i regionen. Men det är ocksåinvesteringar för att öka den svenska sysselsättningen. Det är då intressantatt se vilka investeringar som är effektivast ur sysselsättningssynpunkt.Riksdagen bör uttala att en sådan utvärdering bör göras.Jämställdhetsperspektivet skall vara ett av delmålen förutvecklingssamarbetet med , heter det i motionens yrkande 2. Det ärsedan länge känt att satsningar på kvinnor är effektivt om man vill främjademokrati, bättre social miljö och ekonomisk utveckling. Motionärerna har svårtatt förstå regeringens ovilja att göra jämställdheten till ett explicit mål,när det visar sig att dagens formuleringar och status för jämställdhetsfråganinte är tillräckliga. Jämställdheten bör finnas med som ett mål i detinternationella samarbetet, även beträffande östsamarbetet.I yrkande 4 behandlas stöd på det sociala området. Motionärernadelar regeringens bedömning att utvecklingen i det stora hela är relativtpositiv. Det kvarstår dock stora problem. kan göra betydande insatserpå det sociala området. stöder därför regeringens förslag om atten större del av det svenska stödet bör gå till sociala insatser. Det är dockviktigt att detta inte innebär att åtgärder på andra områden skärs ner, utanatt ökade insatser på det sociala området med en huvudinriktning på barn ochungdom finansieras med ytterligare medel.Insatser till stöd för folkbildningen berörs i yrkande 5. Folkbildning i östkan vara frågan om rent elementära saker: hur fungerar demokratiskaorganisationer, hur fungerar en bank, IT-kunskap, engelska, konsumentfrågor,rättsfrågor m.m. Även på detta område har stor potential. Regeringenbör se över möjligheten att öka de svenska utbildnings- och kunskapsöverförandeinsatserna på alla plan i våra relationer med öst.Vitryssland bör (yrkande 6) bli ett prioriterat land i samarbete medÖsteuropa. Utvecklingen i landet är negativ, och de demokratiska krafternavädjar om stöd. är också hårt drabbat av ; man haromfattande problem med alkoholism och en galopperande hiv-spridning. Vården ochhandikappomsorgen står på låg u-landsnivå.Motionärerna anser att dessa förhållanden gör att särskilda svenskasatsningar bör genomföras. bör besluta att skall bli ettprioriterat land i det svenska grannlandssamarbetet. är det land iSveriges närhet som har de största behoven.I motionen behandlas också frågorna om militär upprustning. Motionärernaställer sig (yrkande 7) tveksamma till det rimliga i att bidra till stärkandetav det militära försvaret i de baltiska länderna. Militär verksamhet i deformer som regeringen vill stödja är föråldrad. Ett folkförsvar av den svenskamodellen som socialdemokratin talar väl om tillhör en svunnen tid. Eventuellaframtida krigs- eller krissituationer löses med andra metoder.Miljöpartiet ställer sig i kommittémotion U43 (mp) i huvudsak positivt till deninriktning av samarbetet som regeringen förespråkar i propositionen. I tvåavseenden skiljer man sig dock markant från regeringens linje: dels i fråganvad ett främjande av en säkerhetsgemenskap bör innebära, dels i synen påSveriges roll i hanteringen av östländernas EU-medlemskaps-ansökan.Inriktningen av det säkerhetspolitiska samarbetet behandlas i yrkande 1.Miljöpartiet är mycket kritiskt till att driver en militär profil påsäkerhetssamarbetet. De medel som avsätts för säkerhetssamarbetet borde iförsta hand inriktas på att bl.a. sanera efter miljöskador och upprättafungerande räddningstjänster för att stärka kompetensen att kunna hanteraolyckor vid kärnkraftverk, oljeutsläpp och transporter av farligt gods etc.Miljöpartiets modell för ett säkerhetssamarbete är att gå före och avvecklamilitär verksamhet, med målsättningen att skall bli enmilitär- och vapenfri zon. Motionärerna vill ha stöd för dennapolitik.Regeringens förslag att ensidigt verka för att länderna snabbt kommer med iEU är mycket olyckligt, heter det i yrkande 2. En aspekt som inte kan betonasnog är att det måste vara människorna i de berörda länderna som i en välförankrad demokratisk process fäller avgörandet om ett eventuellt medlemskap iEU. Att pressa in ett folk mot dess vilja vore lika olyckligt som atthårdnackat arbeta mot dess möjlighet att bli medlemmar av unionen. Kännedomenom vad ett EU-medlemskap kommer att innebära är i flera av ansökarländernafortfarande mycket dålig. vill därför att ett övergripande mål förSverige skall vara att främja den demokratiska processen kring ansökarländernaseventuella anslutning till EU.Att de forna kommunistländernas regeringar sökt medlemskap i innebär intenödvändigtvis att detta är demokratiskt förankrat hos folken. För att intestyra opinionen i länderna är det viktigt att olika hjälpinsatser frikopplasfrån själva EU-medlemskapsansökan, dvs. att ett EU-medlemskap inte ses som enförutsättning för stöd (yrkande 3).I motionens yrkande 4 behandlas regionens miljöproblem. Ett argument som oftahörs är att ett medlemskap i är en förutsättning för att östländerna skallkunna ta itu med sina miljöproblem. anser detta vara myckettrångsynt - naturligtvis måste vi hjälpa östländerna att ta itu med sinamiljöproblem oavsett om länderna väljer att gå med i EU eller inte. Denna hjälpbör bestå av ekonomiskt och tekniskt stöd för att utveckla reningsutrustningetc. men också av juridisk sakkunskap för att förbättra miljölagstiftningen ochav pedagogisk hjälp för att öka medvetenheten kring ländernas miljöproblem.Miljöpartiet vill att ger regeringen detta till känna.I yrkande 6 vill att i medlemskapsförhandlingarnabevakar östländernas intressen, snarare än EU:s, så att inget lands regering,kanske i iver att snabbt kunna ansluta sig till unionen, förhandlar bortfolkviljan eller landets egenart och utvecklingsmöjlighet.Kristdemokraterna vill i kommittémotion U44 (kd) yrkande 1 att kyrkors ochenskilda organisationers insatser i skall uppmuntras. Pådet sociala området måste åtgärder mer direkt inriktade på att hjälpa barn ochvuxna i ett utsatt läge tillgripas för att få fart på utvecklingen.Kristdemokraterna vill lyfta fram det arbete som redan utförs av föreningar ochkyrkor, kommuner och vänorter. Detta arbete måste breddas och många fler bliaktiva för att samarbeta med olika partner i samarbetsländerna.Den önskvärda utvecklingen på det sociala området måste konkretiseras ilandstrategierna för samarbetsländerna, på samma sätt som sker beträffandemiljövårdsinsatserna (yrkande 2). Olika problem måste identifieras ochpreciseras i utifrån förutsättningarna i varje enskilt land. Ett åtgärdsprogrambör sedan utarbetas av båda parter, så att resultatet kan utvärderas.Information om hjälpbehoven tror motionärerna skulle ha stor betydelse förallmänhetens vilja att hjälpa. Information från Sida om de problem somidentifierats bör göras tillgänglig för kommuner och organisationer (yrkande3).Ett nytt huvudmål för utvecklingssamarbete bör införas - ?främjandeav social trygghet? (yrkande 4). anser att det finns fog fördet nya femte huvudmål för främjande av social trygghet som föreslagits iutvärderingen av samarbete med Öst- och (Ds 1997:75). Påett sätt liknande vad som skett på miljöområdet bör en identifiering av ?hotspots? ske på det mänskliga området. Ett brett åtgärdsprogram måste upprättasoch prioriteringar tas fram.I den socialdemokratiska enskilda motionen U46 (s) uppehåller sig motionärernavid nödvändigheten av att stärka det civila samhället. Insatser av folkrörelseroch föreningsliv samt vänkontakter mellan kommuner och län är mycket viktigadelar av en sådan strategi. kontakter är angelägna mellan län, kommuner,byar och föreningar. Ett projekt med sådan inriktning är det Sidafinansieradelandsbygdsprogrammet Kodukant i Estland.Projektet inriktas på tre huvudområden: att utveckla den lokala demokratin,att stimulera småföretagandet och entreprenörskapet och att uppmuntra samverkani lokala föreningar, kooperativ, byalag etc. Motionärerna vill att riksdagenger regeringen till känna att det inom ramen för samarbete medCentral- och bör finnas utrymme för denna typ av projekt.Också i den enskilda motionen U42 (c) uppehåller sig motionärerna vidutvecklingssamarbete på lokal och regional nivå. Förankringen ochstabiliseringen av demokratin måste ha sin utgångspunkt hos individerna ochbefästas genom uppbyggnad av lokal demokrati. Därför bör en större andel av detsvenska stödet till Öst- och kanaliseras mellan myndigheter påregional och lokal nivå. Regeringen bör prioritera insatser som stöderuppbyggnaden av lokalt och regionalt självstyre.I den enskilda motionen U618 (mp) yrkande 2 vill motionärerna få riksdagensstöd för sin uppfattning att regeringen genom sitt ordförandeskap iBarentsrådet bör agera kraftfullt för yttrandefrihet och för att få insyn i demissförhållanden på miljöområdet som råder på och i dess omgivning.Utskottets övervägandenDen allmänna inriktningen av stödet till Central- och ÖsteuropaRegeringen föreslår i propositionen (yrkande 1) att godkänner ettnytt treårsprogram för utvecklingssamarbetet med . I motion U40 (m) yrkande 1 redogör för hur deönskar att det nya treårsprogrammet skall utformas. I samma motions yrkande 2understryks vikten av en fortsatt europeisk integration. I Folkpartietskommittémotion U45 (fp) yrkande 1 (delvis) yrkas att bör stödja de trebaltiska staternas önskan om EU-medlemskap.Regeringen initierade det första svenska samarbetsprogrammet medCentral- och . Tyngdpunkten lades på kunskapsutveckling, vilketbedömdes ha den största strategiska betydelsen i förhållande till de anslagnamedlens storlek. antogs nya samarbetsprogram, som förutsatteavsättningar i budgeten på . Sammanlagt haravsatts ca till bilateralt utvecklingssamarbete medCentral- och . Inräknas det svenska bidragettill EU:s samarbetsprogram med , Phare och Tacis, uppgårdet totala svenska stödet till . Det tredjesamarbetsprogrammet löper ut . Det bärande elementet är strävan att bidra till ett integrerat , präglat av gemensam säkerhet,en demokratisk kultur och en bärkraftig utveckling.Föreliggande proposition utgör regeringens förslag på inriktningen av detfjärde samarbetsprogrammet med avseende perioden1999-2001.I februari 1995 lade regeringen fram en proposition (prop. 1994/95:160) omSveriges samarbete med för perioden - december1998. Denna behandlades av utskottet i betänkande 1994/95:UU16.Målen för bilaterala samarbete med Central- och Östeuropafastställdes av till:- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I juni 1996 beslutade att hela utvecklingssamarbetet dessutomskall präglas av ett jämställdhetsperspektiv (bet. 1995/96:UU18).Regeringen anser i den nu aktuella propositionen att dessa fyra mål fortsatt ärrelevanta som grund för utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa.Utskottet delar denna bedömning.Det är alltjämt viktigt att de central- och östeuropeiska staterna fårinternationellt stöd för att fullfölja övergången till demokrati ochmarknadsekonomi. De insatser som aktualiseras efter innevarande programperiodmåste dock utgå ifrån delvis andra förutsättningar. Efter den första fasen avstöd till i synnerhet de baltiska staternas frigörelse och den andra fasen avstöd till uppbyggnad av de demokratiska och marknadsekonomiskasamhällsinstitutionerna i , vidtar nu en ny fas - EU-utvidgningen och den bredare Europaintegrationen.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse att regeringen i propositionenargumenterar utifrån detta faktum. Enligt regeringens bedömning harutvecklingen gått in i ett nytt skede, präglat av trebetydelsefulla förändringar:- Målet att en betydande del av utvecklingssamarbetet med de central- ochösteuropeiska staterna skall kunna övergå i ett reguljärt samarbete håller påatt uppnås. För vissa av länderna gäller att sådant samarbete redandominerar.- Utvidgningen av EU med de associerade centraleuropeiska och baltiska staternarycker närmare. Förhandlingar om medlemskap har redan inletts.- Utvecklingen i framstår som mer positiv . Det finns nuett genuint ryskt intresse av att delta i en bred europeisk samverkan.Denna utveckling är mycket glädjande. Utskottet vill i sammanhanget särskiltpeka på vikten av att en stark och stabil nordeuropeisk region, karakteriseradav ett fördjupat regionalt samarbete, kan utvecklas i en fruktbar samverkan medandra delar av och världen. Det regionala samarbetet bör ses i ettstörre, europeiskt, perspektiv. En sådan samverkan kan få mycket storbetydelse, både för som enskild nation och för det regionala ocheuropeiska samarbetet i stort.Att förebygga konflikter, inte minst i närområdet, har varit och förblir enav de viktigaste uppgifterna för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. uppfattning är den nu inledda utvidgningen av EU en mycketbetydelsefull komponent i byggandet av en genuin, allomfattande fattade i ett historiskt beslut om denförestående anslutningsprocessen.Utskottet vill understryka vikten av att de länder som inte nu är aktuellaför EU-medlemskap så långt möjligt engageras i ett omfattande och närasamarbete med EU och unionens medlemsländer. Vid utformningen av stödtill Öst- och är det särskilt viktigt att de nyasamarbetsformerna med och och övriga länder i f.d.Sovjetunionen utformas med detta i åtanke. Därigenom minskas risken för att nyaskiljelinjer skapas i . Den fortgående sociala, ekonomiska och politiskaintegrationen har enligt utskottets mening en unik och avgörande betydelse föreuropeisk säkerhet, i närområde såväl som i överlag.Utskottet välkomnar sålunda regeringens i propositionen redovisade ambitionatt underlätta den förestående EU-utvidgningen, och att särskilt bidra till attEstland, , och blir medlemmar i och till att Rysslandoch integreras närmare i europeiska samarbetsstrukturer.Som regeringen påpekar i propositionen, finns det emellertid betydande problemsom måste lösas, såsom vidgade inkomstklyftor, växande sociala problem och ökadobalans mellan olika landsdelar. För att motverka de sociala orättvisorna villregeringen ge de sociala frågorna en än högre prioritet. Regeringen avser ocksåatt fortsatt verka för att kontakter knyts över , för ökad handel ochför åtgärder som främjar kunskap om språk, historia och kultur.Utskottet instämmer i dessa prioriteringar.Förhandlingar om medlemskap i får avgörande betydelse för ett lands framtidautveckling. Vägen dit är emellertid inte enkel. Kraven för medlemskap är höga.Medlemskap förutsätter att kandidatlandet har uppnått en institutionellstabilitet som garanterar demokrati, rättssäkerhet, respekt för mänskligarättigheter och respekt för och skydd av minoriteter.