bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Övriga här aktuella motioneravstyrks.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande fastighetsskatten på småhus och hyreshusatt med anledning av motion 1997/98:Fi21 yrkande 21samt med avslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 10 i dennadel, 1997/98:Fi18 yrkande 9, 1997/98:Fi19 yrkande 6 i dennadel, 1997/98:Fi22 yrkande 5 i denna del, 1997/98:Fi28 yrkande1 och 1997/98:Fi20 yrkande 25dels godkänner vad utskottet anfört om ändring av skattesatsenför den statliga fastighetsskatten,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om fastighetsskatten ,47. Fastighetsskatten på småhus ochhyreshus (mom. 18) (kd)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnittet 4.7 Fastighetsskatten på småhus ochhyreshus bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker förslag attfastighetsskatten i ett första steg sänks till 1,5 %och att den endast beräknas på en tredjedel av detmarkvärde som överstiger . Avsikten meddenna utformning är bl.a. att begränsa de orimligaeffekter som exempelvis drabbat dem som är bosatta iskärgårdsområden. Utskottet lägger i dettabetänkande fram förslag om ändring ifastighetsskattelagen som innebär att skattesatsensänks , med tillämpning förstagången vid taxering.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion Fi22 (kd) yrkande 5 i denna del som sinmening ge regeringen till känna. Övriga här aktuellamotioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande fastighetsskatten på småhus och hyreshusatt med anledning av motion 1997/98:Fi22 yrkande 5i denna del samt med avslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande10 i denna del, 1997/98:Fi18 yrkande 9, 1997/98:Fi19 yrkande 6i denna del, 1997/98:Fi20 yrkande 25, 1997/98:Fi21 yrkande 21,1997/98:Fi28 yrkande 1dels godkänner vad utskottet anfört om ändring av skattesatsenför den statliga fastighetsskatten,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om fastighetsskatten i övrigt,48. Fastighetsskatten på vattenkraftverk(mom. 19) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.8 Fastighetsskatten på vattenkraftverkbort ha följande lydelse:I förslag till skatteväxling för fleri arbete och en bättre miljö ingår bl.a. att energi-och miljöskatterna höjs. Regeringens förslag tillsänkt fastighetsskatt på äldre vattenkraftverkmotiveras med att sänkningen gynnar den elintensivaindustrin. Man har dock inte från regeringen ellerfrån annat håll presenterat övertygande bevis föratt så skulle vara fallet. Som anförs i motion Fi18(c) bör regeringens förslag därför avslås. Utskottettillstyrker motion Fi18 yrkande 6 och Fi21 (mp)yrkande 28. Motion Fi21 avstyrks i övriga häraktuella delar.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande fastighetsskatten på vattenkraftverkatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi18 yrkande6 och 1997/98:Fi21 yrkande 28 avslår proposition 1997/98:150yrkande 55 i denna del samt motion 1997/98:Fi21 yrkande 29,49. Fastighetsskatten på vattenkraftverk(mom. 19) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.8 Fastighetsskatten på vattenkraftverkbort ha följande lydelse:I förslag till skatteväxling ingår attden särskilda fastighetsskatten på vattenkraftverkinte skall sänkas, som regeringen föreslår, utan istället höjas till . Utskottetanser att en sådan skatteväxling är angelägen.Yrkandena 28 och 29 i motion Fi21 (mp) har dennainnebörd. Regeringen bör återkomma med lagförslagmed denna innebörd.Vad utskottet här anfört bör medanledning av motionen som sin mening ger regeringentill känna. Även motion Fi18 (c) yrkande 6tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande fastighetsskatten på vattenkraftverkatt riksdagendels med bifall till motionerna 1997/98:Fi18 yrkande 6 och1997/98:Fi21 yrkande 28 avslår proposition 1997/98:150 yrkande55 i denna del,dels att med med anledning av motion 1997/98:Fi21yrkande 29 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört i övrigt,50. Tobaks- och alkoholskatterna (mom. 20)(c, fp, kd)(), () och MatsOdell (kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 4.9 Tobaks- och alkoholskatterna bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar inte, i likhet med vad somkommer till uttryck i motionerna Fi18 (c), Fi19(fp), Fi21 (mp), Fi22 (kd) samt Fi53 (c, fp, mp,kd), regeringens uppfattning att en sänkning avtobaksskatten är rätt åtgärd att vidta motsmugglingen. Förslaget tyder på att regeringenunderlåtit att analysera skattesänkningenskonsekvenser för folkhälsan. Förutom sina skadligaeffekter på folkhälsan ger rökningen också upphovtill omfattande kostnader för samhället. Särskiltallvarligt är det att man inte tagit upp vilkakonsekvenser förslaget har på barns och ungdomarsbenägenhet att börja röka. Priset är en av deviktigaste faktorerna för att påverka efterfrågan påtobak. Om nu cigarettpriset sänks med , kankonsumtionen komma att öka med . Bl.a.kommer många rökare att åter öka sin dagskonsumtion.De allvarligaste effekterna gäller dock alla de barnoch ungdomar som på grund av prissänkningen kommeratt börja röka. Utskottet anser att dettobakspreventiva arbetet behöver förstärkas på bredbasis. Det handlar om påverkan av samhälletsattityder till tobaksbruket, begränsning avmarknadsföringen, en minskning av föräldrars ochandra vuxna förebilders rökvanor, utökade rökfriamiljöer, tydligare skolpolicy etc. Först därefterbör regeringen komma tillbaka till med ettmer genomarbetat förslag till arbete mot tobaken,med hänsyn tagen till att beskattningens rolleventuellt förändrats till följd avinternationaliseringen. Vidare anser finansutskottetatt regeringens förslag att ta bort indexeringen avskattesatserna på tobaksskatten och skatten påalkohol bör avstyrkas.Vad utskottet ovan anfört bör regeringen ges tillkänna med anledning av motionerna Fi18 (c) yrkandena18 och 19, Fi19 (fp) yrkande 25, Fi21 (mp) yrkande31, Fi22 (kd) yrkandena 7 och 8, Fi35 (c, fp) samtFi53 (fp, c, mp, kd). Propositionens yrkanden 53 och54 samt övriga motionsyrkanden bör avslås.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande tobaks- och alkoholskatternaatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi18yrkandena 18 och 19, 1997/98:Fi19 yrkande 25, 1997/98:Fi21yrkande 31, 1997/98:Fi22 yrkandena 7 och 8, 1997/98:Fi35 samt1997/98:Fi53 och med avslag på proposition 1997/98:150yrkandena 53 och 54, båda i denna del, samt motionerna1997/98:Fi23, 1997/98:Fi36 samt 1997/98:Fi42dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels avslår regeringens förslag beträffande tobaks-och alkoholskatterna,51. Tobaks- och alkoholskatterna (mom. 20)(mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 4.9 Tobaks- och alkoholskatterna bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar inte, i likhet med vad somkommer till uttryck i motionerna Fi18 (c), Fi19(fp), Fi21 (mp), Fi22 (kd) samt Fi53 (c, fp, mp,kd), regeringens uppfattning att en sänkning avtobaksskatten är rätt åtgärd att vidta motsmugglingen. Förslaget tyder på att regeringenunderlåtit att analysera skattesänkningenskonsekvenser för folkhälsan. Förutom sina skadligaeffekter på folkhälsan ger rökningen också upphovtill omfattande kostnader för samhället. Särskiltallvarligt är det att man inte tagit upp vilkakonsekvenser förslaget har på barns och ungdomarsbenägenhet att börja röka. Priset är en av deviktigaste faktorerna för att påverka efterfrågan påtobak. Om nu cigarettpriset sänks med , kankonsumtionen komma att öka med . Bl.a.kommer många rökare att åter öka sin dagskonsumtion.De allvarligaste effekterna gäller dock alla de barnoch ungdomar som på grund av prissänkningen kommeratt börja röka. Utskottet anser att dettobakspreventiva arbetet behöver förstärkas på bredbasis. Det handlar om påverkan av samhälletsattityder till tobaksbruket, begränsning avmarknadsföringen, en minskning av föräldrars ochandra vuxna förebilders rökvanor, utökade rökfriamiljöer, tydligare skolpolicy etc. Först därefterbör regeringen komma tillbaka till med ettmer genomarbetat förslag till arbete mot tobaken,med hänsyn tagen till att beskattningens rolleventuellt förändrats till följd avinternationaliseringen.Vad gäller indexeringen av skattesatserna föralkohol vill utskottet anföra följande.Skatteutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SkU4y)regeringens förslag att slopa indexeringen avskattesatserna för alkohol och tobak.Skatteutskottet föreslår dock en justering avförslaget (3.15) till lag om ändring i lagen(1994:1564) om alkoholskatt. Justeringen innebär attde skattesatser som tillämpas enligt regeringensförordning (1997:761) om fastställande av omräknadebelopp för alkoholskatt kommer att gällaäven efter det att reglerna om indexering harslopats. Därigenom uppnås vad regeringen avser medsitt förslag. föreslår att riksdagenantar regeringens lagförslag med den avskatteutskottet föreslagna justeringen.Vad utskottet anfört om tobakens skadeverkningar påfolkhälsan samt tobaksskattens påverkan påkonsumtionen bör ges regeringen till känna medanledning av motionerna Fi18 (c) yrkande 19, Fi19(fp) yrkande 25, Fi21 (mp) yrkande 31, samt Fi53(fp, c, mp, kd) yrkandena 4 och 5. Propositionensyrkande 53 såvitt avser förändrade skattesatser förcigaretter samt övriga motionsyrkanden bör avslås.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande tobaks- och alkoholskatternaatt med anledning av proposition 1997/98:150yrkandena 53 och 54, båda i denna del, och motionerna1997/98:Fi18 yrkandena 18 och 19, 1997/98:Fi19 yrkande 25,1997/98:Fi21 yrkande 31 samt 1997/98:Fi53 yrkandena 4 och 5och med avslag på motionerna 1997/98:Fi22 yrkandena 7 och 8,1997/98:Fi23, 1997/98:Fi35, 1997/98:Fi36 samt 1997/98:Fi42,1997/98:Fi53 yrkandena 1-3dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, dels avslår regeringens förslag om sänkning avtobaksskatten,dels godkänner vad utskottet anfört om indexering avskattesatserna för tobaks- och alkoholskatt,52. Reklamskatten (mom. 21) (m), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 4.10 Reklamskatten bort ha följandelydelse:Med anledning av regeringens förslag angåendereklamskatten vill finansutskottet anföra följande.Reklamskatteutredningen (SOU 1997:53) förordar attreklamskatten avskaffas, och de flestaremissinstanser hälsar detta förslag med tillfreds-ställelse. Dagens lagstiftning är intekonkurrensneutral, och beskattningen medför svårasnedvridningar och andra problem för alla somberörs. Det förslag som regeringen nu lägger fram omatt slopa reklamskatten för reklamtrycksaker kanvisserligen sägas vara bra för denna sektor, menåtgärden leder till att konkurrensförhållandenåterigen rubbas till nackdel i synnerhet förgratistidningar.Som framhålls i motion Fi50 av m.fl.(m) bör reklamskatten slopas helt och regeringen börsnarast återkomma med ett sådant förslag.Vad som här har anförts bör med bifalltill motion Fi50 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande reklamskattenatt med bifall till motion 1997/98:Fi50 yrkande 4och proposition 1997/98:150 yrkande 56 i denna del samt medanledning av motion 1997/98:Fi57 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,53. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 5.1 Utvecklingen inom kommunsektorn bort haföljande lydelse:Finansutskottet kan helt ställa sig bakom det som imotion Fi21 (mp) uttalas om att välfärdens hårdakärna är en bra vård, en bra skola och en bra omsorgsom är fullt tillgängliga för alla. Det är ocksåviktigt att konstatera att en väl fungerande vård,omsorg och skola är av betydelse för företagen ochför samhället som helhet liksom för helasamhällsutvecklingen. Förslaget i vårpropositionenatt ytterligare höja nivån på de generellastatsbidragen till kommuner och landsting med fyramiljarder kronor 1998-2001 är därför enligtutskottet välkommet och tillgodoser delvis tidigarekrav från de gröna. Till skillnad mottidigare höjningar bör denna kunna ge en vissnettoeffekt i form av ökad sysselsättning, Detta ärenligt utskottets mening ytterst angeläget eftersomdet är fler händer som behövs inom vård, omsorg ochskola för att avhjälpa de växande bristerna.Utskottet vill peka på att förslagtill ekonomisk politik leder till en ytterligareförstärkt ekonomi för kommunsektorn som gör detmöjligt att få en positiv utveckling undertreårsperioden. Detta är nödvändigt för att intebara återställa de värsta skadorna av en felaktigsaneringspolitik, utan också för att utvecklavälfärden. Utskottet delar bedömningen i motionenatt med de åtgärder som föreslår kommerkommunsektorns ekonomi att förbättras med 1,5miljarder kronor , år2000 och jämfört medregeringens förslag. Vad utskottet anfört om krav påökade ekonomiska ramar för kommunsektorn börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi21(mp) yrkande 46.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande utvecklingen inom kommunsektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi21 yrkande 46som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,54. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22, motiveringen) (m), , Per och (alla m) anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 5.1 Utvecklingeninom kommunsektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet instämmer i vad som i motion Fi17(m) sägs om att krisen i kommunsektorn är orsakad avden socialdemokratiska politiken. Medan denborgerliga regeringen lyckades vända trenden har densvaga sysselsättningsutvecklingen iförening med de höjda egenavgifterna inneburit attdet kommunala skatteunderlaget utvecklats svagt.Därigenom har Socialdemokraternas politik undergrävtsjälva basen för service. De höjningar avstatsbidragen som regeringen successivt föreslagitär ett tydligt bevis på att regeringenskommunpolitik misslyckats.Utskottet kan konstatera att regeringen nu ånyo harskrivit ned sina prognoser för skatteunderlagetstillväxt. Detta visar att den politik som regeringenför inte leder till en ökning av den fasta basen,skatteunderlaget, som kommunernas långsiktigafinansiella stabilitet vilar på. Den ekonomiskapolitik som Moderata samlingspartiet förordar skapardäremot enligt utskottet förutsättningar för ettväxande skatteunderlag. När det går bra för svenskekonomi och när fler får riktiga jobb ökar basen förden kommunala ekonomin. Om den ekonomiska tillväxtenär god skapas ett utrymme för skattesänkningar.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omhur viktigt det är med incitament för kommunerna attmedverka till ekonomisk tillväxt. Dagensgrundlagsstridiga inomkommunala utjämningssystem ärdirekt tillväxthämmande. När en kommun höjer sinskattekraft får denna inte behållas, och förkommuner med ca 1,2 miljoner invånare uppträder enpomperipossaeffekt som innebär att de får mindreintäkter när skattekraften stiger.Utjämningssystemet har vidare effekter som får tillföljd att en kommun får mindre intäkter omsysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker.Som utskottet framhåller i avsnitt 5.5 Översynen avkommunala uppgifter m.m. är det angeläget med enomedelbar översyn av detta tillväxtfientligautjämningssystem.Genom avreglering av arbetsmarknaden, en bättrefungerande och mer flexibel lönebildning samt lägreskatt på investeringar och arbete skapas betydligtfler arbetstillfällen i företagen runt om i Sverige.Det leder i sin tur till att kommunernas kostnaderför socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder kansjunka. Endast genom att utsätta offentligtjänsteproduktion för konkurrens kan vidare enpositiv produktivitetsutveckling i kommunsektornåstadkommas, dvs. mer fås ut för varje skattekrona.Utskottet anser sålunda sammanfattningsvis attgenom ett växande kommunalt skatteunderlag och engod produktivitetsutveckling i kombination medminskade kostnader kan den kommunala ekonominförbättras och utrymme skapas för sänktkommunalskatt.De samlade kommunalekonomiska effekterna av enbättre ekonomisk utveckling beräknas av utskottetuppgå till , 16,7miljarder kronor och 26,8 miljarder kronorår 2001. Genom att renodla och effektivisera denkommunala verksamheten i förening med tidigarebeslutat tillskott av statsbidrag ger detta ettutrymme i många kommuner att sänka skatten. För attdärutöver möjliggöra sänkt kommunalskatt i helalandet förordar utskottet dessutom att statenövertar kostnader som åvilar kommunerna. Genom ennationell skolpeng skall staten börja övertafinansieringsansvaret 2000.Därigenom avlastas kommunerna kostnader som år 2000motsvarar en sänkning av den kommunalautdebiteringen med en krona och medytterligare en krona. Det är också enligt utskottetviktigt att hålla fast vid finansieringsprincipen.Kommunernas ekonomiska ställning skall inteförändras genom statliga beslut.Motion Fi21 (mp) yrkande 46 avstyrks av utskottet.55. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22, motiveringen) (c)() anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 5.1 Utvecklingeninom kommunsektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet kan för sin del instämma i vad som imotion Fi18 (c) framhålls om att kommunsektornsekonomiska läge successivt förbättras genom att 20miljarder kronor tillförs för jämfört med år1996. Utskottet konstaterar att det därmed enligtKommunförbundets beräkningar bör bli möjligt förkommunsektorn som helhet att uppnå balans till dess.Samtidigt vill utskottet understryka attförändringsarbetet ute i landets kommuner ochlandsting även fortsättningsvis måste inriktas påatt både höja kvaliteten och ökakostnadseffektiviteten. Den fortsatta utvecklingenkommer att innebära fortsatta hårda prioriteringar.Eftersom behoven av service sannolikt påsikt kommer att öka är det enligt utskottets meningmycket viktigt att åstadkomma en ekonomisk tillväxtsom innebär att den samlade kommunsektorn kan få etttillskott genom att skattekraften successivt ökar.Utskottet vill understryka att detta förutsätter enökad sysselsättning. För kommunsektorn innebär ensjunkande arbetslöshet att kostnaderna försocialbidrag minskar. Det har funnits starka skälatt, såsom har beslutat, anslå ytterligareresurser till kommunsektorn fram t.o.m. år 2000.Mycket talar enligt utskottets bedömning för att detdärefter kommer att behövas ytterligareresurstillskott.Motion Fi21 (mp) yrkande 46 avstyrks av utskottet.56. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22, motiveringen) (fp)() anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 5.1 Utvecklingeninom kommunsektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar det som i motion Fi19 (fp)framhålls om att en god tillväxt är viktigare förkommunernas ekonomi än statsbidrag sett i ett längreperspektiv, bortom det av regeringen skapade akutaläget. Med den låga tillväxt som varit under densocialdemokratiska regeringen krävs det emellertidenligt utskottet ökade statsbidrag för attupprätthålla verksamheten i den kommunala sektorn.Utskottet ser därför positivt på förslaget ipropositionen om ytterligare 4 miljarder istatsbidrag till kommuner och landsting för år 1998och följande år. För att säkerställa att dessaextrapengar verkligen används för vård, barnomsorg,äldreomsorg, förskola, ungdomsskola ochsocialtjänsten, dvs. det som är kommunernaskärnuppgifter, anser utskottet att en granskning avkommunernas planer och utfall bör ske och att i defall där kommunerna inte följt upp statsmakternasambitioner en återbetalningsskyldighet skallaktualiseras.Utskottet noterar att det, som regeringenföreslår fyra nya miljarder, av propositionenframgår att kommunernas reguljära skatteinkomsterutvecklats sämre än regeringen räknade med ibudgetpropositionen. har kommunernavisserligen fyra miljarder i ökade statsbidrag menåtta miljarder lägre skatteinkomster: 4 - 8 = - 4.Kommunernas totala inkomster av skatter ochstatsbidrag är således i själva verket fyramiljarder lägre än regeringen beräknade ibudgetförslaget. Tydligare än så kan enligtutskottet knappast vikten av en stark skattebas,dvs. en stark privat sektor och ökandesysselsättning, visas.Motion Fi21 (mp) yrkande 46 avstyrks av utskottet.57. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22, motiveringen) (v)() anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 5.1 Utvecklingeninom kommunsektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med Vänsterpartietatt kommuner och landsting är i behov avytterligare resurser, utöver de s.k.Perssonpengarna. Detta framför allt mot bakgrund avde senaste årens kraftiga besparingar. Utskottetnoterar att redan inför budgeten förår 1998 föreslog att kommunsektorn skulle tillförasdrygt . Utskottet välkomnar därförden ytterligare ökning av statsbidragen somregeringen föreslår i vårpropositionen ochkonstaterar att regeringen till viss del gåttVänsterpartiet till mötes. Den viktning av bidragetefter olika åldersgrupper som föreslås ipropositionen kan enligt utskottet vara en braåtgärd. Mot bakgrund av förändringen iåldersstrukturen och de stora skillnader som rådermellan kommunerna kan detta var en framkomlig vägatt på ett mer precist sätt fördela resurserna.Utskottet instämmer också i det som i motion Fi20(v) anförs om att kommunsektorn i budgeten för år1999 och kommande år bör få ett ökatkonsumtionsutrymme om . Trotsökade statsbidrag fortsatte nämligen antaletsysselsatta inom kommunsektorn att minska under år1997, och nedgången i den kommunala konsumtionenblev större det året än vad man trodde då beslutetom budget togs. Enligt utskottet bör därfören riktad sänkning av arbetsgivaravgiften i kommuneroch landsting med genomföras föratt stimulera nyanställningar.Motion Fi21 (mp) yrkande 46 avstyrks av utskottet.58. Utvecklingen inom kommunsektorn(mom. 22, motiveringen) (kd)() anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 5.1 Utvecklingeninom kommunsektorn bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med motionärerna bakommotion Fi22 (kd) framhålla att kommunsektornssamlade resurser har skurits nedkraftigt som ett resultat av den socialdemokratiskaregeringens politik. Bl.a. som en följd av de ökadeallmänna egenavgifterna harkommunernas skatteintäkter utvecklats mycketogynnsamt, och de beräknas innevarande år dra undanskatteintäkter på . Motdenna bakgrund är det enligt utskottet bra attregeringen nu återställer en del av denresursindragning som skett. Utskottet villsamtidigt peka på att gjorda bedömningar indikeraratt behoven av service växer snabbare än resursernade kommande åren. Den viktigaste enskilda faktornsom påverkar kommunsektorns finanser ärsysselsättningsutvecklingen i övriga sektorer.Utskottet vill understryka att fler sysselsattabetyder fler skattebetalare och därmed ökadeskatteinkomster för kommunerna.Utskottet vill också betona att det på många hållfinns en potential att effektivisera och samordnaverksamheter så att resurser frigörs dit de bästbehövs. Även andra åtgärder behöver vidtas, t.ex.bättre upphandling och utförsäljning av kommunalabostadsföretag. Bristerna är uppenbara på många hållinom vården och skolan. Därför är det enligtutskottet motiverat med ökade resurser från statligthåll för den närmaste perioden så att de människorsom nu behöver och har rätt till en fungerandeservice kan få det. Mot denna bakgrund anserutskottet i likhet med att etttillskott på utöverregeringens förslag är väl motiverat för attåterställa tidigare indragningar. och2001 bör tillskottet vara 800 respektive 600miljoner kronor utöver den ökning som regeringenföreslår.Motion Fi21 (mp) yrkande 46 avstyrks.59. beskattning och minskning avbidrag (mom. 23) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 5.2 beskattning och minskning avbidrag bort ha följande lydelse:Finansutskottet beklagar att regeringen ivårpropositionen nu föreslår att den nuvarande lagenför att motverka skattehöjningar skall gälla förytterligare .