bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Detta särskilda anslag syftar till att gestöd till insatser inom demokratifrämjande, insatser som avser främjande av demänskliga rättigheterna samt insatser för att förstärka det civila samhället.År 1996 fördelades 9 miljoner ecu och 8 miljoner ecu till projekt inomföljande områden: politiska, medborgerliga och socio-ekonomiska rättighetersamt stöd till särskilt utsatta grupper. Förutom detta kan stöd till insatserför att främja de mänskliga rättigheterna ges inom ramen för de ländervisaindikativa programmen. Under 1996-1997 pågick, för att nämna ett exempel,sjutton projekt för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna iTurkiet till en kostnad av 2,1 miljoner ecu.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U609 (m) yrkande 1 ärbesvarad.I motion U636 (v) yrkande 2 framhåller motionärerna att ett handelsavtal ej harupprättats mellan och och att ett sådant avtal skulle vara av stortvärde också för Kuba.Utskottet konstaterar inledningsvis i denna del att situationen när detgäller efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i ärotillfredsställande. Utskottet konstaterar att regeringen såväl bilateralt sommultilateralt genom FN och EU agerat för att respekten för de mänskliga fri-och rättigheterna och demokratin på skall förbättras. Vidare har utskotteterfarit att regeringen såväl som andra företrädare för vid fleratillfällen tagit upp situationen beträffande läget för de mänskligarättigheterna med den kubanska regeringen. Genom EU har gjorts konkretaframställningar till förmån för fängslade företrädare för oberoendemänniskorättsorganisationer och dissidenter. Utskottet har även inhämtat attinom EU-kretsen pågår lokalt på ett arbete med att utvidga och fördjupasamarbetet på detta område.Utskottet konstaterar vidare att unionen har antagit en gemensam ståndpunktsom klargör unionens politik gentemot , vilket även framgår av regeringensskrivelse. bekräftade ministerrådet att det vidhåller sinaställningstaganden i den gemensamma ståndpunkten.Målet för EU är att uppmuntra en övergångsprocess till en pluralistiskdemokrati och till att respekten för de mänskliga rättigheterna upprätthållssamt att en hållbar förbättring av det kubanska folkets levnadsstandard kommertill stånd. Vidare uttalas i ståndpunkten en klar önskan om att unionen kan blipartner i den fortskridande öppningen i den kubanska ekonomin som detslås fast att ett närmare samarbete kommer att vara beroende av att lägetbeträffande de mänskliga rättigheterna förbättras.Detta innebär emellertid inte att allt samarbete med från unionens sida äruteslutet. Utskottet vill framhålla att erhåller ett omfattandekatastrofbistånd från unionen. Vidare kan noteras att kan komma att ingå idet regionala samarbete som unionen försöker bygga upp i det karibiska områdetinom ramen för Lomésamarbetet. Utskottet ser positivt på att unionen med dessamedel kan etablera samarbete inom olika områden med . Utskottet villframhålla att detta även ger möjlighet till en fortsatt dialog mellanföreträdare för unionen och Kuba.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U636 (v) yrkande 2 ärbesvarad.I motion U802 (m) yrkande 2 begär motionären att regeringen verkar för attÖstersjöperspektivet lyfts fram inom unionens olika program ochsamarbetsområden.Utskottet delar motionärernas uppfattning och vill i detta sammanhangframhålla att det mest värdefulla bidraget från svensk sida i denna riktningutgör initiativet till det möte med regeringschefer somsammankallades i . Till mötet inbjöds även kommissionensordförande och mötet anses ha befäst kommissionens intresse för det regionalasamarbetet i . Ett nytt regeringschefsmöte ägde rum i januari1998 i . Utskottet konstaterar att Europeiska kommissionen genom aktivainsatser i Östersjöstaternas råd och i markerar den vikt dentillmäter den regionala dimensionen av samarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet vill vidare framhålla att integrationsarbetet i hela dess breddutgör en viktig del i arbetet med att främja utvecklingen och sammanhållningeni . Utskottet konstaterar att två ingår i denförsta omgången av kandidatländer som inleder en genomgång av regelverket införmedlemskapsförhandlingar. Utskottet noterar att även de övriga tvåkandidatländerna i regionen, och , efter bl.a. svensktillskyndan i förhandlingarna inom EU även de kommer att vara föremål för enprövning vad gäller unionens regelverk med möjlighet att starta förhandlingarnär förhållandena så medger. Vidare noterar utskottet att särskildaansträngningar kommer att göras i syfte att underlätta den internaomställningen och bana väg för en ökad integration för de länder som inte iförsta omgången kan inleda medlemskapsförhandlingar,. Kommissionen har fördetta byte avsatt 100 miljoner ecu som bland andra kommer och Litauentill del.Utskottet noterar vidare att regeringen i proposition 1997/98:70 Att utvecklaett grannlandssamarbete framhåller att skall ägna särskilduppmärksamhet åt att förebygga risken för en tudelning av . Enbetydande faktor i det sammanhanget är enligt regeringen att den s.k. andravågen av kandidatländer får inleda förhandlingar. Det bliren viktig uppgift att se till att dessa länder får ett så omfattande stöd sommöjligt i sina förberedelser för medlemskapet. Detta kan ske, menar regeringen,genom att fördela stödinsatserna så att extra hjälp ges åt de länder som harstörst behov.Vidare framhåller regeringen i propositionen att också bör agera föratt PHARE- och Tacisprogrammen, som kanaliseras till den decentraliserandenivån och som spelar en viktig roll för svenska aktörers insatser, ökar.Utskottet har erfarit att den svenska ambitionen härvidlag givit resultat vidutarbetandet av Phareprogrammets nya riktlinjer. I riktlinjerna sägsuttryckligen att gränsöverskridande och interregionalt samarbete skall kunnaske mellan kandidatländer och även mellan kandidatländer och OSS-stater utöverdet samarbete som redan existerar mellan dessa länder och unionensmedlemsländer. Utskottet menar att denna nya möjlighet är av stor betydelse närdet gäller samverkan i i syfte att främja integrationen.Utskottet har även erfarit att den i samarbete med dedanska och finska regeringarna noga följer att EU-relaterade aktiviteter iÖstersjöregionen tillförsäkras en långsiktig finansiering.Med vad som ovan anförts betraktar utskottet motion U802 (m) yrkande 2 sombesvarad.I motionerna U25 (v) yrkande 8 och U26 (mp) yrkande 13 tar motionärerna uppförhandlingarna om ett multilateralt investeringsavtal ().Näringsutskottet behandlar dessa motioner i berörda delar i sitt yttrande1997/98:NU4y till utrikesutskottet.Inledningsvis lämnar näringsutskottet i sitt yttrande vissa kompletterandeupplysningar. I debatten vid sessionen i i sambandmed behandlingen av det i motionerna nämnda betänkandet om (A4-0073/98) underströk kommissionär att förhandlingarna är långtifrån avslutade och att de största framstegen i förhandlingarna oftast görsunder när det gäller internationella avtal. Han underströkvidare, framhåller näringsutskottet i sitt yttrande, att EU behöver MAI-avtaleteftersom unionen sammantaget och globalt sett är den största investeraren ochatt av dess investeringar går till . menade är det område som är mest öppet för invest-eringar från tredje landvarför det ligger i unionens intresse att det antas tydliga regler som byggerpå öppenhet och icke-diskriminering.Kommissionären betonade i sitt framträdande vikten av att avtalet kan göradet möjligt att skydda miljön såväl nu som samt att arbetsnormerrespekteras av investerare. Han underströk också att avtalet måste göra detmöjligt att bevara den ekonomiska och sociala integration som EU bygger på. Detbehövs därför en särskild klausul i som tillåter detta såväl inom unionensom gentemot de länder som ansökt om medlemskap. Vidare framhölls attkommissionen noga kommer att analysera i vilken mån avtalet överensstämmer medandra internationella avtal och med unionens interna politik innan detöverlämnas till rådet och parlamentet för godkännande. Dessutom skallparlamentet få ge sitt samtycke till avtalet innan det får träda i kraft.Samtidigt betonades av att det inte är kommissionens avsikt att nå framtill ett avtal till varje pris. Viktigt är att uppnå ett avtal som främjarunionens intressen och skyddar u-länderna.Näringsutskottet redogör vidare i sitt yttrande för ett interpellationssvarmed anledning av sju interpellationer framställda av företrädare förVänsterpartiet och om . Dessa besvarades den 27 mars1998 av handelsminister . Handelsministern framhöll inledningsvisi sitt interpellationssvar att den ursprungliga tidplanen för MAI-förhandlingarna om avslut inte skulle komma att uppfyllas.Handelsministerns bedömning var i stället att förhandlingarna kommer attutsträckas ett eller . Han framhöll vikten av att hållsinformerad och är med i diskussionen om det avtal som successivt växer fram ochom de svenska reservationer som begärts mot bakgrund av avtalet. Detunderströks i svaret att avtalet inte gäller för innan det har godkäntsav . Han förklarade också att regeringen har för avsikt attfortsättningsvis visa stor öppenhet beträffande förhandlingarna. Avtalet skallutvärderas av någon som är fristående från innan det lämnasöver till för beslut. Dessutom, fortsatte statsrådet, är avsikten attredan innan förhandlingarna slutförts göra oberoende konsekvensanalyser avdelområden i det föreslagna avtalet.Näringsutskottet noterar vidare i sitt yttrande att handelsministern i sittsvar framhöll att är ett försök att åstadkomma tydliga regler ochöverenskommelser i en globaliserad ekonomi. Strävan från regeringens sida är,poängterades det, att ett avtal skall innebära en begränsning av företagensmöjligheter att pressa fram eftergifter från regeringar vad gäller miljö- ocharbetsrättskrav. Han betonade att driver på i förhandlingarna för attsärskild hänsyn skall kunna tas till individuella utvecklingsländers problem omoch när dessa önskar bli medlemmar av . kommer också, anfördes det,att verka för att en bredare krets av länder involveras i den fortsattaförhandlingsprocessen.Enligt näringsutskottet framkom i ett inlägg av handelsministern under dennainterpellationsdebatt att regeringen planerar att hålla en hearing om MAI-förhandlingarna i juni 1998.Näringsutskottet anför i sitt yttrande vidare:Näringsutskottet vill inledningsvis understryka att det svenska stödet för MAIoch det aktiva deltagandet i förhandlingarna inom är i linje med dettraditionella svenska engagemanget för en fri och öppen världshandel baserad pågemensamma regler. Målet med förhandlingarna är att skapa ett avtal med högstandard på åtaganden om investeringsliberalisering, att värna om icke-diskriminering och investeringsskydd samt att åstadkomma en effektivtvistlösningsmekanism. Bristen på överskådliga, lätt tillgängliga regler ochett sammanhängande gemensamt synsätt har inneburit ett stort mått av osäkerhetoch oförutsägbarhet för både offentliga och privata aktörer på marknaden. Ettenhetligt multilateralt regelverk för investeringar skulle alltså innebäraminskad osäkerhet och en kraftig förenkling jämfört med den nuvarandesituationen. Det skulle också på ett positivt sätt påverka flödet avinternationella investeringar till utvecklingsländerna. vill ianslutning till dessa påpekanden om de bakomliggande motiven tillförhandlingarna erinra om att det från svensk sida förespråkas att bestämmelserskall införas i avtalet som skall förbjuda s.k. positiv diskriminering påmiljö- och arbetsrättsområdet samt att skrivningar skall inarbetas i avtalet såatt statens normala regleringsmöjligheter på t.ex. miljöområdet inte kanifrågasättas.Näringsutskottet konstaterar att den omfattande diskussion som förevarit ombl.a. miljöhänsyn och arbetsrättsliga frågeställningar samt, för EU:svidkommande, avtalets förenlighet med fördragen och i övrigt MAI-avtaletsöverensstämmelse med andra viktiga internationella avtal har lett till attförhandlingarna kraftigt försenats. Det talas nu om en tidsutdräkt på ett . Enligt näringsutskottets uppfattning hade det varit en styrka om ettenhetligt, globalt regelverk för investeringar hade kunnat förhandlas fram inomramen för (). noterar denutfästelse som görs från regeringens sida att hålla informerad omförhandlingsläget och att avtalet blir föremål för utvärdering innan detföreläggs för beslut.Näringsutskottet menar att eftersom långt ifrån är färdigförhandlatsaknas anledning för att göra något särskilt uttalande i frågan.Näringsutskottet avstyrker de aktuella motionerna i berörda delar.Utrikesutskottet delar de bedömningar som framförs av näringsutskottet.Utöver vad näringsutskottet anfört vill utrikesutskottet framhålla attinformation om MAI-förhandlingarna har givits kontinuerligt såväl av somav den . Regeringen har vidare informerat , bl.a. ide berättelser om verksamheten inom EU (skrivelserna 1995/96:160, 1996/97:80och 1997/98:60) som tillställts riksdagen.Utrikesutskottet konstaterar sammanfattningsvis att enligt regeringensbedömning är inte ett avslut av MAI-förhandlingarna nära förestående. Utskottetgör ingen annan bedömning i denna fråga och ser därför inte skäl att redan nuuttala sig om ett eventuellt resultat av dessa. Utskottet konstaterar dessutomatt vid beslutade organisationen attförhandlingarna om skall återupptas först i oktober 1998.Sammantaget ger detta enligt utskottets mening tillräckligt med tid förriksdagen att ta del av frågeställningarna kring avtalet och till att föra endialog i dessa frågor med regeringen.Vidare noterar utskottet att regeringen har uttalat att den har för avsiktatt även fortsättningsvis informera om utvecklingen avförhandlingarna, att ett slutförhandlat avtal kommer att föreläggas riksdagenför beslut samt att regeringen skall låta genomföra en oberoendeutvärdering av avtalet och dess innehåll. Utskottet ser inget skäl att påfordranågot ytterligare agerande från regeringens sida.Avslutningsvis vill utrikesutskottet understryka vad kommissionär sade vid behandling av den 10 mars 1998.Han påpekade då att det är viktigt att ett avtal även skyddar u-ländernasintressen. Utskottet delar denna uppfattning och finner det naturligt att dennatanke genomsyrar ett framtida avtal.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna U25 (v) yrkande 8 ochU26 (mp) yrkande 13.5.5 Institutioner, språk och lokalisering av EU-organSkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen att svenskans ställning som ett av deofficiella EU-språken är av stor principiell betydelse för . Godkommunikation på det egna språket med EU:s institutioner är ett effektivt medelför fortsatta strävanden efter större öppenhet i och djupare demokratiskförankring av EU-samarbetet. Regeringen fortsätter därför även efter de förstaårens medlemskap att fästa stor vikt vid att tolkning och översättning till ochfrån svenska fungerar på ett fullgott sätt inom institutionerna.De inledande svårigheter svenskan som nytt språk medfört för institutionernahanteras nu allt smidigare, även om problemen kvarstår på vissa områdenkonstaterar regeringen i skrivelsen. Tolkning till och från svenska, och detandra nya språket finska, förekommer ännu inte i samma utsträckning som förövriga jämförbara EU-språk, t.ex. danska, grekiska och portugisiska. Arbetetmed uppbyggnaden av de svenska översättartjänsterna hos kommissionen och rådetkan i det närmaste betraktas som avslutat, men för tolktjänsterna finns behovav ytterligare rekrytering. Det kommer även att krävas avinarbetning för att kvaliteten på tjänsterna skall bli fullgod. Detta gällerfrämst för tolktjänsterna, där institutionernas rekryteringsarbete försvåratsav bristande underlag konstaterar regeringen. En del av de nya inom den svenskatolktjänsten är yngre, nyutbildade tolkar som ännu inte hunnit bli rutinerade.Inom EU sker tolkning normalt till tolkens modersmål, och den svenskatolktjänsten tolkar därför företrädesvis till svenska. Till de tjänster somkrävs för att svenskan skall fungera som officiellt EU-språk hör därför äventolkning från svenska till övriga språk. Detta arbete utförs huvudsakligen avtolkar med andra modersmål. Det är därför angeläget att se över kunskaperna ipassiv svenska hos tolkar med andra modersmål inom institutionerna. SCICgenomför intern utbildning i svenska där 13 tolkar deltar. Dessakommer att komplettera utbildningen med studievistelser i . SCIC haräven tagit initiativ som riktar sig till unga svenska tolkar som, efter att hagodkänts vid prov, garanteras minst samt pedagogiskt stödoch uppföljning. SCIC har subventionerat utbildning avkonferenstolkar i och lämnat pedagogiskt bistånd i olika formerkonstaterar regeringen. Intresse finns för att samverka med svenskainstitutioner vid utbildning av tolkar, med såväl svenska som andra språk sommodersmål, för att tillgodose framtida behov inom EU-institutionerna. Ett merdjupgående sådant samarbete kommer eventuellt att kunna genomföras under 1998framhåller regeringen. I har utbildning av konferenstolkar med EU-inriktning skett vid vid Stockholmsuniversitet. En ytterligare utbildningsomgång påbörjas under hösten 1998.Kvaliteten på översättningar till svenska av rättsakter och andraprincipiellt viktiga dokument har förbättrats avsevärt iförhållande till menar regeringen. Översättare och juristlingvisterinom institutionerna börjar nu tillsammans med ansvariga tjänstemän inom densvenska statsförvaltningen finna former för samarbete för att säkerställakorrekta och kvalitetsmässigt hållbara översättningar. En del arbete är dockfortfarande utestående innan ett fullgott resultat kan uppnås, särskilt vadgäller tidsaspekten, framhåller emellertid regeringen. Att översättningar tillsvenska av rättsakter fortfarande ofta inte föreligger förrän ganska sent ibeslutsprocessen medför en hel del komplikationer i arbetet hos institutionernaoch i den svenska förvaltningen.De språkprinciper som fastställts gälla som svensk policy 1996 har givits uti ett cirkulär (EU-sekr./cirk. 6:1996) med riktlinjer för hur de som företräderSverige i olika EU-forum skall förhålla sig i situationer då en fullgod tolk-eller översättningstjänst inte erbjuds av EU:s institutioner. Arbete med enutvärdering av hur språkpolicyn fungerat har inletts ,upplyser regeringen i skrivelsen.MotionernaI yrkande 14 i motion U26 (mp) anges att ()har drivit frågan att endast en mindre del av ett patent skall behövaöversättas till det lands språk i vilket man söker patent. Hela patentet skallendast översättas till engelska, tyska och franska. Detta skulle innebära eninskränkning i svenska språkets ställning i EU menar motionärerna som sedanskulle kunna komma att följas av ytterligare inskränkningar. Därför framhållermotionärerna att det är av vikt att inte göra något avkall på svenska språketsställning inom EU och de begär ett tillkännagivande om attregeringen inte skall tillåta någon inskränkning i svenska språkets ställninginom EU.I motion U505 (fp) yrkande 4 hävdas att nästa decentraliserade kontor somkommissionen utlokaliserar bör förläggas till . Motionärerna konstateraratt det finns elva sådana kontor men inget är lokaliserat till . Om ettEU-organ placeras i skulle det inte bara skapa nya arbetstillfällenutan även underlätta förankringen av EU hos det svenska folket, menarmotionärerna.Utskottets övervägandenNär det gäller det svenska språkets ställning som ett av de officiella språkeni EU framhåller regeringen i skrivelsen att frågan är av stor principiellbetydelse för . Regeringen framhåller att god kommunikation på det egnaspråket med EU:s institutioner är ett effektivt medel för fortsatta strävandenefter större öppenhet och djupare demokratisk förankring av EU-samarbetet.Därför fortsätter regeringen även efter de första årens medlemskap att fästastor vikt vid att tolkning och översättning till och från svenska fungerar påett fullgott sätt inom unionens institutioner. Utskottet delar dennauppfattning och noterar att en utvärdering av resultaten av den svenskainställningen i språkfrågan har inletts i år1997.Angående motion U26 (mp) yrkande 14 noterar utskottet inledningsvis att deneuropeiska patenträttskonventionen (EPC) som trädde i kraft bygger på ettEG-initiativ. Konventionen omfattar emellertid inte bara EG-medlemsländer.Utöver de femton EU-medlemsländerna omfattar konventionen även ,och . Syftet med konventionen är att centralisera och förbilligautfärdandet av patent. En patentsökande kan genom ett enhetligtprövningsförfarande erhålla patent i så många av de anslutna länderna somsökanden önskar. När ett patent är meddelat av () gäller det i vart och ett av de länder somsökanden begärt. I varje sådant land får patentet samma rättsställning som omdet vore meddelat av den nationella patentmyndigheten med rättsverkningarenligt den nationella lagstiftningen. Utskottet vill här framhålla att Sverigevar anslutet till konventionen långt före medlemskapet i EU.Som motionärerna påpekar har det inom EPO diskuterats att endast översättavissa delar av patent till nationella språk i de länder där patentet skallgälla. gäller att de anslutna länderna kan kräva att sökandentillhandahåller en fullständig översättning av hela patentet till nationellaspråk i alla länder där det skall gälla. Enligt vad utskottet erfarit ärdiskussionerna inom EPO - som inte är ett EU-organ - ännu inte avslutade.Utskottet konstaterar att kommissionen i en grönbok har föreslagit attunionen får ökat inflytande när det gäller patent med giltighet imedlemsstaterna. Viktiga delar i kommissionens grönbok är att patenten skallgälla i alla medlemsstater och inte som enligt EPO-förfarandet i de ländersökanden väljer. En följd av detta skulle bli att alla patent i samtliga fallöversätts till alla officiella språk inom EU. Diskussionen om att begränsaöversättningarna till vissa delar av patenten har av rationalitetsskäl därföraktualiserats även i detta sammanhang.Utskottet konstaterar att alltsedan inträdet i EU har den svenska hållningenvarit att hävda det svenska språkets ställning som officiellt EU-språk. Syftetmed denna inställning har varit att förmå unionens institutioner att ta sittfulla ansvar och garantera att fullgoda tjänster erbjuds för tolkning ochöversättning till och från svenska.En avvikelse i EU-sammanhang bör enligt utskottets uppfattning endast görasom det finns synnerliga skäl. Utskottet konstaterar att inom detindustritekniska området förekommer en del texter av teknisk natur som endastär av intresse för en begränsad krets tillverkare och där engelska somarbetsspråk är vanligt förekommande. Utskottet noterar att det av unionensmedlemsstater ibland av kostnadsskäl ansetts alltför resurskrävande attöversätta sådana texter till alla de elva officiella språken. Utskottet utgårifrån att när regeringen har att ta ställning till frågan om översättning avpatent i EU-sammanhang kommer den svenska inställningen i språkfrågan attutgöra ett viktigt inslag bland de överväganden som måste göras för attåstadkomma en rimlig ordning på detta område.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U26 (mp) yrkande 14 ärbesvarad.Motionärerna bakom motion U505 (fp) yrkande 4 menar att nästa decentraliseradekontor som kommissionen utlokaliserar bör förläggas till Sverige.Utskottet vill i denna fråga framhålla att det är ett starkt svenskt intresseatt ett EU-organ etableras i . Utskottet vill framhålla att arbete idenna riktning pågår kontinuerligt, och utskottet konstaterar att regeringenger frågan hög prioritet.Utskottet har inhämtat att en utgångspunkt i regeringens arbete med dennafråga är att det bör vara ett organ som har som syfte att effektiviseraunionens arbete och att , vid val av placering, har så stora komparativafördelar att landet framstår som en trovärdig kandidat. Utskottet delar dennabedömning.Enligt utskottets uppfattning skulle en lokalisering av ett lämpligtgemenskapsorgan till förutom vissa arbetstillfällen medföra bl.a.positiva sidoeffekter beträffande EU-kompetens i .