bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Vidare anförs i motionen ainternationella trafik- och miljösamarbetet måste fördjupas och utvecklas. Regebör aktivt inom EU verka för en minskning av bilanvändningens miljökonsekvenserRegeringen bör också medverka till en skärpt gemensam lagstiftning med inriktniekonomiska styrinstrument och till att forskning och andra insatser för minskademissioner stimuleras (yrkande 5).2.2.2 MiljöfrågorEuropaparlamentet och ministerrådet har olika uppfattningar i miljöfrågor, t.exgäller gränsvärden för utsläpp från bilar, bilars bränsleförbrukning och tillgåalternativa bränslen. Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T39 (v) bör Sveripåverka dessa frågor i rätt riktning. Det är viktigt att inte tillämparde som framförs i EU (yrkande 9). Regeringen måste vara starkt pådrivande i EUmiljöfrågor (yrkande 10). Slutligen anförs att regeringen inom EU måste driva fom mer miljörelaterade åtgärder eller skatter vad gäller flyget (yrkande 11).I motion 1997/98:T40 (mp) kritiseras det förhållandet att regeringen som skäl favstå från förslag om höjda skatter och avgifter inom transportsektorn hänvisarinternationella konventioner och till konkurrensproblem. Motionärerna anser attpassivitet är oförsvarlig. Dock kvarstår faktum att är beroende av förhi andra länder. Därför välkomnas regeringens avsikt att driva frågan om aktivanvändning av ekonomiska styrmedel i internationella organ. Ett sätt att snabbaprocessen är att införa överstatlighet så att EU genom majoritetsbeslut kan infminiminivåer för miljöstyrande skatter och avgifter. Så länge är med iSverige aktivt verka för att denna möjlighet utnyttjas (yrkande 18).2.2.3 Etablering och utveckling av transportkorridorer m.m.I motion 1997/98:T40 (mp) säger sig motionärerna instämma i regeringens bedömniatt inom EU aktivt skall verka för införandet av europeiska järnvägskorför godstrafik samt för likartad avgiftssättning för utnyttjandet av järnvägensinfrastruktur. Vid sidan av problemen med skilda tekniska standarder m.m. är dejärnvägarnas höga avgifter ett stort hinder för en utbyggd järnvägstrafik tillEuropa. Det är därför viktigt att också skapa korridorer som ligger utanför Tysdvs. Sådana alternativ blir mer intressanta allteftersom hamed och andra östeuropeiska stater byggs ut. En utbyggnad av järnvägstratill och via östra kräver i sin tur goda tågfärjeförbindelser till Polen28).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T45 (m) bör arbetet inom EU med att sktransportkorridorer intensifieras. Harmonisering av olika trafikslag, t.ex. järav stor betydelse för att dessa korridorer skall kunna utnyttjas. Men regeringefokuserad på nord-sydkorridorer. Bl.a. medlemsansökningarna från en rad länderoch visar på betydelsen av att också diskutera behovet av fungeravästkorridorer. bör inom ramen för EU-samarbetet verka för att förbindemellan öst och väst förbättras samt att harmoniseringen av trafikslag och regelomfattar ansökarländerna (yrkande 9).I motion 1997/98:T213 (kd) konstateras att är starkt integrerat i det eekonomiska systemet, inte minst genom en omfattande utrikeshandel. Därför är deangeläget att verkar för att satsningarna i svenska transportsystem koomed de satsningar som inom EU görs vad gäller transeuropeiska nätverk av vägarjärnvägar. Vidare bedömer motionärerna att speciella funktion som broframväxande demokratierna i kommer att påverka transportmönstret. Allav trafiken kommer att gå i öst-västlig riktning. Samarbetet mellan Sverige ochÖstersjöländer måste nu öka för att näringslivets behov av förbättrade transporkunna tillgodoses (yrkande 5).I motion 1997/98:T223 (s) behandlas främst kommunikationerna i . De senårens snabba utveckling har radikalt ändrat förutsättningarna för sydöstra har ett strategiskt läge när det gäller att knyta samman Central- ochMen länets möjligheter att hävda sig är starkt avhängiga av om det finns godakommunikationer. framträdande roll i det nya Östersjösamarbetet är gläoch måste utnyttjas på bästa sätt. Dessutom är det viktigt att bidrar tvälstånd i de nya demokratierna. Härigenom skapas en närmarknad för vårprodukter.De s.k. TEM- och TER-projekten aktualiseras i motion 1997/98:T225 (s). TEM stårTrans European Motorway och TER för . Den nord-sydligaTEM/TER-korridoren sträcker sig från /till och Athen.Motionären pekar på de svåra framkomlighetsproblem som vidlåder trafiken iVästeuropa. Dessa problem skulle till viss del kunna lösas om viaBlekinge anslöts till TEM/TER-systemet. Vad som saknas är ett diagonalt motorväoch järnvägsstråk mellan och sydöstra . Detta kräver en upprustdels vägstråket , delsKust-till-kust-banan. Enligt motionären bör framhålla betydelsen avs.k. TEM/TER-korridoren får en fortsättning genom (yrkande 1).I motion 1997/98:T35 (c) anförs att regeringens ambitioner rörande etablering outveckling av nord-sydliga transportkorridorer och ett ökat Östersjösamarbete älovvärda. Vad som saknas i propositionen är resonemang om den nordliga dimensiosom är en följd av att och blivit medlemmar. Detta har ökat betav att en särskild EU-politik utvecklas för de nordliga regionerna, för norra . Dessutom har betydelsen av en ökad östlig dimension i europeisk politökat. Det förekommer regionalt samarbete i , ocArktiska regionen. Dessa områden bör ges ökade möjligheter att delta i den eurointegrationen. Detta förutsätter att kommunikationssystemen förbättras och intePrioritet bör ges åt att knyta samman de transeuropeiska nätverk som passerar dgränserna för EU. Järnvägsnätet bör moderniseras och göras kompatibelt medvästeuropeisk standard. EU skulle kunna delfinansiera de delar som fattas av jämellan i och . Järnvägarna mellan ochMurmansk samt är mycket viktiga för att utveckla Barentsregionen.Vidare bör Atlantbanan mellan och integreras i dettranseuropeiska nätverket. EU-medel bör avsättas för norra delen av . Regeringen bör arbeta för ett gemensamt program inom EU för utvecki dessa nordliga områden (yrkande 7).I motion 1997/98:T34 (s) aktualiseras frågan om s.k. rullande landsväg övernationsgränserna, dvs. ett system som innebär att lastbilar vissa sträckor frakFör närvarande saknas på många håll, bl.a. i , ramper som möjliggörombordkörning och avkörning. Enligt motionärerna behövs ett samarbete inom EU fatt öka förutsättningarna för kombitrafik över gränserna.2.2.4 Statliga subventionerGrundtanken i är fri konkurrens mellan medlemsländerna, konstateramotion 1997/98:T903 (m). Det betyder att statliga stöd och subventioner inte skförekomma. Jordbrukssektorn har varit det stora undantaget. Men ser motionärframför sig en utveckling där också transportnäringen i ökad omfattning tillförsubventioner med allmänna medel. Flygbolag och järnvägsförvaltningar får omfattstatliga driftstöd. Även sjöfartsnäringen uppbär direkta driftstöd. Den tungalastbilstrafiken betalar inte på långa vägar sina kostnader, som kontvägnät blir allt mer belastat. Utvecklingen är oroande, särskilt för ett litetunionens utkant. Regeringen bör därför inom med kraft verka förRomfördragets bestämmelser om statsstöd tillämpas inom transportsektorn.2.3 Utskottets ställningstagandeEtt av de områden regeringen föreslår skall prioriteras inom EU-arbetet rör åtgen mer harmoniserad och rättvisande prissättning på transporter. Härmed avserregeringen åtgärder som syftar till att göra prissättningen av trafik och transeffektivare styrmedel. Denna strategi ligger enligt regeringen i linje med detransportpolitiska principer om kostnadsansvar och internalisering som regeringförordar. På kort sikt är målet för det svenska agerandet inom EU att EG:s regeskall modifieras så att det inte lägger hinder i vägen för en effektiv användniekonomiska styrmedel. På lång sikt är målet att principerna för samhällsekonomiprissättning av trafiken successivt skall införas i hela EU-området för att enbalanserad trafikutveckling skall uppnås och förutsättningarna att nå målen omeffektivare, säkrare och mer miljöanpassade transporter skall öka.I motion 1997/98:T214 (fp) uttrycks tillfredsställelse över att EG-kommissionens.k. grönbok betonat att ett ökat utnyttjande av samhällsekonomiskt utformadetrafikavgifter måste bli en viktig beståndsdel i trafikpolitiken. Vidare anförsregeringen inom EU aktivt bör verka för en skärpt gemensam lagstiftning medinriktning på ekonomiska styrinstrument (yrkande 5). Utskottet finner för sin dmotionärernas ståndpunkter vad gäller engagemang för en mer rättvisprissättning och en ökad användning av ekonomiska styrmedel i allt väsentligtöverensstämmer med regeringens ståndpunkter.I motion 1997/98:T45 (m) krävs att systemet med vägavgifter förändras för att isvensk transportnäring skall missgynnas (yrkande 8). Utskottet konstaterar attregeringen enligt vad som redovisas i propositionen (s. 160) avser att prioritearbete som pågår med att ta fram ett nytt direktiv om fordonsskatt, vägtullar ovägavgifter. Utskottet vill också hänvisa till vad skatteutskottet anför i sittEnligt skatteutskottets mening har övergången från fordonsskatt till vägavgiftetunga fordon genomförts för att eliminera ett allvarligt hinder för de svenskamöjligheter att konkurrera inom . De flesta åkare som använder sitt fordoutanför slipper nu erlägga vägavgifter i , med flera läoch detta har uppnåtts utan någon egentlig ökning av det svenska skatteuttaget.Trafikutskottet finner det angeläget att verkar för en utveckling avvägavgiftssystemet i önskvärd riktning. Av propositionen framgår att detta ocksregeringens uppfattning. Därmed torde syftet med det nu behandlade motionsyrkanvara tillgodosett.I motion 1997/98:T30 (kd) anförs att har mycket höga kostnader när detfordonsskatter och marknadspriset på diesel. Med införandet av fritt cabotage iblir det uppenbart att måste söka nya vägar för att nå de trafikpolitisDen långsiktiga strategin bör enligt motionärerna utgå från EU-perspektivet ochinnebära att skattenivåer och regleringar anpassas till och beslutas på EU-nivå6). konstaterar med anledning av detta motionsyrkande attinternationaliseringen av transportmarknaden lägger hinder i vägen för en fullgenomförd marginalkostnadsprissättning. Vidare kan transportnäringens internatikonkurrenssituation medföra att avsteg måste göras från en i övrigt motiveradbeskattning. betonar dock att vid utformningen av sinaundvika att delta i en skattekonkurrens med andra länder och i stället bör väljsteget före. Som regeringen anför är det viktigt att hänsyn tas tillstyreffekter som kan uppkomma om prissättningen inom blir alltför ojämnSkatteutskottet säger sig dela regeringens uppfattning i dessa frågor och i någäven motionärernas synpunkter. Med hänvisning härtill avstyrks motionen.Trafikutskottet finner inte anledning till annan bedömning än den skatteutskottredovisat.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom regeringens förslag vad gäller åför ökad harmonisering och rättvisande prissättning inom transportområdet. Häraatt utskottet avstyrker samtliga nu behandlade motionsyrkanden. Syftet med demdock bli tillgodosett.Enligt regeringens förslag skall åtgärder för att öka säkerheten och minskamiljöpåverkan från fordon och transportsystem vara ett prioriterat område.I motion 1997/98:T39 (v) betonas vikten av att driver frågor om bl.a.gränsvärden för utsläpp från bilar, bilars bränsleförbrukning och tillgång tillbränslen och att inte ställer lägre miljökrav än de som förs fram i EU(yrkandena 9 och 10). Regeringen måste också driva frågan om mer miljörelateradåtgärder eller skatter vad gäller flyget (yrkande 11). Utskottet kan med anlednmotionen konstatera att regeringen har lyft fram miljöfrågorna som ett prioriteområde. Av propositionen framgår bl.a. att regeringen avser att verka för att Ekommissionen utvecklar ett samlat program för åtgärder inom transporter och milbl.a. genom att verka för ett samarbete mellan transport- och miljödirektoratenkommissionen. Regeringen avser också att verka aktivt för en bättre tillsyn övereglerna efterlevs. Av avsnittet 10.6 i propositionen framgår vidare att regerigäller luftfarten avser att arbeta för globala överenskommelser om skärpta miljsamt för ökade möjligheter att använda ekonomiska styrmedel. I de fall inte gloöverenskommelser är möjliga eftersträvar regeringen bredast möjliga lösningar ibl.a. EU.Av det anförda följer att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag vad gåtgärder mot miljöpåverkan från fordon och transportsystem och avstyrkermotionsyrkandena.Utveckling av nord-sydliga transportkorridorer i skall enligt regeringenutgöra ett prioriterat område i EU-arbetet.I motionerna 1997/98:T40 (mp), 1997/98:T45 (m), 1997/98:T213 (kd), 1997/98:T223(s) och 1997/98:T225 (s) framförs med varierande formuleringar uppfattningen atregeringen alltför mycket betonar de nord-sydliga korridorerna och för litet begoda kommunikationer med . Utskottet vill med anledning härav erinra omerparten av utrikeshandel går i nord-sydlig riktning. Det är därmed rSverige i första hand verkar för att motverka de trängsel- och framkomlighetsprsom råder på kontinenten, bl.a. genom tillskapande av fungerande nord-sydligakorridorer. Enligt utskottets mening betyder inte detta att regeringen underskbehovet av goda kommunikationer med . I propositionens avsnitt 7.2 anfregeringen sålunda att utvecklingen av transporterna till och från de länder ruÖstersjön som inte är medlemmar i är viktig och kommer att bli än mer angelämer det svenska handelsutbytet med dessa länder utvecklas. stödjer endemokratisk utveckling inom länderna kring och därmed också utvecklintransporter och kommunikationer, vilket är en förutsättning för ekonomiska framUtskottet ställer sig sammanfattningsvis bakom regeringens förslag vad gällerutveckling av nord-sydliga transportkorridorer och avstyrker nu behandlademotionsyrkanden.Utskottet har ingen anledning till erinran mot vad regeringen i övrigt föreslårinriktningen av EU-arbetet inom transportområdet.Enligt vad som hävdas i motion 1997/98:T40 (mp) kan det inte accepteras attregeringen som skäl för att avstå från att föreslå höjda miljöstyrande skatterhänvisar till internationella konventioner och konkurrensproblem. Ett sätt attprocessen är att inför majoritetsbeslut om miljöstyrande skattavgifter (yrkande 18). Som skatteutskottet redovisar i sitt yttrande var dennaaktuell i samband med förhandlingarna om Amsterdamfördraget. hartillsammans med flera andra stater visat en relativt stor öppenhet när det gälldiskutera en övergång till kvalificerad majoritet men har ansett att undantag bför vissa frågor som ligger nära nationalstatens kärna, bl.a. skatter. Skatteutatt det finns skäl att vidhålla en avvaktande inställning i denna fråga. Trafikdelar skatteutskottets bedömning och avstyrker följaktligen motion 1997/98:T40yrkande 18.I motion 1997/98:T35 (c) efterlyses ett program inom EU för utveckling avkommunikationerna i och den arktiska regionen (yrkande 7). har inhämtat har denna fråga uppmärksammats inom ramen för denpaneuropeiska konferensen. Under denna uppnåddes enighet bl.a. om ett s.k. arktområde. har varit pådrivande i frågan och bl.a. aktivt verkat för smidigränsövergångar till . Inom EU finns ett intresse av att utveckla förbimed länderna utanför gemenskapen, och medel har också avsatts för stöd till sådländer. Med hänvisning till att arbete således pågår med att utveckla förbindelmellan EU och de arktiska områdena och till att deltar aktivt i dettasammanhang föreslår utskottet att avslår motion 1997/98:T35 (c) yrkanEnligt vad utskottet har inhämtat med anledning av motion 1997/98:T34 (s) röranåtgärder för att möjliggöra kombitrafik över landgränserna representerar tillämskilda spårvidder ett större problem. Detta har man t.ex. i sökt lösaanläggningar för automatisk omaxling av järnvägsvagnar. Skulle efterfrågan påkombitrafik, s.k. rullande landsväg, öka borde det, som utskottet ser det, intenågra betydande svårigheter att bygga anordningar för ombordkörning och avkörniMotionsyrkandet bör mot den bakgrunden inte föranleda någon åtgärd från riksdagsida. Utskottet avstyrker således motion 1997/98:T34 (s).I motion 1997/98:T903 (m) aktualiseras problemet med statliga subventioner inomtransportnäringen. Trots att stadgar att fri konkurrens skall rådamedlemsländer tillförs transportnäringen, bl.a. flygbolag och järnvägsförvaltnibetydande stöd med allmänna medel. Utskottet delar motionärernas uppfattning atstatliga subventioner i princip inte bör förekomma. framgår av propoatt regeringen avser att aktivt verka för att åstadkomma en rättvis konkurrenssgenom utformning och harmoniserad tillämpning av gemensamma regelverk föryrkesmässig trafik inom samtliga trafikslag. Utskottet utgår från att detta arbkommer att innefatta frågan om statliga näringsstöd. Med det anförda avstyrks m1997/98:T903 (m).3 Vissa trafikslagsövergripande frågor3.1 Godstransportfrågor3.1.1 Regeringens bedömningRegeringen framhåller att det svenska godstransportsystemet även fortsättningsvvara marknadsstyrt. Mot bakgrund bl.a. av samarbetet inom EU bör dock enligtpropositionen statens roll förtydligas och samverkan mellan godstransportsystemolika aktörer och staten öka. Enligt propositionen är det därför motiverat attän ta ett samlat grepp på utvecklingen av dels infrastrukturen, dels doch internationella spelreglerna. Med hänsyn till att godsflödena i transportsstor utsträckning ingår som länkar i produktionskedjor ställs kravet på överblisammanhang ännu starkare. Staten har inte haft den överblicken, och reföreslår därför att förutsättningar för en sådan skapas. Enligt propositionen bsärskild godstransportdelegation inrättas. Delegationen, som knyts till regeringes uppgiften att följa utvecklingen på godsområdet, utforma en nationellgodstransportstrategi samt utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt med syfeffektivisera godstransportsystemet och göra det säkert och ekologiskt hållbartBeträffande delegationens representation anges att sammansättningen bör vara brinkludera såväl transportköpare som transportörer.3.1.2 MotionsförslagVillkoren och förutsättningarna för kombinerade godstransporter behandlas i tvåmotioner.Centerpartiet anger i motion 1997/98:T35 (c) att ett särskilt stöd för kombinergodstransporter är intressant. Den i propositionen omnämnda Godstransportdelegaföreslås därför få till uppgift att analysera behovet och lämpligheten av att ktransporter ges ekonomiskt stöd. Enligt motionärerna är hanteringen av enhetslaalltför omständlig. SJ uppges heller inte vara tillräckligt lyhörd för de problsom kunderna och utövarna har. Ett sätt att lösa detta problem är enligt motiontransportutövarna, inklusive järnvägsföretagen, fortsättningsvis själva svararkombitrafikens utveckling.I motion 1997/98:T30 (kd) konstateras att kombitrafiken inte har utvecklats påsom man har hoppats på under de som transportformen funnits i . Förmöjliggöra ett genombrott för kombitrafiken på bred front efterlyses därför nyadär ansvaret överförs från järnvägsföretagen till speditörer och åkare. En föruför denna ansvarsförändring är att järnvägstrafiken avregleras. Genom att spedioch åkeriföretag därmed ges möjligheter att själva ta över trafikansvaret fråndörr inklusive järnvägsdelen främjas samarbete med andra företag i syfte att skreturlaster och integrera kombitrafiken i de övriga trafiktjänster som transporerbjuder.SJ:s försök med kombinerade transporter genom särskilda lastbilstrullande landsväg, mellan och behandlas i två motioner.I motion 1997/98:T214 (fp) föreslås att transportsystemet med "rullande landsvävidareutvecklas och marknadsanpassas. Enligt motionärerna bör även prövas attutveckla transportformen för personbilar genom införande av s.k. biltåg.I motion 1997/98:T320 (mp) anges att SJ:s försök med särskilda lastbilståg varförberett varför transportupplägget aldrig fick en riktig chans. Det behövs däroch mer förberett försök som bör utsträckas till att gälla . Nya ocspecialkonstruerade terminaler samt på- och avkörningsramper bör vidare stödjasprövas. Motionärerna framhåller att tunga godstransporter i första hand bör skejärnväg och till sjöss och att det finns väl utvecklade idéer för en kustpendelbohuslänska kusten. En kombination av lastbilståg och kustpendel skulle enligtmotionen kunna bespara befolkningen i området de långsiktigt svåra miljö- och keffekter som en utökad vägtrafik innebär.3.1.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att ett effektivt godstransportsystem är av central betydelse iatt de transportpolitiska målen skall kunna uppfyllas utan även för helasamhällsutvecklingen. Transportlösningarna bör därför uppfylla kundernas krav ptillförlitlighet, flexibilitet, kostnader och snabbhet samt medverka till en håutveckling. Enligt utskottets mening bör det svenska godstransportsystemet ävenfortsättningsvis vara marknadsstyrt. Spelreglerna för detta system formuleras dstaten, delvis tillsammans med andra stater i internationell samverkan. Stateninriktningen och omfattningen av den nationella infrastrukturen. Utskottet serpositivt på regeringens initiativ att inrätta en särskild godstransportdelegatihögre grad än ta ett samlat grepp på godstransportsystemets utvecklingfrämja en ökad samverkan mellan de olika trafikslagen.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna att utvav kombinerade transporter mellan väg och järnväg är trafikpolitiskt intressanttrafikpolitiska beslut har också stora förhoppningar knutits till kombitrafikenanförde exempelvis redan i samband med järnvägspolitiska beslut att demycket stor betydelse att transportnäringen fick klart för sig att det finns evilja att ge SJ möjligheter att tillhandahålla kapacitet, teknik och service isom tillgodoser långsiktiga behov. Utskottet ansåg mot denna bakgrund att enmålinriktad satsning på kombitrafiken borde utgöra ett viktigt inslag i trafikunder resten av och (prop. 1984/85:114, bet. TU1984/85:22, rskr. 1984/85:348).Utvecklingen har dock , trots bl.a. försök med olika trafikupplägg ochaffärsformer, inte kunnat leva upp till de förhoppningar som knutits till denntrafikform. Utskottet anser fortfarande att en positiv utveckling av kombineradtransporter är angelägen inte minst av miljöskäl. Med en närmare europeisk intetillsammans med ökade krav på miljövänliga transporter och önskemål om ett efferesursutnyttjande blir det allt viktigare att varje transportmedel utnyttjas påsätt. Genom en utveckling av kombitrafiken främjas även en närmare integreringtransporterna mellan landsväg, järnväg och sjöfart. Med hänsyn till att Sverigförhållande till de viktigare marknaderna ofta innebär stora transportavstånd kkombitrafiken vara betydelsefull för möjligheterna att öka industrins konkurrenUtskottet anser mot denna bakgrund att det är angeläget med utvecklingsarbete sfrämjar kombinerade transporter.Utskottet förutsätter att godstransportdelegationen vid utarbetandet av entrafikslagsövergripande godstransportstrategi kommer att analysera frågor omutveckling av kombitrafik på järnväg och därmed de frågor som aktualiseras imotionerna. Enligt vad utskottet erfarit pågår också bl.a. inom SJ ett utvecklnär det gäller att finna lämpliga organisationsformer och en effektiv teknik fölasthantering. SJ har också överfört ansvaret för kombitrafiken till ett särskiCombi AB, i syfte att öka kundernas förtroende och därigenom möjliggöra en långsatsning på kombitrafik. Ny teknik studeras vidare för att underlätta överförinjärnvägsvagnar och lastbilar. Vidare kan nämnas att när det gäller forskning outveckling för ett långsiktigt hållbart transportsystem har logistik och samvergodstransportlösningar pekats ut av regeringen som ett prioriterat område. BetrSJ:s försök med lastbilståg, s.k. rullande landsväg, mellan och tillägga att kapacitetsutnyttjandet endast varit i genomsnitt drygt 1Med hänvisning till det anförda är utskottet inte nu berett att ta något igäller utvecklingen av kombinerade transporter och biltåg. Utskottet förutsättede frågor som väckts i motionerna om en utveckling av kombinerade transporterkommer att behandlas inom ramen för Godstransportdelegationens arbete.