bet · GL01FöU8 · 1998-05-05 00:00:00 — Motionärernaföreslår därför att det bör närmare utredas hur en sådan satellitövervakningskulle kunna utformas för att öka säkerheten vid transporter av farligt gods(yrkande 4).I motion Fö224 (c) av föreslås att en multinationellövervakningscentral bör byggas upp och lokaliseras till . Enövervakningscentral belägen på skulle underlätta samordning av bl.a.sjöräddning, miljöräddningstjänst, fiskeövervakning, havsforskning, övervakningav smuggling av flyktingar, narkotika m.m.I motion Fö404 (kd) av m.fl. yrkas att det skall finnas ensäkerhetsansvarig inom företag som hanterar farligt gods. Densäkerhetsansvariges uppgifter skall bl.a. bestå i att verka för att transporterav farligt gods följer gällande bestämmelser avseende lastning, lossning ochlagring. EU:s direktiv om säkerhetsrådgivare bör därför inlemmas i svensklagstiftning och kombineras med att en säkerhetsansvarig person utses vidföretag som hanterar farligt gods (yrkande 3).För att öka säkerheten kring sjötransporter i och i ochminimera riskerna för miljöfarliga utsläpp föreslås i motion Fö702 (kd) av ÅkeCarnerö och att bör verka för att ett system medanmälningsplikt för fartyg införes vid infarten till . Fartygslast,storlek och destination meddelas , som svarar för övervakning,miljöskydd och säkerhet till sjöss.I motion Fö705 (fp) av pekar motionären på olyckshändelser sominträffat i samband med transport av farligt gods och föreslår en ytterligareförbättring av säkerheten. I motionen sägs att många reagerar inför attjärnvägstransporter sker i lägen när risken för solkurvor ökar på grund avkraftiga temperaturväxlingar. Någon form av observandum bör inrättas som enmotsvarighet till färjeledstransporter, som inte får ske i för hårt väder(yrkande 1). I samma motion föreslås att begär att regeringen verkarför att ett internationellt system tas fram i syfte att få gemensammabestämmelser för transporter av farligt gods (yrkande 2).Utskottets övervägandenMed anledning av vad som framförs i motionerna Fö5 (kd) yrkande 4 omsatellitövervakning vid transport av farlig gods har utskottet inhämtat attStatens räddningsverk startat ett projekt för att klargöra hurtransporttelematik, dvs. integration av telekommunikation ochinformationsteknologi inom transportområdet, kan utnyttjas inom området farligtgods. Avsikten med projektet är att undersöka hur olika system kan utformas föratt tillgodose de krav och önskemål som räddningstjänsten,tillsynsmyndigheterna, och transportföretagen har. Bland deönskemål som framförts kan nämnas räddningstjänstens krav på snabb larmning viden olycka med farligt gods och information om lasten samt möjlighet förtillsynsmyndigheten att kunna kontrollera transportdokument som inte medföljerfordonet.Enligt utskottets mening ligger påbörjade projekt omutnyttjande av transporttelematik vid transport av farligt gods i linje medmotionärernas yrkande. Utskottet anser att resultatet av detta projektarbetebör avvaktas. Något särskilt uttalande från utskottets sida bedöms därför intenu vara påkallat. Motion Fö5 (kd) yrkande 4 bör därför inte bifallas avriksdagen.I motionerna Fö224 (c) och Fö702 (kd) yrkar motionärerna bl.a. på en förbättradsjöövervakning, anmälningsplikt m.m. för att öka säkerheten vid bl.a.sjötransporter.Inledningsvis vill utskottet erinra om EG-direktivet (93/75/EEG), som angerminimikrav för fartyg med farligt eller förorenade gods, som anlöper elleravgår från hamnar. Enligt direktivet skall den ansvarige för ett fartyg somlämnar en hamn före fartygets avgång bl.a. lämna upplysningar om fartygetsnamn, nationalitet, destinationshamn, storlek, korrekta tekniska bestämmelsernapå farligt eller förorenat gods, m.m.Utskottet har i sammanhanget inhämtat att arbetar med etttysk-svenskt projekt om identifiering av fartyg med s.k. transpondrar.Projektet omfattar fyra passagerarfärjor i trafik mellan Sverigeoch . Enligt har en större acceptans utvecklatsinternationellt när det gäller att utrusta fartyg med transpondrar.Sjöfartsverket är heller inte främmande för att ett sådant system kan komma att krävas vid fartygstransporter med farligt gods. Arbetetmed transponderfrågan drivs aktivt av verket inom FN:s sjöfartsorganisationIMO.Beträffande övervakning till sjöss har utskottet också erfarit att i regleringsbrev för gavs i uppdrag att se överinformationssystem för att tillgodose den civila havsövervakningens behov avunderrättelser om sjöläget. har i en rapport nyligenslutredovisat uppdraget. I en samlad analys- och förslagsdel behandlas systemför övervakning av sjöläget, informationsbaser och informationsutbyte,kommunikationssystem och uppgifts- och ansvarsfördelning inom områdetsjöinformation. Ett stort antal möjliga tekniska och organisatoriska lösningarför att förbättra och effektivisera sjöövervakningen och informationsutbytetpresenteras i rapporten. Enligt rapporten kan vissa av dessa genomföras inärtid till inga eller begränsade kostnader. Andra lösningar kräver ytterligareutvecklingsinsatser eller särskilda tillskott av resurser. Den allmännaslutsatsen i rapporten är att det finns både behov och möjligheter inom områdetsom motiverar en utökad samverkan och samordning mellan berörda myndigheter.Räddningsverkets slutredovisning av uppdraget bereds inomRegeringskansliet.Utskottet har tidigare konstaterat att frågan om identifiering av fartyg meds.k. transpondrar är en fråga som diskuteras inom olika organ, såväl i Sverigesom internationellt. Utskottet har därvid framhållit att det arbete som Sverigedriver i syfte att få till stånd en internationell överenskommelse om krav påtranspondrar på fartyg är ett mycket angeläget arbete (bet. 1996/97:FöU5 s.37). Utskottet vidhåller denna uppfattning.I det pågående arbetet för att öka säkerheten vid bl.a. sjötransporter ärfrågan om den civila havsövervakningen, enligt utskottets mening, en särskiltviktig fråga. Utskottet efterlyser därför en redogörelse i detta ärende. Senasti nästa budgetproposition bör regeringen lämna en sådan redogörelse. Regeringenbör också redovisa hur frågan kommer att hanteras i det fortsattasjösäkerhetsarbetet.Något ytterligare uttalande från utskottets sida med anledning av yrkandena imotionerna anses för dagen inte vara påkallat. Motionerna Fö224 (c) och Fö702(kd) behöver därför inte bifallas av riksdagen.Med anledning av vad som framförs i motionerna Fö404 (kd) yrkande 3 och Fö705(fp) yrkande 1 vill utskottet mer ingående redogöra för det ovan nämnda EU-direktivet om särskilt utsedda säkerhetsrådgivare vid företag som transporterarfarligt gods och vad det innebär för del.Enligt direktivet (96/35/EG) skall varje företag som utför transporter avfarligt gods eller lastar eller lossar farligt gods utse en eller flerasäkerhetsrådgivare. Direktivet gäller för transport av farligt gods på väg,järnväg eller inre vattenvägar medan den svenska lagen (1982:821) om transportav farligt gods omfattar samtliga transportslag. Säkerhetsrådgivardirektivet äremellertid ett minimidirektiv och det finns därför inget som hindrar att densvenska lagstiftningen låter reglerna om säkerhetsrådgivare även omfatta sjö-och lufttransporter.Utredningen om kemikalieolyckor föreslår i sitt slutbetänkande (1998:13)Säkrare kemikaliehantering att de svenska reglerna om säkerhetsrådgivare bör hasamma tillämpningsområde som lagen om transport av farligt gods. Kraven påsäkerhetsrådgivare skall således omfatta samtliga transportslag. Av betänkandetframgår också att säkerhetsrådgivare skall ses som ett medel för företagen attfölja de regler som gäller för transport av farligt gods och även i övrigtuppnå en hög säkerhet. Ansvaret för säkerheten skall dock alltjämt ligga påföretagsledningen oavsett om säkerhetsrådgivare utsetts eller inte. Utredningenremissbehandlas för närvarande.Utskottet vill därutöver också erinra om det ovan nämnda projekt somRäddningsverket påbörjat i syfte öka säkerheten vid transport av farligt gods.Projektet rör utnyttjandet av transporttelematik, dvs. integration avtelekommunikation och informationsteknologi inom transportområdet. Vidare harutskottet inhämtat att i en av genomförd lägesrapport omtransport av farligt gods bedömer verket att särskild uppmärksamhet börfästas på järnvägstransporterna av farligt gods. har därförbildat en arbetsgrupp för järnvägsfrågor i syfte att öka säkerheten inomområdet. I denna grupp ingår representanter från , ,och industrin. Arbetsgruppen skall bl.a. arbeta med frågor som rörunderhåll, säkerhet och tillsyn. Tillsynsstatistik skall studeras tillsammansmed statistik för olyckor och tillbud. Ett annat underlag för att förbättrasäkerheten kommer arbetsgruppen också att erhålla ur erfarenheterna frånsärskilt studerade olyckor.Utskottet anser att de förslag till en förbättrad säkerhet på områdettransport av farligt gods som föreslås i motionerna ligger i linje med deutredningsförslag som bereds inom , liksom detsäkerhetsfrämjande arbete inom som pågår inom området. Någotsärskilt uttalande från utskottet anses nu därför inte påkallat.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört anser utskottet att yrkandena imotionerna Fö404 (kd) yrkande 3 och Fö705 (fp) yrkande 1 därför inte behöverbifallas av riksdagen.Som framgår av regeringens skrivelse är regelverken för transport av farligtgods i mycket hög grad internationella. De övergripande rekommendationerna förtransport av farligt gods utarbetas av FN:s ekonomiska och sociala råd. Med FN-rekommendationerna som grund utarbetas regler för varje transportslag av olikaorgan inom FN. EU har ägnat frågor om transport av farligt godsstor uppmärksamhet. Genom ADR- och RID-direktiven tillämpas de internationellabestämmelserna för farligt gods på väg och järnväg även vid nationellatransporter. EU har även antagit direktiv för tillsyn och kontroll avvägtransporter av farligt gods samt nu senast direktivet om särskilt utseddasäkerhetsrådgivare vid företag som transporterar farligt gods. Som framgåttbereds denna fråga inom Regeringskansliet.Utskottet anser att yrkandet i motion Fö705 (fp) yrkande 2 i allt väsentligttorde bli tillgodosett genom det pågående internationella säkerhetsfrämjandearbetet inom området, vars syfte är att förbättra säkerheten bl.a. i detavseende motionären tar upp. Motion Fö705 (fp) yrkande 2 behöver därför intebifallas av riksdagen.Utbildning, forskning och utveckling m.m.RegeringenRegeringen framhåller att analyser av inträffade olyckor visar att mångatillbud och olyckor orsakas av otillräckliga kunskaper om de risker som ärförknippade med transporterna. Ett viktigt instrument i det olycksförebyggandearbetet är således utbildning inom området. En viktig utbildninginsats kommeratt avse de särskilda säkerhetsrådgivare vilka med anledning av EG-direktivetom säkerhetsrådgivare skall finnas vid företag som transporterar farligt gods.Inom forskning och utveckling har de senare årens uppmärksammadejärnvägsolyckor föranlett ett särskilt forskningsprogram om farligt gods påjärnväg, där berörda myndigheter ingår. Studierna skall ge underlag för beslutrörande planering av transporter av farligt gods och kostnadseffektivaskadeförebyggande åtgärder.I skrivelsen redovisas det pågående utredningsarbetet i inomområdet för transport av farligt gods. Utredningen om lagstiftning i fråga omkemikalieolyckor m.m. (dir. 1996:90) lämnade sittslutbetänkande. Utredningenföreslår bl.a. vissa ändringar av definitioner m.m. i lagen och förordningen omtransport av farligt gods. Syftet är att anpassa de svenska bestämmelserna tillFN-rekommendationerna. Vidare behandlas vissa frågor om tillsynsmyndigheternasbemyndiganden vad gäller tillsyn och utbildning samt lagstiftning med anledningav EG-direktivet om säkerhetsrådgivare för transport av farligt gods.Utredningen föreslår även vissa förändringar vad gäller utökat myndighetsansvarm.m. för att effektivisera miljöräddningsoperationer till sjöss.Utredningen om ingripande mot oljeutsläpp till sjöss (dir. 1996:82)tillsattes av regeringen . Den särskilde utredare som tillkallatsför uppdraget skall göra en utvärdering av gällande regler för de ingripandensom kan bli aktuella när ett oljeutsläpp har skett till sjöss. föreslå åtgärder för att effektivisera det rättsliga beivrandet av dessautsläpp. Utredningen skall vara klar senast den 30 september 1998.Statistik om transport av farligt gods publiceras bl.a. rörande den kommunalaräddningstjänstens insatser vid utsläpp av farliga ämnen. gjordes 407insatser avseende utsläpp vid transport. Av dessa stod vägfordon för ,järnvägsfordon för och fartyg för . De dominerande ämnena vid utsläppav farliga ämnen utgörs av bensin och andra petroleumprodukter.MotionernaI kommittémotion Fö5 (kd) av m.fl. pekar motionärerna på behovet avbl.a. utbildning och information inom området transport av farligt gods.Motionärerna framhåller bl.a. att vid en olycka med farligt gods behöverkorrekt information snabbt finnas tillgänglig för att räddningspersonalen frånbörjan skall kunna vidta riktiga åtgärder. En undersökning har visat att mångaslarvar med de frakthandlingar som utmärker farligt gods. För att komma tillrätta med detta bör resurser avsättas för utbildning av personal som hanterarfarligt gods (yrkande 1). Med tanke på att effekterna av en allvarlig olyckakan drabba ett stort område utanför berörd kommun bör räddningstjänstlagenkompletteras med en skyldighet att även allmänheten i de områden som kan kommaatt påverkas av en olycka får den information som behövs för att kunna vidtalämpliga skyddsåtgärder (yrkande 3).I samma motion pekar motionärerna också på länsstyrelsernas resurser förberedskapsplaneringen. Eftersom är tillsynsmyndighet är detviktigt att länsstyrelserna får de personella resurser som kan krävas för atttillse att räddningstjänsten får god beredskap för olyckor, inte minst isamband med farliga transporter. Den betydelsefulla specialkompetens som så-ledes finns hos länsstyrelserna måste vidareutvecklas för att tillgodose enutökad och förbättrad tillsyn av den kommunala räddningstjänsten(yrkande 2).I motion Fö715 (m) av och pekarmotionärerna bl.a. på att räddningstjänsten i många kommuner har avtal medcivila helikopterföretag att dessa skall ge all möjlig assistans när enräddningsledare begär det. Motionärerna framhåller att några motsvarande avtalom ingripande inte finns mellan de civila helikopterföretagen ochsjöräddningen, vilket enligt motionärerna inte är tillfredsställande.Motionärerna anser därför att verket måste vidta åtgärder för att genomlämpligt utformade överenskommelser förbereda insatser från civila helikoptrarvid olyckor till sjöss.Utskottets övervägandenI motion Fö5 yrkande 1 föreslås att resurser avsätts för utbildning av personalsom hanterar farligt gods. Utskottet vill med anledning av yrkandet i motionenpeka på att EU-direktivet (96/35/EG) om säkerhetsrådgivare vid företag somtransporterar farligt gods tar upp frågan om utbildning av säkerhetsrådgivare.Enligt artikel 5 i direktivet skall en säkerhetsrådgivare ha en särskildutbildning som skall bekräftas med ett särskilt utbildningsintyg. Utbildningenssyfte är att ge säkerhetsrådgivaren erforderliga kunskaper om de risker som ärförenade med transport av farligt gods, om lagar, förordningar m.m. förbereder utbildningsåtgärder inför införandet avEU:s säkerhetsrådgivardirektiv.Utskottet vill i sammanhanget också peka på den utbildningsverksamhet somRäddningsverket i övrigt tillhandahåller vad avser utbildning av personal somhanterar farligt gods. Det gäller i första hand förare, men även personal inomjärnvägen samt tillsynspersonal. Utskottet har inhämtat att Räddningsverketsutbildning av förare som hanterar farligt gods ökatbetydligt, bl.a. genom de tillkommande krav som ställs på förare somtransporterar styckegods samt kravet på speciell behörighet för förare somtransporterar explosiva och radioaktiva ämnen. Vid sidan av den konventionellaförarutbildningen har tillsammans med berördabranschorganisationer tagit fram en utbildning med inriktning på transporterknutna till jordbruks-, byggnads- och anläggningsarbeten.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört bedömer utskottet att behov av någraytterligare utbildningsåtgärder inte torde föreligga. Motion Fö5(kd) yrkande 1 behöver därför inte bifallas av riksdagen.I motion Fö5 (kd) yrkande 2 tas frågan upp om länsstyrelsernas resurser förberedskapsplaneringen. Utskottet har tidigare uppmärksammat denna fråga, senasthösten 1996 (bet. 1996/97:FöU1, s. 171). Utskottet fann då anledning att befaraatt vissa grundläggande uppgifter i beredskapsplaneringen som åliggerlänsstyrelserna inte kunde fullföljas på grund av kraftiga besparingsåtgärder.Utskottet avsåg i likhet med regeringen noga följa utvecklingen på området.Utskottet har erfarit att en studie angående länsstyrelsernas åtagandenenligt räddningstjänstlagen (1996:1102) har genomförts av underåren 1996-1997. Studien, som omfattar samtliga länsstyrelser i landet, visaratt länsstyrelserna med några få undantag - enligt bedömning -uppfyllt de åtaganden som ankommer på en länsstyrelse enligt bestämmelserna iräddningstjänstlagen. Utskottet har också erfarit att (dir. 1996:114) kommer att behandla frågan om länsstyrelsernas kompetens itillsynsfrågor. Utredningen kommer bl.a. att ta upp frågor om att utveckla ochstärka tillsynen hos länsstyrelserna.Utskottet anser att kompetensen hos länsstyrelserna med avseende pålänsstyrelsernas viktiga uppgifter inom fredsräddningstjänsten måstebibehållas. Utskottet förutsätter därför att regeringen fortsätter att nogafölja utvecklingen och vidtar de åtgärder som anses erforderliga för attkompetensen hos länsstyrelserna upprätthålls inom området. Några uttalandenutöver vad utskottet nu anfört i frågan anser utskottet för dagen inteföreligga. Motion Fö5 (kd) yrkande 2 behöver därför inte bifallas av riksdagen.I motion Fö5 yrkande 3 föreslås att räddningstjänstlagen kompletteras med eninformationsskyldighet till allmänheten när en allvarlig olycka kan drabba ettstort område där flera kommuner är inblandade. Utskottet vill erinra om attenligt 32 § räddningstjänstförordningen (1986:1107) skall kommunensräddningstjänstplan tillställas , samt dekommuner och andra med vilka samverkan i räddningstjänsten kan bli akutell.Enligt samma förordning 34 § kan också ta över ansvaret förräddningstjänsten i de kommuner som berörs av insatsen. Som exempel kan nämnasatt i tog över ansvaret för räddningstjänsten vidjärnvägsolyckan i . Genom dessa bestämmelser iräddningstjänstförordningen torde skyldigheten att informera allmänheten i detavseende som motionärerna tar upp vara tillgodosedd. Motion Fö5 (kd) yrkande 3behöver därför inte bifallas av riksdagen.Frågan om insatser från civila helikoptrar vid olyckor till sjöss tas upp imotion Fö715 (m). Utskottet behandlade denna fråga (bet.1997/98:FöU1 s. 71). Vad utskottet då bl.a. framhöll var att enligträddningstjänstlagen (1986:1102) ansvarar försjöräddningstjänsten (27 §) och för flygräddningstjänsten (26§). Enligt samma lag (6 §) är respektive kommun ansvarig för räddningstjänsteninom kommunen. Polisen har särskilda uppgifter i fjällräddningen (25 §). Detankommer på dessa myndigheter att organisera respektive räddningstjänst. För-svarsmaktens medverkan regleras i avtal. har för närvarandeavtal med Försvarsmakten om helikoptrar i beredskap på fyra orter i ,nämligen , , och Berga.Enligt vad utskottet inhämtat har ett nytt avtal slutitsmellan och Försvarsmakten. Det nya avtalet innebär dels enfortsatt helikopterberedskap på orterna , , och , delsatt en inriktning är att det fr.o.m. skall finnas en helikopteri beredskap inom området . Utskottet har vidare inhämtat att detvå myndigheterna i ett särskilt avtal överenskommit atthelikoptern i beredskap på skall baseras i och attden avses vara operativ fr.o.m. . Enligt avtalet skallFörsvarsmaktens tunga helikoptrar upprätthålla beredskap för alla typer av sjö-och flygräddningsinsatser samt för enligträddningstjänstlagen.Utskottet utgår från att bedömning av beredskapsbehovet avhelikoptertjänster för räddningsinsatser kommer att bli tillgodosett genom dennya överenskommelsen. Några initiativ i denna fråga från utskottets sida tordedärför inte behövas. Motion Fö715 (m) bör därför inte bifallas av . beträffande myndighetsansvaret för transport av farligt godsm.m.att avslår motionerna 1997/98:Fö4 och 1997/98:Fö5 yrkandena 5 och 6,res. (mp, kd)2. beträffande svenskt säkerhetsfrämjande arbete vid transport avfarligt godsatt avslår motionerna 1997/98:Fö404 yrkande 5, 1997/98:Fö703,1997/98:Fö706 och 1997/98:T916,3. beträffande internationellt säkerhetsfrämjande arbete vidtransport av farligt godsatt avslår motionerna 1997/98:Fö5 yrkande 4, 1997/98:Fö224,1997/98:Fö404 yrkande 3, 1997/98:Fö702 och 1997/98:Fö705 yrkandena 1 och2,4. beträffande utbildning, forskning och utveckling m.m.att avslår motionerna 1997/98:Fö5 yrkandena 1, 2 och 3 samt motion1997/98:Fö715.Stockholm den 5 maj 1998På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),My (), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Myndighetsansvaret för transport av farligt gods m.m.Annika () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med ?Utskottetanser, i? och på s. 6 slutar med ?behöver därför inte bifallas av ?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att myndighetsansvaret för transport av farligt gods bör samlashos och delar därmed de slutsatser som framkom i Hot-och riskutredningens betänkande ?Ett säkrare samhälle? (SOU 1995:19) samt deåsikter om myndighetsansvaret som framförs i delbetänkandet (SOU 1997:109) frånUtredningen om kemikalieolyckor m.m.Genom att samla det övergripande ansvaret till en myndighet kan de samladeresurserna användas mer effektivt, samordningen gynnas ochinformationsförmedlingen förenklas och förbättras.Utskottet menar därför att det är logiskt att samla myndighetsansvaret förtransport av farligt gods till med hänsyn till verketsuppgifter i fråga om såväl räddningstjänst som olycks- och skadeförbyggandearbete. Regeringens föreslagna åtgärder går i rätt riktning, men utskottetanser att regeringen borde dragit konsekvenserna av de utredningar som harpekat på att ansvaret bör samlas i stället för att undvika denna fråga bl.a.genom bildandet av ett särskilt råd för transport av farligt gods.Med anledning av vad utskottet nu anfört bör utskottet föreslå attbifalla motionerna Fö4 (mp) och Fö5 (kd) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande myndighetsansvaret för transport av farligt gods m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Fö4 och 1997/98:Fö5 yrkande 6och med anledning av motion 1997/98:Fö5 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Motionerna............................................2Utskottet.............................................3Myndighetsansvaret för transport av farligt gods 3Allmänt om svenskt säkerhetsfrämjande arbete vid transport av farligtgods 6Internationellt säkerhetsfrämjande arbete vid transport av farligt gods9Utbildning, forskning och utveckling m.m. 13Hemställan 17Reservation..........................................17Myndighetsansvaret för transport av farligt gods m.m. 17