bet · GM01SfU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Utbyte av större livräntor motengångsbelopp sker med återhållsamhet medan kravetpå skäl för utbyte är litet när det gäller lågalivräntor.Engångsbeloppets storlek beräknas enligtbestämmelser som fastställts av regeringen. Medbeaktande av genomsnittlig medellivslängd beräknasett kapitaliseringsvärde för livräntan. Utskottethar erfarit att livräntetagaren förutom uppgift ombeloppets storlek även får uppgift om vadengångsutbetalningen kommer att medföra i framtidenbeträffande avdrag från pension, dvs. att avdragfortfarande kommer att göras som om livräntan utgickmånadsvis. Själva avdraget är tre fjärdedelar avmånadsbeloppet, dock med vissa spärregler. Detavdrag som efter engångsutbytet görs från pensionenökar inte vid förändring av basbeloppet utanberäknas på det ursprungliga månadsvisalivräntebeloppet.Utskottet har förståelse för att den som begärt attfå en yrkesskadelivränta utbytt mot engångsbeloppanser det orimligt att avdrag skall ske frånpensionen även sedan summan av alla avdrag utgör av engångsbeloppet eller t.o.m. avengångsbeloppet. Engångsbeloppet är dock i huvudsakberäknat enligt försäkringsmässiga principer och iförhållande till samtliga livräntetagare som fårengångsbelopp. Utskottet, som noterar attlivräntetagare görs medvetna om effekterna påpensionens storlek, kan därför inte se någon enkellösning på problemet, särskilt som det fortfarandeförekommer att yrkesskadelivräntor byts ut motengångsbelopp. Det har t.o.m. varit någon ökningunder senare år. En förändring skulle därtill beröraäven det nya pensionssystemet eftersom i principsamma samordningsregler skall gälla i det systemet.Vad gäller samordning mellan yrkesskadelivränta ochförtidspension vill utskottet dock tillägga att deframtida reglerna för ersättning vid långvarigtnedsatt arbetsförmåga och eventuella samordnings-regler med sådan ersättning inte är klara.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf280.Obetald ATP-avgiftGällande ordningNär den allmänna tilläggspensioneringen infördesfick den försäkrade möjlighet att ställa sig utanförsystemet såvitt gällde inkomst av annatförvärvsarbete än anställning, s.k. undantagande. Enförsäkrad som hade begärt undantagande betalade inteATP-avgift för inkomst av annat förvärvsarbete. Närpensionstillskott infördes beslöts att dettaskulle avräknas inte bara mot faktiskt uppburen ATPutan även mot den ATP som skulle ha utgivits omundantagande inte hade gällt. Motsvarande skullegälla vid omräkning, s.k. omdebitering, till följdav att ATP-avgifter inte erlagts. Från och med år1982 är det inte längre möjligt att vara undantagenfrån ATP, och fr.o.m. utgespensionstillskott till s.k. undantagandepensionärmed beaktande endast av faktiskt utgående ATP.Fortfarande beaktas dock den tilläggspension somskulle ha utgetts om omdebitering inte hade skett.Från och med gäller - efter enändring i 11 kap. 6 § AFL (SFS 1997:485) - attpensionspoäng för inkomst av annat förvärvsarbeteskall tillgodoräknas på den andel av denpensionsgrundande inkomsten som motsvarar den andelav ATP-avgiften som har betalats. Det innebär att omt.ex. hälften av de sammanlagda skatterna ochavgifterna för inkomståret har betalats såtillgodoräknas pensionspoäng för halva inkomsten.Tidigare fick pensionspoäng tillgodoräknas denförsäkrade endast om hela ATP-avgiften för åretbetalats inom föreskriven tid. Inbetalade belopphänfördes därvid i första hand till ATP-avgiften.Vidare krävdes, om den försäkrade på grund avunderlåten avgiftsbetalning inte tillgodoräknatspensionspoäng ett visst år, medpensionspoäng för att full tilläggspension skulleutges.MotionenI motion Sf281 av () begärs ändring iAFL så att förtidspensionärer som fortfarandeomfattas av gammal lagstiftning kan slippaundantaganderegeln. Motionären anser att det ärskillnad på att avsiktligt låta bli att betalaavgifter och på att mer eller mindre tvingas attinte betala avgifter.Utskottets bedömningI det av godkända betänkandet1990/91:SfU11 behandlades frågan om fulltpensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalning.Där framhölls att en rätt att erhållapensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalningskulle beröra även dagens och framtidensförvärvsverksamma. I praktiken skulle detta innebäraatt egenföretagare med låga inkomster skulle kunnavälja att stå utanför ATP-systemet utan att dettabehövde medföra minskade pensionsförmåner. Utskottetkunde inte medverka därtill och avstyrkte en motionhärom.I sitt av godkända betänkande1997/98:SfU1 behandlade utskottet ett liknandemotionsyrkande. Utskottet, som avstyrkte yrkandet,anförde att de s.k. omdebiteringsfallen kan sägasomfatta personer som antingen inte har haft råd attbetala ATP-avgifter eller som haft råd men som ändåvalt att inte betala avgifterna. En ändring somenbart tar sikte på den första gruppen var enligtutskottets mening inte möjlig på grund avsvårigheterna att i det enskilda fallet avgöra avvilket skäl avgifterna inte erlagts. Att särbehandlapersoner som försatts i personlig konkurs men inteövriga i gruppen utan ekonomisk möjlighet atterlägga avgifter ansåg utskottet inte vara lämpligt.Utskottet konstaterade att avgifterna i huvudsak tasut i relation till faktisk inkomst av annatförvärvsarbete och kunde därför inte förorda ensådan lösning. Utskottet vidhåller sin tidigareinställning och avstyrker därmed motion Sf281.Pension från annat EU-landGällande ordningNär invaliditets- eller ålderspension betalas ut iett annat land står pensionstagaren förvalutaförändringar. Från pensionsbeloppet får görasavdrag för post- och bankavgifter.MotionenNils-Erik och () begär imotion Sf222 ett tillkännagivande om attpensionstagare inte skall behöva stå för kostnadernaför utbetalning av pension från annat EU-land.Antingen bör justera pensioneneller bör det ges skattereduktion, ansermotionärerna.Utskottets bedömningI det av godkända betänkandet1996/97:SfU15 konstaterade utskottet, med anledningav ett liknande motionsyrkande, att problemet medkostnader för utbetalning avsocialförsäkringsförmåner till annat land inte ärbegränsat till EU/EES-området utan gäller mergenerellt. Utskottet hänvisade till attRiksförsäkringsverket har haft i uppdrag attredovisa förslag till förändringar som innebär enmera rationell hantering av utbetalningar avpensioner från till utlandet. Uppdragetredovisades till regeringen (RFVanser 1995:4). Av rapporten framgår attRiksförsäkringsverket har gjort bedömningen att denenskildes utkvitteringskostnad oftast ligger mellan60 och per utbetalning. Utskottet, som intevar berett att föreslå åtgärder i enlighet medmotionen, avstyrkte yrkandet. Utskottet förutsatteatt såväl som regeringenföljer utvecklingen beträffande dessa kostnader.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkermotion Sf222.Beräkning av anslag för åren 2000 och 2001MotionenI motion Sf232 begär m.fl. (mp) etttillkännagivande om att utgifterna under anslaget A1 Ålderspensioner för bör, medhänsyn till förslag tillskatteväxling, beräknas till högre belopp än vadregeringen angivit i budgetpropositionen. Vidare böranslaget A 3 Efterlevandepensioner till vuxna förbudgetåren 2000 och 2001, med hänsyn till eventuellajusteringar av inkomstprövningen av änkepensionerna,beräknas till högre belopp än vad regeringen angiviti budgetpropositionen (yrkande 2).Utskottets bedömningDet föreligger inte någon anledning för riksdagenatt nu besluta om beräkning av anslag för budgetåren2000 och 2001. Utskottet avstyrker därför motionSf232 yrkande 2.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar ett verksamhetsområde:Ekonomisk trygghet för familjer och barn (förutombostadsbidragen och studiebidragen som återfinnsunder utgiftsområdena 18 och 15). Förmånerna inomområdet utgörs av allmänna barnbidrag inklusiveflerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till kostnader förinternationella adoptioner, barnpension i form avfolkpension, vårdbidrag till funktionshindrade barnsamt pensionsrätt för barnår.Utgifter för ATP i form av barnpension, som finansieras vid sidan avstatsbudgeten, redovisas fr.o.m. budgetåret 1999under anslaget A 5 Barnpensioner.Fr.o.m. ingår ytterligare ett anslag iutgiftsområdet, anslaget A 7 Pensionsrätt förbarnår.Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområde 12 till 39 (bet.1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38).Inriktningen på familjepolitikenPropositionenI propositionen anges att den viktigasteförutsättningen för en god välfärd är statsfinanseri balans. Solidariskt finansierad välfärdförutsätter gemensamt ansvar och att alla görsdelaktiga genom generella lösningar som gerrättigheter utifrån behov och intebetalningsförmåga. Ett bra välfärdssystem somomfattar alla är enligt regeringen det bästfungerande fördelningspolitiska instrumentet.Framför allt gynnas de som behöver stödet mest.Detta är särskilt tydligt på familjepolitikensområde. Barnen skall sättas i centrum och samhälletsinsatser inriktas på att skapa jämlikauppväxtvillkor för barn och att stödja föräldrarnasmöjligheter att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete eller studier. Detta sker enligtregeringen främst genom barnbidrag,föräldraförsäkring och en god barnomsorg som ärtillgänglig för alla barn.En förväntad fortsatt förbättring avarbetsmarknadssituationen innebär, tillsammans medden fortsatta stabiliseringen av rikets finanser,att statens ekonomiska utrymme ökar. Nivåerna ibarnbidraget och föräldraförsäkringen har kunnathöjas fr.o.m. . För attytterligare förbättra barnfamiljernas situationanser regeringen att barnbidraget skall höjas med100 kr per barn och månad och medytterligare per barn och månad . Dettaunder förutsättning att den positiva ekonomiskautvecklingen fortsätter och överskottet växer.Flerbarnstilläggen bör enligt regeringen samtidigthöjas i motsvarande mån. Även studiebidraget förgymnasiestuderande bör höjas med samma belopp sombarnbidraget.I propositionen anges att regeringen - som en av defrågor som skall prioriteras - avser att fortsättaatt följa och om möjligt förbättra barnfamiljernasekonomi.ModeraternaI motion Sf214 av m.fl. (m) yrkande5 begärs ett tillkännagivande om inriktningen av denframtida familjepolitiken. Enligt motionärerna skallman kunna leva på sin lön. För att detta skall blimöjligt krävs bl.a. skatt efter bärkraft ochförsörjningsbörda. Därmed minskar också behoven avbidrag. Vidare anser de att stödet till barnomsorgenskall vara neutralt i förhållande tillbarnomsorgsform.Carl Bildt m.fl. (m) begär i motion A802 yrkande 6ett tillkännagivande om valfrihet och mångfald ifamiljepolitiken. Enligt motionärerna varvårdnadsbidraget ett steg mot ökad valfrihetsamtidigt som det innebar större rättvisa eftersomoffentligt bidrag till barnomsorgen betalades tillalla barn oavsett barnomsorgsform. I yrkande 7begärs ett tillkännagivande om ett återinförande avvårdnadsbidraget.VänsterpartietI motion So380 av m.fl. (v) begärs iyrkande 2 att uppdrar åt regeringen atttillsätta en utredning om det låga barnafödandetsorsaker, konsekvenser och motmedel. Motionärernaframhåller att det låga barnafödandet är ett probleminte bara för unga människor som inte vågar satsa påframtiden utan också ett stort samhällsproblem, inteminst mot bakgrund av att allt färreförvärvsarbetande skall försörja en växande skarapensionärer. Enligt motionärerna är detkraftfullaste motmedlet en allmänarbetstidsförkortning.KristdemokraternaI motion Sf255 av m.fl. (kd) anförs attfamiljen är den viktigaste byggstenen i samhälletoch den livsform som har störst möjlighet att varaden lilla nära gemenskap som behövs för människansväxt. Äktenskapet skall prioriteras somsamlevnadsform i lagstiftningssammanhang.Motionärerna anser att det behövs en familjepolitiskreform. Det nuvarande systemet har enligtmotionärernas uppfattning flera brister urfördelnings- och valfrihetssynpunkt. De pekar bl.a.på att föräldrapenningen är högre för de redanvälavlönade kvinnorna och att det familjepolitiskastödet inte medger alternativa barnomsorgsformer.Motionärerna framhåller att hemarbete är viktigt ochmåste utföras men att det inte beaktas i t.ex. denekonomiska statistiken. I yrkandena 1, 3, 8 och 9begärs tillkännagivanden härom.I motion A810 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om familjestabilitetsom ett politiskt mål. Lagstiftning och sociala ochekonomiska stödformer bör enligt motionärernautformas utifrån att stabila familjerelationer ärbra.CenterpartietI motion Sf228 av m.fl. (c) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om införande av ettnytt familjestöd som syftar till rättvisa ochvalfrihet. Motionärerna vill slå ihopföräldrapenning, barnbidrag och flerbarnstilläggtill ettbarnkonto på , lika för alla barnupp till . Stödet skall enligt motionärernavara beskattat och ge rätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader upp till viss nivå.FolkpartietKerstin m.fl. (fp) begär i motion Sf256yrkande 1 ett tillkännagivande om familjepolitikensinriktning. Motionärerna anser attföräldraförsäkringen måste reformeras, att ettsmåbarnstillägg skall införas i barnbidragssystemetsamt att det måste finnas ett flexibelt stödsystemtill barnomsorgen.I motion So464 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 15 ett tillkännagivande om enutredning om hur olika samhällsbeslut sammantagetpåverkar barns situation. En sådan översyn behövsför att åstadkomma en helhetssyn, minskamarginaleffekter och ta bort onödiga kilar isystemet.MiljöpartietMarianne m.fl. (mp) begär i motion So309yrkande 4 ett tillkännagivande om barnfamiljersekonomi. Barnfamiljerna är enligt motionärerna destora förlorarna. De anser att en nylåginkomstutredning behövs.Enskild motionRagnwi Marcelind och () begär imotion So378 yrkande 1 förslag om en handlingsplanför att åtgärda de ensamstående föräldrarnassituation. Enligt motionärerna har yngrelågutbildade mödrar drabbats särskilt hårt av denekonomiska krisen och en handlingsplan krävs för attåtgärda de ensamstående föräldrarnas situation.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att den viktigaste förutsättningen fören god välfärd är statsfinanser i balans. Utskottetdelar vidare uppfattningen att ett bravälfärdssystem som omfattar alla är det bästfungerande fördelningspolitiska instrumentet.Framför allt gynnas därmed de som behöver stödetmest. Även utskottet anser att barnen skall sättas icentrum, liksom att samhällets insatser skallinriktas på att skapa jämlika uppväxtvillkor förbarn och stödja föräldrarnas möjligheter attkombinera föräldraskap med förvärvsarbete ellerstudier.Enligt utskottets uppfattning erbjuder den avregeringen anvisade inriktningen på familjepolitikenflexibla lösningar för olika familjesituationersamtidigt som den har en god fördelningspolitiskinriktning. Den stämmer dessutom väl överens med vadutskottet uttalat i tidigare sammanhang, sebetänkande 1997/98:SfU1. Eftersom barnbidragetenligt utskottet bör vara en prioriterad del avstödet till barnfamiljerna ser utskottet särskiltpositivt på att regeringen anser att barnbidragenbör höjas i två steg med början . Ävenflertalet ensamföräldrar kommer att gynnas av höjdabarnbidrag. Utskottet noterar dessutom attregeringen som prioriterat område angivit att denämnar fortsätta följa och om möjligt förbättrabarnfamiljernas ekonomiska situation. I övrigt villutskottet framhålla att en bra familjepolitik är ettviktigt medel för att uppnå jämställdhet mellankvinnor och män.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf214 yrkande 5, A802 yrkandena 6 och 7, Sf255yrkandena 1, 3, 8 och 9, A810 yrkande 1, Sf228yrkande 1, Sf256 yrkande 1, So464 yrkande 15, So309yrkande 4 och So378 yrkande 1.Vad gäller det låga barnafödandet, dess orsaker ochkonsekvenser noterar utskottet att frågan haruppmärksammats av regeringen. Enligt vad som anges ipropositionen har antalet födda barn minskatkraftigt i förhållande under 1990-taletsbörjan. Vidare har fruktsamheten aldrig varit lägreän den är . var den summeradefruktsamheten 2,14 barn per kvinna. Under år 1997var den summerade fruktsamheten mellan 1,5 och 1,55per kvinna. Mot bakgrund av de starkt sjunkandefödelsetalen gav regeringen SCB iuppdrag att närmare analyserafruktsamhetsutvecklingen. Enligt SCB:s analyser harde sjunkande födelsetalen sannolikt samband medproblemen på arbetsmarknaden. harenligt propositionen nedgången i barnafödandetdämpats och kan antas plana ut på en låg nivå.Utskottet delar uppfattningen att det lågabarnafödandet är ett allvarligt problem som kan ledatill en fortsatt stigande genomsnittsålder och enminskande befolkning. Enligt de analyser som gjortshar detta sannolikt samband med situationen påarbetsmarknaden. Utskottet, som noterar attnedgången i barnafödandet dämpats ,förutsätter att regeringen utan något särskiltuppdrag eller påpekande från sida nogaföljer den fortsatta utvecklingen. I den mån motionSo380 yrkande 2 inte kan anses tillgodosett med detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet i fråga.A 1 Allmänna barnbidragGällande ordningFrån anslaget bekostas barnbidrag, flerbarnstilläggoch förlängt barnbidrag. Barnbidraget höjdes den 1januari 1998 från till per barnoch år. återinfördes även rättentill flerbarnstillägg. Sådant tillägg utges med för det tredje barnet, för detfjärde barnet och för det femte och varjeytterligare barn. beviljades inga nyaflerbarnstillägg.Förlängt barnbidrag utbetalas med samma belopp sombarnbidraget fr.o.m. kvartalet efter det att barnethar fyllt om barnet studerar vid grundskolaeller deltar i viss annan motsvarande utbildning.PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 1 Allmännabarnbidrag anvisar ett ramanslag på 16 705 miljonerkronor.Enligt vad som anges i propositionen harbarnfamiljerna fått relativt stora försämringar avden ekonomiska standarden mellan åren 1991 och 1997.De genomförda förbättringarna, höjtbarnbidrag och höjd ersättningsnivå iföräldraförsäkringen, beräknas enligt regeringenleda till att barnfamiljernas ekonomiska standardförbättras något jämfört med hushåll utan barn.Trots detta beräknas den ekonomiska standarden förhushåll med barn fortfarande ligga under1991 års nivå. För att ytterligare förbättrabarnfamiljernas situation anser regeringen som redannämnts att barnbidraget bör höjas med perbarn och månad och med ytterligare 100 krper barn och månad . Även flerbarnstilläggenskall höjas i motsvarande mån. En förutsättning förhöjningarna är dock enligt vad som anges ipropositionen att statens finanser utvecklas enligti propositionen angivna prognoser.MotionernaModeraternaI motion Sf271 av m.fl. (m) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om barnbidraget.Motionärerna avvisar förslaget om höjt barnbidragfr.o.m. Motionärernaanser i stället att ett grundavdrag på perbarn och år skall införas fr.o.m. den 1 januari1999. De accepterar dock att flerbarnstillägget höjspå det sätt regeringen aviserat.KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf255 yrkande14 att beslutar att för budgetåret 1999till anslaget A 1 anvisa 1 051 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 11 begärs beslut om reglerför barnbidrag. Motionärerna anser att barnbidragetskall sänkas till per barn och månadsamtidigt som "barndelen" i bostadsbidraget höjs med100 kr per barn och månad.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Fi211yrkande 13 att beslutar att för budgetåret1999 till anslaget A 1 anvisa 3 000 miljoner kronormer än vad regeringen förslagit. Motionärerna anseratt barnbidragen skall höjas redan fr.o.m. år 1999.I motion Sf283 av m.fl. (fp)yrkande 10 finns ett liknande yrkande.Kerstin m.fl. (fp) begär i motion Sf256yrkande 3 ett tillkännagivande om att barnbidragetbör höjas med per barn och månad samt att detpå sikt bör införas ett småbarnstillägg. Fulltutbyggt blir stödet enligt motionärerna ca 2 000 krper månad för barn mellan ett och tre år.Utskottets bedömningUtskottet framhöll redan under föregående (bet. 1997/98:SfU1) att den ekonomiska krisen under1990-talet enligt tillgängliga analyser hade drabbatbarnfamiljerna något hårdare än andra familjetyperoch att dessa fått bära den tyngsta bördan närstatsfinanserna sanerats. Utskottet välkomnadedärför regeringens förslag om höjning avbarnbidragen och ett återinförande avflerbarnstilläggen fr.o.m. den 1 januari 1998.Trots de genomförda förbättringarna framgår det avpropositionen att den ekonomiska standarden förhushåll med barn fortfarande beräknas ligga under1991 års nivå. Utskottet ser därför mycket positivtpå de av regeringen aviserade höjningarna avbarnbidragen som enligtutskottets mening kommer att innebära en behövligförstärkning av barnfamiljernas ekonomi. Utskottetdelar regeringens bedömning att en förutsättning föratt barnbidragen skall kunna höjas är att statensfinanser utvecklas i enlighet med de i propositionenangivna prognoserna. Enligt utskottets bedömningfinns det inte ekonomiskt utrymme att tidigareläggabarnbidragshöjningarna.Frågan om ett kommunalt grundavdrag på 10 000 krper barn och år i stället för en senare höjning avbarnbidraget har behandlats av utskottet iyttrande till finansutskottet (1998/99:SfU1y).Utskottet anser i enlighet härmed att en höjning avbarnbidragen med dess omfördelande effekter ochstora träffsäkerhet är att föredra framför ettkommunalt grundavdrag och att de aviseradehöjningarna innebär behövliga förbättringar av detekonomiska stödet till barnfamiljerna.Vad gäller motionsförslaget om att sänkabarnbidraget och att överföra frigjorda resursertill bostadsbidragssystemet vidhåller utskottet atten höjning av barnbidragen är den åtgärd som bästgynnar flertalet barnfamiljer.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Med hänsyn härtill ochdå utskottet inte har kunnat ställa sig bakommotionsyrkanden i skilda delfrågor biträderutskottet regeringens förslag och avstyrkermotionerna Sf271 yrkande 1, Sf255 yrkandena 11 och14, Fi211 yrkande 13, Sf283 yrkande 10 och Sf256yrkande 3.A 2 FöräldraförsäkringGällande ordningFöräldrapenning utges i anslutningtill barns födelse eller adoption. När bådaföräldrarna är vårdnadshavare har de rätt tillhälften var av det totala antalet ersättningsdagar.En förälder kan överlåta rätten tillföräldrapenningsdagar till den andre föräldern medundantag av med sjukpenningbelopp (de s.k.mamma/pappamånaderna). utgesersättning av den sjukpenninggrundandeinkomsten. En förutsättning härför är, för de första180 ersättningsdagarna, att föräldern under minst240 dagar i följd före barnets födelse eller denberäknade tidpunkten härför har varit försäkrad fören sjukpenning över garantinivån och skulle ha varitdet om känt till samtligaförhållanden. Ersättning utges dock alltid lägstenligt garantinivån, som är per dag. Förresterande är ersättningen lika medgarantinivån. Vid flerbarnsbörd utgesföräldrapenning förvarje barn utöver det första.Tillfällig föräldrapenning utges till en föräldersom behöver stanna hemma för att tillfälligt vårdasjukt barn , i vissa fall även vid vårdav barn . Tillfällig föräldrapenning kanockså utges när barnets ordinarie vårdare är sjuk,när en förälder behöver följa med barnet tillbarnavårdscentral m.m. samt till någon avföräldrarna vid vårdbehov som uppkommer när denandra föräldern besöker läkare med annat barn.Tillfällig föräldrapenning kan utges för 60 dagarper barn och år. Ersättning kan betalas ut underytterligare , dock inte vid ordinarievårdarens sjukdom eller smitta. En förälder kanöverlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenningtill en sjukpenningförsäkrad som i stället förföräldern avstår från sitt förvärvsarbete för attvårda barnet i samband med sjukdom eller smitta hosbarnet eller dess ordinarie vårdare. Fadern har ensärskild rätt till tillfällig föräldrapenning underhögst i samband med barns födelse elleradoption.