bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Skolan, vården och om-sorgen tillförs ytterligareresurser och kommuner och landstingfår extra medel med anledning avTörlingdomen. Pensionärernasekonomi förstärks genom att detfulla prisbasbeloppet återställsredan 1999 och genom en höjning avbostadstillägget. Barnbidraget ochstudiebidraget höjs med år2000 och med ytterligare år2001. Resurser satsas för attförbättra situationen för dehemlösa. Inom miljöområdetsker en kraftig förstärkning påflera punkter med bl.a. ökaderesurser för skydd av naturområdensamt en ökad användning av grönanyckeltal.De förslag om skattelättnader förlåg- och medelinkomsttagare och förhyresgäster som regeringen läggerfram utgör enligt utskottets meningen del i en ansvarsfull politik förtillväxt, sysselsättning ochrättvisa. Utskottet ställer sigbakom dessa förslag.I det följande går utskottetnärmare in på de skatteförslag somläggs fram i de olikabudgetalternativen.Fysiska personers inkomstskattSkattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagareBudgetpropositionenI propositionen föreslår regeringenatt en särskild skattereduktioninförs för låg- ochmedelinkomsttagarna . Skattereduktionenuppgår till för personermed pensionsgrundande inkomst upptill . Skattereduktionenskall dock inte uppgå till högrebelopp än den kommunalskatt somberäknas för året. För personer medpensionsgrundande inkomst över135 reducerasreduktionsbeloppet avöverskjutande inkomst. Regeringenanför att det redan för år 1999finns ett utrymme för att sänkaskatteuttaget på arbetsinkomstermen att det är för tidigt attutforma permanenta lösningar.Eftersom det i första hand ärangeläget att åstadkommaförbättringar för låg- ochmedelinkomsttagarna är förslagetutformat så att skattelättnaden iallt väsentligt tillfaller personermed inkomster under den lägrebrytpunkten i inkomstskatteskalan.Denna beräknas ligga vid en taxeradförvärvsinkomst på år1999. Skattelättnaden knyts tillstorleken på den pensionsgrundandeinkomsten.MotionernaModeraterna avvisar i motion Sk311yrkande 7 av m.fl. (m)förslaget. Enligt motionärerna ärskattesänkningen för liten,tillfällig och dessutomfelkonstruerad genom att den bidrartill att ytterligare höja marginal-skatten för stora inkomstgrupper.Moderaterna har i sitt budget-alternativ i stället föreslagit enhöjning av grundavdraget med 1 300kr för såväl förvärvsarbetande sompensionärer.Kristdemokraterna avvisar i motionFi209 yrkande 7 av . (kd) förslaget och föreslår istället en höjning av grundavdragetmed för alla.Centerpartiet godtar i motion Sk306yrkande 13 delvis av . (c) att en skattereduktioninförs som en tillfällig lösningmen föreslår att den bestäms till1800 kr i stället för . Närdet gäller behovet av merpermanenta skattesänkningar förlåg- och medelinkomsttagarnaförespråkar enhöjning av grundavdraget för dessagrupper.I motion Fi211 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) ersätts denav regeringen föreslagnaskattereduktionen med en extrabarnbidragshöjning år 1999.Motionärerna anför att det finnsstarka skäl att sänka skatten förlåg- och medelinkomsttagare. Engenerell höjning av grundavdragetav sådan storlek att den skulleinnebära någon verklig lättnad förlåg- och medelinkomsttagare kandock enligt motionärernas bedömninginte rymmas inom en ansvarsfullfinanspolitik. En riktad höjningav grundavdraget skulle geoacceptabla marginaleffekter.Motionärerna förespråkar därför isitt budgetalternativ för år 2000och senare en generellskattereduktion om perperson.UtskottetRegeringens förslag om entillfällig skattereduktion för låg-och medelinkomsttagarna ingår somen del i det paket med åtgärder somregeringen lägger fram ibudgetpropositionen. Förslageninnebär bl.a. förbättringar förpensionärer, barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Förbarnfamiljerna föreslås höjdabarnbidrag och förpensionärerna återställspensionerna genom att fulltprisbasbelopp tillämpas redanfr.o.m. För enensamstående pensionär medminimipension innebär detta attpensionen höjs med ca perår.Enligt utskottets mening finns detskäl att prioritera en förbättradköpkraft för låg- ochmedelinkomsttagarna under år 1999.Samtidigt står det klart att be-skattningen av arbetsinkomster börses över. Det behövs en fördjupadoch bred diskussion kring fråganhur den framtida beskattningen avarbetsinkomster skall utformas såatt den på ett tillfredsställandesätt förenar önskemålen om ettfördelningspolitiskt rättvistutfall med det angelägna i attskatterna ger goda villkor förarbetsmarknadsdeltagande,arbetsutbud, utbildning ochkompetensutveckling.I avvaktan på den fördjupadebedömning och diskussion som krävsför en mer omfattande förändring avarbetsinkomstbeskattningen är detrimligt att en tillfällig lösningväljs för . mening är det förslagsom regeringen lägger fram välavpassat för sitt ändamål.Skattereduktionen ger maximaleffekt vid löneinkomster upp tilldrygt och harutformats så att effekten påmarginalskatten i de följandeinkomstskikten blir minimal.Motionsförslagen om mergenomgripande förändringar i formav generella höjningar avgrundavdraget är inte inriktade pålåg- och medelinkomsttagarna ochhar därför inte denfördelningsprofil som är önskvärd.De påverkar också kommunernasskatteunderlag och är därför mindrelämpliga som en tillfällig åtgärd.Med hänsyn till kravet påfinansiering bör skattereduktionenbestämmas till det belopp somregeringen föreslår.Utskottet tillstyrker med detanförda regeringens förslag ochavstyrker övriga förslag.Det fasta beloppet vid den statligainkomstbeskattningenBudgetpropositionenI propositionen föreslår regeringenatt kommuner och landsting tillförs1,genom att detföreskrivs att den statliga skattom som utgår på fysiskapersoners förvärvsinkomster skallutgöra inkomstskatt vid2000 års taxering. Avsikten är attutrymmet för skola, vård och omsorginte skall minskas som en följd avden s.k. Törlingdomen. avmedlen skall enligt förslagetutgöra skatt till kommun och 33,5 %skall utgöra skatt till landsting.MotionernaCenterpartiet hemställer i motionSk306 yrkande 14 av . (c) om avslag på regeringensförslag och föreslår i ställetökade anslag till kommunerna.I motion Fi610 av () hemställs att avmedlen fördelas till de kyrkligaförsamlingarna.UtskottetEnligt utskottets bedömning kommerden tillfälliga omdirigeringen avskattemedel inte att ge upphov tillnågra negativa effekter när detgäller de regler som styr deenskildas beskattning. Utskottetnoterar att omdirigeringen medföratt den av regeringen föreslagnaskattereduktionen på förvärvs-inkomster vid taxering kanerhållas även mot de somnormalt utgör statlig inkomstskatt.I övrigt har utskottet inte någonkommentar till förslaget eller deredovisade motionsyrkandena.InkomstskatteskalanMotionernaModerata samlingspartietframställer i motion Sk311 av CarlBildt m.fl. (m) yrkanden som tarsikte på inkomstbeskattningen avförvärvsinkomster. Det beslutadeandra fasta steget i den statligainkomstskatteskalan slopas 1999(yrkande 10) och ett förvärvsavdragpå , respektive avden kommunalt beskattningsbarainkomsten upp till 7,5prisbasbelopp införs 1999-2001(yrkandena 2 och 3). Grundavdragethöjs med för alla (yrkande5) och barnfamiljerna får ett extragrundavdrag på per barnvid den kommunala beskattningenfr.o.m. 1999 (yrkande 8). Avdragmedges för styrktabarnomsorgskostnader (yrkande 9).Kristdemokraternas yrkanden imotion Sk309 av m.fl.(kd) innebär att det beslutadeandra steget i den statligainkomstskatteskalan slopas (yrkande17) och att grundavdraget vid denkommunala beskattningen höjskraftigt. höjsgrundavdraget med till17 och höjs avdragetmed ytterligare till . I inkomstlägen kring110 taxerad inkomst kommergrundavdraget härefter att uppgåtill (yrkande 31).Centerpartiet godtar den avregeringen föreslagnaskattereduktionen men anser att denbör vara högre. I motion Sk306yrkande 13 delvis av . (c) förordas en varaktiglösning för sänkta inkomstskattergenom höjt grundavdrag förmänniskor med små eller medelstorainkomster. Höjningen bör enligtmotionärerna utformas på samma sättsom dagens grundavdrag och försttrappas upp till en viss nivå ochdärefter trappas ner så att justlåg- och medelinkomsttagareomfattas av höjningen.Även förslag i motionSk308 av m.fl. (fp)innebär att det beslutade andrasteget i den statliga inkomst-skatteskalan slopas (yrkande 4).Motionärerna anför att det finnsstarka skäl att sänka skatten förlåg- och medelinkomsttagare. Engenerell höjning av grundavdragetav sådan storlek att den skulleinnebära någon verklig lättnad förlåg- och medelinkomsttagare kandock enligt motionärernas bedömninginte rymmas inom en ansvarsfullfinanspolitik och en riktad höjningav grundavdraget skulle geoacceptabla marginaleffekter.Motionärerna föreslår därför istället att en generellskattereduktion om perperson och år införs fr.o.m. år2000 (yrkande 15). stårfast vid skattereformensintentioner att avlöntagarna skall betala statsskatt,vilket innebär att brytpunktenmåste höjas. Om möjligt bör dettaenligt motionärerna genomförasunder mandatperioden, i annat fallså snart som möjligt därefter(yrkande 16).UtskottetEfter utvärderingen av 1990-1991års skattereform har kompletterandeåtgärder bedömts som nödvändiga föratt det fördelningspolitiska utfallsom åsyftades i skattereformenskall uppnås. I anslutning till attden tillfälliga värnskatten upphörinförs därför ett extra steg iskatteskalan fr.o.m. inkomståret1999.Det utrymme för förbättringar somnu finns är en följd av attsaneringspolitiken varitframgångsrik och lett till attSverige nu har balans i deoffentliga finanserna och en låginflation. Utrymmet bör somutskottet anfört bl.a. tas ianspråk för att tillföra låg- ochmedelinkomsttagarna en ökadköpkraft.Regeringen bedömer att det med enfortsatt ansvarsfull politik och engradvis amortering av statsskuldenkommer att utvecklas ett stigandeöverskott som kan tas i anspråk förbl.a. Om denekonomiska utvecklingen ger utrymmeför ytterligare skattesänkningarmåste prioriteringar göras.Regeringen eftersträvar här en såbred uppslutning som möjligt ochhar därför föreslagit endasttillfälliga åtgärder på skattesidanoch inbjudit samtligariksdagspartier tillöverläggningar. Syftet medöverläggningarna är att undersökaförutsättningarna för att uppnå enbred samsyn kring en önskadskattereform och härigenom skapa enökad stabilitet i regelverket.Möjligheterna att förbättrabetingelserna för hög tillväxt ochhög sysselsättning genom attstimulera arbete, företagande,utbildning och sparande medskattepolitiska åtgärder bördiskuteras. Vidare anser regeringenatt de ändrade förutsättningar somföljer av den ökadeinternationaliseringen bör beaktas.Enligt utskottets mening visar deförslag som läggs fram av partiernaatt regeringens prioritering avlåg- och medelinkomsttagarna harett brett stöd. Som anförs i vissamotioner har utvecklingen med ettökande uttag av allmännaegenavgifter medfört att det finnsett behov av att kompensera låg-och medelinkomsttagarna.Regeringens förslag om enskattereduktion visar här på entänkbar lösning, och regeringen harförutsatt att möjligheten attinföra permanenta lösningar avliknande typ diskuteras i dekommande skatteöverläggningarna.Utskottet kan instämma i att det påsikt bör vara ett mål att andelenskattskyldiga som erlägger statliginkomstskatt nedbringas från dagens18 % till 15 %.I övrigt ser utskottet inte någonanledning att kommentera de förslagsom lagts fram.Utskottet avstyrker med det anfördasamtliga aktuella motionsyrkanden.Resor till och från arbetet m.m.BakgrundRiksdagen har under höjt detavdragsgilla beloppet för kostnadför resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats och itjänsten från till 15 krfr.o.m. Samtidigthöjdes gränsen för avdragsgillakostnader för resor mellan bostadenoch arbetsplatsen från 6 000 krtill (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1).MotionernaModerata samlingspartiet yrkar imotion Sk311 av m.fl.(m) att avdraget för kostnad förresor med egen bil höjs till (yrkande 19) och att avdragsrättenutvidgas till resor till och frånbarnomsorg (yrkande 20). Vidareföreslås att gränsen föravdragsgilla kostnader för resormellan bostaden och arbetsplatsensänks till (yrkande21).Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 av m.fl.(kd) att avdragsgränsen återställstill inkomståret 1999.Enligt motionärerna missgynnar denhöga gränsen kollektivresenärer ochde som har relativt korta resor medegen bil till arbetet (yrkande 18).UtskottetNär under hösten 1997behandlade frågan om enuppjustering av det avdragsgillabeloppet för resor med egen bilhade detta legat på sedan1993. Ökade rörliga kostnader,bl.a. för bensin, gav då anledningtill en uppjustering av avdraget.Eftersom den nya nivån borde beståunder bestämdesuppjusteringen till . Medhänsyn till statsfinanserna och föratt ge åtgärden entillfredsställandefördelningsprofil höjdes samtidigtgränsen för avdragsgilla kostnaderför resor till och från arbetetfrån till 7 000 kr.Konstruktionen innebar att åtgärdenfick en inriktning mot dem medförhållandevis långa avstånd mellanbostaden och arbetsplatsen.Som framgår har avsikten varit attfastställa avdragsbeloppet förresor med en viss marginal för attpå det sättet undvika årligajusteringar. När det gälleravdragsgränsen för resor har dennautöver sin fördelningspolitiskainnebörd också en praktiskbetydelse genom att den bidrar tillatt förenkla taxeringsarbetet.Utskottet ser mot denna bakgrundinte någon anledning att nuöverväga någon justering av deaktuella beloppen och avstyrkerdärför motionsyrkandena.PensionssparandeBakgrundMöjligheten att göra avdrag förpremie för makes pensionsförsäkringslopades 1973 som ett led i 1970års särbeskattningsreform.Härigenom hindrades ett utnyttjandeav makars skildamarginalskattesatser.Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades detallmänna avdragsutrymmet förprivata pensionsförsäkringspremieroch insättningar påpensionssparkonton till ett halvtbasbelopp fr.o.m. den 8 april 1995.Avdragsutrymmet för den som harpensionsrätt i anställningminskades till av inkomstenmellan 10 och 20 basbelopp (prop.1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28).MotionernaModeraterna yrkar i motion Sk311 avCarl Bildt m.fl. (m) attavdragsutrymmet för egetpensionssparande återställs tillett basbelopp och att avdragsmedges för makes förmåner (yrkande22).Kristdemokraterna föreslår imotion Sk309 av m.fl.(kd) att sparandet till egenpension stimuleras genom attavdragsrätten för egetpensionssparande höjs till ettbasbelopp (yrkande 11).Folkpartiet föreslår i motion Sk308yrkande 11 delvis av LarsLeijonborg m.fl. (fp) också enhöjning av avdragsrätten försparande i privatapensionsförsäkringar till 1,5basbelopp. förslaginnefattar också en utvidgning avändamålet med sparandet tillutbildningsinsatser. Även i motionSf283 yrkande 1 delvis av KerstinHeinemann m.fl. (fp) föreslås enhöjning av avdragsrätten för egetpensionssparande till 1,5basbelopp.UtskottetUtskottet anser att principen omsärbeskattning av makar börupprätthållas även när det gällermöjligheten att göra avdrag föreget pensionssparande. Möjlighetenatt göra avdrag för makes kostnadför pensionering bör därför inteåterinföras. De skatteregler somgäller för eget pensionssparandelämnar ett utrymme för att skapaett efterlevandeskydd för make ochbarn genom förmåns-tagarförordnanden. Intresset av attskapa ett pensionsskydd för bl.a.make bör kunna tillgodoses inomramen för dessa regler.Förslagen om en ytterligare höjningav avdraget för egetpensionssparande kräverfinansiering och avstyrks därför avutskottet.Kompetenskonton m.m.MotionernaKristdemokraterna anför i motionSk309 av m.fl. (kd)att skattelagstiftningen bör gemöjlighet att med avdragsrätt sättain medel på ett för arbetsgivarenoch den enskilde gemensamtutbildningskonto. De belopp somgenom förhandling förs upp påkontot skall enbart kunna användasför den enskildes egenkompetensutveckling. Med dennalösning skulle det gemensammaansvaret och den individuelladrivkraften gynna alla parter. Ettförslag skulle kunna träda i kraftden (yrkande 14).Folkpartiet föreslår i motionernaSk308 och Fi211 av . (fp) att avdragsrätten föreget pensionssparande höjs till 1,5basbelopp och utvidgas till ettpensions- och utvecklingssparandemed skattefria avsättningar somsenare kan användas förkompetenshöjning (Sk308 yrkande 11delvis). Ett liknande yrkandeframställs i motion Sf283 yrkande 1delvis av m.fl.(fp).UtskottetEnligt utskottets mening är det enfördel om skattesystemet kan bidratill och underlätta en förstärkningav kompetensen i näringslivet. Deskattesamtal som regeringeninbjuder till gäller också särskiltmöjligheterna att förbättrabetingelserna för hög tillväxt ochhög sysselsättning genom attstimulera arbete, företagande,utbildning och sparande medskattepolitiska åtgärder.De förslag som motionärerna läggerfram bygger på ett kontosystem däruttagen beskattas och ger därför enskattestimulans som främst beror påatt beskattningen av avsättningarnatill kontot skjuts upp . Förhöginkomsttagarna tillkommermöjligheten att göra en skattevinstgenom att beskattningen vid uttagetär lägre än när avsättningengjordes. Tekniken är således inteinvändningsfri urfördelningssynpunkt.Det kan anmärkas att regeringen harför avsikt att under våren 1999lägga fram ett förslag om hurkompetenslinjen i näringslivet kanstärkas. Förslaget skall träda ikraft . Enförutsättning för att en statligstimulans skall införas är enligtvad som anförs i propositionen attarbetsmarknadens parter bidrar meden ansvarsfull delfinansiering.Med det anförda avstyrker utskottetförslagen.TjänstesektornBakgrundFrågor om särskilda skattereglerför tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkandeUppskattad sysselsättning (SOU1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningensbetänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).MotionernaI en gemensam motion frånModeraterna, ochFolkpartiet föreslås en permanentskattereduktion för rotarbeten ochhushållstjänster. Skattereduktionskall medges av kostnadeninklusive moms för arbete somutförs i hemmet eller på den egnatomten. Skattereduktionen begränsastill per hushåll och år.För att skattereduktion skall kunnautgå direkt vid köp är detföretaget som tillhandahållertjänsten som medges reduktionen vidsin månatliga skattedeklaration. Omtjänsten tillhandahålls av enprivatperson anmäls denöverenskomna ersättningen tillskattemyndigheten som beräknartotalkostnaden och drar av 50 %skattereduktion. Överskrider etthushåll den maximalaskattereduktionen debiterasmellanskillnaden som kvarskatt.Enligt motionärerna ärenmansföretagare i en moderntjänstebransch ofta i situationenatt de nekas F-skattsedel.Regelverket kring näringsbegreppetmåste enligt motionärerna ändras såatt det blir möjligt för alla somså önskar att få en F-skattsedel.Det gemensamma förslaget läggs frami motion Sk303 av m.fl.(m, kd, fp). Yrkanden till stöd fördetta förslag framställs imotionerna Sk310 yrkandena 5 och 6av m.fl. (m), Sk302yrkandena 1 och 2 av Bo Lundgrenm.fl. (m), Sk629 yrkande 11 av BoLundgren m.fl. (m), Sk609 av KentOlsson m.fl. (m, kd), Sk309 yrkande13 av m.fl. (kd),Sk308 yrkande 2 av . (fp) och motion A811 yrkande4 av m.fl. (fp).Centerpartiet föreslår i motionSk306 (yrkande 8) av . (c) att ett RUT-avdraginförs. Enligt förslaget skallskattereduktion medges avarbetskostnaden för hushållsnäratjänster som utförs i hemmet ochmed per hushålloch år. Begreppet hushållstjänsteromfattar tjänster som utförs ihemmet som tvätt, städning, omsorgoch trädgårdsskötsel. Avdraget börinföras ochverksamheten fortgå under två år.UtskottetEnligt utskottets mening skulleinförandet av en särskild stimulansför tjänstesektorn i den formmotionärerna föreslår innebära ettavsteg från de principer om enlikformig och neutral beskattningsom ligger till grund förskattereformen och som enligtutskottets mening bör gälla. Det ärockså kostsamt att genomstimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kankonkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga allssamtidigt som kostnaderna blirstora. De erfarenheter som man hargjort i talar för en sådanutgång.När det gäller motionärernasförslag om F-skattsedel till allahar under hösten 1997fattat beslut om lättnader ibestämmelserna om F-skattsedel sominnebär att de skattskyldiga efterden inte längrebehöver visa att de avser attbedriva näringsverksamhet. Deträcker med ett påstående. I enrapport harRiksskatteverket föreslagit attnäringsbegreppet utvidgas i syfteatt ytterligare underlätta för deskattskyldiga att få F-skattsedel.Remissinstanserna har dock haftinvändningar mot detta förslag,bl.a. på den grunden attutredningen visar att detinte är lagtexten utantillämpningen som lägger hinder ivägen och att en intensifieradutbildning av handläggarna bordekunna lösa problemet med att vissayrkeskategorier inte bedöms somnäringsidkare. Remissinstansernahar också varnat för att utanmycket starka skäl göra ändringar iett så centralt begrepp som detskatterättsliga näringsbegreppet.Regeringen har mot denna bakgrundbeslutat att inte gå vidare medförslaget. Regeringen bedömer attde åtgärder som redan vidtagits ochden utbildning som planeras kanväntas leda i avsedd riktning.Utskottet är mot den angivnabakgrunden inte berett atttillstyrka förslagen om en särskildskattereduktion förhushållstjänster och om ytterligarelättnader i reglerna om F-skattsedel.YrkesfiskareMotionernaKristdemokraterna tar i motionernaSk309 yrkande 26 av . (kd) och MJ224 yrkande 36 avAlf m.fl. (kd) upp fråganom ett särskilt avdrag för ökadelevnadskostnader för yrkesfiskare.Motionärerna anför att det svenskafisket verkar på en internationellmarknad, där fiskefartygen läggertill och säljer fisk i ett flertalländer med påföljd att konkurrensenblir hård och att det svenskafisket därför måste ha likvärdigaskattevillkor med sinakonkurrentländer. Ett särskiltskatteavdrag för yrkesfiskare bördärför införas.Även tar i motionSk306 yrkande 12 av . (c) upp denna fråga ochföreslår ett yrkesfiskeavdrag förde svenska fiskarna. Skatteavdragetbör vara utformat efter danskmodell, eftersom denna har godkäntsav . Eftersomriksdagen tidigare enhälligtbeställt ett förslag omyrkesfiskeavdrag bör regeringen nuuppmanas att återkomma tillriksdagen med ett förslag omyrkesfiskeavdrag i likhet med detsom finns i Danmark.UtskottetVid behandlingen av motsvarandemotionsyrkanden hösten 1996förutsatte utskottet (bet.1996/97:SkU13) att regeringen såsnart som möjligt skulle slutföraen pågående beredning av frågan omyrkesfiskarnas konkurrenssituationi förhållande till grannländernaoch därefter återkomma till riksda-gen med förslag som tillgodosermotionärernas krav påkonkurrensneutralitet. Utskottetförordade ett tillkännagivande tillregeringen med detta innehåll.Riksdagen följde utskottet.Regeringen har därefter tillkallaten särskild utredare med uppgiftatt kartlägga och analysera detsvenska yrkesfiskets långsiktigakonkurrensförutsättningar ochkonkurrensvillkor i den förändradesituation som medlemskapet iEuropeiska unionen innebär.Utredningen skall jämförakonkurrensförutsättningarnagentemot våra främstakonkurrentländer, även i fråga omskattevillkoren. Den nuvarandepolitikens effekter på svenskfiskenäring och effekter påstatsfinansiella utgifter samtsysselsättning skall belysas.Utredningen skulle ursprungligenvara klar , men harfått förlängd tid till den 4december 1998.Utskottet förutsätter attregeringen, när den nu pågåendeutredningen har avslutat sittarbete, påskyndar den fortsattaberedningen av frågan och därefterskyndsamt återkommer till riksdagenmed ett förslag i enlighet med vadriksdagen har uttalat.Utskottet anser att motionerna ärtillgodosedda genom det tidigaretillkännagivandet och med vadutskottet nu anfört om denfortsatta beredningen av frågan ochavstyrker dessa.Beskattning av royaltyMotionernaModeraterna yrkar i motion Sk302yrkande 3 av m.fl. (m)att fattar beslut om attroyalty som härrör från patentskall beskattas som kapitalinkomstfr.o.m. den 1 januari 1999.Kristdemokraterna föreslår i motionSk309 yrkande 5 av . (kd) skattefrihet förroyalty på patenterade uppfinningaroch därefter beskattning sominkomst av kapital.UtskottetEnligt utskottets mening bör detundvikas att införa särskildaskattestimulanser för viss typ avverksamhet.