bet · GL01SfU11 · 1998-04-28 00:00:00 — Detär därför nödvändigt att införa en modifierad äldreregel vid förtidspension.När det gäller steg för steg-modellen anser motionärerna att reglerna börmildras för den som inte har anknytning till arbetsmarknaden.I motion Sf32 yrkande 1 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om en helhetssyn i socialförsäkringarna. Motionärerna anseratt hänsyn måste tas till människans hela situation och att renodling som metodinte har mycket med verkligheten att göra.Utskottets bedömningUtredningen om företagares rätt till ersättning från arbetslöshets- ochsocialförsäkring har i betänkandet Företagare med restarbetsförmåga (SOU1998:34) föreslagit att en företagares arbetsförmåga skall prövas inte enbartmot nuvarande arbetsuppgifter utan även mot möjligheten att erhålla andraarbetsuppgifter i den egna näringsverksamheten innan bedömningen görs mot annatpå arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Betänkandet är för närvarandeföremål för remissbehandling till , och utskottet anser attresultatet härav bör avvaktas. Med hänsyn härtill avstyrks motion Sf33 yrkande4.Förtidspensionsutredningen har föreslagit ett slopande av den särskildaregeln att i skälig omfattning likställa värdet av hushållsarbete i hemmet medinkomst av arbete. I propositionen berörs inte denna fråga. Eftersomutformningen av ett reformerat förtidspensionssystem är föremål för fortsattberedning förutsätter utskottet att frågan kommer att övervägas i detsammanhanget. Utskottet anser att regeringens kommande förslag bör avvaktas ochavstyrker motion Sf31 yrkande 3.Vad gäller kravet på införandet av en modifierad äldreregel har utskottet isitt av godkända betänkande 1996/97:SfU12 avstyrkt ett liknandemotionsyrkande. Utskottet hänvisade då till sitt betänkande 1996/97:SfU1, variutskottet anförde bl.a. att regeringens förslag om ändrade kriterier för rätttill sjukpenning och förtidspension innebär att det skall finns utrymme för attta rimlig hänsyn till individuella förhållanden, t.ex. ålder ochbosättningsförhållanden, och att en sammanvägning av sådana faktorer, däråldersfaktorn bör väga tyngst, i begränsad omfattning skall kunna påverkabedömningen av den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom arbete.Utskottet förutsatte att en grundlig och allsidig uppföljning och analyssnarast skulle komma till stånd och ansåg att det inte fanns skäl att föreslåriksdagen att en modifierad äldreregel skulle införas. Utskottet, som noteraratt det ovan nämnda uppföljningsuppdraget kommer att redovisas i slutet avapril 1998, vidhåller sitt tidigare ställningstagande. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Sf31 yrkande 10.Beträffande kravet att hänsyn skall tas till människans hela situation vidbedömning av arbetsförmågans nedsättning har ett liknande yrkande behandlats avutskottet i betänkande 1997/98:SfU1. Utskottet avstyrkte mo-tionsyrkandet ifråga, bl.a. med hänvisning till redovisade möjligheter att i det enskildafallet väga in även andra omständigheter, t.ex. ålder ochbosättningsförhållanden, samt till de möjligheter till helhetssyn som enfördjupad samverkan ger. Utskottet vidhåller tidigare ställningstagande ifrågan och avstyrker motion Sf32 yrkande 1.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserPropositionenSåvitt gäller frågan om ikraftträdande framhålls i propositionen att en av deviktigaste uppgifterna i arbetet med reformeringen av systemet för ersättningvid långvarigt nedsatt arbetsförmåga är att anpassa förtidspensionssystemet,inklusive sjukbidragen, till det reformerade ålderspensionssystemet. Detinnebär bl.a. att en klar åtskillnad av systemen måste genomföras beträffandesåväl reglerna om ersättningarnas beräkning som finansieringen av respektiveförmån. Enligt propositionen är det i princip nödvändigt att det reformeradesystemet för ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga kan börjatillämpas senast i samband med införandet av det nya ålderspensionssystemet. Deförsta utbetalningarna av den reformerade ålderspensionen skall ske förstfr.o.m. den 1 januari 2001.Med hänsyn till den ytterligare beredning som krävs innan ett färdigt förslagtill reformerat system för ersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga kanläggas fram samt med beaktande av behovet av rimlig tid för riksdagsbehandlingföreslår regeringen att det nya systemet skall träda i kraft den 1 januari2001.När det gäller övergångsbestämmelser föreslås i propositionen att personerfödda eller senare som vid ikraftträdandet av det nya systemet förersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga har ersättning i form avförtidspension skall få denna omvandlad till förtidspension i det reformeradesystemet. Den omräknade förtidspensionen skall därefter behandlas på samma sättsom de förtidspensioner som beviljas efter ikraftträdandet. För enförtidspensionär som har ATP skall enligt förslaget summan av folkpensionenshuvudförmån och ATP omvandlas till inkomstrelaterad förtidspension. Till denvars ersättning efter omräkning till inkomstrelaterad förtidspension inte nårupp till garantinivån föreslås att garantibelopp skall utges motsvarandemellanskillnaden. För att kompensera för avskaffandet av det särskildagrundavdraget (SGA) föreslås vidare att det vid sidan av garantibeloppet skallutges en särskild övergångsvis ersättning till vissa förtidspensionärer.Såvitt gäller personer födda som har beviljatsförtidspension före ikraftträdandet eller beviljas denna förmån därefter skallenligt propositionens förslag i princip nuvarande folkpensions- och ATP-reglergälla för beräkningen av förmånens storlek. Enligt regeringens bedömning bördessa personer tillgodoräknas ålderspensionsrätt enligt i princip nuvaranderegler.I propositionen föreslås att godkänner nu redovisade förslag tillriktlinjer för ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att det är nödvändigt att det nyaförtidspensionssystemet kan träda i kraft . Utskottetnoterar att regeringen framhållit att beredningsarbetet måste ske bl.a. medbeaktande av behovet av rimlig tid för riksdagsbehandling. För att så skallkunna ske bör enligt utskottets bedömning en kommande proposition föreläggasriksdagen i sådan tid att beslut kan fattas senast . Ävensocialförsäkringsadministrationens och de försäkrades behov av skäligt rådrumbehöver beaktas. Med detta påpekande tillstyrker utskottet regeringens förslagtill riktlinjer för ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.Finansiell samordningGällande ordningEnligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård och socialtjänst får enförsäkringskassa och ett landsting tillsammans med en eller flera kommuner inomsamma landsting bedriva gemensam försöksverksamhet (SOCSAM). Lagen ärtidsbegränsad t.o.m. år 2000.Fram /98 bedrevs försöksverksamhet enligt lagen(1992:863) om lokal försöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård (FINSAM).Enligt 18 kap. 5 § AFL gäller att försäkringskassanfår träffa överenskommelse med kommun, landsting och länsarbetsnämnd om attsamverka i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängligaresurser. Vissa medel har ställts till förfogande för dettaändamål. Genom motsvarande ändringar i socialtjänstlagen (1980:620) och hälso-och sjukvårdslagen (1982:763) får kommuner och landsting sluta avtal medvarandra samt med och länsarbetsnämnden (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:SfU1, rskr. 1997/98:111).MotionI motion Sf29 av m.fl. (m) begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om finansiell samordning mellan socialförsäkringen, hälso- ochsjukvården, kommunerna och arbetsförmedlingen. Motionärerna anser att det börinföras en lagstadgad skyldighet för dessa huvudmän att samarbeta irehabiliteringsärenden. Enligt motionärerna förekommer det att människorförtidspensioneras bl.a. av det skälet att de olika huvudmännen intesamarbetar. I samma motion, yrkande 3, begärs ett tillkännagivande omföretagshälsovårdens roll i den finansiella samordningen. Motionärerna menaratt företagshälsovården har en viktig funktion att fylla i detta samarbete.Utskottets bedömningI beslöt att fr.o.m. införamöjlighet för att träffa överenskommelse med kommun,landsting och länsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå en effektivareanvändning av tillgängliga resurser. I samband med utskottets behandling avlagförslagen avstyrktes motioner med krav på att FINSAM-modellen permanentasoch införs i hela landet. Utskottet ansåg dock att det var angeläget att deredovisade insikterna om förbättrad metodutveckling och effektivareadministration från FINSAM-försöken tas till vara och får genomslag i detutvecklade samverkansarbetet. Utskottet framhöll att det varangeläget att resultatet av samverkansarbetet systematiskt följs upp ochutvärderas och att de kunskaper och erfarenheter som en fördjupad samverkan gerupphov till förmedlas till de berörda parterna. Utskottet ansåg därför attregeringen budgetproposition bör återkomma till med enredovisning av det inledande årets samverkansarbete och i det sammanhanget göraen samlad bedömning av de medel som behövs för samverkan.I förnyelsen av den framtida socialförsäkringen måste enligt utskottetsmening behovet av samordning och samsyn mellan myndigheterna ur medborgarnasperspektiv tillgodoses. Människor med sammansatta problem kan annars hamnamellan olika myndigheter och mellan olika ersättningssystem eftersomproblembilden ofta berör flera myndigheters ansvarsområden. Alltför oftariskerar människor att hamna mellan olika regelverk, t.ex. vad gäller åtgärderför rehabilitering och ersättning vid sjukdomsfall.Utskottet anser att det inte i första hand är en fråga om resurser. I ställethandlar det om att skapa klara mål ur ett medborgarperspektiv förmyndigheternas verksamhet och nödvändiga samverkan. Målet måste alltid vara attden enskilde så långt möjligt skall kunna återgå i arbete. Det bör finnasgemensamma övergripande mål för den del av välfärdssystemet som berör dem somär i förvärvsaktiva åldrar.Utskottet anser att det alltid bör åligga myndigheterna att samverka i syfteatt stödja personer som är i behov av särskilda insatser. Det förutsättersärskilda strukturella samverkansmodeller eller en mera direkt organisatorisksamordning mellan myndigheterna. Dagens system är otillräckligt och leder intesällan till suboptimering. Resultatet blir otillräckliga insatser för denenskilde och onödigt höga kostnader för det allmänna. Erfarenheterna frånFINSAM-försöken, bl.a. i , bekräftar detta.Utskottet vill återigen betona vikten av att det sker en systematiskuppföljning och utvärdering av den nya formen med fördjupad samverkan. En sådanskall enligt vad som nämnts ovan också ske med redovisning i samband med 1999års budgetproposition. Inte minst viktigt är därvid att de kunskaper som sådansamverkan ger upphov till tas tillvara och förmedlas vidare till de berördasamverkansparterna, framför allt på lokal nivå. Enligt utskottet är det ocksåangeläget att det nya sättet att arbeta får genomslag på alla nivåer i deberörda myndigheterna/organisationerna.Av regleringsbrevet för avseende och deallmänna försäkringskassorna framgår att i samverkan medArbetsmarknadsstyrelsen, och Arbetarskyddsstyrelsen skallutveckla program för gemensamma utbildningsinsatser såvitt avser samverkan inomrehabiliteringsområdet. Programmen skall redovisas senast den 2 juni 1998.Med det anförda vidhåller utskottet sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker motion Sf29 yrkande 2.En arbetsgrupp under har idepartementspromemorian Företagshälsovård - En resurs i samhället (Ds 1998:17)lämnat förslag som syftar till att integrera företagshälsovården iarbetsmiljöarbetet på den enskilda arbetsplatsen och att ta till vara dessresurser ur ett samhälleligt perspektiv. Arbetsgruppen har bl.a. gjortbedömningen att en systematisk samverkan bör komma till stånd mellanföretagshälsovården, och den offentliga hälso- ochsjukvården. Arbetsgruppens förslag är föremål förremissbehandling till . Utskottet anser att resultatet häravbör avvaktas och avstyrker även motion Sf29 yrkande 3.ArbetsskadebegreppetGällande ordningMed arbetsskada förstås enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring skadatill följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet. Med annanskadlig inverkan avses inverkan av en faktor som med hög grad av sannolikhetkan ge upphov till en sådan skada som den försäkrade har. Skadan skall ansesvara orsakad av den skadliga inverkan om övervägande skäl talar för det.Före var det tillräckligt att en arbetsmiljöfaktorsannolikt kunde ge upphov till en skada för att skadlig inverkan i arbetetskulle anses föreligga. Vidare gällde en presumtion för orsakssamband mellanskadlig inverkan i arbetet och den försäkrades skada.MotionI motion Sf31 yrkande 9 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivandeom arbetsskadeförsäkringen. Motionärerna, som kräver ett klargörande avarbetsskadeförsäkringens roll i den nya förtidspensioneringen, anser attarbetsskadebegreppet och bevisregeln skall återställas till vad som gällde föreden . Med de skärpta reglerna har man enligt motionärernadefinierat bort kvinnors arbetsskador.Utskottets bedömningArbetsskadeutredningen har avlämnat betänkandet Den framtidaarbetsskadeförsäkringen (SOU 1998:37). Utredningen har haft i uppdrag attanalysera de senaste årens förändringar i arbetsskadeförsäkringen i syfte attse över frågan om försäkringen ger en tillfredsställande trygghet för den somdrabbas av arbetsskada. Utredningen har sammanfattningsvis funnit attarbetsskadeförsäkringen kan anses ge en tillfredsställande trygghetför den som drabbas av en arbetsskada. Utredningen har emellertid inte funnitskäl att föreslå någon annan ändring av arbetsskadebegreppet och bevisregeln änatt precisera att trakasserier och mobbning är en typ av skadlig inverkan sominte skall falla in under lagens undantagsbestämmelse. Däremot anserutredningen att ansträngningar i stället bör göras för att åstadkomma en bättretillämpning av de nuvarande reglerna. Utredningen framhåller bl.a. att kravetpå en noggrann utredning är särskilt stort när det gäller svårbedömdasjukdomar. Utredningen föreslår vissa åtgärder för en snabbare och säkrarehandläggning, t.ex. att besluten i dessa ärenden koncentreras till endast någoneller några socialförsäkringsnämnder i varje försäkringskassa och att läkarnasutbildning i försäkringsmedicin förbättras.Utredningen presenterar också viss statistik som visar att kvinnor någotoftare än män drabbas av arbetssjukdomar. Å andra sidan råkar män oftare änkvinnor ut för olycksfall i arbetet. Utredningen framhåller att denuppstramning av bevisreglerna som infördes endast har betydelse förarbetssjukdomarna och att den på det sättet kan ha fått stor inverkan påkvinnornas möjlighet att få ersättning från arbetsskadeförsäkringen. är det möjligt att kriterierna för bedömning av skadlig inverkanskall vara olika för kvinnor och män och att frågan bör tas upp bl.a. vid dekonsensuskonferenser som utredningen föreslår skall hållas bl.a. med läkare ochjurister som deltagare. Frågan bör också beaktas i de allmänna beskrivningaröver de vetenskapliga bedömningarna på i arbetsskadesammanhang särskiltsvårbedömda områden som enligt utredningen bör ge ut tillledning för försäkringskassornas bedömningar.Utredningens förslag är föremål för remissbehandling till den2 . Utskottet anser att resultatet av remissbehandlingen bör avvaktasoch avstyrker motion Sf31yrkande 9.En fjärdedels restarbetsförmåga vid förtidspension/sjukbidrag (prop.1996/97:63)Gällande ordningSom redan nämnts kan förtidspension/sjukbidrag utges med hel, tre fjärdedels,halv och en fjärdedels förmån.Enligt 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring gäller att enförsäkrad har rätt till ersättning om han eller hon är arbetsför ochoförhindrad att åta sig arbete för en arbetsgivares räkning minst 3 timmarvarje arbetsdag och i genomsnitt . Motsvarande bestämmelseåterfanns i de upphävda lagarna (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring respektive (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd.Av föreskrifter (AMSFS 1997:13) följer att en personmed tre fjärdedels förtidspension/sjukbidrag inte kan erhållaarbetslöshetsersättning.En person som uppbär tre fjärdedels sjukpenning kan däremot erhållaarbetslöshetsersättning motsvarande en fjärdedel under förutsättning att haneller hon uppfyller arbetsvillkoret i 12 § lagen om arbetslöshetsförsäkringsamt söker ett heltidsarbete. Det förhållandet att en person är sjukskrivenanses i det fallet som ett tillfälligt hinder.PropositionenI propositionen framhålls att sedan införandet av en fjärdedels respektive trefjärdedels förtidspension/sjukbidrag har problem uppmärksammats med bristandeöverensstämmelse med reglerna på arbetsmarknadsområdet. Frånarbetslöshetsförsäkringen kan ersättning lämnas till den som har ettarbetsutbud på minst . Detta krav har lett till att den somuppbär tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag inte är berättigad tillersättning vid arbetslöshet. av en normal heltidsarbetstid motsvararenligt vad som anges i propositionen ett arbetsutbud pervecka.De gällande kriterierna för rätt till sjukpenningoch förtidspension innebär enligt propositionen att det blir fler personer somkommer att bedömas ha en restarbetsförmåga. En person som är arbetslös och somav den anledningen har svårigheter att ta till vara sin restarbetsförmåga påarbetsmarknaden bör därför, i likhet med vad som gäller vid sjukpenning,ha rätt att uppbära arbetslöshetsersättning i kombination medförtidspension och sjukbidrag under tid då han eller hon söker sådant arbete,även om arbetsutbudet understiger 17 timmar i veckan.Mot denna bakgrund föreslås att en försäkrad som uppbär tre fjärdedelsförtidspension eller sjukbidrag vid arbetslöshet skall vara berättigad tillarbetslöshetsersättning. Det skall dock enligt förslaget krävas att den sökandeär arbetsför och oförhindrad att åta sig ett arbete för en arbetsgivaresräkning som i arbetstid motsvarar en fjärdedel av det som betecknas somheltidsarbete enligt tillämpligt kollektivavtal inom den bransch där han ellerhon tidigare varit anställd. Den som frivilligt lämnar sin anställning skallenligt propositionen inte anses stå till arbetsmarknadens förfogande och därmedinte få någon arbetslöshetsersättning.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.MotionerI motion 1996/97:Sf40 yrkande 7 av och ()begärs ett tillkännagivande med innebörd att en person med restarbetsförmågasom frivilligt lämnar sin anställning skall anses stå till arbetsmarknadensförfogande i enlighet med de regler som gäller för övrigaarbetslöshetsförsäkrade. Motionärerna anser att samma karensregler skall gällaför personer med restarbetsförmåga som för helt arbetsföra.I motion Sf287 av och () begärs etttillkännagivande om en samordning av reglerna i arbetslöshets- ochsjukförsäkringarna. Enligt motionärerna kan en arbetslös person som ärsjukskriven till tre fjärdedelar och har en fjärdedels restarbetsförmåga intestämpla för arbetslöshetsersättning eller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS)motsvarande 25 %.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det är viktigt att personer med enrestarbetsförmåga ges möjlighet att utnyttja denna på arbetsmarknaden. För attåstadkomma detta är det dock enligt utskottet nödvändigt att särskilda åtgärdervidtas eftersom möjligheten för denna grupp att erhålla ett arbete motsvarandeen fjärdedels arbetsförmåga i många fall annars måste bedömas som liten. Enåtgärd som endast innebär en rätt att erhålla en fjärdedelsarbetslöshetsersättning får enligt utskottets uppfattning sannolikt inte den avregeringen eftersträvade effekten.Regeringen har emellertid ekonomiska vårproposition (prop.1997/98:150, s. 103) uttalat att bör få ansvaret för att isamverkan med arbetsförmedling och , ellerannan aktör hjälpa personer med tre fjärdedels förtidspension till en varaktigsysselsättningslösning. I första hand bör dessa personer prövas mot denordinarie arbetsmarknaden, eventuellt med hjälp av lönebidrag. Om någon annanlösning inte kan hittas skall en plats i garanteras. Enligt vad somanges i vårpropositionen avser regeringen att i budgetpropositionen för år 1999återkomma med förslag, som kan träda i kraft den1 januari 1999.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att det föreliggande förslageti proposition 1996/97:63 inte bör genomföras. Utskottet föreslår därför attförslaget om ändring i 9 § lagen om arbetslöshetsförsäkring avslås. I den månmotion 1996/97:Sf40 yrkande 7 inte tillgodosetts med det anförda avstyrksmotionsyrkandet i fråga.Vad gäller frågan om rätt att få en fjärdedels arbetslöshetsersättningsamtidigt med tre fjärdedels sjukpenning konstaterar utskottet att det mednuvarande regler inte finns något hinder för detta. Utskottet avstyrker därförmotion Sf287.Sjukpenningregler för egenföretagare m.m.Gällande ordningSjukpenninggrundande inkomst (SGI) är den årliga inkomst i pengar som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete, antingen somarbetstagare i allmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller påannan grund (inkomst av annat förvärvsarbete).För egenföretagare utgör den skatterättsligt bestämda nettointäkten underlagför SGI. SGI får dock inte räknas högre än som motsvarar skälig avlöning förliknande arbete för annans räkning, s.k. jämförelseinkomst (3 kap. 2 § AFL). Omföretagaren under en följd av år redovisat en lägre skatterättslig nettointäktän vad som svarar mot skälig avlöning för liknande arbete skall SGI beräknasmed ledning av de tre senaste årens taxering. Under ett uppbyggnadsskede fårSGI beräknas till ett högre belopp än vad som framgår av nettointäkten.För den som arbetar i eget fåmansaktiebolag beräknas SGI som för andraanställda, dvs. inkomstunderlaget beräknas i princip på uppburen kontantlön.Speciell beräkning av SGI under ett uppbyggnadsskede kan inte heller göras. Iett fåmansaktiebolag står bolaget för sjuklönen. Arbetsgivare vars lönekostnadunder inte överstiger 130 basbelopp kan teckna försäkring mot kostnaderför sjuklön.Socialavgifter erläggs enligt lagen (1981:691) om socialavgifter i form avarbetsgivaravgifter och egenavgifter. Aktiebolag betalar arbetsgivaravgifter,varav sjukförsäkringsavgiften är (7,för ). Övrigaegenföretagare betalar egenavgifter, varav sjukförsäkringsavgiften är (vid 3 dagars karens och vid ).Näringsidkare har under vissa förutsättningar möjlighet att göra avsättningtill expansionsmedel. Expansionsmedlen kan återföras vid ett senare tillfälle.Vid beräkning av SGI respektive BGI (bidragsgrundande inkomst som fastställsför den som söker bostadsbidrag) behandlas expansionsmedel olika. BGI skallökas respektive minskas med belopp motsvarande avsatta respektive återfördaexpansionsmedel medan avsatta belopp inte blir sjukpenninggrundande ellerpensionsgrundande förrän de återförs, beskattas och avgiftsbeläggs som inkomstav näringsverksamhet.MotionerI motion Sf211 av () begärs ett tillkännagivande om att anpassasjukförsäkringssystemet så att nyföretagande i aktiebolagsform inteotillbörligt missgynnas. Motionären anser att det inte är rimligt attsjukförsäkringssystemen skall styra en företagares val av företagsform.Reglerna för SGI och sjuklön bör därför ändras så att den som väljer att startarörelse i aktiebolagsform inte ges sämre villkor än andra egenföretagare.Elizabeth och () begär i motion Sf215 förslag tilländring av reglerna för sjukpenning för företagare. I motionen anförs attdagens regler om sjukpenning för småföretagare är komplicerade ochsvårtillgängliga.