bet · GL01SkU18 · 1998-02-10 00:00:00 — I motion N270 av m.fl.(v) anför motionärerna att tillverkning och användning av alternativa bränslenskall gynnas (yrkande 1) genom att biobaserade alternativa bränslen befriasfrån energi- och koldioxidskatt (yrkande 2) och genom att dispens förskattebefrielse av etanol lämnas generöst så att drivmedelsskatten på etanoltas bort (yrkande 9).I motion Sk649 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om att enstimulans bör införas för mer miljöanpassade, mindre fordon genom ändradtjänstebilsbeskattning, höjd skatt på fossila drivmedel, statlig inköpspolitik,differentierad fordonsskatt, stimulans för förnybara bränslen samt regler ommaxförbrukning, m.m. inom EU. I motion Sk325 yrkande 36 av . (mp) begärs förslag om att den senast genomförda fordonsskattehöjningenskall växlas till höjd skatt på drivmedel.I motion T213 yrkande 7 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivandeom att en introduktion av biobränslen bör ske genom låginblandning ikonventionella bränslen och genom utveckling av rena alkoholmotorer. Det ärviktigt att skatter inte hindrar en sådan utveckling. Miljöeffekterna bör dockenligt motionärerna vara kända innan en skattebefrielse beslutas.I motion Sk687 av Skånberg (kd) begärs ett tillkännagivande om att ettfullskaleförsök med momsbefrielse på biodrivmedel bör genomföras i Skåne.I motion Sk683 av och () begärs etttillkännagivande om att höjd fordonsskatt och höjd bensinskatt slår hårdare motglesbygdsbilisten än andra och att de bör kompenseras med en fördubbling avdagens glesbygdsrabatt. bör enligt motionärernafå i uppdrag att se också på denna variant av hänsynstagande tillglesbygdsborna.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening pågår ett utredningsarbete som syftartill att skall fatta ett nytt trafikpolitiskt beslut.Kommunikationskommittén har i en serie betänkanden lagt fram förslag tillriktlinjer för en ny trafikpolitik, och har i ettdelbetänkande tagit upp vissa beskattningsfrågor som har anknytning tillområdet. Biobränslenas roll inom trafikområdet har analyserats avAlternativbränslekommittén. Utredningsförslagen har remissbehandlats påsedvanligt sätt, och inom pågår nu överväganden med anledningav förslagen och remissutfallet. Regeringen har aviserat att entransportpolitisk proposition kommer att läggas fram i vår.Den övervägande delen av de motionsyrkanden som läggs fram tar sikte på enlångtgående skattebefrielse för biobränslen som används som drivmedel antingenrena eller i kombination med diesel eller bensin. Enligt utskottets mening ärbiobränslen skattefria, och skattebefrielsen gäller sedan den 1 januari1998 även etanol i blandning. Någon anledning att göra tillkännagivanden tillregeringen om behovet av en skattebefrielse för biobränslen finns det därförinte.När det gäller övriga yrkanden om höjning respektive sänkning avtrafikbeskattningen och om olika mer preciserade önskemål om styrning är dettafrågor som enligt utskottets mening bör anstå till dess regeringen tagitställning till de utredningsförslag som lagts fram i dessa frågor.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.Dieseldrivna personbilarMotionernaI motion Sk606 av och () begärs etttillkännagivande om en sänkning av fordonsskatten för dieseldrivna personbilar.I motion Sk699 yrkande 1 av () anförs att vägtrafikbeskattning avnya dieselbilar och bensinbilar bör vara likvärdig.I motion Sk684 av Per m.fl. (v) föreslås att beslutar omen enhetlig fordonsskatt för dieseldrivna personbilar (yrkande 1). Enligtmotionärerna finns det varken miljöskäl eller ekonomiska skäl att beskattapersonbilar på olika sätt. Dieseldrivna personbilar bör därför beskattas påsamma sätt som de bensindrivna personbilarna (yrkande 2). Motionärerna föreslåratt energiskatten på diesel fördubblas så att den motsvarar energiskatten påbensin (yrkande 3).I motion Sk728 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om att detinte är rimligt att fordonsskatten på nya dieselpersonbilar är fyra gånger såhög som på bensindrivna bilar.Utskottets ställningstagandeNär kilometerskatten ersattes med dieselskatt medförde hänsynen till den tungatrafikens konkurrensförutsättningar att beskattningen av diesel sattes till enlägre nivå än den som gäller för bensin. För att få en balans när det gällerpersonbilar genomfördes en femdubbling av fordonsskatten för dieseldrivnapersonbilar. Eftersom det rörde sig om en kraftig ökning begränsades denna tillkommande års modeller. och tidigare års modell stannade höjningen viden fördubbling, (prop. 1992/93:124, bet. 1992/93:SkU13). beslutsommaren att slopa försäljningsskatten för personbilar i stimulanssyftefinansierades med en höjning av fordonsskatten den 1 oktober 1996.Denna höjning begränsades dock till för dieselfordon av årsmodell ochsenare, (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15). Genom beslutet har en vissutjämning av fordonsskatten på nya och gamla dieseldrivna personbilar skett.Fordonsskatten på en ny dieseldriven personbil uppgår till (). För en dieseldriven personbil med en årsmodellsbeteckning som är 1993eller äldre är fordonsskatten dock . Fordonsskatten för en motsvarandebensindriven bil är 585 kr.Både Kommunikationskommittén och har lagt framförslag om att skillnaden i fordonsskatt mellan nya och äldre dieseldrivnapersonbilar skall jämnas ut.Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande till deutredningsförslag som lagts fram i dessa frågor nu avvaktas. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Regional differentieringMotionernaI motion A458 yrkande 6 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivanden om att regionala bensinskattehöjningar ellerarbetsgivaravgiftshöjningar inte skall genomföras i Stockholm.I motion Sk730 av () begärs ett tillkännagivande om attförsök med en regionalt differentierad drivmedelsskatt bör genomföras, gärnamed som försökslän.I motion Sk686 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om atten utredning om en differentierad skatt på fordonsbränslen till fördel förglesbygdsbor bör genomföras.I motion Sk650 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande ombehovet av en studie av möjligheten att ta ut drivmedelsskatt efterbefolkningstäthet, tillgång till kollektivtrafik och med särskildbosättningsrabatt i glesbygd. I motion Sk729 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om behovet av en regionalt differentierad drivmedelsskatt.Utskottets ställningstagandeFrågan om en regional drivmedelsbeskattning har bl.a. behandlats iVägtullsutredningens (K 1994:03) slutbetänkande Finansieringslösningar förGöteborgs- och Dennisöverenskommelserna (SOU 1995:82). Utredningen konstateraratt energiskatten i huvudsak tas ut när bränslet lämnar de stora oljebolagensdepåer och att man måste skapa regler som gör det möjligt att vid beskattningenta hänsyn till och kontrollera var drivmedlet skall användas. Skatten måsteomfatta samtliga drivmedel som levereras inom regionen, även drivmedel somsäljs på och till industrin och jordbruket. Vidare måsteuppbördsrutinerna ändras och detta ger enligt utredningen ett väsentligtmerarbete. För att komma till rätta med skatteundandraganden och fusk och föratt motverka att systemet utnyttjas på ett inte avsett sätt krävs att detinförs olika former av förbud och sanktioner. Det är enligt vad utredningenredovisar inte omöjligt att kontrollera och övervaka systemet på etttillfredsställande sätt, men detta förutsätter att berörda myndigheter gesresursförstärkningar. Det är dock enligt utredningen oundvikligt attgränshandel uppkommer och att konkurrensen snedvrids. Utredningen konstateradesammanfattningsvis att det är enklare att hantera en regional fordonsskatt änen regional bensinskatt och att varken en regional fordonsskatt eller enregional drivmedelsskatt kan generera de medel som krävs för att finansieraGöteborgsöverenskommelsen.Kommunikationskommittén konstaterar i sitt slutbetänkande att behovet av envariation i skatteuttaget mellan tätort och landsbygd bör lösas genom attdrivmedelsskatterna inom vägtrafiken bestäms med hänsyn till effekterna förlandsbygdstrafiken och att sedan särskilda styrmedel av lokal karaktär läggsovanpå den nationella nivån för att klara tätortsproblemen.När det gäller behovet av särskild finansiering för byggandet av Södra länkeni har numera en överenskommelse träffats mellan stad,och staten som gör att det är aktuelltmed bilavgifter eller andra regionala avgifter. Regeringen har därföråterkallat och utredningsuppdrag om miljöstyrandeavgiftssystem i . Regeringen har aviserat att en proposition om vissatrafikfrågor i kommer att avlämnas den 27 februari 1998.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.Traktorer och motorredskapMotionernaI motion Jo219 yrkande 1 av m.fl. (m) begär motionärerna ettbeslut om en återgång till grön diesel för jordbrukets traktorer och redskap. Imotion Jo229 yrkande 3 delvis av och () begärsförslag om en sänkning av dieselskatten inom jordbruket. I motion Sk634 av OlleLindström och () begärs ett tillkännagivande om attjordbruk, skogsbruk, industri och andra kommersiella verksamheter skalltillåtas använda grön olja i sina motorredskap och andra arbetsfordon. I motionSk636 yrkande 1 delvis av m.fl. (m) anförs att skatten på dieselför lantbrukstraktorer och andra arbetsfordon bör sänkas.Utskottets ställningstagandeBeslutet om användning av högbeskattad, miljöklassad dieselolja ijordbrukstraktorer, terminaltraktorer, motorredskap och terrängfordon fattadesvåren 1995, (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). De nya reglerna skulle ihuvudsak träda i kraft . Sedan övergången föranlett problemför lantbrukare med stora lager obeskattad dieselolja förlängdes fristen ett årtill för dessa. Ett villkor var att en särskild lagerskatterlades, (bet. 1995/96:SkU1).Enligt utskottets mening medför de ökade miljökraven på motordrivna fordonatt det blir allt viktigare att inte vissa kategorier lämnas utanför.Arbetsfordonen hade tidigare av olika skäl inte kommit att omfattas av kravetpå användning av miljöklassat drivmedel, och tillfälliga lösningar måstetillgripas för att komma till rätta med detta förhållande. Beslutet att ävenarbetsfordon skall omfattas av kravet på användning av högbeskattad miljö-klassad dieselolja löste dessa problem. Utskottet ser inte någon anledning attnu göra ett särskilt undantag för denna fordonskategori och avstyrker därförmotionsyrkandena.VeterantraktorerMotionenI motion Sk613 av () begärs ett tillkännagivande om att äventraktorer som är eller äldre bör vara befriade från fordonsskatt.Utskottets ställningstagandeMotorcyklar, personbilar, lastbilar och bussar av äldre modell är sedan den 1januari 1985 befriade från fordonsskatt. Bestämmelsen syftar till att göra detlättare att inneha veteranfordon, (prop. 1983/84:178, bet. 1983/84:SkU40).Befrielsen avsåg ursprungligen fordon av modell eller äldre. Den 1juli infördes en rullande trettioårsgräns, (prop. 1993/94:181, bet.1993/94:SkU27).Frågan om en skattebefrielse för veteranfordon har också varit aktuell underhösten 1997 i samband med införandet av vägavgifter för tunga fordon. De tungaveteranfordon som varit befriade från fordonsskatt omfattas trots detta av denya vägavgifter som tas ut fr.o.m. (prop. 1997/98:12, bet.1997/98:SkU7).Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv tillTrafikbeskattningsutredningen (dir 1998:7). Utredningen skall se över deskatteregler som gäller för veteranfordon och särskilt redovisa hur dessaförslag förhåller sig till gällande EG-regler. Översynen genomförs bl.a. medanledning av att det framkommit ett behov av en översyn i samband med att väg-avgifterna för tunga fordon infördes. Utredaren skall redovisa sitt uppdragsenast den 30 oktober 1998.Utskottet har i samband med införandet av en rullande trettioårsgräns förveteranbilar avslagit yrkanden om en utvidgning av skattebefrielsen tilltraktorer, och släpvagnar med hänvisning bl.a. till att undantagettillkommit efter diskussioner med olika företrädare för fordonshobbyn och enprövning av de problem som en 30-årsgräns kunde ge upphov till och att avsiktensåledes inte har varit att uppställa någon allmän regel om befrielse frånfordonsskatt för fordon som är äldre än . Utskottet har också vidsenare tillfällen haft anledning att mot denna bakgrund avstyrka förslag om enskattebefrielse för äldre traktorer (bet. 1996/97:SkU16).Med hänsyn till att bestämmelserna om skattebefrielser för veteranfordon nuses över anser utskottet att resultatet av översynen bör avvaktas innanställning tas till frågan om en förändring av dessa regler. Utskottet avstyrkerdärför motionsyrkandet.Alkohol och tobakUtredningar m.m.Sverige har i förhandlingarna om EU-medlemskap fått en treårig övergångsperiodfram till under vilken en reducerad skattesats ficktillämpas för folköl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,5 volymprocent. Isyfte att förstärka stimulansen för en övergång till alkoholsvagare drycker ochmotverka den ökande gränshandeln genomfördes dock en omläggning till enenhetlig ölskatt . höjdes alkoholgränsen förnollbeskattat öl från 2,25 volymprocent till den övre gränsen inom EU förtillämpning av reducerade skatter på öl, dvs. För att uppnåen oförändrad konsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skatten på sprit med2 % (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97: FiU1).1995 års skatteflyktskommitté har i betänkandet Punktskattekontroll avalkohol, tobak mineralolja, m.m. (SOU 1997:86) lagt fram förslag som syftartill att skapa ett system för effektiv punktskattekontroll avseende alkohol,tobak och mineralolja. Förslagen omfattar både den yrkesmässiga hanteringen ochinförseln för privat bruk.Regeringen har aviserat att en proposition om förbättrad kontroll av vissapunktskattepliktiga varor kommer att avlämnas den 12 mars.Alkohol- och tobaksbeskattningens allmänna inriktningMotionernaI motion Sk635 av och () begärs etttillkännagivande om att en stegvis fortsatt anpassning av den svenska ölskattenbör genomföras så att likvärdiga konkurrensvillkor gentemot omvärlden uppnåstill . I motion Sk651 av () begärs ett tillkännagivandeom att de höga punkskatterna på alkohol och tobak bör sänkas så attkonsumentpriset anpassas till övriga EU.I motion So655 yrkande 7 av m.fl. (mp) anförs att folkölsgränsenbör sänkas från 2,8 till 2,25 volymprocent.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det inte något skäl att minska ambitionerna medden svenska alkoholpolitiken därför att man inom EU har en annan syn än Sverigepå dessa frågor. Den svenska alkoholpolitiken bygger på en insikt om att en friförsäljning av alkohol till låga priser i längden ger oacceptabla konsekvenseroch på ett åtagande att gemensamt och på ett ansvarsfullt sätt söka få tillstånd en rimlig begränsning av tillgängligheten och en minskning avkonsumtionen.Sveriges medlemskap i och en ökad internationell rörlighet ställer nyakrav på alkoholpolitiken. EG:s regelsystem för hantering av punktskattepliktigavaror har visat sig kräva ytterligare förändringar i det svenska regelverketför att en säker kontrollnivå skall kunna upprätthållas. Skatteflyktskommitténhar därför lagt fram förslag om förbättringar. Ett förslag från regeringen kanväntas senare i vår. Även med en god kontroll måste man emellertid räkna medatt utvecklingen mot en ökad internationalisering och rörlighet gör attalkoholpolitiken med tiden kan komma att få ett ändrat innehåll både vad gällermål och instrument. Något skäl att nu genomföra en allmän anpassning av densvenska prisnivå till vad som gäller inom EU finns det emellertid inte.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.AlkoläskMotionernaI motion Sk692 av m.fl. (s) tar motionärerna upp beskattningen avfruktviner med en alkoholhalt under 10 volymprocent. Motionärerna framhålleratt de svenska skattereglerna i detta fall inte gör någon skillnad på dryckerdär alkoholhalten uppkommit genom jäsning och drycker där alkoholhalten delvisuppkommit genom tillsats av ren alkohol. Enligt motionärernas mening börfruktviner där alkoholhalten i huvudsak uppkommit genom tillsats av alkoholinte beskattas som fruktvin. I stället bör dessa beläggas med den högreskattesats som gäller för sprit. Motionärerna begär ett tillkännagivande avdenna innebörd.Utskottets ställningstagandeSocialförsäkringsutskottet har i sitt betänkande 1997/98:7 om alkoholfrågorredovisat de åtgärder som vidtagits i fråga om alkoläsken.I likhet med regeringen och motionärerna ser utskottet med oro på denomfattande försäljningen av den s.k. alkoläsken särskilt bland ungdomar. Olikaåtgärder måste vidtas för att komma till rätta med försäljningen. Utskottet ärpositivt till att socialministern fört upp frågan om begränsningar imarknadsföring och försäljning av alkoläsk på EU-nivå. Att de svenska förslagenhar mottagits positivt från flera hälsoministrar är tillfredsställande, och detär ytterst angeläget att frågan drivs vidare med oförminskad styrka frånsvenskt håll. Det är också menar utskottet angeläget att få producenter ochdistributörer att ta sitt ansvar. I detta sammanhang kan noteras att frågan omnäringslivsstöd till bryggerier som bl.a. tillverkar alkoläsk är ifrågasatt ochdiskuteras inom . Regeringen har också tillsatt ensärskild kommitté med uppgift att verka för samarbete mellan olika företag,branschorganisationer, försäkringsbolag, berörda myndigheter m.fl. när detgäller alkoholförebyggande arbete. Systembolagets möjligheter att avvisaprodukter med hänvisning till bl.a. produktens förpackning, marknadsföring ochproduktinformation kommer att tas upp av den utredare som har regeringensuppdrag att göra en översyn av bestämmelserna om marknadsföring avalkoholdrycker - - -har ånyo behandlat frågan i betänkande 1997/98:SoU14 Vissaalkoholfrågor. I betänkandet konstaterar socialutskottet attdetaljhandelsförsäljningen av alkoläsk minskat kraftigt under senare tid.Enligt uppgift från Systembolaget har försäljningen på Systembolaget gått nedmed jämfört med försäljningen under oktober 1996.Utskottet har förståelse för önskemålen om att kunna använda skattereglernaför att komma till rätta med det aktuella problemet. De svenska skattereglernaöverensstämmer emellertid på denna punkt med det EG-direktiv som reglerarbeskattningen av alkoholdrycker, och det krävs därför att det inom EG fattasett enhälligt beslut om en ändring av det aktuella direktivet. Enligt vadutskottet erfarit har socialministern inom EG redan väckt frågan om en höjningav skattesatsen för alkoläsken.Som framgår av det anförda har regeringen redan uppmärksammat problemet medalkoläsken och snabbt vidtagit nödvändiga åtgärder, bl.a. genom att väckafrågan om en ändring av skattereglerna inom EG. Det finns således inte någonanledning att uppmärksamma regeringen på denna möjlighet, och utskottetavstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.InförselMotionernaI motion So610 yrkande 13 av m.fl. (m) begär motionärerna etttillkännagivande om att bör höja gränsen för införsel till öl,vin och sprit , fördubbla mängden den 1januari 1999 och helt slopa kvoterna den 1 januari 2000.I motion K715 yrkande 8 av m.fl. (kd) anförs att börhävda fortsatt undantag för reglerna om införsel av alkoholdrycker från andramedlemsländer.Utskottets ställningstagandeEnligt EG-reglerna får den som reser mellan EU-länder medföra minst 10 litersprit, vin, öl och 800 cigaretter utan att betala skatt iinförsellandet om varorna inköpts beskattade i en annan EU-stat och är avseddaför privat konsumtion.Vid förhandlingarna om medlemskap i uppnådde och ettundantag från EG-reglerna för att kunna behålla strängare införselregler.Danmark har ett liknande undantag. Med stöd av undantaget harSverige begränsat den införsel som får ske utan att den resande betalar skatttill starksprit eller starkvin, annat vin och 15 literstarköl. För tobaksvaror gäller undantaget 300 cigaretter eller någotdera av150 cigariller, 75 cigarrer eller röktobak. I dessa kvoter ingår varorsom har beskattats i annat EU-land och varor som har inköpts taxfree underresan.Det undantag från EG-reglerna som har uppnått i fråga om privat-införsel av alkohol och tobak är enligt den svenska inställningen intetidsbestämt. Vid utgången av skulle emellertid en översyn ske. uppfattning vid överläggningar skall detsvenska undantaget upphöra då kommissionen skall ha lagtfram en rapport om den fortsatta tillämpningen. hävdar dock fortfarandeatt det inte finns någon bestämd tidsgräns. och har accepteratatt tillämpa fr.o.m. . Enligt enprotokollsanteckning senareläggs och avvecklingsdatum omSverige vid nästa förhandlingsomgång får en senareläggning av avvecklingen.Enligt utskottets mening har det svenska undantaget från ominförsel betydelse för möjligheterna att upprätthålla en hög prisnivå påalkoholdrycker. Som anförs i motion K715 är det därför viktigt att Sverigefortsätter att hävda detta undantag. Någon anledning till ett tillkännagivandetill regeringen i saken finns det emellertid inte.Utskottet avstyrker med det anförda såväl det aktuella yrkandet i motion K715som motionsyrkandet om ett successivt avskaffande av det svenska undantaget.TaxfreeMotionernaI motion T202 yrkande 17 av m.fl. (m) anförs att de höga svenskaskatterna inte kan behållas i längden och att taxfreeförsäljningens ekonomiskavärde för rederierna därför kommer att minska . Motionärerna begärdock ett tillkännagivande om att övergångstiden för slopad taxfree börförlängas för att ge specialtonnage en rimlig avskrivningstid. I motion Sk693av och () begärs ett tillkännagivande om att enslopad taxfreeförsäljning kan ge försämrade kommunikationer, ökadetransportkostnader och dessutom leda till att transporter via tredjelandgynnas. bör därför enligt motionärerna verka för en senareläggning avavskaffandet.I motion K715 yrkande 17 av m.fl. (kd) anförs att har bekräftat att beslutet att avskaffataxfreeförsäljningen ligger fast och har uppmanat medlemsländerna att påbörjaförberedelserna för att den tullfria försäljningen upphör. Den svenskaregeringen bör enligt motionärerna följa denna uppmaning.I motion Sk733 av () begärs ett tillkännagivande om attkonsekvenserna vid slopad skattefri försäljning bör utredas.Utskottets ställningstagandeRegler om skattefri försäljning ombord på fartyg och flygplan som går frånSverige till ett annat EU-land finns i mervärdesskattelagen ochprovianteringsförordningen (1994:1694). Enligt dessa regler begränsas denskattefria försäljningen till alkoholdrycker och tobaksvaror samt andra varortill ett sammanlagt värde av . I den nordiska trafiken är varorna inombeloppsramen begränsade till vissa skönhetsmedel och sötsaker. De kvantiteteralkoholdrycker och tobaksvaror som skattefritt får säljas ombord till varjeresenär på fartyg och flygplan som avgår från till ett annat EU-landöverensstämmer - med undantag för starköl - med de kvantitetsgränser som gällervid införsel från tredje land, nämligen dels sprit eller 2 literstarkvin eller mousserande vin, dels vin, dels starköl.Därutöver får man ta in 200 cigaretter eller motsvarande. I färjetrafikenmellan och vissa danska hamnar samt på flyget mellan ochKöpenhamn gäller ytterligare begränsningar liksom i färjetrafiken mellan vissahamnar i och Norge.Den taxfreeförsäljning som förekommer vid resor med flyg och färjor inomgemenskapen grundar sig på en övergångsordning som gör det möjligt för EU:smedlemsländer att t.o.m. undanta viss försäljning av varorombord på fartyg och flygplan från beskattning. har gjort enkonsekvensutredning för svenska färjelinjer av att den skattefria försäljningenupphör den 1 juli 1999.Kommissionären har riktat en uppmaning till denäringsidkare som bedriver taxfree-försäljning att påbörja sina förberedelserinför ett slopande av denna möjlighet den 1 juli 1999.Beträffande de motionsyrkanden som har väckts om tidsbegränsningen avtaxfreehandeln inom EU vill utskottet hänvisa till den utredning som hargjorts. Det är naturligtvis viktigt att konsekvenserna av den förändring somsker uppmärksammas av kommissionen. Denna fråga har ocksåtagits upp från svensk sida vid ett möte med i slutetav .