bet · GL01LU10 · 1998-01-20 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från allmännamotionstiden i skilda frågor på familjerättens område.Motionsyrkandena rör frågor om äktenskaps- och sambolagstiftningen,registrering av partnerskap, vissa bestämmelser om faderskap,förmynderskapslagstiftningen samt arvsrättsliga () har inför utskottetframfört synpunkter på de motioner som rör sambolagstiftningen ochpartnerskapslagen.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats nio reservationer, varav en gäller motiveringen. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19961996/97:L403 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i att talerätt omhävande av faderskap införs i enlighet med vad som i motionen har anförts.1996/97:L406 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att utredaarvsfrågorna så att alla parters trygghet och rättssäkerhet kan tillgodoses.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:L402 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nordiskt partnerskap för homosexuella,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om partnerskap internationellt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om partnerskaps ingående på svenska ambassader,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om partnerskapsförrättare i Sverige.1997/98:L403 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vidgad arvsrätt.1997/98:L404 av m.fl. (kd) vari yrkas att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om enrelevant utvärdering av sambolagstiftningarna.1997/98:L405 av och de () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att talerätt om hävande av faderskap för såväl efterlevande maka som mannensarvingar bör införas.1997/98:L406 av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om återinförande av arvsrätt för kusiner i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:L416 av (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn av lagstiftningen enligt vadi motionen anförts om arvslagstiftningen när det gäller äktenskap,2. att hos regeringen begär en översyn av reglerna när det gällerfaderskapserkännandet så att jämlikhet uppstår mellan gifta och ogifta par.1997/98:L417 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införa äktenskapför homosexuella.1997/98:L418 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att talerätt för hävande avfaderskap skall gälla enligt lag för efterlevande maka och barn till avlidenmake.1997/98:L419 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enlag om sambor av samma kön.1997/98:L422 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring aväktenskapsbalken att den religiösa vigseln och den juridiska vigseln skiljs åtsamt att registreringen av den juridiska vigseln alltid skall skötas viasärskilt förordnade civila vigselförrättare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall utreda i syfte att den skalljämställa de religiösa samfunden.1997/98:L423 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering avförmynderskapslagstiftningen.1997/98:K345 av m.fl. (c, s, fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av sambolagstiftningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förrättningen av partnerskapsregistrering på svenska ambassader.1997/98:Sf224 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjen som den grundläggande enheten i samhället,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att äktenskapet skall prioriteras som samlevnadsform.1997/98:So301 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enutredning om barns möjlighet till information om förälders sjukdom i slutskedeeller död.1997/98:So629 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svensk lagstiftning skall ha familjestabilitet som mål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att äktenskapet skall prioriteras som samlevnadsform.1997/98:So677 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vidgning av familjebegreppet till att omfatta hetero-, homo- ochbisexuella. InledningI betänkandet behandlar utskottet 18 motioner, varav två väckts under denallmänna motionstiden och 16 under den allmänna motionstiden år 1997.Motionsyrkandena rör främst olika frågor om äktenskaps- ochsambolagstiftningen, registrering av partnerskap, bestämmelserna om faderskap,en översyn av förmynderskapslagstiftningen samt vissa arvsrättsliga frågor.Som en allmän bakgrund till de i betänkandet aktuella motionsspörsmålenerinrar utskottet om att den familjerättsliga lagstiftningen under de senastedecennierna har varit föremål för en genomgripande omarbetning. Efter en långrad av delreformer på äktenskapsrättens område fattade beslutom att skulle ersättas med en ny balk, (prop.1986/87:1, bet. LU18, rskr. Lagstiftningen innebar betydelsefullaförändringar, främst i fråga om fördelningen av makars egendom vid äktenskapetsupplösning. Ett uttalat syfte med lagändringarna var att åstadkomma en högregrad av ekonomisk rättvisa mellan makarna vid äktenskapsskillnad.I samband med antog lagen (1987:232) om samborsgemensamma hem (sambolagen) och senare lagen (1987:813) omhomosexuella sambor (prop. 1986/87:124, bet. LU28, rskr. Sambolagen varframför allt föranledd av behovet av att tillförsäkra den svagare parten i ettsamboförhållande vissa rättigheter i fråga om det gemensamma hemmet dåsammanlevnaden upphör. I flera andra lagar har införts bestämmelser som knyteran till sambobegreppet i sambolagen och ger sambor i princip samma rättigheteroch skyldigheter som äkta makar. Avsikten har dock inte varit att söka uppnå enmed äktenskapet jämförbar reglering av samboförhållanden. Genom lagen omhomosexuella sambor har sambolagen och regler i vissa andra lagar gjortstillämpliga också på homosexuella samboförhållanden.Den nu redovisade lagstiftningen trädde i kraft den 1 januari 1988.Reformarbetet när det gäller sambolagstiftningen kan nu sägas vara inne i enandra fas. tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté förutvärdering av sambolagen med inriktning på vissa särskilda frågor. Enligtdirektiven (dir. 1997:75) skall utgångspunkten vara att sambolagensgrundläggande reglering skall bestå, och utvärderingen skall främst gällafrågan om huvudsyftet med lagen har uppnåtts. Vidare skall kommittén övervägaom skillnaderna i den rättsliga behandlingen av homosexuella sambor jämfört medheterosexuella sambor är motiverade.När det gäller homosexuella parförhållanden beslutade attanta ett inom utskottet utarbetat förslag till lagstiftning som gör det möjligtför två personer av samma kön att registrera sitt partnerskap (bet.1993/94:LU28, rskr. Registreringen innebär att de flesta bestämmelser somgäller för äktenskap blir gällande också för registrerade partnerskap. Lagen(1994:1117) om registrerat partnerskap trädde i kraft , ochgenom lagen har homosexuella par sålunda fått möjlighet att trygga ettparförhållande på motsvarande sätt som står till buds för heterosexuella par.Lagstiftning om registrerat partnerskap finns också i , och påIsland samt, , även i Nederländerna.Faderskapsreglerna i reformerades på ett genomgripande sätt år1969. Reformen innebar bl.a. att man övergick från negativ till positivsannolikhetsbedömning vid fastställande av faderskap varvid man övergavprincipen att ett faderskap skulle fastställas även om det fanns klar risk föratt faderskapet blev felaktigt fastställt. Enligt de nya reglerna skall den mansom haft samlag med barnets moder förklaras vara fartill barnet om det med hänsyn till samtliga omständigheter är sannolikt attbarnet avlats av honom. blev barn födda utom äktenskapet likställdamed barn födda inom äktenskapet i arvsrättsligt hänseende. Vidare upphävdesbestämmelserna om trolovningsbarn (prop. 1969:124, 1LU52 och 60, rskr. 367).Termerna äktenskaplig börd samt barn inom och utom äktenskapet utmönstrades urföräldrabalken , då faderskapsbestämmelserna i huvudsak erhöll sinnuvarande utformning (prop. 1975/76:170, bet. LU33, rskr. År 1991ersattes termen faderskapserkännande i med termenfaderskapsbekräftelse som beteckning på den rättshandling varigenom en far tillett barn vars föräldrar inte är gifta med varandra intygar sitt faderskap ochtar på sig faderskapets alla konsekvenser, såväl rättsliga som andra (prop.1990/91:8, bet. LU13, rskr. 53).Beträffande förmynderskapslagstiftningen genomfördes vissa ändringari , som innebar att möjligheten att omyndigförklara personeravskaffades (prop. 1987/88:124, bet. 1988/89:LU9, rskr. I stället infördes- vid sidan av förutvarande godmansinstitut - ett nytt institut benämntförvaltarskap. Ytterligare ändringar i förmynderskapslagstiftningen, framförallt beträffande förvaltningsreglerna, företogs (prop. 1993/94:251,bet. 1994/95:LU3, rskr. 29).I samband med beslut om gjordes också viktigaändringar i . Ändringarna syftade till att skapa möjligheter för denefterlevande maken att få ärva den avlidne makens kvarlåtenskap och därmedkunna sitta kvar i orubbat bo. En make skall vid den andre makens död därför taarv framför makarnas gemensamma bröstarvingar, vilka i stället getts rätt tillarv efter den först avlidne maken vid den efterlevande makens död (prop.1986/87:1, bet. LU18, rskr. 159).Också reglerna om makes arvsrätt är föremål för ett uppföljnings- ochutvärderingsarbete. tillkallade regeringen en utredning för attgöra en översyn av vissa arvsrättsliga frågor. Utredningen, som antagit namnetÄrvdabalksutredningen, skall enligt sina direktiv (dir. 1996:18) undersöka om1988 års ändringar i arvsordningen slagit igenom på det sätt som varit avsett,utvärdera reformen utifrån den frågeställningen och föreslå de lag-ändringarsom kan vara motiverade. I direktiven anges särskilt att de grundläggandereglerna om arvsordningen skall ligga fast. överlämnade utredningendelbetänkandet (SOU 1996:160) Bouppteckningar och arvsskatt. Ett slutbetänkandekan förväntas under innevarande år.Utskottet övergår härmed till att under skilda rubriker behandla de olikafrågor som tas upp i motionerna.Äktenskaps- och sambolagstiftningenI finns bestämmelser som innehåller de grundläggandeprinciperna om äktenskap, och där anges bl.a. villkoren för äktenskapetsingående och upplösning. Enligt 1 kap. 1 § ingås äktenskap mellan en kvinna ochen man. Genom bestämmelsen markeras att äktenskapet är en monogam förbindelse,som endast får ingås mellan personer av olika kön. innehållerockså bestämmelser om vigsel. Vidare regleras makarnas ekonomiska förhållandenoch i särskilda kapitel finns förhållandevis detaljerade regler om makarsskyldighet att bidra till varandras och till familjens underhåll, om giftorättoch giftorättsgods respektive enskild egendom, om gåvor mellan makar samt ombodelning.Lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem (sambolagen) är tillämplig i frågaom sådana samboförhållanden i vilka en ogift man och en ogift kvinna levertillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. När ett samboförhållandeupplöses får samborna en giftorättsliknande rätt till delning av sådan egendomi det gemensamma hemmet som har anskaffats för gemensamt begagnande.Huvudregeln är, liksom i äktenskap, att värdet av den gemensamma bostaden ochbohaget skall delas lika mellan samborna.På sociallagstiftningens område finns regler som knyter an tillsambobegreppet i sambolagen och som ger sambor i princip samma rättigheter ochskyldigheter som äkta makar. Även inom andra rättsområden förekommer det attäktenskapsliknande samlevnad likabehandlas med äktenskap. Som exempel kannämnas 4 kap. 19 § utsökningsbalken om bevisskyldigheten för äganderätten tillegendom vid utmätning hos make eller sambo. Lagen (1987:813) om homosexuellasambor innebär att sambolagen och vissa andra bestämmelser om sambor ärtillämpliga också på homosexuella samboförhållanden.Våren 1992 begärde genom ett tillkännagivande en utvärdering avsambolagen. Enligt utskottet fick det ankomma på regeringen att bestämma ivilket sammanhang och under vilka former en sådan utvärdering skulle ske (bet.1991/92:LU32, rskr. gav därefter Statskontoret iuppdrag att ta fram underlag för att belysa ett antal frågeställningar.Statskontoret redovisade sitt uppdrag i rapporten - enutvärdering (Statskontoret 1993:24). Av rapporten framgår bl.a. att de problemmed lagens tillämpningsområde som påvisats är få och inte av den arten attlagen behöver ifrågasättas.Frågan om åtgärder för att åstadkomma en ökad trygghet för människor somdelar hushållsgemenskap på andra grunder än äktenskapets behandlades avutskottet , varvid utskottet i sitt av godkända betänkandeförordade ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning för att behandladenna fråga (bet. 1993/94:LU28, rskr. 414).Våren 1997 tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté för att göra enutvärdering av sambolagen med inriktning på vissa särskilda frågor. Kommitténhar antagit namnet . Enligt direktiven (dir. 1997:75) skallutgångspunkten vara att sambolagens grundläggande reglering skall bestå.Utvärderingen skall främst gälla frågan om huvudsyftet med lagen - att ge ettminimiskydd åt den svagare parten när samboförhållandet upplöses - haruppnåtts. Kommittén skall vidare överväga om skillnaderna i den rättsligabehandlingen av homosexuella sambor jämfört med heterosexuella sambor ärmotiverade. Slutligen skall kommittén klarlägga om det finns behov av ettutvidgat rättsligt skydd vid andra former av hushållsgemenskap än sådana som är reglerade i lag. Uppdraget skall redovisas . Iutredningsdirektiven framhålls att det i Statskontorets rapport inte framkommitnågot som motiverar en allmän översyn av sambolagen eller några omedelbaraförändringar i lagens bestämmelser. Tvärtom visar rapporten att lagen ihuvudsak är oomstridd och att det finns ett brett stöd för dess innehåll i sak.Alf m.fl. (kd) framhåller i motion 1997/98:Sf224 att stabila ochfungerande familjer är bra för både barn och vuxna och en förutsättning för ettgott samhälle. Med familj avser motionärerna i första hand kvinna-man,kvinna-man-barn eller ensamförälder-barn. Enligt vad som anförs i motionen börlagstiftningen utformas så att den innebär ett stöd för stabilafamiljerelationer. Motionärerna begär tillkännagivanden om att familjen börvara den grundläggande enheten i samhället (yrkande 1) och att äktenskapetskall prioriteras som samlevnadsform (yrkande 3).Även i motion 1997/98:So629 av m.fl. (kd) framhållsbetydelsen av stabila familjerelationer, som enligt motionärerna bör vara etthögt satt politiskt mål inom alla områden. I motionen påpekas att familjen ärden viktigaste byggstenen i samhället och att samhällets fortlevnad är knutentill relationen mellan man och kvinna. Motionärerna begär tillkännagivanden omatt svensk lagstiftning skall ha familjestabilitet som mål (yrkande 2) och attäktenskapet skall prioriteras som samlevnadsform (yrkande 3).I motion 1997/98:L404 av m.fl. (kd) kritiserasSamboendekommitténs direktiv. Motionärerna anser att direktiven begränsarutredningen i alltför hög utsträckning, och i motionen hänvisas till tidigaremotioner i vilka det påpekats bl.a. att sambolagarna kan befaras skapa ettandra och tredje klassens äktenskap. Syftet med utredningen bör, enligtmotionärernas mening, vara att få till stånd en utvärdering som inriktas påfrågan om sambolagarnas relevans. I motionen begärs ett tillkännagivande omtilläggsdirektiv till Samboendekommittén.Av tillgänglig statistik från framgår att det år1995 ingicks drygt 33 000 äktenskap. Omkring 21 000 vigslar ägde rum i . Äktenskapsskillnaderna uppgick till drygt 22 000. AvStatskontorets ovan redovisade rapport framgår att fem av sex nybildadefamiljer är samboförhållanden. Ingenting i statistiken tyder på att sambolagenstillkomst påverkat människors val av samlevnadsform. var omkring 800000 personer i åldern sammanboende under äktenskapsliknandeförhållanden medan drygt tre miljoner var gifta. föddes 118 000 barn,varav med föräldrar som var gifta med varandra och med föräldrarsom var samboende. Antalet barn som föds med föräldrar som inte är gifta medvarandra har ökat från till . När det gällerseparationer förefaller äktenskapen enligt vissa mätningar vara mångdubbeltstabilare än samboförhållandena. Enligt andra mätningar harseparationsfrekvensen när det gäller sambor visat sig vara högre än hosmakar. var 46 000 barn med om en separation, varav 17 000 isamboförhållanden och 29 000 i äktenskap.Inför ett ställningstagande till motionsyrkandena bör först erinras om deuttalanden som utskottet gjorde i samband med äktenskapsreformen . Isitt av godkända betänkande LU 1986/87:18 framhöll utskottet att detbör vara ett mål för lagstiftningen att äktenskapet bevaras som den normala ochnaturliga formen för familjebildning för det helt övervägande antaletmänniskor. Genom att ingå äktenskap får parterna tillgång till ett regelsystemsom tillhandahåller lösningar på praktiska problem och ger dem skydd iåtskilliga hänseenden. Jämfört med andra samlevnadsformer ger alltsåäktenskapet betydande fördelar. Trots detta, konstaterade utskottet, väljermånga människor av olika skäl att sammanleva utan att ingå äktenskap. Dettaförhållande måste lagstiftaren ta hänsyn till. Utrymme måste ges människornaatt själva forma sitt personliga liv och bestämma vilka normer som skall gällaför deras familjeliv. måste det, anförde utskottet, beaktas att enordning där människors grundläggande behov och väsentliga intressen blir sämretillgodosedda eller helt åsidosatta enbart av den anledningen att de inte villingå äktenskap inte är godtagbar i ett modernt samhälle. På åtskilliga områdenmåste därför, framhöll utskottet vidare, eftersträvas att reglerna i sak blirenhetliga för alla sammanlevande oberoende av om samlevnaden sker i äktenskapeller inte. Vid utformningen av sådana regler är det självfallet angeläget inte påverkar människors val av samlevnadsform så att de förlorar på attgifta sig eller vinner på att separera. Enligt utskottets mening kunde detheller inte med fog hävdas att lagstiftningen i vårt land generellt settmissgynnar äktenskapet. I samma ärende strök utskottet vidare under att maninte bör skapa så utförliga regler för sambor att man därigenom åstadkommer vadsom skulle kunna betecknas som äktenskapsliknande system av lägre dignitet.Enligt utskottets mening ligger den nuvarande lagstiftningen i huvudsak ilinje med de uttalanden som utskottet gjorde i samband med tillkomstenav och sambolagen. Vad särskilt gäller motions-yrkandena omett uttalande rörande betydelsen av stabila familjeförhållanden ochen prioritering av äktenskapet som samlevnadsform finns anledning att ånyostryka under att äktenskapet - liksom även partnerskapet - utgör eninstitution som är överlägsen andra samlevnadsformer i fråga om personligtrygghet och juridisk stabilitet. utgör ett heltäckandejuridiskt regelsystem för dem som väljer att ingå äktenskap. Mot den bakgrundenkan utskottet inte finna annat än att nuvarande lagstiftning är utformad ienlighet med det synsätt som kommer till uttryck i motionerna. I övrigtvidhåller utskottet sin tidigare uppfattning att lagstiftningen påifrågavarande område så långt möjligt bör vara neutral i förhållande till olikasamlevnadsformer och moraluppfattningar och att det inte bör ankomma påriksdagen att försöka styra enskilda individer i valet av samlevnadsform.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna 1997/98:Sf224yrkandena 1 och 3 samt 1997/98:So629 yrkandena 2 och 3.När det sedan gäller motion 1997/98:L404 kan utskottet inte finna atterfarenheterna av sambolagstiftningen inneburit en sådan utveckling som skullemotivera andra direktiv till än de regeringen beslutat.Enligt utskottets mening finns därför inte skäl för att förorda någotsådant tillkännagivande som begärs i motionen. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion 1997/98:L404.I sammanhanget bör redovisas vad utskottet erfor i samband med studieresantill . Den isländska familjerätten överensstämmer i storadelar med motsvarande lagstiftning i de övriga nordiska länderna. Någonmotsvarighet till den svenska sambolagen finns emellertid inte. Dettaförhållande har skapat problem främst när det gäller förmögenhetsförhållanden iparrelationer där sammanboendet har varat . Eftersom det finns enutbredd missuppfattning om att sammanboende par har samma rättsliga ställningsom gifta, är det många sambor som inte vidtar de åtgärder som är nödvändigaför att säkra sin rätt. I avsaknad av regler att falla tillbaka på behandlasparterna i bodelningssammanhang som två i ekonomiskt hänseende helt friståendeindivider. Detta har ansetts leda till orimliga konsekvenser, särskilt eftermånga års samliv. När det gäller bodelningsfrågorna har man emellertid idomstolspraxis kunnat skönja en utveckling som i någon månlindrar effekterna av bristen på lagregler. I några fall har domstolarna ansettatt det genom ett långvarigt samboförhållande har uppstått en slags gemensamegendom, som parterna skall ha rätt till en viss andel av. Hemarbete ochbarnomsorg har därvid beaktats som omständigheter som bidragit till att skapadenna gemensamma egendom, även om den hemarbetande parten inte haft någon egeninkomst genom arbete utanför hemmet under samlevnaden.Utskottet övergår därmed till att behandla två motioner vari motionärernahänför sig till ett förslag som framlagts av . Isitt betänkande (SOU 1993:98) Partnerskap föreslog kommittén att lagen omhomosexuella sambor skulle ersättas av en ny lag, lag om sambor av samma kön.Det framlagda förslaget innebar att homosexuella sambor skall omfattas av iprincip samtliga regler som gäller för en man och en kvinna som levertillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Förslaget gick med andra ordut på att sambor, oavsett kön, skall omfattas av samma bestämmelser, t.ex. ompension och efterlevandeskydd.I motion 1997/98:L419 av och () begärs etttillkännagivande om att heterosexuella sambor och homosexuella sambor skallbehandlas rättsligt lika. I motionen ges exempel på regelverk där homosexuellasambor särbehandlas. Motionärerna efterlyser en lagstiftning som motsvararPartnerskapskommitténs förslag till lag om sambor av samma kön.Även m.fl. (c, s, fp) anser i motion 1997/98:K345 att ettlagförslag baserat på förslag till lag om sambor avsamma kön bör utarbetas. I motionen begärs ett tillkännagivande om en översynav sambolagstiftningen (yrkande 4).Utskottet erinrar om att liknande motionsyrkanden behandlades i ärendet ompartnerskapslagen. Utskottet hänvisade därvid till att sambolagen var föremålför utvärdering och ansåg att förslag till lag om samborav samma kön borde övervägas i samband därmed. Motionerna avstyrktes (bet.1993/94:LU28). Även gjorde utskottet med anledning av en motion iämnet motsvarande bedömning (bet. 1995/96:LU18).Som framgått ovan har enligt sina direktiv att överväga omskillnaderna i den rättsliga behandlingen av homosexuella sambor jämfört medheterosexuella sambor är motiverade. I direktiven anges särskilt attPartnerskapskommitténs förslag till lag om sambor av samma kön skall övervägassom en möjlighet.