bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Bl.a. börden utdelning som ägaren tar utbeskattas som inkomst av kapital såsnart en rimlig lön har tagits ut.I motion Sk306 avLennart m.fl. (c) instämmermotionärerna iStoppregelutredningens slutsats attfåmansbolagen i största möjligautsträckning bör följa generellaregler men vill avvakta regeringensförslag i denna del (yrkande 6).Däremot föreslår motionärerna enomedelbar förändring när det gällerbeskattningen av utdelning. Enligtmotionärerna bör det lönebaseradeutrymmet för kapitalbeskattningutvidgas genom att den nuvarandetröskeln på tio basbelopp sänkstill fem basbelopp (yrkande 7).Folkpartiet liberalerna anför imotion Sk308 yrkande 7 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) att det ärpositivt att regeringen övervägeratt slopa stoppreglerna men attäven det förhållandet attfåmansbolagen träffas av strängareskatteregler när det gällerreavinster och skatt på utdelningbör åtgärdas. I avvaktan på ettförslag från regeringen föreslårmotionärerna en temporär lösningsom innebär att utdelning ifåmansbolag får beskattas somkapitalinkomst om ägaren tagit uten lön som ungefär motsvarar vad enanställd i branschen tjänar.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet erinrar i sittyttrande (SkU1y) om att riksdagenhar beslutat om lättnader i ägarbe-skattningen i onoterade företagfr.o.m. Beslutetinnebär att utdelningar ochreavinster på onoterade aktierdelvis har undantagits frånbeskattning, men också att den delav inkomsterna som kapitalbeskattashos aktiva delägare i företaget harutvidgats. Ägarbeskattningen ionoterade bolag har på detta sättsänkts med 4 miljarder kronor.Vidare har en sänkning avsocialavgifterna på 3 miljarderkronor med inriktning på små ochmedelstora företag genomförts.Ett annat prioriterat område är attgenomföra förenklingar för demindre företagen.Stoppregelutredningen har ibetänkandet Stoppreglerna (SOU1998:116) föreslagit att merpartenav de s.k. stoppreglerna avskaffas.Av budgetpropositionen framgårockså att regeringen avser attåterkomma med ett förslag om att desärskilda stoppreglerna slopas ochatt vanliga principer förbeskattningen skall gälla i dessafall.Förenklingsutredningen, vars arbeteär inriktat på skatteförhållandenaför enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag, fick våren1998 tilläggs-direktiv som innebäratt en översyn skall göras av såvälredovisnings- som skatteregler medsärskild inriktning på företag itjänstesektorn. Förslag frånutredningen kommer att presenterasunder hösten 1998.Enligt skatteutskottets mening harreglerna för de mindre företagen nufått en struktur som i alltväsentligt bör bestå och tillåtasverka under en följd av år.Skatteutskottet anser också att demöjligheter till ytterligareförenklingar och förbättringar avreglerna som kan framkomma skalltas till vara.Med det anförda avstyrker utskottetde aktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker likasåförslagen om fåmansföretag imotionerna Sk306 (c) yrkandena 6och 7, Sk308 (fp) yrkande 7, Sk310(m) yrkande 2, Sk629 (m) yrkandena1-10 samt N330 (kd) yrkande 15.3.3.3 Redovisning av moms och annanskattBakgrundRiksdagen fattade hösten 1995beslut om en förkortning avredovisningsperioderna för momsfrån till en månad ochen förkortning av betalningstidernafrån efterredovisningsperiodens slut.Omläggningen motiverades avstatsfinansiella skäl ochkonkurrensskäl och utformades medsärskilda undantag för de mindreföretagen (prop. 1995/96:19, bet.1995/96:SkU11 och prop.1995/96:198, bet. 1995/96: SkU31).I samband med skattekontoreformenändrades inbetalningsdagarna förskatt till den 12:e i andra månadenefter redovisningsperioden (ijanuari och i vissa fall augustiden 17:e) respektive den 26:e imånaden efter redovisningsperiodenberoende på ombeskattningsunderlaget, exklusivegemenskapsinterna förvärv ochimport, understigit elleröverstigit 40 miljoner kronor.Ändringen innebar attbetalningstidpunkten för momssenarelades något somansvaret för betalningsöverföringenlades på den enskilde (prop.1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23).MotionernaModerata samlingspartiet yrkar imotion Sk310 yrkande 4 av CarlBildt m.fl. (m) att alla företagskall betala in skatt den 12:e iandra månaden efter uppbörds-månaden. För att ökarättssäkerheten börförfallodagsbegreppet ändras så attdet räcker att företaget harbetalat skatterna på förfallodagen.Kristdemokraterna föreslår i motionSk309 yrkande 6 av . (kd) attinbetalningstidpunkten för momsskjuts till den imånaden efter redovisningsperiodensslut för alla företag.Folkpartiet liberalerna hemställeri motion Sk308 yrkande 9 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) att äldrebestämmelser ominbetalningstidpunkt återinförs.Skatteutskottets yttrandeSkattekontoreformen innebar attenhetliga regler infördes förföretagarnas skatteinbetalningar.Skatter redovisades tidigare varför sig, i många fall med skildaförfallodagar och med olika reglerför ansvar för betalnings-överföringen. De nya redovisnings-och betalningstidpunkterna harvalts med beaktande av ett flertalolika faktorer, bl.a. och i höggrad de statsfinansiella aspekternamen också den betalningsskyldigesbehov av rimlig tid att åstadkommaen korrekt redovisning och få framnödvändiga medel. Beträffande moms-inbetalningarna har de nyatidpunkterna inneburit en visssenareläggning i förhållande tilltidigare regler. Senareläggningenhar kunnat genomföras utan negativakonsekvenser för statsinkomsternabl.a. därför att innebörden avbegreppet förfallodag ändrats.Skatteutskottet (yttrande SkU1y) ärmot angiven bakgrund inte berettatt överväga förändringar i dessaregler och avstyrker därförmotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeÄven finansutskottet avstyrkermotionerna Sk308 (fp) yrkande 9,Sk309 (kd) yrkande 6 och Sk310 (m)yrkande 4.3.3.4 Investeringar i kärnkraftverkBakgrundMöjligheten att överföra inkomstermellan bolag genom koncernbidraghar införts därför att man intevill att skattereglerna skall läggahinder i vägen för dennäringsidkare som av olika skälvill bedriva sin verksamhetuppdelad på flera juridiskapersoner. Koncernbidragen ger ennäringsidkare möjlighet att görarena resultatöverföringar inom engrupp företag. En förutsättning föratt koncernbidrag skall kunnalämnas är att det är fråga om ettkvalificerat koncernförhållande,dvs. moderföretaget skall äga merän av aktierna idotterföretaget. En ytterligareförutsättning i fråga omkoncernbidrag som lämnas fråndotterföretag till moderföretag äratt en motsvarande utdelning hadevarit skattefri.Reglerna om koncernbidragkompletteras med en möjlighet attfå dispens från de krav somuppställts (). Fördispens fordras att bidraget lämnasför verksamhet som har väsentligbetydelse från samhällsekonomisksynpunkt. Syftet är i första handatt göra det möjligt för två ellerflera företag att gå ihop om ettprojekt som har väsentlig betydelseför t.ex. energiförsörjning,kommunikationer eller försvar.MotionenCenterpartiet föreslår i motionFi210 yrkande 36 av . (c) att möjligheten att fådispens från de krav som uppställsi koncernbidragsreglerna slopas närdet gäller investeringar ikärnkraftverk.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) är dendispensmöjlighet som motionärernasyftar på generell och används föratt underlätta olika typer avinvesteringar av samhällsekonomiskbetydelse. Det ankommer påregeringen att fatta beslut omsådana dispenser.Skatteutskottet ser inte någonanledning att ändra denna regel ochavstyrker därför motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottet motionFi210 (c) yrkande 36.3.4 Social- och arbetsgivaravgifterTabell 31. Social- ocharbetsgivaravgifterBelopp i 1 000-tal kronorRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1291Särskild löneskatt13 007 922-100 000-100 000-100 000-100 000Slopad särskild löneskatt påvinstandelar-100 000-100 000-100 000-100 0001299Avräkning av socialavgifter0-3 560 000-1 470 000-10 250 000Sänkta arbetsgivar-avgifter-3 560 000-1 470 000Sänkt arbetsgivaravgift i privattjänstesektor-9 900 000Sänkt egenavgift för företagare iprivat tjänstesektor-350 0003.4.1 ArbetsgivaravgifterNuvarande regler om socialavgifterSocialavgifter betalas enligt lagen(1981:691) om socialavgifter ()i form av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter.Den totala avgiftssumman förinnevarande år är för arbetsgivare28,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör 7,, tilläggspensionsavgiften 6,40 %och folkpensionsavgiften 6,83 %.Sedan den 1 januari 1997 gällerenligt 2 kap. 5 a § att enarbetsgivare vid beräkning avarbetsgivaravgifter fårgöra avdrag avavgiftsunderlaget, dock högst 2 500kr. höjdes dethögsta belopp med vilket avdrag fårgöras till 3 550 kr.En egenföretagare betalar förnärvarande socialavgifter med 26,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ,tilläggspensionsavgift ochfolkpensionsavgift 6,83 %.Avgifterna beräknas i princip påinkomsten av annat förvärvsarbete.Vid beräkningen av egenavgifterenligt 3 kap. 5 a § får avdraggöras av avgiftsunderlaget,dock högst med per år.Enligt lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift skall den som harinkomst av anställning eller annatförvärvsarbete betalaallmän pensionsavgift avavgiftsunderlaget. Avgiften, somberäknas på inkomster som inteöverstiger 7,5 förhöjda basbelopp,är avdragsgill vid taxeringen.Allmän pensionsavgift betalas inteav den som vid årets ingång fyllt65 år och inte heller av enförsäkrad vars inkomster för åretunderstiger av basbeloppet.Avgiftsförändringar med anledningav det nya ålderspensionssystemetI samband med behandlingav förslaget till ett nyttålderspensionssystem (prop.1997/98:151 och 152, bet.1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315-316) gjordes vissa ändringaravseende såväl uttaget somstorleken på socialavgifterna.Fr.o.m. kommer vissa avavgifterna att slopas och nya attinföras. Bl.a. slopas arbetsgivar-och egenavgifterna i form avtilläggspensionsavgift,folkpensionsavgift ochdelpensionsavgift. införsarbetsgivar- och egenavgifter iform av ålderspensionsavgift(6,), efterlevandeavgift (1,) och föräldraförsäkringsavgift(2,). Vidare införs från sammatidpunkt en statligålderspensionsavgift om påsocialförsäkringsersättningar m.m.som grundar rätt tillålderspension, t.ex. sjukpenningoch föräldrapenning. Dessutom skallstatlig ålderspensionsavgiftbetalas på pensionsgrundande belopp(fiktiv inkomst som grundarpensionsrätt bl.a. för föräldrartill små barn) med 18,5 %.Eftersom det nyaålderspensionssystemet inteinnehåller någon övre åldersgränsför intjänande av pensionsrättskall arbetsgivar-och egenavgift i form avålderspensionsavgift (6,)betalas även på ersättning tillpersoner som fyllt . Vad nusagts gäller dock inte för den somär född eller tidigare.MotionernaKristdemokraterna anser i motionSk309 yrkande 7 bl.a. attarbetsgivaravgifterna skall sänkasmed på lönesummorupp till . Föregenföretagare bör egenavgiftensänkas på ett underlag somutökas till per år.Enligt motionärerna innebärförslaget att statens inkomsterminskar med 3,56 miljarder kronor.Centerpartiet anser att en fortsattsänkning av arbetsgivaravgifternabör ske. I motion Sk306 yrkande 3av m.fl. (c)beskrivs förslaget närmare.Motionärerna anser att sänkningenbör ske stegvis och inledas med ettförsta steg genom attlönesummegränsen höjs till 2miljoner kronor. För egenföretagarehöjs gränsen till . År2000 utökas nedsättningen, som förnärvarande är , avarbetsgivaravgifterna med 1procentenhet och året därefter medytterligare 2 procentenheter.Nedsättningen blir därmed totalt . Enligt motionärernaminskar förslaget statens inkomsterför med 1 470 miljonerkronor.Folkpartiet liberalerna anser imotion Sk308 yrkande 3 att delagstadgade arbetsgivaravgifternaskall sänkas med 5 procentenheterinom den privata tjänstesektornfr.o.m. den 1 januari 1999.Förslaget minskar enligtmotionärerna statens inkomster med9,. Motsvarandesänkning genomförs föregenföretagare och innebär enminskning med 350 miljoner kronor.Liknande yrkanden återfinns iFolkpartiets motion A811 yrkande 9.I motion Fi206 av . (kd, m, fp) föreslås attregeringen bör ges i uppdrag attutreda möjligheterna att växlaföretagsstöd mot sänktaarbetsgivaravgifter.SocialförsäkringsutskottetsyttrandeSocialförsäkringsutskottetkonstaterar i sitt yttrande (SfU1y)dels att beslutat om enny struktur för socialavgifternafr.o.m. 1997/98:FiU1,rskr. 1997/98:35), dels attinförandet av det nyaålderspensionssystemet harinneburit väsentliga förändringarav avgifterna fr.o.m. sammatidpunkt. I den förevarandebudgetpropositionen föreslårregeringen inga ändringar såvittavser socialavgifterna.Vad gäller kraven frånKristdemokraterna, om sänktaarbetsgivaravgifter konstaterarsocialförsäkringsutskottet att dennedsättning av socialavgifterna somredan gäller innebär en nedsättningmed på lönesummorupp till förarbetsgivare respektive 180 000 krför egna företagare.Socialförsäkringsutskottet finnerinte skäl att förorda ytterligareavgiftssänkning, vare sig genom enhöjning av lönesumman eller genomen generell sänkning av avgifterna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhetmed socialförsäkringsutskottetförslagen om sänktaarbetsgivaravgifter i motionernaSk306 (c) yrkande 3, Sk308 (fp)yrkande 3, Sk309 (kd) yrkande 7 ochA811 (fp) yrkande 9. Samma argumentsom socialförsäkringsutskottetanför mot dessa motioner kan ävenanföras mot motion Fi206 (kd, m,fp) varför även denna avstyrks.3.4.2 Särskild löneskatt påvinstandelsmedelBakgrundFrån och med tassärskild löneskatt ut på bidrag somen arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse (prop.1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1,rskr. 1996/97:53). I propositionenframhölls att en av grundtankarnabakom skattereformen är att allatyper av förvärvsinkomster skallbehandlas likformigt.Vad beträffar utbetalning från envinstandelsstiftelse gäller sedanden som enförutsättning för befrielse frånatt betala socialavgifter (i vissafall särskild löneskatt) att debidrag som arbetsgivaren lämnatskall ha varit avsedda att varabundna under minst tre kalenderår,tillkomma en betydande del av deanställda och lämnas till dem pålikartade villkor. Om dessa villkorinte är uppfyllda eller omersättning lämnas till bl.a.delägare eller företagsledare i ettfåmansbolag gäller i princip intesådan avgiftsfrihet.Riksdagen har under våren 1998- med anledning av en v-motion -givit regeringen till känna attregeringen bör låta göra enkartläggning av förekomsten avvinstandelsstiftelser,sammansättningen av deras styrelsersamt ekonomin ivinstandelsstiftelserna. Regeringenbör därefter återkomma tillriksdagen med en redovisning avkartläggningen (bet.1997/98:SfU10).MotionernaI motioner från Moderatasamlingspartiet, ,framställs yrkanden omatt den särskilda löneskatten påavsättningar tillvinstandelsstiftelser slopas.Sådana yrkanden framställs imotionerna Sk302 yrkande 6 av BoLundgren m.fl. (m), Sk306 yrkande5 av m.fl. (c),Sk308 yrkande 10 av . (fp) och Sk309 yrkande 12 avAlf m.fl. (kd).Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets yttrande(SkU1y) är uttaget av särskildlöneskatt på avsättningar tillvinstandelsstiftelser en följd avprinciperna om likformigbeskattning. har vid ettantal tillfällen avslagit yrkandenom ett slopande av löneskatten pådessa avsättningar. Det kan finnasskäl att framhålla att en särskildstimulans för vinstandels-stiftelserna har införts genom attutbetalningarna under vissa villkorär undantagna från socialavgift.Riksdagen har som sinmening givit regeringen till kännaatt regeringen bör låta göra enkartläggning av förekomsten avvinstandelsstiftelser,sammansättningen av deras styrelsersamt ekonomin ivinstandelsstiftelserna ochdärefter återkomma med enredovisning till . Enkartläggning avvinstandelsstiftelserna pågårsåledes inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrkerskatteutskottet de aktuellamotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhetmed skatteutskottet förslagen imotionerna Fi309 (kd) yrkande 12,Sk302 (m) yrkande 6, Sk306 (c)yrkande 5 och Sk308 (fp) yrkande 10om att avskaffa den särskildalöneskatten på vinstandelsmedel.3.5 Skatt på egendomTabell 32. Skatt på egendomBelopp i 1 000-tal kronorRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1312Fastighetsskatt27 839 949-940 000-1 020 000-30 000-100 000Sänkt fastighetsskatt till 1,4 %1998-940 000-260 0001/3 av markvärdet över 150 tkr-120 000Framskjutet inträde för kris-årgångarna-640 000Slopad belägenhetsfaktor-30 000Sänkt fastighetsskatt i särskiltutsatta områden-100 0001321Fysiska personers förmögenhetsskatt5 616 308-650 000-1 080 000-680 000Successivt slopad förmögenhetsskatt-650 000-1 080 000Reducerad förmögenhetsskattinklusive slopad sambeskattning-680 0003.5.1 Fastighetsskatten påbostadshyreshus (BP)BudgetpropositionenRegeringen föreslår attfastighetsskatten på hyreshus(bostadsdelen) sänks från 1,5 %till . Förslagetbegränsas till att avsebostadshyreshus, vilket innebär attsåväl hyresgäster sombostadsrättshavare kan komma att fåreducerade boendekostnader. Tillskillnad från vad som gäller förvillaägarna har dessa grupperenligt vad som anförs ipropositionen i mindre utsträckningtillgodogjort sig de senaste årensräntesänkningar. Regeringenförväntar sig att den lägreskattenivån omsätts i lägre hyroroch avgifter. Regeringen avser atti ekonomiskavårproposition - efter förnyadebedömningar av den ekonomiskautvecklingen - överväga attsänkningen förlängs till att avseäven år 2000.MotionernaModerata samlingspartiet hemställeri motion Sk311 yrkandena 11 och 13av m.fl. (m) attfastighetsskatten på bostäder sänkstill , till1,, till1,och till1,. Ettmotsvarande yrkande framställsockså i motion Bo209 yrkande 4 avKnut m.fl. (m).Kristdemokraterna hemställer imotionerna Fi209 yrkande 8 ochSk309 yrkande 19 av . (kd) att regeringens förslagavslås och att fastighetsskattensänks till den 1 januari1999. I motionerna Sk307 yrkande 2av m.fl. (kd) ochBo237 yrkande 13 av m.fl. (kd) framställsliknande yrkanden.Även hemställer imotion Sk306 yrkande 16 av LennartDaléus m.fl. (c) om avslag påregeringens förslag.I motion Sk305 av ochIngemar (båda s) yrkasatt den av regeringen föreslagnaskattesänkningen utvidgas så attden även omfattar småhus som ärupplåtna med hyres- ochbostadsrätt.Skatteutskottets yttrandeRegeringen har under våren 1998tillkallat en parlamentarisktsammansatt kommitté,,som bl.a. har till uppgift att göraen allmän översyn avfastighetsskatten. Uppdraget skallvara avslutat före utgången av år1999.Saneringsprogrammet har slutförtsmed gott resultat och Sverigesekonomi befinner sig åter i balansoch med goda förutsättningar för enfortsatt tillväxt. För bl.a.villaägare har övergången från eninflationsekonomi med höga räntortill en stabil ekonomi med lågainflationsförväntningar och lågränta i många fall medförtdramatiska förbättringar. Boende ihyreshus har i mindre utsträckningkunnat tillgodogöra sig de senasteåren räntesänkningar, och det finnsmot denna bakgrund anledning attsom regeringen föreslår söka bidratill en sänkning avboendekostnaderna för dessagrupper. Regeringens förslag ärinriktat på en sådan effekt.Eftersom det pågår en allmänöversyn av fastighetsbeskattningenhar regeringen valt att föreslå entillfällig sänkning avfastighetsskatten. En förlängningtill kan dock bli aktuellom utrymme finns för en sådanåtgärd.Skatteutskottet har i sitt yttrande(SkU1y) ingen invändning motregeringens förslag och förutsätteri likhet med regeringen attskattesänkningen får ett genomslagpå hyror och avgifter. När detgäller frågan om en utvidgning tillhyresvillor bör dessa med hänsyntill bakgrunden till förslaget inteomfattas av nedsättningen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker ilikhet med skatteutskottetpropositionens förslag om sänkningav fastighetsskatten på hyreshus(bostadsdelen) (yrkande 32) ochavstyrker motionerna Fi209 (kd)yrkande 8, Sk305 (s), Sk306 (c)yrkande 16, Sk307 (kd) yrkande 2,Sk309 (kd) yrkande 19, Sk311 (m)yrkandena 11 och 13, Bo209 (m)yrkande 4 och Bo237 (kd) yrkande13.3.5.2 Fastighetsbeskattningen iövrigtMotionernaI motioner från Moderatasamlingspartiet framställs yrkandenom en övergång tillschablonbeskattning för småhus ochom att fastighetsskatt skall utgåpå halva markvärdet. Sådanayrkanden framställs i motionernaSk311 yrkandena 12 och 14 av CarlBildt m.fl. (m) och Bo209 yrkande 6av m.fl. (m). Vidarebegärs i flera motionertillkännagivanden om de problem somfastighetsskatten ger upphov till ibl.a. skärgården och om behovet avatt taxeringsförfarandet förenklas.Sådana yrkanden finns i motionernaMJ406 yrkande 2 av (), Sk647 yrkandena 1, 2 och 4 avInga Berggren och (båda m) och Sk731 yrkande 2 avJeppe och (båda m). I motion Sk311 yrkande15 av m.fl. (m) begärsockså ett tillkännagivande om attde s.k. krisårgångarna inte börföras in i fastighetsskattesystemet1999.Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 yrkandena 20 och 32 avAlf m.fl. (kd) attfastighetsskatten beräknas på entredjedel av markvärdet till dendel det överstiger ochatt krisårgångarnas inträde ifastighetsskattesystemet skjuts uppett år. I motion Sk307 yrkandena 1,3, 4 och 8 av . (kd) hemställs att denstatliga fastighetsskattenavvecklas och attkommunerna i stället får rätt attta ut en avgift för gatuunderhålloch liknande. Vidare skallfastighetsskatten fr.o.m. den 1januari 1999 beräknas på entredjedel av den del av markvärdetsom överstiger 150 000 kr.Lägesfaktorns genomslag påbyggnadsvärdet skall begränsasgenom att tabellnivåvärdetbegränsas till 5. Krisårgångarnasinträde i fastighetsskattesystemetbör enligt motionärerna skjutas uppett år. I motion N231 yrkande 4 avDan m.fl. (kd) anförs attfastighetsskatten måstesänkas och särskilda regler förtaxering och beskattning avskärgårdsfastigheter införas. Imotion N274 yrkande 22 av GöranHägglund m.fl. (kd) anförs att deorimliga effekterna förskärgårdsboende bör undanröjas. Imotion Sk304 yrkandena 1 och 2 avTuve Skånberg och (båda kd) hemställs att fastighets-skatteuttaget begränsas till entredjedel av markvärdet över150 och att tabellnivåvärdetför byggnader begränsas till 5.Centerpartiet begär i motion Sk306yrkande 15 av m.fl.(c) att regeringens förslag ombelägenhetsfaktorn nu beredsytterligare och med därav följandekompletteringar föreläggs riksdageni en proposition. Det är enligtmotionärerna viktigt att berördamänniskor i skärgården får ettbesked i form av ettriksdagsbeslut. bör hosregeringen begära ett skyndsamtförslag härom. I motion N230yrkande 3 av ()begärs ett tillkännagivande om attregeringens förslag ombelägenhetsfaktorn är oacceptabeltoch om att fastighetsskatten förden bofasta befolkningen bör varalikvärdig i hela landet.Folkpartiet liberalerna begär imotion Sk308 yrkande 17 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) etttillkännagivande om attfastighetsskatten snabbt måstesänkas för dem som drabbats hårdastav de senaste årens höjningar.Skatteutskottets yttrandeFastighetsbeskattningen ses förnärvarande över av två utredningar.Fastighetstaxeringsutredningen (Fi1997:06) undersöker om de reglersom tillämpas vid allmän ochsärskild fastighetstaxering samtvid den årliga omräkningen på etttillfredsställande sätt leder framtill att taxeringsvärdenaåterspeglar marknadsvärdena.Fastighetsbeskattningsutredningengör en översyn som syftar till attfinna en rättvisare utformning avfastighetsskatten. Översynen gällerneutraliteten mellan olikaupplåtelseformer, fastighets-skattens roll som en del avkapitalinkomstbeskattningen ochmöjligheten att använda andraunderlag för beskattningen än ettmarknadsvärdebaserattaxeringsvärde. Kommittén skallockså ta upp frågan om hurfastighetsskatten slår iskärgårdsområdena och i andraattraktiva områden.Under våren 1998 har regeringen ochCenterpartiet träffat enöverenskommelse om en sänkning avfastighetsskatten från 1,7 till 1,och om särskilda lättnader medsikte på fastboende i attraktivakust- och skärgårdsområden.Sänkningen av fastighetsskatten hargenomförts (bet. 1997/98:FiU20).Regeringen har under sommarenbeslutat om en lagrådsremiss medförslag om tillfällig (i avvaktanpå förslag) lättnad förfastboende i attraktivakustområden.