bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — 19 (fp)8. beträffande preliminärfördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2000 och2001att med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 11 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi208 yrkande10, 1998/99:Fi209 yrkande 6,1998/99:Fi210 yrkande 26,1998/99:Fi211 yrkande 6och1998/99:Fi212 godkänner denpreliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden förbudgetåren 2000 och 2001 somriktlinje för regeringens budget-arbete,res. 20 (m)res. 21 (kd)res. 22 (c)res. 23 (fp)res. 24 (mp)9. beträffande bemyndigande omupplåningatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 6 samt med avslag på motion1998/99:Fi208 yrkande 6 bemyndigarregeringen att under budgetåret1999 ta upp lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning,res. 25 (m)10. beträffande lån förmyndigheters investeringar ianläggningstillgångar förförvaltningsändamålatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 12 bemyndigar regeringenatt för besluta omlån i förinvesteringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet intill ettsammanlagt belopp av 16 700 000 000kr,11. beträffande myndighetersräntekontokrediteratt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 13 bemyndigar regeringenatt för besluta omkrediter för myndighetersräntekonton i Riksgäldskontoretintill ett sammanlagt belopp av14 ,12. beträffande sjunde lån och kredit påräntekontoatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 14 bemyndigar regeringenatt för vad avsersjunde verksamhetdels besluta om lån iRiksgäldskontoret för investeringari anläggningstillgångar som användsi verksamheten på högst 19 000 000kr, dels besluta om kredit påräntekonto i påhögst ,13. beträffande bemyndigandeför ramanslagatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 15 bemyndigar regeringenatt under , med debegränsningar som följer av 6 §andra stycket lagen (1996:1059) omstatsbudgeten, besluta att ettramanslag, med undantag för anslaganvisade för förvaltningsändamål,får överskridas om ettriksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinner inväntasoch om överskridandet ryms inomutgiftstaket för staten,Ekonomisk styrning och statligredovisning14. beträffande uppföljning avbudgetåret 1997att med avslag påmotion 1998/99:Fi6 läggerregeringens skrivelse 1997/98:187till handlingarna,15. beträffande socialtbokslutatt avslår motion1998/99:Fi904,16. beträffande miljöhänsyn vidstatlig styrningatt avslår motion1998/99:Fi908,Övriga frågor17. beträffande försäljning avstatliga tillgångaratt avslår motion1998/99:Fi708 yrkande 8,res. 26 (m, fp) - motiv.18. beträffandeutbetalningsdagar för statligaersättningaratt avslår motion1998/99:Fi902,19. beträffande statligaprojektbidragatt avslår motion1998/99:Fi202,res. 27 (m)20. beträffande ekonomiskakonsekvensanalyseratt avslår motion1998/99:Fi501,res. 28 (m)21. beträffande beräkning avkapitaltäckningskravatt med bifall tillproposition 1998/99:1 i vad avserutgiftsområde 2 yrkande 1 antar detav regeringen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen(1994:2004) om kapitaltäckning ochstora exponeringar förkreditinstitut ochvärdepappersbolag,22. beträffande operativtskrattmålatt avslår motion1998/99:Fi912,Lagförslag i proposition 1998/99:1(se bilaga 1 till betänkandet)23. beträffande lagförslagen iövrigtatt till följd av vadutskotten ovan anfört och hemställt(mom. 7) antar de i proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkandena 30-32,alla i denna del, framlagdaförslagen till(1) lag om skattereduktion påförvärvsinkomster vid 2000 årstaxering med den ändringen att 2 §erhåller följande som Utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslagUtskottets förslag2 §Skattereduktionen uppgår till 1 320kronor när förvärvsinkomsten enligt1 § uppgår till högst 135 000kronor. Om inkomsten överstiger135 minskasskattereduktionen med 1,2 procentav den överskjutande inkomsten.Skattereduktionen får varkenöverstiga ett belopp motsvarandeförvärvsinkomsten enligt 1 §multiplicerad med den kommunalaskattesatsen eller den debiteradekommunala inkomstskatten.Skattereduktionen uppgår till 1 320kronor när förvärvsinkomsten enligt1 § uppgår till högst 135 000kronor. Om inkomsten överstiger135 minskasskattereduktionen med 1,2 procentav den överskjutande inkomsten.Skattereduktionen får inteöverstiga ett belopp motsvarandevare sig förvärvsinkomsten enligt1 § multiplicerad med den kommunalaskattesatsen eller den debiteradekommunala inkomstskatten. (2) lag om beräkning av vissinkomstskatt på förvärvsinkomstervid taxering, m.m.,(3) lag om ändring i lagen(1984:1052) om statligfastighetsskatt.Stockholm den 19 november 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: JanBergqvist (s), (),(), LisbetCalner (s), (),(), SoniaKarlsson (s), (), (), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (),(), (),() och BoLundgren (m).Sammandrag av de olika förslagen till statsbudget för 1999Belopp i miljoner kronorFörslag till fördelning av statsbudgetens utgifter på utgiftsområdenför 1999Belopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till ramarm.m.Förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster per inkomsttitelför år 1999Belopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag till beräkning av inkomster överensstämmer medregeringens förslag.Vissa av utskottet avstyrktamotionsyrkanden (mom. 7 ihemställan)MotionMotionärerYrkandenBudgetförslagen för år 1999Utgifter, inkomster och saldoUtgiftstaket för staten inkl.ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten (prop. 1998/99:1 yrk. 3) (mom. 7a)1998/99:Fi208Carl Bildt m.fl. (m)31998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)21998/99:Fi211Lars m.fl. (fp)3Beräkningen av de offentligautgifterna (prop. 1998/99:1 yrk. 5) (mom. 7b)1998/99:Fi208Carl Bildt m.fl. (m)51998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)31998/99:Fi210Lennart m.fl. (c)2Fördelning av utgifterna påutgiftsområden för (prop. 1998/99: yrk. 9) (mom. 7 c)1998/99:Fi208Carl Bildt m.fl. (m)81998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)51998/99:Fi210Lennart m.fl. (c)31998/99:Fi211Lars m.fl. (fp)5Förändringar avanslagsbehållningarna (prop. 1998/99:1yrk. 10) (mom. 7 d)1998/99:Fi208Carl Bildt m.fl. (m)9MotionMotionärerYrkandenInkomsterSkattepolitikens inriktning1998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)111998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)11998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)1, 181998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)2, 3, 151998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)11998/99:N330Alf m.fl. (kd)14Skattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare(prop. 1998/99:1 yrk. 30 delvis)(mom. 7 f)1998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)71998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)13 delvis1998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)7Det fasta beloppet vidbeskattningen av förvärvsinkomster(prop. 1998/99:1 yrk. 31 delvis)(mom. )1998/99:Fi610Nils ()1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)14Inkomstskatteskalan1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)13 delvis1998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)4, 15, 161998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)17, 311998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)2, 3, 5, 8-10Resor till och från arbetet1998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)181998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)19-21MotionMotionärerYrkandenPensionssparande1998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)11 delvis1998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)111998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)221998/99:Sf283Kerstin m.fl. (fp)1 delvisKompetenskonton m.m.1998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)11 delvis1998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)141998/99:Sf283Kerstin m.fl. (fp)1 delvisTjänstesektorn och F-skattsedel1998/99:Sk302Bo Lundgren m.fl. (m)1, 21998/99:Sk303Bo Lundgren m.fl. (m, kd, fp)1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)81998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)21998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)131998/99:Sk310Carl Bildt m.fl. (m)5, 61998/99:Sk609Kent m.fl. (m, kd)1998/99:Sk629Bo Lundgren m.fl. (m)111998/99:A811Lars m.fl. (fp)4Yrkesfiskare1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)121998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)261998/99:MJ224Alf m.fl. (kd)36Beskattning av royalty1998/99:Sk302Bo Lundgren m.fl. (m)31998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)5MotionMotionärerYrkandenInkomst av kapital1998/99:Sk302Bo Lundgren m.fl. (m)4Pensionärernas särskildagrundavdrag1998/99:Sk301Göte ()1998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)6Ägarbeskattning1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)91998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)51998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)4, 81998/99:Sk310Carl Bildt m.fl. (m)1Fåmansföretag1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)6, 71998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)71998/99:Sk310Carl Bildt m.fl. (m)21998/99:Sk629Bo Lundgren m.fl. (m)1-101998/99:N330Alf m.fl. (kd)15Redovisning av moms och annan skatt1998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)91998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)61998/99:Sk310Carl Bildt m.fl. (m)4Investeringar i kärnkraftverk1998/99:Fi210Lennart m.fl. (c)36Arbetsgivaravgifter1998/99:Fi206Inger Strömbom m.fl. (kd, m, fp)1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)31998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)31998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)71998/99:A811Lars m.fl. (fp)9MotionMotionärerYrkandenSärskild löneskatt påvinstandelsmedel1998/99:Sk302Bo Lundgren m.fl. (m)61998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)51998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)101998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)12Fastighetsskatten påbostadshyreshus(prop. 1998/99:1 yrk. 32 delvis)(mom. 7 h)1998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)81998/99:Sk305Sören Lekberg och ()1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)161998/99:Sk307Holger m.fl. (kd)21998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)191998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)11, 131998/99:Bo209Knut m.fl. (m)41998/99:Bo237Ulla-Britt m.fl. (kd)13Fastighetsbeskattningen i övrigt1998/99:Sk304Tuve Skånberg och ()1, 21998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)151998/99:Sk307Holger m.fl. (kd)1, 3, 4, 81998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)171998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)20, 321998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)12, 14, 151998/99:Sk647Inga Berggren och ()1, 2, 41998/99:Sk731Jeppe och ()21998/99:MJ406Carl G ()21998/99:N230Rigmor ()31998/99:N231Dan m.fl. (kd)41998/99:N274Göran m.fl. (kd)221998/99:Bo209Knut m.fl. (m)6MotionMotionärerYrkandenFörmögenhetsskatten1998/99:Sk304Tuve Skånberg och ()31998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)41998/99:Sk307Holger m.fl. (kd)5, 61998/99:Sk308Lars m.fl. (fp)61998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)101998/99:Sk310Carl Bildt m.fl. (m)31998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)16, 17Mervärdesskatt1998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)24, 25Energiskatt1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)17, 19Jordbrukets energiskatter1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)111998/99:MJ224Alf m.fl. (kd)4-7, 301998/99:MJ256Göte m.fl. (m)3Trafikområdet1998/99:Sk302Bo Lundgren m.fl. (m)51998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)201998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)281998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)18Övriga punktskatter1998/99:Sk306Lennart m.fl. (c)181998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)16, 22Övriga inkomstförslag1998/99:Fi210Lennart m.fl. (c)28-30, 351998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)1 delvisMotionMotionärerYrkandenBeräkningen av statsbudgetensinkomster för (prop. 1998/99:1 yrk. 8) (mom. 7i)1998/99:Fi208Carl Bildt m.fl. (m)71998/99:Fi209Alf m.fl. (kd)41998/99:Sk309Alf m.fl. (kd)1 delvis, 271998/99:Fi210Lennart m.fl. (c)271998/99:Fi211Lars m.fl. (fp)4UtgifterEnskilda utgiftsområden1998/99:Fi507Lars m.fl. (m)111998/99:Sk311Carl Bildt m.fl. (m)41998/99:U213Göran Lennmarker m.fl. (m)51998/99:U304Göran Lennmarker m.fl. (m)51998/99:U504Margareta och ()31998/99:U806Göran Lennmarker m.fl. (m)41998/99:Sf283Kerstin m.fl. (fp)9 Allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken (mom. 1) (m,kd, fp)(), (), (), PerLandgren (kd), (),() och BoLundgren (m) anserdels att finansutskottets yttrandei avsnitt 1.2.7 Finansutskottetssyn på budgetpropositionens ochpartimotionernaskonjunkturbedömningar bort utgå,dels att finansutskottets yttrandei avsnitt 1.3 Finansutskottetsförslag till inriktning av denallmänna ekonomiska politiken bortha följande lydelse:JobballiansenArbetslösheten, den öppna och dendolda, är vårt lands störstaekonomiska och sociala problem. Attskapa radikalt bättreförutsättningar för nya jobb ochtillväxt måste därför vara detavgörande politiska uppdraget underde år då tar steget in i2000-talet.Det skrev ledarna för , Kristdemokraternaoch i en gemensamdebattartikel och enligtutskottet gäller det i högsta gradfortfarande.I denna artikel lanserades ettsjupunktsprogram för att vändautvecklingen. Det innefattade 1)sänkta skatter på arbete ochföretagande, 2) särskildaskattelättnader för hemnäratjänster, 3) minskat krångel förföretagen, 4) en modernisering avarbetsmarknadsreglerna, 5)möjlighet för företagen att användaeuron även vid ett utanförskap frånvalutaunionen, 6) en förnuftigenergipolitik samt 7) åtgärder föratt göra tillspjutspetsland inom IT.Efter riksdagsvalet bygger enligtutskottets mening densocialdemokratiska regeringen påett parlamentariskt underlag somleder till en i ännu högre grad mertillväxt- och jobbfientlig politikän tidigare.· I den budgetproposition somregeringen överlämnade tillriksdagen finns knappt enenda åtgärd på de sju områdena. Menenligt utskottet finns detöverensstämmande förslag på dessaområden i de respektivebudgetalternativ som Moderatasamlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalernapresenterar med anledning avbudgetpropositionen:·· Sänkt inkomstskatt, slopadskatt på aktieutdelning ochsuccessivt slopadförmögenhetsskatt.·· skattereduktion förhemnära tjänster.·· Genomförande av flertaletav Småföretagsdelegationensförenklingsförslag och införande aven förenklad deklaration försmåföretag.·· Reformeradearbetsmarknadslagar.·· Tillåtelse för företagenatt ange aktiekapital och redovisai euro.·· Stoppad snabbstängning avBarsebäck.·· Spridande av ägandet avTelia och förutsättningar för ensnabb utbyggnad av infrastrukturenför datakommunikation med högkapacitet.·Den ekonomiska utvecklingenRegeringens felbedömningEnligt utskottets mening är detfullständigt unikt att en svenskregering efter detatt den lagt fram sitt viktigasteekonomisk-politiska dokument underåret - budgeten - måste medge attde förutsättningar som den ärgrundad på inte håller, trots attvarningssignalerna varit många ochtydliga. De betydligt sämrekonjunkturutsikter som kundeförutses borde hafått sätta större spår i budgetenoch den ekonomiska politik den ärgrundad på. Regeringen har dockvalt att blunda för detta.Den internationella finansiellaoron har varit fullt märkbar underdrygt . Under sommarenoch blommade krisen iSydostasien upp som starkast. Efterhand har dess återverkningar påvästvärlden framstått som alltallvarligare. En del av dessaåterverkningar visar sig via enlägre tillväxttakt i världshandeln.Både IMF och räknarmed en halvering av världshandelnstillväxt mellan 1997 och 1998.Detta får direkta återverkningar påeuropeiska, och därmed svenska,företag. De direktautrikeshandelseffekterna är dockförmodligen inte de allvarligaste.Allvarligare är de återverkningarsom kan komma via de finansiellamarknaderna.En finansiell oro med sämrekreditmöjligheter som följd medföratt både hushåll och företag, iSverige och andra delar av världen,kommer att bli försiktigare medsina utgifter. Då blir konsumtionoch investeringar lägre,efterfrågan faller eller ökar baralångsamt. Tillväxt ochsysselsättning blir sämre.De nedrevideringar av deinternationella prognoserna somhittills förekommit har mestadelstagit fast på de direkta,handelsrelaterade riskerna. Det ärmycket svårbedömt vilka de vidareriskerna är. I sin nya prognos för1999 har reviderat ner sinprognos för tillväxten i OECD-området från till1,. menar attsannolikheten för en ren recessionhar minskat men riskerna för ensämre utveckling än prognosernaanger är betydande. Hur djup dennuvarande krisen blir är ocksåberoende av vilken politik somförs, både av regeringar ochcentralbanker.Medvetenheten om riskerna ärtydligen låg inom regeringen ellerockså väljer den att medvetetbortse från dem. Prognosernapräglas av rosighet och hurtfriskoptimism. I sitt sidoalternativ görregeringen ett halvhjärtat försökatt lägga in konsekvenserna avlägre tillväxt i omvärlden.Följderna av detta sidoalternativ,som alltmera riskerar att blihuvudalternativet, är ofullständigtredovisade i regeringensbudgetproposition. I sin nyaprognos räknar med 2,2 %tillväxt i , dvs.betydligt sämre än regeringenshuvudalternativ på 3 %.År 1998 riskerar därmed att bli densvenska konjunkturens höjdpunkt.Perioden med "de sju feta åren" somregeringen talat om tycks försvinnaalltmer i fjärran. ärregeringens budget baserad på enförutsättning om en genomsnittligårlig BNP-tillväxt om eller . Detta har inteförekommit i sedan 1960-talet.Enligt utskottets mening blirtecknen på en avmattning allt fler.Industriproduktionen hade redan iaugusti fallit sedan kulmenunder våren-försommaren.Orderingången till industrin harsedan i våras fallit med . Minskningen gäller främst orderfrån exportmarknaden men sedan isomras har även orderingången frånhemmamarknaden sjunkit. Enbart iseptember var minskningen 2,2 %.Totalt sett låg orderingången drygt7 % under nivån förett år sedan. barometer fördet tredje kvartalet visar på enavmattning vad gäller industrinsorderingång, produktion ochsysselsättning. Industrin är avintresse bl.a. därför att denbrukar påverkas först avförändringar i konjunkturen.Avmattningen inom industrin kommersannolikt att följas av avmattningockså inom andra delar av ekonomin.Statistiska centralbyrånssammanfattande aktivitetsindexförsämrades i september.Regeringens förhoppning har varitatt hemmamarknaden skulle hållauppe den ekonomiska utvecklingennär exporten till omvärlden saktadeav. Som framgick ovan harorderingången även frånhemmamarknaden börjat sjunka.Detaljhandelns försäljning sjönk iseptember med inte mindre än 2,3 %.Ett ytterligare tecken på ökadförsiktighet hos hushållen är atttakten i registreringen av nyabilar har avtagit. Registreringarnai september var lägre än iaugusti.Nedgången i aktiekurserna underhösten tenderar i sig att dämpakonsumtionsviljan. Även omaktiesparande för de flesta är avlångsiktig karaktär medför ändå detfaktum att nästan 5 miljonersvenskar direkt eller indirekt äraktieägare att aktiekursernasutveckling påverkar hushållensbedömning av det framtidakonsumtionsutrymmet.En mera direkt påverkan påkonsumtionsbenägenheten anseshuspriserna ha. Stigande husvärdenkan relativt lätt via upplåningtransformeras tillkonsumtionsutrymme. Huspriserna harstigit under ett par års tid. Sedani somras har de dock stagnerat ochlåg på samma nivå som ijuli. Därmed uteblir det stöd förkonsumtionen som stadigt stigandehuspriser utgör.Hushållens egna bedömningar av detekonomiska läget som de återspeglarsig i de månatliga undersökningarnaav inköpsplanerna har blivit alltdystrare. Som framgår av diagram 1har bedömningen av Sverigesekonomiska läge vänts i alltmernegativ riktning. Detta kommerefter hand att också påverkahushållens konsumtionsbenägenhet.Enligt utskottets mening är detinte bara den privata konsumtionensom troligen blir lägre änregeringen räknar med. Denkommunala konsumtionen somregeringen antar skall öka mednästan 1999 väntas enligtKommunförbundet bara öka med 0,2 %i primärkommunerna som utgör denövervägande delen av den kommunalasektorn. Det betyder också färrejobb i kommunernaskärnverksamheter.Diagram 1. Hushållens bedömning avdet ekonomiska läget i SverigeAndel fler hushåll som tror att detskall bli bättre än de som tror attdet skall bli sämre . * Källa: SCBNär konjunkturen här hemma och iomvärlden ser ut att bli sämrepåverkar det också företagensinvesteringsbenägenhet. Enligt densenaste investeringsenkäten, frånoktober månad, väntasindustriinvesteringarna öka med 5 %i år och vara oförändrade nästa årmot regeringens prognos som innebar+8 % 1999 och +5 % 1999. Efter handsom även hemmamarknaden visartendenser att stagnera kommerrimligen äveninvesteringsbenägenheten blandtjänsteföretagen att bli mattare.Enligt investeringsenkäten kommerminskningen av investeringarna attbli kraftig i tjänstesektorn nästaår.För bostadsbyggandet räknaderegeringen med en ökning om5-6 % upp till över 12 000 nyalägenheter. harnybyggandet under de tre förstakvartalen legat lägre . Bara 6 600 lägenheter harbörjat byggas. Även på detta områdeförefaller regeringens prognoseralltför optimistiska.Svag ekonomi - sämre sysselsättningFöljden av en svagare ekonomiskutveckling blir lägresysselsättning och högrearbetslöshet. Arbetsmarknadenbrukar följa produktionen med enviss tidseftersläpning men detförefaller nu som omsysselsättningsförsämringen skullekomma relativt snabbt. Det förstatecknet är att varslen omavskedanden inom industrin nu ökarmycket snabbt.Tabell 1. Varsel inom industrinOktober 1998Oktober 1997Proc. förändringVarsel om uppsägning5 5103 49657,6Källa: AMSSysselsättningen var i snabbtillväxt när fyrpartiregeringenavgick . Denna ökningfortsatte in på 1995.Därefter stagneradesysselsättningen och dennastagnation höll i sig tills en vissökning började under 1998.Ökningstakten har dock mattats avsedan våren - . Facitför regeringens mandatperiod är attsedan hösten 1994 har bara ca37 000 nya jobb tillkommit. Antaletkvinnor med jobb är drygt 20 000lägre än när den socialdemokratiskaregeringen tillträdde.Hade vi haft sammasysselsättningsutveckling som i deövriga nordiska länderna hade vi haft över 300 000 fler jobb.Finland som drabbades hårdare änSverige harsedan 1994 återhämtat hälften avdenna sysselsättningsförlust medanåterhämtningen i bara ärmarginell.Som en följd av de sämre utsikternahar t.ex. AMS skrivit ner sintidigare optimistiskasysselsättningsprognos för 1999från en sysselsättningsökning påöver 60 000 personer till ungefär30 000. Detta kan jämföras medregeringens sysselsättningsprognosi budgeten om 59 000 jobb för 1999.Detta är inte den förstamissbedömningen avsysselsättningsutvecklingen somregeringen gjort. Successivt lovaderegeringen ca 250 000 nya jobbunder den förra mandatperioden,resultatet blir ca 35 000 personerinklusive årets ökning. Även omregeringen i första hand valt, inteett sysselsättningsmål utan ett målför den öppna arbetslösheten för år2000, tycks det mesta tala för attinte heller detta kan uppnås trotsde betydande ansträngningar somregeringen gör för att föra bortarbetslösa ur statistiken.Praktiskt taget ingen av dem somgör prognoser för svensk ekonomitror att regeringen kommer att nåmålet om öppen arbetslöshet år2000. räknar t.ex. med enarbetslöshet på 6 %.Den svagasysselsättningsutvecklingen som nukan förutses innebär attregeringens andrahandsmål om ensysselsättningsökning om ca 55 000personer underde närmaste åren knappast hellerkommer att infrias. Det första åreti mandatperioden kommer att inledasmed en svag sysselsättning.Krisens bakgrund och orsakerEnligt utskottets mening harSveriges ekonomiska utvecklingsedan början av 1970-talet varitsvagare än i flertalet jämförbaraländer. varSverige en av världens tre fyrarikaste nationer. har vihalkat efter andra länder. Närvärldsekonomin har vuxit har svenskekonomi vuxit långsammare. När deninternationella konjunkturen harfallit, har konjunkturen i Sverigefallit djupare. Inget av de ländersom i början av 1970-talettillsammans med låg blandde tre fyra främsta har fallittillbaka på samma sätt som Sverige.Svensk ekonomi har inte lyckatshålla jämna steg med tillväxten iövriga världen som lyfts upp av ensnabbt växande världshandel ochintegrerade finansiella marknader.Följaktligen har ävenreallöneutvecklingen i Sverigevarit svag jämfört med många andraländer.Den grundläggande orsaken till attSverige fallit i välståndsligan ärkombinationen av strukturellaproblem och ekonomiska störningar.Efter varje störning har svenskekonomi haft allt svårare att kommaigen; den har sackat efter alltmer. fick vi en överhettadspekulationsekonomi med dramatisktnegativa följder. Sedankreditmarknaderna avreglerats 1985ökade utlåningen våldsamt tillföljd av hög inflation ochskatteregler som gynnadelåntagande. Till stor delplacerades lånen i fastigheter ochledde till en ohållbar prisuppgång.När bubblan brast uppstod ansenligakreditförluster. De som kundeamorterade ned sina lån , vilket i sin tur minskadeden inhemska efterfrågan.Arbetslösheten ökade ochbudgetunderskottet växte.Dessa problem startade under dendåvarande socialdemokratiskaregeringen.