bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — I sammanhanget erinrar motionärerna omatt handelssjöfarten avkrävs ett fulltkostnadsansvar för den infrastruktur och de tjänstersom verket tillhandahåller. Motionärerna yrkar attriksdagen avslår regeringens förslag om sänktsoliditet för Sjöfartsverket.11.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har för sin del ingen erinran mot vadregeringen anför om det långsiktiga målet förSjöfartsverkets soliditet och om sin avsikt attbesluta om en extra inleverans av verketsvinstmedel. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag om ekonomiska mål förSjöfartsverket. investeringsplan är som nämnts till stor delinriktad på återanskaffningar. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om investeringsplanen. MotionT607 (m) avstyrks.11.4 Utdelning och skattemotsvarighet förSjöfartsverketRegeringen säger sig dela Sjöfartsverketsuppfattning att utdelningskravet bör vara entredjedel av vinsten, räknat som resultat efterskattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighetbör även fortsättningsvis slutligt fastställas avregeringen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen godkänner vad regeringen sålunda förordar.11.5 Finansiella befogenheter förSjöfartsverketUtskottet tillstyrker regeringens förslagom att den bör bemyndigas ge Sjöfartsverketvissa finansiella befogenheter. Dessainnebär att fårta upp lån i och utanför Riksgäldskontoretinom en total ram på 110 miljoner kronor.Kassamässigt överskott får Sjöfartsverketplacera i bank och på räntebärande konto iRiksgäldskontoret.11.6 Gotlandstillägget11.6.1 BakgrundGenom det statliga transportstödet tillfärjetrafiken på subventioneras både person-och godstrafiken. Utöver detta stöd subventionerasdessutom godstrafiken enligt ett särskilt system medhögstprisreglering och ett s.k. Gotlandstillägg.Bakgrunden till detta system är atttransportförmedlingsföretagen tidigare tillämpade enspeciell taxa för Gotlandstrafiken. Taxan varkonstruerad på i princip samma sätt som taxorna förövriga transporter på fastlandet. För att täckafärje- och hamnavgifter samt av överfartenföranledda merkostnader påfördes dock ettsjötillägg.Sjötillägget slopades som enhögsprisreglering infördes. Denna innebär atttransportförmedlingsföretagens taxor förgodstransporter till eller från skallmotsvara taxan för en transport av motsvarande längdi landet i övrigt. För att kompenseratransportförmedlingsföretagen får dessa debitera ettfrakttillägg i all inrikes fjärrtrafik, det s.k.Gotlandstillägget. Detta tillägg utgör innevarandeår av nettofraktsumman i varje enskiltfraktavtal.I proposition 1995/96:44 (bet. 1995/96:TU7, rskr.1995/96:99) framhölls att högstprisregleringen ochGotlandstillägget är ett otillfredsställande systemoch att det borde avvecklas. Avvecklingenföreslogs ske - frånden dåvarande nivån på tillägget, som var 0,- med start . Riksdagenbeslutade i enlighet med regeringens förslag. Lagen(1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxorför vissa lastbilstransporter skulle upphävas medutgången av år 1998.Sedan nivån på Gotlandstillägget sänkts till 0,4 %med verkan från framhölls det ibudgetpropositionen för att den fortsattaavvecklingen av Gotlandstillägget borde anstå iavvaktan på en långsiktig lösning av frågan omlämplig form för stöd till godstranporter till ochfrån . Gotlandstillägget skulle därför vara0 ,även under år 1998.11.6.2 Regeringens överväganden och förslagI nu föreliggande proposition framhåller regeringenatt frågan behöver beredas ytterligare och att denfortsatta avvecklingen av Gotlandstillägget böranstå i avvaktan på att regeringen återkommer ibudgetpropositionen för . Tillägget börsåledes vara även . Regeringenföreslår därför att antar ett ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring ilagen (1996:20) om upphävande av den nämnda lagenmed bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter. Ändringen innebär att dentidpunkt då lagen skall upphöra att gälla förskjutsfrån utgången av till utgången av år 1999.11.6.3 MotionsförslagI motion T220 av m.fl. (m)framhåller motionärerna att de finnerGotlandstillägget principiellt felaktigt. Detinnebär, säger motionärerna, att staten beviljarprivata aktörer en "beskattningsrätt". Varumottagarei olika delar av reagerar också ofta mot attderas fraktkostnad inkluderar ett Gotlandstillägg.Det har också gång efter annan förts fram argumentför att Gotlandstillägget inte skapar önskvärdkonkurrensneutralitet fraktare emellan.Motionärerna kan därför inte godta att avvecklingenav tillägget skjuts upp . Detföreliggande analysmaterialet bör göra det möjligtför regeringen att före tillriksdagen återkomma med ett konkret förslag tillavveckling av tillägget som tillgodoser Gotlandsbehov av rationella, kostnadsneutrala transportertill och från fastlandet.I motion T226 av () utgår motionärenfrån beslut om en successiv avveckling avGotlandstillägget och framhåller att den avvecklingsom skett medfört olägenheter i form avförsämrad lönsamhet för trädgårdsnäringen och vissaandra delar av det gotländska näringslivet. Det ärav största vikt, säger motionären, att beslut om etttransportstöd för inte dröjer och att stödetutformas så att kostnaderna för frakterna inte skallvara högre till och från än för motsvarandesträcka på fastlandet.11.6.4 Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig för sin del till regeringensuppfattning att frågan om utformning av etttransportstöd för bör bli föremål förfortsatt beredning. I avvaktan på att regeringenåterkommer till frågan i budget-propositionen för år2000 bör den fortsatta avvecklingen avGotlandstillägget anstå under hela år 1999.Med det sagda tillstyrker utskottet att riksdagenantar regeringens lagförslag. Motionerna T220 (m)yrkande 37 och T226 (s) avstyrks.11.7 Handelsflottans kultur- och fritidsrådI propositionen erinras om att HKF har till uppgiftatt tillhandahålla sjöfolk ett attraktivt fritids-och kulturliv. Verksamheten finansieras genom enavräkning på farledsavgifter samt avegna avgiftsintäkter. Avräkningen påfarledsavgifterna för är 20 miljoner kronor.Regeringen framhåller att HKF har föreslagit att18,av verksamheten skallfinansieras genom avräkning av farleds-avgifterna.Eftersom HKF har medgivits en nettobudget imomshänseende blir avräkningen för mindre änför närmast föregående år. HKF beräknar vidare attde egna avgiftsintäkterna uppgår till 7,3 miljonerkronor. Regeringen säger sig tillstyrka HKF:sförslag till avräkning av farledsavgifter för rådetskostnader.Utskottet tillstyrker för sin delatt godkänner vadregeringen sålunda anför.12 LuftfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag om luftfart m.m., nämligen yrkandena 12-15 iregeringens hemställan.Riksdagen bör enligt regeringendels godkänna ekonomiska mål och investeringsplanför för ienlighet med vad regeringen förordat,dels bemyndiga regeringen att fastställa utdelningoch skattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordat,dels bemyndiga regeringen att för geLuftfartsverket finansiella befogenheter i enlighetmed vad regeringen förordat,dels godkänna vad regeringen anfört om Statenshaverikommission.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T217 yrkandena 7-9 av m.fl.(mp),- T220 yrkandena 39-41, 43-44 av . (m),- T222 yrkandena 3 och 12 av m.fl.(fp),- T231 yrkande 12 av m.fl. (s),- T702 av (),- T703 yrkande 2 av m.fl. (v),- T707 av och ().12.1 ekonomiska mål,investeringsplan och finansiellabefogenheter m.m.12.1.1 Regeringens förslagI avsnittet om ekonomiska mål och resurser förLuftfartsverket anför regeringen att det långsiktigamålet för soliditet bör ligga fast på . Ocksåräntabilitetsmålet bör ligga fast, dvs. på aveget kapital. Likaså bör prisrestriktionen förLuftfartsverkets trafikavgifter vara oförändrad,vilket innebär att trafikavgifterna får öka medhögst av nettoprisindex . Vadgäller investeringsplan säger sigregeringen inte ha något att erinra mot planens nivåeller inriktning, som i allt väsentligt innebär enfortsättning enligt nu gällande treårsplan. För detre kommande åren innefattar planen investeringar omsammanlagt , varav 1,7 miljarderkronor för . Sistnämnda beloppfördelar sig med påinvesteringar vid , med 200miljoner kronor på övriga flygplatser och med 375miljoner kronor på flygtrafiktjänst. Övrigainvesteringar om inbegriperanpassningsåtgärder med anledning av Sverigesdeltagande i . Av det totaltberäknade investeringsbeloppet för de kommande treåren beräknas drygt 2,6 miljarder, eller mer änhälften, falla på Arlanda.I avsnittet om finansiella befogenheter föreslås attriksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999låta få rätt att ta upp lån inom entotal ram på . att får rätt att tecknaborgensförbindelser till förmån för dotterbolagetLFV inom en total ram på 60 miljonerkronor samt placera kassamässigt överskott pånärmare angivet sätt. Kapitaltäckningsgarantin tillförmån för dotterdotterbolaget förlängd till utgången av år 2003.12.1.2 MotionsförslagI motion T217 föreslår m.fl.(mp) att avslår förslagen om ekonomiskamål och investeringsplan för (yrkande 7) samt finansiella befogenheter förLuftfartsverket (yrkande 8). Målet förLuftfartsverket bör enligt motionärerna vara att avhälso- och miljöskäl hålla flygtrafiken på låga mennödvändiga nivåer. Eftersom bör träda ut urEU bör någon anpassning till integöras.12.1.3 Utskottets ställningstagandeI motion T217 (mp) yrkas avslag på regeringensförslag om ekonomiska mål, investeringsplan ochfinansiella befogenheter för Luftfartsverket.Utskottet tog ställning till ett liknandemotionsyrkande i samband med förra åretsbudgetbehandling. Då konstaterade utskottet (bet.1997/98:TU1) att det över-gripande målet förLuftfartsverket innebär att verket skall anpassa sinverksamhet i enlighet med marknadens krav ochutifrån de förutsättningar som statsmakterna angerför luftfarten. Riksdag och regering tar på ettövergripande plan ställning till verketsinvesteringsplaner och prissättning, vad gällersåväl prisnivåer som relatering till miljöpåverkan.Detta innebar enligt utskottet att Luftfartsverketinte borde åläggas att av t.ex. miljöskäl på egetbevåg verka för en begränsning av flygtrafiken.Flygets volymutveckling skulle bestämmas i annanordning. Utskottet står fast vid denna uppfattningoch är därmed inte berett att tillstyrka förslaget imotion T217 (mp) om en begränsning av flygtrafikentill "låga men nödvändiga nivåer". Vad gälleruttalandet i samma motion om att inte böranpassa sina flygplatser till Schengensamarbetetkonstaterar utskottet att , sedananslutningsfördraget slutförhandlats ochundertecknats , deltar fullt ut idetta samarbete. Därmed måste , liksom övrigaSchengenstater, vidta de förberedelseåtgärder somkrävs, bl.a. genom att bygga om flygplatser. Med detanförda avstyrker utskottet motion T217 (mp)yrkandena 7 och 8 och tillstyrker vad regeringen harförordat rörande ekonomiska mål och investeringsplansamt finansiella befogenheter för Luftfartsverket.12.2 Utdelning och skattemotsvarighet förLuftfartsverketUtskottet har ingen erinran mot vad regeringenföreslår rörande utdelning och skattemotsvarighetför och flygkapaciteten iStockholmsområdet m.m.12.3.1 MotionsförslagI några motioner aktualiseras frågan om Brommaflygplats och flyg-kapaciteten i Stockholmsområdet.I motion T217 anför m.fl. (mp)att flygkapaciteten i - liksom ihela - är fullt tillräcklig. Brommaflygplats bör av hälso- och miljöskäl snabbav-vecklas (yrkande 9). I motion T220 hävdar m.fl. (m) att en nedläggning av Brommaskulle innebära kapitalförstöring och ett avbräckför näringslivet. De korta avstånden till centrumgör till ett bra alternativ för tjänste- ochaffärsresor (yrkande 41). I samma motion framförsuppfattningen att flygkapaciteten iStockholmsområdet bör utvecklas. En begränsning avkapaciteten skulle få negativa konsekvenser för heladet svenska inrikesflyget, menar motionärerna(yrkande 43). Också i motion T702 av () uttalas stöd för fortsatt drift vid Brommaflygplats.I motion T707 uttalar och (båda s) att skullefungera väl som reservflygplats för den planeradefraktflygplatsen i , om rullbanan förlängdes.En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna ocksåvara till gagn för rymd- och miljöforskningen.Dessutom skulle turismen främjas.12.3.2 Utskottets ställningstagandeBromma flygplats och flygkapaciteten iStockholmsområdetUtskottet konstaterar att frågorna om en förtidaavveckling av och flygkapaciteten iStockholmsområdet är nära förknippade med varandra.Luftfartsverket utreder påregeringens uppdrag hur behovet avflygplatskapacitet i skalltillgodoses på . Uppdraget skall, enligtvad utskottet inhämtat, slutredovisas i början avår 1999. Utskottet anser att resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas. Utskottet vill isammanhanget också hänvisa till sitt uttalande våren1998 med anledning av den transportpolitiskapropositionen (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10,rskr. 1997/98:266). I nämnda betänkande (s. 103)anförde utskottet bl.a. att ett ställningstagandetill frågan om fortsatt verksamhet vid Brommaflygplats måste bygga på bl.a. två förutsättningar.För det första måste som landets huvudstadtillförsäkras goda flygförbindelser. För det andramåste kunna fylla sin funktion somnav i det svenska flygsystemet. Vidare uttaladeutskottet att en fortsatt positiv marknadsutvecklinginom luftfarten förutsatte att en tredje rullbanatillkom och att en tillräckligflygplatskapacitet i på siktsäkerställdes.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna T217 (mp) yrkande 9, T220 (m)yrkandena 41 och 43 samt T702 (m).Kiruna flygplatsFörslaget i motion T707 (s) om en förlängning avrullbanan vid anknyter tillplanerna på en utbyggnad av Luleå-Kallaxflygstation till en stor godstrafikflygplats. I densenare frågan har utskottet inhämtat att regeringeni tillsatte en utredningsman med uppdragatt närmare utreda förutsättningarna för enutbyggnad. En första redovisning av uppdragetredovisades . På grundval av dennaredovisning har regeringen (Närings- ochhandelsdepartementet) beslutatbidra till finansieringen med 90 miljoner kronor.Till utfästelsen har fogats ett antal villkor. Bl.a.måste den fortsatta utredningen bekräfta atttotalkostnaden för utbyggnaden inte beräknasöverstiga . Vidare måste de andramyndigheter som ställt i utsikt att delfinansierabanförlängningen skriftligt bekräfta angivna belopp.Utskottet har inte anledning att ifrågasättamotionärernas uppfattning att en förlängning avrullbanan vid kan vara till stornytta för den rymd- och miljöforskning som bedrivs iKiruna. Utskottet är emellertid inte nu berett attdiskutera frågan om en reservflygplats till denplanerade godstrafikflygplatsen i . Det ärenligt utskottets bedömning rimligt att tänka sigatt den kapacitet som en utbyggnad av sistnämndaflygplats tillskapar kommer att räcka föröverskådlig tid. Med hänvisning härtill avstyrksmotion T707 (s).12.4 Vissa konkurrensfrågor m.m.12.4.1 MotionsförslagI två motioner aktualiseras frågan om statensägarengagemang i SAS. Enligt vad som uttalas imotion T220 av m.fl. (m) börstaten inte vara delägare i ett flygbolag. Det finnsinga bärande skäl för att staten skall äga hälftenav aktierna i . SAS bör i första handbli ett börsnoterat nordiskt företag med bredägarkrets. Efter diskussioner med systerbolagen iDanmark och bör samtliga aktier säljas ut(yrkande 39). Också i motion T222 av . (fp) förordas en utförsäljning av den svenskadelen av SAS (yrkande 3).I motion T220 föreslår m.fl. (m)utförsäljning av delar av . Sålundabör och flygplatserprivatiseras. Dessa flygplatser står inför storainvesteringar. En försäljning ger möjlighet att fåfram riskvilligt kapital. Genom en privatiseringskulle belastningen på statsbudgeten minska (yrkande40). Vidare bör bolag ,samt LFV Handling ABprivatiseras, gemensamt eller vart för sig. Åtgärdenses av motionärerna som ett naturligt led iutvecklingen mot en renodling av Luftfartsverketsverksamhet (yrkande 44).Enligt vad m.fl. (fp) uttalar i motionT222 bör de kommunala flygplatserna inte drivas ikommunal bolagsform. De bör antingen drivas iförvaltningsform eller privatiseras (yrkande 12).I två motioner aktualiseras problemet med högabiljettpriser på olönsamma flyglinjer. (s) anser i motion T231 att staten måste skapaförutsättningar för en väl fungerande flygtrafik ihela landet till rimliga kostnader. Motionärernamenar att flygtrafikens avreglering har medförtstarkt stigande priser och försämrat utbud på vissalinjer (yrkande 12). Avregleringens negativaeffekter framhålls också i motion T703 av StigEriksson m.fl. (v). Som exempel nämns attnormalpriset för en flygbiljett mellan ochGöteborg är ca . Regeringen bör utredaavregleringens konsekvenser och återkomma i ärendettill (yrkande 2).12.4.2 Utskottets ställningstagandeStatens ägarengagemang i SAS Sverige ABFrågan om statens ägarengagemang i SAS Sverige ABbehandlades senast av . Medanledning av ett motionsyrkande erinrade utskottet(bet. 1997/98:TU10, s. 114) om att år 1997bemyndigade regeringen att besluta om en minskningav statens ägarandel i bolaget inom ramarna för engemensam skandinavisk politik för ägarengagemang iSAS (prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU9, rskr.1996/97:232). Bemyndigandet begränsades tillförändringar innebärande en minskning av statensröstetal till . Motivet var att detta röstetalkrävdes för att staten skulle kunna förhindra beslutsom kräver kvalificerad majoritet, bl.a. ändringarav bolagsordningsbestämmelser om verksamhetsföremål.Vidare angavs att denna nivå också låg i linje medde allmänna riktlinjer för statens ägande i delägdaaktiebolag som godkänt. Utskottet ansågatt borde stå fast vid beslut.Utskottet finner inte heller nu skäl att ändrauppfattning i denna fråga. Följaktligen avstyrksmotionerna T220 (m) yrkande 39 och T222 (fp) yrkande3.Privatisering av vissa svenska flygplatserNär frågan om privatisering av vissa svenskaflygplatser aktualiserades i samband medbehandlingen av statsbudgeten för år 1998konstaterade utskottet (bet. 1997/98:TU1 s. 99) attLuftfartsverket driver 14 statliga flygplatser ochhärutöver har hand om den civila trafiken på femmilitära flygplatser. Dessa sammanlagt 19flygplatser drivs som ett sammanhållet system däröverskott som uppstår vid de stora flygplatserna, iförsta hand , får täcka underskotten vidvissa mindre flygplatser. Enligt utskottets meningfanns stora fördelar med ett sammanhålletflygplatssystem. Att privatisera stora ochinkomstbringande flygplatser som ochLandvetter vore, menade utskottet, att ytterligareförvärra problemet med hur överskott och underskotti flygplatsverksamhet skall balanseras. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker medhänvisning härtill motion T220 (m) yrkande 40.Avyttring av LFV Holding AB:s dotterbolagI samband med förra årets budgetbehandling avstyrkteutskottet (bet. 1997/98:TU1) en motion rörandeavyttring av LFV Holding AB:s dotterbolag , och ,med hänvisning bl.a. till att holdingbolagetsverksamhet gav ett positivt bidrag till resultat. Med samma motivering avstyrktesen motion som väcktes med anledning avden transportpolitiska propositionen (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). Utskottet har inteändrat uppfattning i frågan.I sammanhanget vill utskottet nämna att planerna påett nordiskt ägarsamarbete i fråga om ramp- ochexpeditionstjänst, redovisade i förra åretsbudgetproposition (utgiftsområde 22, s. 52), synesgå mot ett förverk-ligande. Bakgrunden är attLuftfartsverket i regleringsbrevet för fickregeringens bemyndigande att verka för ett breddatägarsamarbete i fråga om ramp- ochexpeditionstjänst. Efter medgivande av regeringenhar därefter förvärvat avaktierna i ett nybildat aktiebolag, Novia HoldingA/S. Den andra hälften har förvärvats av det danskaflygföretaget /S. Nuvarande LFV HandlingAB kommer att under nytt namn, , ingåsom dotterbolag till det nordiska holdingbolaget. Påmotsvarande sätt kommer ett danskt handlingbolag attbilda dotterbolag till /S.Ägarförändringen uppges inte innebära att nuvarandeLFV Handling AB:s verksamhet på ochLandvetters flygplatser upphör. pågår diskussioner om att ocksåFinland och skall engageras i det nordiskahandlingsamarbetet. Utskottet för sin del serpositivt på den nordiska samverkan inom ramp- ochexpeditionstjänst som har inletts. bedömning kan samarbetet förväntas stärkaLuftfartsverkets konkurrensförmåga på området.Med det anförda avstyrks motion T220 (m) yrkande44.Associationsformen för kommunala flygplatserUtskottet är inte berett att nu förorda attkommunala flygplatser inte skall få drivas i form avkommunala bolag. Därför anser utskottet attriksdagen skall avslå motion T222 (fp) yrkande 12.Olönsamma linjerMed anledning av tidigare behandlade motionsyrkandenom höga biljett-priser och begränsat trafikutbud påvissa olönsamma linjer har utskottet konstaterat attproblemet finns på flera håll i landet, därtrafikunderlaget inte är tillräckligt för attmotivera inrättandet av direktlinjer eller stimuleratill konkurrens flygbolagen emellan. I samband meddet transportpolitiska beslutet (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266)godkände av regeringen föreslagnaprinciper för att tillskapa en ny myndighetsfunktionför rikstrafikfrågor. I budgetpropositionen föreslårrege-ringen ett särskilt anslag för den nyamyndigheten . Till den nya myndighetenshuvuduppgifter hör att utreda behovet och genomföraupphandling av interregional kollektivtrafik. I dentransportpolitiska propositionen bedömde regeringenatt upphandlingen totalt borde uppgå till 875miljoner kronor. Utskottet förutsätter attRikstrafiken också kommer att analysera behovet avupphandling av olönsam flygtrafik. I övrigt villutskottet peka på att det nya system för stöd tillkommunala flygplatser som regeringen föreslår iårets budgetproposition och som utskottet ställersig bakom torde innebära väsentligt ökadeförutsättningar för en bättre fungerande flygtrafikpå de mindre flygplatserna. Med det anförda avstyrksmotionerna T231 (s) yrkande 12 och T703 (v) yrkande2.12.5 Statens haverikommissionUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anförom Statens haveri-kommission.13 Post- och telekommunikation samtinformations-teknikRegeringen erinrar om uttalande om viktenav en årlig avrapportering från regeringen omutvecklingen på IT-området i syfte att stärka denparlamentariska förankringen. Den andra årligaskrivelsen med sådan rapportering överlämnades tillriksdagen (skr. 1998/99:2).Dessförinnan, , överlämnade regeringenskrivelsen Elektronisk handel (skr. 1997/98:190)till . Syftet med skrivelsen är att ge ensammanhållen översikt över de olika frågor somberörs av utvecklingen av elektronisk handel och attredogöra för regeringens inställning.Båda dessa skrivelser kommer att behandlas avutskottet . Regeringen aviserardessutom att kommer att få sig förelagd, islutet av innevarande år, en lägesrapport omdatoromställningen inför och,, ett förslag till en samlad IT-säkerhetsstrategi.Under den allmänna motionstiden har väckts ettflertal motionsyrkanden om post-, tele- och IT-frågor. Alla dessa yrkanden kommer att behandlas avutskottet under våren 1999.Vad utskottet nu har att ta ställning till är ettförslag av regeringen om bemyndigande för regeringenatt, för ändamål som omfattas av ramanslaget C 2Upphandling av samhällsåtaganden, under år 1999ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst200 efter år 1999.Anslaget används till att trygga funktionshindradesbehov av effektiva telekommunikationer ochposttjänster genom upphandling. Det föreslagna be-myndigandet syftar till att möjliggöra den ökadekostnadseffektivitet som en upphandling omfattandeflera budgetår kan innebära.