bet · GM01KU10 · 1998-12-15 00:00:00 — Om så är fallet, är detmöjligt att ange vilken typ av handlingar/uppgiftersom lämnas ut nu men inte tidigare?2) Vilka erfarenheter har departementet gjort ifråga om diarieföringen av inkomna handlingar frånEU? Föreligger t.ex. svårigheter att avgöra vilkahandlingar som är att betrakta som allmänna,särskilt vad gäller de handlingar som överlämnastill departementets tjänstemän vid deras deltagandei beredningsprocesser i de olika EU-organen? Harinom departementet upprättats rutiner fördiarieföringen av inkomna EU-handlingar och i såfall vilka rutiner?3) Mot bakgrund av att en del avlagstiftningsprocessen numera utgörs av dengemensamma beslutsprocessen inom EU anser utskottetdet vara av vikt att även få belyst vilkaerfarenheter som har gjorts i fråga om hanteringenav de handlingar som härvid upprättats inomRegeringskansliet (t.ex. bakgrunds-, analys- ochdiskussionsmaterial). Föreligger vad gäller dessahandlingar t.ex. svårigheter att avgöra vilkahandlingar som är att anse som allmänna och när deär att anse som allmänna?4) Utskottet önskar vidare få del av de beslut somunder har fattats av statsråd ellerregeringen (och som hör till departementetsberedningsområde) som utgör helt eller delvis avslagpå begäran om utlämnande av handlingar som berörEU.Regeringskansliets redogörelseRegeringskansliet har överlämnat redogörelser fråndepartementen som svar på utskottets frågor, bilaga3.1.Departementens svar kan sammanfattas enligtföljande.Sedan blev medlem i EU har departementenstillgång till EU-handlingar ökat. Departementenlämnar i allmänhet ut fler handlingar jämförtmed tidigare. Om det beror på ökningen av antalethandlingar eller på den ändrade lydelsen när detgäller utrikessekretess synes svårt att avgöra.Enligt är intrycket emellertidatt den ändrade lydelsen när det gällerutrikessekretess gör att departementet oftare änförr lämnar ut handlingar där delar "maskats över"på grund av sekretess, i stället för att somtidigare inte lämna ut någonting. EnligtJordbruksdepartementet är det troligt att flerhandlingar lämnas ut än före lagändringen.Pappersflödet har emellertid ökat så markant att detmöjligen inte är någon reell ökning. Allt efter detatt tiden gått och vanan att hantera EU-handlingarökat har själva frågan om utlämnande avdramatiseratsenligt och hanteringen bliviten vana på samma sätt som utlämnandet var föremedlemskapet. Handlingar/uppgifter lämnas iArbetsmarknadsdepartementet ut i samma omfattningsom . Inom område harändringen av sekretessbestämmelsen inte haft någonpraktisk betydelse. EU-medlemskapet har enligtMiljödepartementet inneburit en mycket stor ökningav antalet handlingar av sådan karaktär attutrikessekretess kan vara aktuell. Med hänsyn tillatt sådana handlingar knappast fanns i departementetför medlemskapet är det svårt att yttra sig omändringen i utrikessekretessregeln haft någonpraktisk betydelse. Rutinerna i Miljödepartementetinnebär att hemligstämpling av EU-handlingar sker iett begränsat fall då det är klart att handlingeninnehåller uppgifter som inte kan lämnas ut.Regeringskansliet tillämpar sedan flera årdokumentregistret EU-Dia. Det föreligger ingasvårigheter att avgöra vilka EU-handlingar som ärallmänna när det gäller handlingar inkomna från EU.Enligt kan allmänt sägas attåtskilliga EU-handlingar blir föremål förregistrering trots att detta strängt taget inte ärnödvändigt enligt en strikt tillämpning avsekretesslagen. Enligt Utbildningsdepartementetfinns det emellertid fortfarande behov av attkontrollera att handlingar som överlämnas tilldepartementets tjänstemän vid EU-möten registreras ide fall de skall registreras. Rutinerna fungerarenligt bra; ibland kan detemellertid vara viss eftersläpning på grund av detstora antalet dokument. När det gäller vissaarbetspapper i utkast kan det enligtInrikesdepartementets svar ibland vara svårt förenskilda tjänstemän att avgöra om handlingar somöverlämnats t.ex. i samband med möten i olika EU-organ skall diarieföras och betraktas som allmännahandlingar.När det gäller hanteringen av de handlingar somupprättats inom (t.ex. bakgrunds-,analys- och diskussionsmaterial) är uppfattningenatt det inte är svårt att avgöra om det är fråga omallmänna handlingar. Gränsdragningen för vad som ärallmän handling uppfattas enligt Finansdepartementetinte generellt som svårare när det gäller EU-handlingar än när det gäller andra handlingar.Enligt har rutinernablivit mer etablerade och kända, varför arbetetflyter bättre. Enligt innebärmedlemskapet inte någon ändring när det gällerfrågan om vilka handlingar som skall diarieföras ochnär det skall ske.För den tid som redogörelsen avser,har endast fem beslut fattats som innebär avslag påbegäran om utlämnande av handlingar som berör EU.Samtliga dessa var regeringsbeslut.Kommittén med uppgift att göra en översyn avbestämmelserna om allmänna handlingars offentlighetRegeringen beslutade att tillkallaen kommitté med uppgift att göra en översyn avbestämmelserna om allmänna handlingars offentligheti syfte att vidga möjligheterna föroffentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället(dir. 1998:32). Enligt direktiven skall kommitténgöra en allmän översyn av sekretesslagen. Kommitténskall också göra en uppföljning av utvecklingen ifrågor om utrikessekretess mot bakgrund av bl.a.Sveriges inträde i EU och en utvärdering avtillämpningen av bestämmelsen om utrikessekretess.Utredningsarbetet skall vara avslutat, såvitt avseruppdraget som gäller offentlighetsprincipen och IT,och i övrigt senast den1 maj 2001.Utskottets bedömningUtskottet anser att såvitt framgår av departementensredogörelser fungerar hanteringen av väl. Utskottet kan konstatera attdet vid hanteringen av EU-handlingar somdepartementens tjänstemän erhåller vidarbetsgruppsmöten eller andra EU-möten ibland kanvara svårt för enskilda tjänstemän att avgörahuruvida dokumentet skall diarieföras och betraktassom en allmän handling. Utskottet utgår emellertidfrån att följer upp atthanteringen av dessa handlingar sker i enlighet medgällande bestämmelser.Regeringskansliet synes lämna ut fler handlingar jämfört med tidigare. De beslut som regeringenenligt redogörelsen dittintills hade fattat under år1998 och som innebar avslag eller delvis avslag påen begäran att få ta del av en handling som berör EUuppgick till fem. Utskottet, som inte granskat deaktuella avslagsbesluten i sak, konstaterar attutvecklingen inneburit en avsevärd minskning avantalet avslagsbeslut jämfört med - dentidigare granskade perioden, då regeringen fattade23 beslut som innebar avslag eller delvis avslag.Granskningen föranleder inte något annat uttalandefrån konstitutionsutskottet.4 Regeringens behandling avriksdagens skrivelserInledningSedan år 1961 lämnar regeringen redogörelser tillriksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av olika beslut.Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilkariksdagen meddelar regeringen sina beslut.Redovisningsperioden har omfattat tiden den 1juli-den 30 juni, dvs. sammanfallande med dettidigare brutna budgetåret.Utöver själva redogörelsen förriksdagsskrivelsernas behandling har i de senasteårens skrivelser lämnats redovisningar avregelbeståndet och regelregistreringen. 1995utökades dessutom skrivelsen med en redogörelse fördet pågående reformarbetet avseende reglerskvalitet, språkvård och information om regelverket.Årets redogörelseInom har upprättats en nyredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen, regeringens skrivelse1997/98:75. Den nu aktuella redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits undertiden den 1 juli 1996-den 31 december 1997.Periodens omfattning - övergångsvis 18 månader - harbestämts i samråd med kansliför att bättre stämma övererens med degranskningsrutiner utskottet numera tillämpar ochdet statliga budgetårets nuvarande förläggning. Föratt underlätta riksdagsutskottens möjligheter attvid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få enså aktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efterden egentliga redovis-ningsperiodens utgång. Dettaförfarande har använts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Skrivelsen tar upp 544 riksdagsskrivelser, varav130 har avgetts under /98, 257 underriksmötet /97, 48 under /96 och109 under tidigare riksmöten. Skrivelserna redovisasi regeringens redogörelse departementsvis.Utskottets granskningUtskottet har berett övriga utskott tillfälle attyttra sig över de delar av skrivelsen som harsamband med respektive utskotts beredningsområde.Finansutskottet, skatteutskottet och kulturutskottethar yttrat sig, se bilagorna 4.1-4.3. har beslutat att avstå från att avgeyttrande.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egendel anföra följande. Redogörelsen omfattar 50riksdagskrivelser om beslut på grundval avbetänkanden av . Sex av dessaskrivelser var inte slutbehandlade när redogörelsenavlämnades; av dem är två äldre än och enhärrör /96.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen,1992/93:5, gäller skyldighet för kommuner ochlandsting att publicera sina författningar.Beträffande föreskrifter på det kommunala områdethade utskottet i sitt betänkande 1992/93:KU1 bl.a.anfört att regeringen borde låta frågan ompublicering av kommunernas och landstingensförfattningar bli föremål för närmare överväganden inågot lämpligt sammanhang, vilket gavs regeringentill känna. Regeringen uppger i redogörelsen attärendet bereds samt att en promemoria, Kommunalaförfattningssamlingar (Ds 1995:7), harremissbehandlats.I promemorian föreslogs bl.a. att det skall finnasen författningssamling för varje kommun ochlandsting. Utskottet kan konstatera att regeringenännu inte lagt fram något förslag till medanledning av departementspromemorian. I november1996 tillsatte regeringen en arbetsgrupp med uppgiftatt lämna förslag till ett moderniseraträttsdatasystem. Arbetsgruppen redovisar idepartementspromemorian Ett offentligträttsinformationssystem (Ds 1998:10) sina förslag.Bland annat skall kommunala föreskrifter avbetydelse för allmänheten på frivillig basis varamed i det föreslagna rättsinformationssystemet. Deenskilda kommunerna skall ha informationsansvaretför sina föreskrifter.I ett interpellationssvar (interpellation1996/97:233) som lämnades i den 17 april1997 anförde inrikesminister bl.a.att det i dagens ansträngda ekonomiska läge intefanns tillräckligt starka skäl att vidta åtgärder ifråga om kommunala författningssamlingar. Ett kravpå kommunala författningssamlingar skulle enligtinrikesministern nämligen innebära ett nyttåliggande för kommunerna som staten på grund avfinansieringsprincipen måste kompensera kommunernaför. Regeringen har valt att ge andra angelägnakommunala åtaganden och åligganden högre prioritet.Det arbete som pågår inom med ettmoderniserat rättsdatasystem skulle dock enligtinrikesministern kunna vara ett led i att få dekommunala författningarna mer överblickbara ochlättillgängliga.I regeringens skrivelse 1998/99:17 Ett nytträttsinformationssystem presenterar regeringen sinsyn på ett nytt offentligt rättsinformationssystem.Kommunerna har ingen skyldighet attkungöra sina föreskrifter i en författningssamling.Det är enligt regeringen ändå av intresse för varoch en att även de kommunala föreskrifterna finnstillgängliga. Rättsinformationssystemet bör därförhållas öppet för kommunala föreskrifter.Riksdagsskrivelse 1994/95:243 handlar om åtgärdermot våldsskildringar m.m. Enligt regeringenbehandlas frågan i proposition 1997/98:43Tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden -barnpornografifrågan m.m. Frågan om filmcensur ochStatens biografbyrås framtida inriktning beredsenligt regeringen i Regeringskansliet.Riksdagsskrivelse 1995/96:84 handlar om ändraderelationer mellan staten och . Mom. 2om propositionens huvudsakliga riktlinjer, mom. 4 omvård av kulturhistoriskt värdefull egendom och mom.5 om regeringens förslag i övrigt behandlas enligtregeringen delvis i propositionen Staten ochtrossamfunden - grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49).Frågorna behandlas enligt regeringen också iproposition 1997/98:116 Staten och trossamfunden -bestämmelser om och andratrossamfund. De återstående frågorna kommer enligtregeringen att behandlas i en proposition som skallavlämnas till hösten 1998.Finansutskottets, bilaga 4.1, allmänna bedömning äratt beslut inom utskottets ansvarsområdei allt väsentligt fullföljts på det sätt somriksdagen avsåg vid beslutstillfället. Utskottetkommenterar därutöver regeringens redovisning pånågra punkter.Riksdagsskrivelse 1993/94:79 Redogörelse förbankstödet och förslag om bidrag till StiftelsenKonsumenternas Bankbyrå, mom. 4 om allmänhetensbankombudsman, är ett tillkännagivande sominitierades av näringsutskottet. Regeringen anger iskrivelsen att frågan om en ombudsman för bankfrågorkommer att behandlas i samband med en översyn avkonsumentfrågor på det finansiella området.Utskottet konstaterar att beställningännu inte är tillgodosedd. Enligtuppgift från kommer en internpromemoria i ärendet att upprättas under hösten1998.Riksdagsskrivelse 1994/95:145 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m., mom. 44 om begränsaduppräkning av basbeloppet, avser etttillkännagivande efter initiativ frånsocialförsäkringsutskottet. ansågdärvid att regeringen borde göra en djupare analysav effekterna för olika samhällsområden avförändringarna av basbeloppsberäkningen. Regeringenanmäler i sin redogörelse - som är daterad den 29april 1998 - att ett uppdrag att genomföra enundersökning av vilka effekter den begränsadebasbeloppsuppräkningen har i olika privaträttsligasammanhang beräknas kunna redovisas för riksdagenunder /98. kankonstatera att någon sådan redovisning ännu inte hargjorts. Utskottet har emellertid erfarit attdiskussioner pågår mellan socialförsäkringsutskottetoch om former och tidpunkt fören återrapportering till riksdagen.Riksdagsskrivelse 1995/96:248 Sammanslagning avSvenska och AB Tipstjänst, m.m.mom. 2 om lokalisering av det nya bolaget, gällerett tillkännagivande om lokaliseringen av det nyabolaget liksom om fördelningen av uppgifter i detnya bolaget mellan och . Iregeringens föregående redogörelse redovisades dennapunkt som slutbehandlad med hänvisning till att detnya bolaget enligt bolagsordningen skall ha sittsäte i . yttrade sig överredogörelsen och anförde att det inte framgick hurregeringen i övrigt skulle efterkomma riksdagensuttalande. utgick från att en sådanredovisning skulle komma att lämnas i nästkommanderedogörelse från regeringen. Utskottet noterar attregeringen i den nu aktuella redogörelsen framhålleratt den numera för en systematisk dialog i viktigafrågor med företrädare för . Ettväsentligt syfte med denna dialog är att säkerställaatt de uttalanden efterlevs som gjortavseende Svenska Spel.Riksdagsskrivelse 1996/97:17 Utvecklingen inom denkommunala sektorn mom. 1 om regeringens skrivelse1995/96:194: Av redogörelsen framgår att regeringenden beslutade att lägga riksdagensskrivelse till handlingarna. Utskottet vill påpekaatt den här aktuella riksdagsskrivelsen gälldebetänkande 1996/97:FiU7. I detta betänkandebehandlade utskottet regeringens skrivelse1995/96:194 om utvecklingen inom den kommunalasektorn samt ett antal motioner med anledning avdenna. Utskottet konstaterar att den 23oktober 1996 beslöt att lägga regeringens skrivelsetill handlingarna. Det får enligt utskottet ansesmindre tillfredsställande att det tog ett drygt åratt effektuera ett beslut av denna karaktär.Skatteutskottet, bilaga 4.2, anför med anledning avriksdagsskrivelse 1988/89:158: Finansdepartementetsärende nr 1 gäller ett tillkännagivande tillregeringen om införande av en avdragsrätt vidarvsbeskattningen för kostnader för vård och skötselav gravplats. Med anledning av detta ärende påpekadeutskottet att dettatillkännagivande beslutades av redan år1989 efter förslag av skatteutskottet. Med tanke påden långa tid som förflutit sedan det ifrågavarandetillkännagivandet gjordes och att skatteutskottetenigt stod bakom uttalandet när det beslutades avriksdagen anser utskottet att det äranmärkningsvärt att ingen av de regeringar somregerat landet har vidtagit någon somhelst åtgärd med avseende på denna fråga. Utskottetutgår ifrån att regeringen presenterar en lösningsenast i samband med kommande förslag till ny arvs-och gåvoskattelagstiftning som enligt redogörelsenkommer att läggas fram för under år 1999.I övrigt föranleder regeringens redogörelse ingavidare kommentarer från skatteutskottets sida.Kulturutskottet, bilaga 4.3, anför bl.a. följande:Vid behandlingen av regeringens förslag ikulturpropositionen (prop. 1996/97:3, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129) rörande enbibliotekslag beslutade kulturutskottet att - medvissa ändringar - föreslå att anta lagen.Utskottet har vid sin genomgång granskatbibliotekslagen och funnit att lagens 7 § i ettavseende skiljer sig från lydelsen av den avkulturutskottet föreslagna och av antagnalagen. En jämförande undersökning visar att orden"ansvarar för" i 7 § första, andra och tredjestycket ändrats till "svarar för" i den avregeringen utfärdade lagen. Då förhållandetpåpekades för framkom att fråganunder aktualiserades av studerande vidBibliotekshögskolan. Dessa hade av en tjänsteman viddepartementet i ett brevsvar fått förklaringen attde båda "uttrycken ansvara för och svara för ärsynonymer vilket innebär att lagparagrafens innehållinte förändrats". Vidare anfördes i brevsvaret attRegeringskansliet har en ambition att skrivapropositioner, lagar och förordningar m.m. på enkelsvenska samt att - då regeringenslutligen skulle utfärda lagen - bedömde attuttrycket svarar för var den lämpligasteformuleringen språkligt sett.I sin bedömning i denna del av granskningen harkulturutskottet funnit att redan det förhållandetatt den aktuella lagparagrafen fick en annanformulering i den av regeringen utfärdade lagen änriksdagen beslutat om är beklagligt. Då det gällerden förklaring av det inträffade som lämnats avKulturdepartementet, är den anmärkningsvärd ochtyder på vissa bristande kunskaper om grundläggandekonstitutionella regler. Utöver denna principiellainvändning vill även tillägga attutskottet inte är av den uppfattningen att uttrycken"svara för " och "ansvara för" är synonyma.Kulturutskottet har under sin granskning funnit attkonstitutionsutskottet redan har uppmärksammats pådenna fråga. Det ankommer på konstitutionsutskottetatt närmare överväga om hanteringen av ärendet inomRegeringskansliet är av sådan art att den börföranleda någon åtgärd.I sitt yttrande anför kulturutskottet vidare attden nya budgetprocessen, som tillämpades förstagången , innebär att fattar ettsamlat beslut för samtliga anslag inom ettutgiftsområde. I bugetpropositionen för budgetåret1997 fanns 52 anslag inom utgiftsområde 17, kultur,medier, trossamfund och fritid, och ibudgetpropositionen för 53 anslag. två utskottsbetänkandena som avsåganslagsbesluten inom utgiftsområde 17 behandladesäven andra frågor som hade anknytning tillanslagsbesluten, vilka bl.a. avsåg tillkännagivandenoch bemyndiganden. meddelade regeringensina beslut med anledning av anslagsbetänkanden iskilda riksdagsskrivelser till de berördadepartementen. Regeringen lämnar en samladredovisning av sina beslut med anledning av varjesådan riksdagsskrivelse. I redovisningen avregeringsbesluten med anledning av de tvåriksdagsskrivelserna om anslag m.m. inomKulturdepartementets verksamhetsområde förbudgetåren 1997 och 1998 anger regeringen att dessatvå skrivelser ännu inte var slutbehandlade den 31december 1997. Det redovisas däremot inte om - och iså fall i vilka avseenden eller delmoment - de tvåskrivelsernas samlade och omfattande anslagsmomentännu inte är slutbehandlade. Det kan förutsättas attstörre delen av delmomenten i anslagsmomenten ärslutbehandlade, men det går inte att enbart medregeringens skrivelse som grund avgöra i vilkaavseenden eller delmoment det eventuellt återståratt fatta beslut som rör anslagsmomenten. Det skulleenligt kulturutskottet vara av värde förgranskningen av regeringens beslut om det även ifråga om de omfattande anslagsbesluten redovisades ivilka avseenden och delmoment riksdagsskrivelsernaännu inte var slutbehandlade vidredovisningsperiodens slut.Utskottets bedömningDen äldsta inte slutbehandlade skrivelsen påkonstitutionsutskottets område, rskr. 1992/93:5,gäller ett tillkännagivande till regeringen från den4 om att regeringen borde låta fråganom publicering av kommunernas och landstingensförfattningar bli föremål för närmare överväganden inågot lämpligt sammanhang. Enligt regeringensredogörelse bereds ärendet. Regeringen har interedovisat orsakerna till att den inte vidtagit någonåtgärd, inte heller när någon åtgärd beräknasvidtas.Finansutskottet har i sitt yttrande tillkonstitutionsutskottet bl.a. kommenteratriksdagsskrivelse 1993/94:79 med anledning avriksdagens tillkännagivande till regeringen om enallmänhetens bankombudsman. Finansutskottetkonstaterar att beställning ännu inte är tillgodosedd. Enligt uppgift frånFinansdepartementet skall en intern promemoria iärendet upprättas under hösten 1998.Skatteutskottet anför med anledning avriksdagsskrivelse 1988/89:158 som gäller etttillkännagivande till regeringen om införande av enavdragsrätt vid arvsbeskattningen för kostnader förvård och skötsel av gravplats, att utskottet utgårfrån att regeringen presenterar en lösning senast isamband med kommande förslag till ny arvs- ochgåvoskattelagstiftning som enligt regeringen kommeratt läggas fram för under år 1999.Kulturutskottet har bl.a. med anledning avriksdagsskrivelse 1996/97:129 framfört synpunkterdels på regeringens utfärdande av den enligtriksdagens beslut antagna bibliotekslagen, dels påden förklaring från somframförts med anledning av det inträffade.Regeringens årliga skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen ger information om vilka åtgärder somregeringen vidtagit med anledning av riksdagensbeslut. I redogörelsen lämnas uppgifter om t.ex. atten författning utfärdats eller en utredningtillsatts. Det kan också framgå att beredning ochöverväganden alltjämt pågår i frågor som riksdagenbeslutat om. Som utskottet vid tidigare årsgranskningar har framhållit fyller skrivelsen enviktig funktion i uppföljnings- ochutvärderingsarbete. För den som vill följa denpolitiska beslutsprocessen är den också av stortintresse. Den nu aktuella skrivelsen omfattar mer än500 riksdagsbeslut.När det gäller regeringens åtgärder med anledningav tillkännagivanden underströk utskottet ibetänkande 1994/95:KU30 att utgångspunkten måstevara att det önskemål som tillkännagivandet avserbör tillgodoses. Om det visar sig föreliggaomständigheter som hindrar ett genomförande eller omregeringen gör en annan bedömning än måsteregeringen dock kunna underlåta att vidta deåtgärder tillkännagivandet avser. En förutsättningborde då enligt utskottet vara att regeringensbedömningar i detta avseende redovisas förriksdagen.När det gäller gamlariksdagsskrivelser som inte har slutbehandlats harutskottet tidigare anfört att orsakerna till attregeringen inte vidtagit någon åtgärd borderedovisas för med uppgift om näråtgärderna beräknas vidtas. I årets redogörelseredovisas 52 skrivelser från /95 ellertidigare som inte slutbehandlade. Tidpunkter för näråtgärder beräknas vidtas redovisas i de flesta fall,men saknas i vissa fall. Utskottet anser att enredovisning av planerade åtgärder fyller ettangeläget behov i utskottens uppföljnings- ochutvärderingsarbete och vill därför återigenunderstryka att uppgift om när åtgärder beräknasvidtas bör redovisas för de äldre skrivelserna.När det gäller de ovan i utskottets bedömningsärskilt återgivna ärendena anser utskottet att detär otillfredsställande att dessa ännu interedovisats som slutbehandlade. Med anledning av vadkulturutskottet påpekat om den felaktigt utfärdadebibliotekslagen vill instämmai att det inträffade är anmärkningsvärt. Utskottetutgår från att har vidtagiterforderliga åtgärder för att komma till rätta medvad som brustit i detta fall.