bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — De boendesinflytande över sitt boende måste stärkas.- Bostadsbidragen måste utformas så att valfriheten ökar för barnfamiljerna attutifrån egna prioriteringar gör sina val mellan förvärvsarbete och hemarbete.Vad nu anförts bör med anledning av de nu behandlade motionerna somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande den bostadspolitiska målsättningens närmare utformningatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo9 yrkande 1, 1997/98:Bo20yrkandena 1 och 3, 1997/98:Bo21 yrkande 14 och 1997/98:Bo26 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?riksdagens åtgärd? bort ha följande lydelse:Som framförs i partimotion 1997/98:Bo20 från är propositionensformulering av den bostadspolitiska målsättningen tungt förpliktande.Utskottet, som ovan redovisat lydelsen av den, har ingen invändning motmålsättningen som sådan. Det gäller emellertid att vidta olika åtgärdar så attden kan omsättas i praktiken.I partimotionen tas upp vissa frågor som måste lösas för att ge trovärdighetåt den bostadspolitiska målsättningen. Som där anförs är det mycket troligt attden nu förda politiken kommer att leda till ytterligare krav på hyreshöjningar.Regeringen bör därför tillsätta en delegation, vars främsta uppgift skall varaatt lämna förslag om hur hyreskostnadernas andel av den disponibla inkomstenskall kunna minskas. I delegationen bör finnas företrädare för regering ochriksdag, kommuner, bostadsmarknadens aktörer och representanter forboendeorganisationerna.Dessutom måste lagstiftningen skärpas så att den sociala bostadspolitiken kanhävdas bättre än i dag.Rätten till en egen bostad måste följas upp av en skärpt lagstiftning påflera områden. Bostaden tenderar mer och mer att bli en handelsvara vilken somhelst där kraven på hyresgästerna ökar på alla plan. Många hyresvärdar, bådekommunala och privata, ställer orimliga krav för att hyra ut sina lägenheter,dessutom skiftar kraven väsentligt och godtycket ökar. I denna situation har enbostadssökande inte mycket att sätta emot, eftersom lagstiftningen inte gernågon rätt att överklaga beslut om man blir avvisad som bostadssökande. I taktmed att bostadsförmedlingarna avvecklats sköter numera fastighetsägarna på egenhand ofta förmedlingen. Kraven från ägarna - både kommunala och privata - är iförsta hand inte sällan avkastning på insatt kapital. Den socialabostadspolitiken får då stå åt sidan.Vad som behövs är bl.a. också en lagstiftad bostadsanvisningsrätt, ändraderegler för bostadsbidragen, ett långsiktigt integrationsarbete i segregeradebostadsområden samt rätt för kommunerna att ingripa mot orimliga ochdiskriminerande krav på bostadssökande.Vad nu föreslagits är en anslutning till yrkandena 1 och 3 i partimotion1997/98:Bo20 (v) och till yrkande 1 i motion 1997/98:Bo9 (v). bör somsin mening ge regeringen till känna vad nu anförts. De motioner från mp och kdsom behandlats i detta avsnitt bör avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande den bostadspolitiska målsättningens närmare utformningatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo9 yrkande 1 samt1997/98:Bo20 yrkandena 1 och 3 samt med avslag på motionerna 1997/98:Bo21yrkande 14 och 1997/98:Bo26 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?riksdagens åtgärd? bort ha följande lydelse:Som framgått ovan föreslår utskottet att genom ett tillkännagivandetill regeringen ger uttryck för sin uppfattning om hur det bostadspolitiskamålet övergripande bör formuleras. När detta mål sedan bryts ned idelkomponenter borde vissa företeelser hävdas med större tydlighet än de görs ipropositionen. Vad utskottet syftar på är de frågor i sammanhanget som gällerbarnen, jämställdheten och de funktionshindrade. Dessa tas upp i motion1997/98:Bo21 (mp). Där anförs följande.Barnen är det viktigaste vi har i samhället, vilket vi alla torde vara överensom. Barnen borde också därför vara ett slags minsta gemensamma nämnare för allsamhällsplanering. Det som är bra för barn är bra för hela samhället. Tyvärrhar regeringen inte alls uppmärksammat barnens särskilda situation ipropositionen. Deras större känslighet och utsatthet borde vara naturligagränser och trösklar för hur vi planerar samhällsbygget, utvecklar vårabostadsområden och nya boendeformer. har föreslagit obligatoriskabarnkonsekvensbeskrivningar i alla statliga utredningar för att poängteravikten av barnens roll.Jämställdhetsperspektivet inom bostadssektorn får inte heller något särskiltutrymme i regeringens förslag, trots att det kraftigt betonades i utredningen.Kvinnors möjlighet till inflytande vid planering, byggande, boendeutformningmed sociala förutsättningar, är fortfarande långt ifrån tillfredsställande.Bostadssektorn domineras av män, och ?manliga? lösningar och därför måstejämställdheten ständigt stå högt på dagordningen. anser attjämställdhet är nödvändig och effektiv.Inte heller de funktionshindrade har regeringen valt att ta upp ipropositionen. I portalparagrafen står att bostadspolitiken skall skapaförutsättningar för alla att leva i goda bostäder. Detta innebär bl.a. ettsärskilt ansvar för att öka tillgängligheten till bra bostäder för dem som harolika funktionshinder.Vad nu redovisats bör med anledning av yrkande 14 i motionen som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motioner som behandlas i detta avsnittbör avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande den bostadspolitiska målsättningens närmare utformningatt med anledning av motion 1997/98:Bo21 yrkande 14 och med avslagpå motionerna 1997/98:Bo9 yrkande 1, 1997/98: Bo20 yrkandena 1 och 3 samt1997/98:Bo26 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?riksdagens åtgärd? bort ha följande lydelse:Som framgått ovan har utskottet accepterat regeringens övergripandeformuleringar av den bostadspolitiska målsättningen. När målet bryts ned i sinadelkomponenter lämnar emellertid regeringens bedömning en del övrigt att önska.I motion 1997/98:Bo26 (kd) behandlas frågan om hur den framtidabostadspolitiken närmare bör utformas. Där betonas bl.a. vikten av valfrihet iboendet och att människor skall kunna känna sig trygga i sitt boende.Målsättningen är att bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden föralla människor och särskilt främja en god uppväxtmiljö för barn och ungdomar.Människors skiftande önskemål och behov av bostäder i livets olika skeden måstetillgodoses till rimliga kostnader. Bostäder och boendemiljöer skall också varatillgängliga för människor med funktionshinder och fria från olika typer avnegativ segregation.Den av motionärerna förordade boendepolitiken grundar sig på medvetenheten omatt familjer som har frihet att välja den boendeform som passar dem bäst, ocksåär de som bäst skapar en boendemiljö som främjar en god uppväxt för barn ochungdomar. Därmed är bl.a. frågan om neutralitet mellan olika boendeformerviktig.Samhällsplaneringen är ett viktigt instrument för samhällets utveckling.Bostäder, arbetsplatser, kommunikationer och anläggningar förfritidsaktiviteter tar i anspråk stora delar av samhällets resurser och måsteutformas så att ett ansvarigt och långsiktigt förvaltande uppnås. Planeringenbör så långt som möjligt integrera boende, arbete och fritid så att människormed olika erfarenhet och bakgrund kan mötas och utvecklas. Särskilda insatsermåste riktas till den växande gruppen bostadslösa och uteliggarna i vårastorstäder. Samhällsplaneringen skall också ske i överensstämmelse med enekologisk helhetssyn så att tillgång till frisk luft, ostörd natur och åkermarkför livsmedelsproduktion säkerställs. Viktigt är också en långsiktig och godhushållning med naturresurser, samt skydd av natur- och kulturlandskapet.Planeringen skall också utgå från respekten för det enskilda ägandet ochbesluten skall läggas så nära människorna som möjligt.Riksdagen bör med anledning av yrkande 1 i kd-motionen som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts. Övriga motioner som är aktuella isammanhanget får delvis anses tillgodosedda när förslagen i kd-motionenförverkligas.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande den bostadspolitiska målsättningens närmare utformningatt med anledning av motion 1997/98:Bo26 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo9 yrkande 1, 1997/98:Bo20 yrkandena 1 och 3 samt1997/98:Bo21 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Beredningen av bostadsfrågorna i regeringens kansli (mom. 3, motiveringen)(), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?regeringens kansli? bort ha följande lydelse:Vid behandling tidigare i bostadsutskottet av förslag i motioner omorganisationen i regeringens kansli av bostadsfrågorna har företrädare förModerata samlingspartiet alltid hävdat att regeringen självständigt har attavgöra denna fråga. Utskottet delar denna uppfattning. Yrkande 4 iVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo20 avstyrks utan granskning av desssakliga innebörd.8. Beredningen av bostadsfrågorna i regeringens kansli (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?regeringens kansli ? bort ha följande lydelse:Utskottet avstyrkte (bet. 1997/98:BoU1 s. 53 och 54) en s-motioni vilken togs upp organisationer av bostadsfrågorna i regeringens kansli.Utskottet delade då motionärens uppfattning om att en bättre samordning avfrågorna borde åstadkommas. Eftersom organisation ansågsvara en fråga för regeringen var utskottet inte berett tillstyrka motionen.Ett förslag i partimotion 1997/98:Bo20 går ut på att denkommande regeringen bör tillsätta en särskild bostadsminister med uppdrag attsamordna de frågor som berör hela bostadspolitikens verksamhetsområde, dvs.ekonomiska frågor, sociala frågor, planfrågor, miljöfrågor och estetiskafrågor. Inom regeringen bör en samverkansgrupp över departements- ochsektorsgränser arbeta med de bostadspolitiska frågorna i vid mening. Iförlängningen kan också finnas anledning överväga att återinrätta ettbostadsdepartement. Den nu behandlade propositionens sakligt dåliga kvalitetär ett uttryck för att bostadsfrågorna i regeringens kansli har låg prioritetoch mer eller mindre satts på undantag. En bättre samordning av bostadsfrågornai regeringen under ledning av en handlingskraftig minister med progressivaidéer om hur den sociala bostadspolitiken skall omsättas i praktisk handlingskulle kunna återge denna fråga den tyngd och det intresse den onekligenförtjänar.Vad nu anförts om bostadsminister och bostadsdepartement är en anslutningtill yrkande 4 i partimotion 1997/98:Bo20 (v). bör som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande beredningen av bostadsfrågorna i regeringens kansliatt med anledning av motion 1997/98:Bo20 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Redovisning av nyproduktionen av bostäder (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?De i? ochslutar med ?av bostäder? bort ha följande lydelse:Utskottet finner det både beklagligt och anmärkningsvärt att regeringensbostadspolitiska proposition - efter nästan fyra års väntan - är så kvalitativtundermålig. Propositionen verkar tillkommen främst för att lösa vissa ioch för sig viktiga frågor om de allmännyttiga bostadsföretagen än för atttjäna som ett dokument för en heltäckande bostadspolitik. Här skall denna frågainte utvecklas. Utskottet kan emellertid inte underlåta att kritiseraregeringens brist på analys och kvantifiering av bl.a. så viktiga uppgifter sombostadsbyggandets omfattning och fördelning.I partimotion 1997/98:Bo20 har uppmärksammats att denredovisning av uppgifter om nybyggandet av bostäder åren 1998 och1999 inte är de senaste som verket lämnat innan regeringen överlämnadepropositionen till . Detta är anmärkningsvärt och tyder på en mindreomsorgsfull behandling av frågan i . Det finns allanledning för att genom ett tillkännagivande till regeringenframhålla vikten av en omsorgsfull och heltäckande beredning också i regeringenav de bostadspolitiska frågorna. Vad nu anförts är en anslutning till yrkande 5i partimotionen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande redovisning av nyproduktionen av bostäderatt med anledning av motion 1997/98:Bo20 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5, motiveringen)(), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med?Bostadsutskottet konstaterar? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet konstaterar att regeringen utgår från att det nuvaranderäntebidragssystemet - det s.k. Danellsystemet - i huvudsak skall behållas.Även utskottet har denna uppfattning. Det bör understrykas att Danellsystemetär så utformat att det statliga produktionsstödet successivt skall minska föratt därefter helt upphöra. Således minskar stödet för varje nytillkommandeårgång fram då det helt upphör för egnahem. Även för hyres- ochbostadsrättshus var den ursprungliga avsikten att stödet helt skulle kunnaavvecklas. Detta förutsätter emellertid att åtgärder vidtas inomskattesystemets ram. Utskottet återkommer till denna fråga.Utskottets uppfattning att det statliga produktionsstödet helt bör avvecklaslåter sig inte förenas med motionsförslaget om att införa ett nytt system medinvesteringsbidrag. Den fråga om neutraliteten mellan olika upplåtelseformersom tas upp i mp-motionen får beaktas vid utformningen av förändradeskatteregler för bostadsföretag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Bo14(c) yrkande 8 samt 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 1.11. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med?Bostadsutskottet konstaterar? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i förslag om att det nuvaranderäntebidragssystemet bör avvecklas och ersättas med ett system som bygger påinvesteringsbidrag. Ett förslag med denna inriktning fick också bred politiskanslutning i den bostadspolitiska utredningens slutbetänkande.Ett investeringsbidrag är att föredra av flera olika skäl. Genom att statensåtagande uppfylls redan vid investeringstillfället får bostadssektorn klarabesked om vilka förutsättningar som gäller. De senaste årens kritik frånsektorn mot att staten i efterhand ändrar förutsättningarna förbostadsinvesteringar kan därigenom undvikas. Övergången till investeringsbidraginnebär också att räntebidragssystemets orimliga ordning med ?eviga?räntebidrag till vissa bostadshus kan avvecklas.Som framhålls i c-motionen bör en övergång till investeringsbidrag kunna skeredan år 1999. Övergången underlättas av att bostadsbyggandet för närvarandeligger på en låg nivå. Investeringsbidraget bör utgå av ettschablonberäknat bidragsunderlag. Det bör ankomma på regeringen att utforma denärmare bidragsreglerna och återkomma till ifrågan.Vad utskottet ovan med anledning av motion 1997/98:Bo14 (c) yrkande 8 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. Detta innebär att ävenvad som i motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 1 föreslagits om åtgärder för attminska problemen med ?eviga? räntebidrag kan anses bli tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande det nuvarande räntebidragssystemetatt med anledning av motion 1997/98:Bo14 yrkande 8 och med avslag påmotion 1997/98:Bo21 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Bostads-utskottet konstaterar? och slutar med ?yrkande 1 avstyrks? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det är bra att avtrappningen av räntebidragen fullföljs ienlighet med reglerna för det nuvarande räntebidragssystemet. En kvarståendefråga som måste få sin snara lösning är emellertid de ?eviga? räntebidrag somutgår till hyres- och bostadsrättshus som en gång beviljats räntebidrag enligtdessa regler. Den bostadspolitiska utredningen anvisade ett sätt att lösa dettaproblem. Utskottet anser sig inte ha tillräckligt underlag för attta ställning till om denna metod kan tillgodose de krav på neutralitet mellanupplåtelseformerna som bör ställas. bör dock med anledning av motion1997/98:Bo21 (mp) yrkande 1 genom ett tillkännagivande understryka att arbetetmed att ersätta de ?eviga? räntebidragen med en annan ordning för att uppnåneutralitet bör fortsätta.Motion 1997/98:Bo14 (c) yrkande 8 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande det nuvarande räntebidragssystemetatt med anledning av motion 1997/98:Bo21 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:Bo14 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget (mom. 6)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Förslaget i?och på s. 15 slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Förslaget i propositionen om ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget böravslås i enlighet med vad som förordats i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 (m) yrkande 5 i motsvarande del samt i motion 1997/98:Bo26 (kd)yrkande 2. Det är angeläget att bostadsmarknaden ges stabila regelsystem avverka utifrån. I avvaktan på att räntebidragssystemet helt kan avvecklas bördärför nuvarande regler för beräkning av stödets storlek behållas. Detta börriksdagen med anledning av de aktuella motionerna som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlagetatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo15 yrkande 5 imotsvarande del och 1997/98:Bo26 yrkande 2 samt med avslag på proposition1997/98:119 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,14. Ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Förslaget i?och på s. 15 slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Förslaget i propositionen om ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget ärsom framhålls i motion 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 2 bristfälligt motiverat. Detframgår inte om avsikten med förslaget är att minska utgifterna för räntebidrageller om syftet är att minska andelen små lägenheter i nyproduktionen.Förslaget att ge smålägenheter minskat stöd inom räntebidragssy-stemet ärsärskilt förvånande med tanke på att regeringen föreslagit att ettinvesteringsstöd skall ges till ungdomsbostäder. Eftersom ungdomar vanligenefterfrågar små lägenheter blir följden att de två regeringsförslagen motverkarvarandra. Utskottet som tillstyrkt införandet av investeringsstödettill ungdomsbostäder (se yttr. 1997/98:Bo7y) anser följaktligen att regeringensförslag om ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget bör avvisas avriksdagen.Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 2 samt1997/98:Bo15 (m) yrkande 5 i motsvarande del anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlagetatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo15 yrkande 5 imotsvarande del och 1997/98:Bo26 yrkande 2 samt med avslag på proposition1997/98:119 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,15. Bidragsunderlaget vid ombyggnad (mom. 7, motiveringen)(), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Somframgått? och slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Utskottet avstyrker v-motionen. Någon utvidgning av vilka åtgärder som börberättiga till ombyggnadsstöd är inte aktuell. De förändringar som bör vidtasvad gäller regler för fastighetsförvaltning bör i stället vara inriktade påförändringar i skattesystemet. Skattereglerna bör utformas så attfastighetsägarna har möjlighet till fondering av medel för underhåll ochförbättringar av fastigheten. Detta kommer också att minska behovet avomfattande ombyggnassåtgärder till följd av eftersatt underhåll.16. Bidragsunderlaget vid ombyggnad (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Som framgått?och slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion innebär reglerna för det nuvaranderäntebidragssystemet flera problem för ombyggnadsverksamheten. I dagslägetgenomförs därför inte ombyggnader av bostäder i tillräcklig omfattning. Deombyggnader som ändå kommer till stånd leder dessutom till krav på alltförstora hyreshöjningar.Orsaken till dessa problem är att räntebidragsreglerna innebär att endastomkring av kostnaderna för en omfattande ombyggnad beaktas vid beräkningav bidragsunderlaget. Regelsystemet för vad som är bidragsberättigat när detgäller möjligheten till statliga räntebidrag måste därför ses över. Detta börriksdagen med anledning av partimotion 1997/98: Bo20 yrkande 8som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande bidragsunderlaget vid ombyggnadatt med anledning av motion 1997/98:Bo20 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Konstnärlig utsmyckning (mom. 8)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?I den? ochslutar med ?rskr. bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i förslaget att av byggkostnaden i de störrebyggprojekt som ges statligt produktionsstöd skall användas för konstnärligutsmyckning. Som anförs i mp-motionen måste större vikt i fortsättningen läggasvid att alla ny- och ombyggnader genomförs på ett sådant sätt att behovet avestetiska kvaliteter tillgodoses. Erfarenheten visar att vackra hus medomsorgsfullt utformade gemensamhetsutrymmen och en närmiljö med skönhetsvärdenstarkt bidrar till trivseln i ett område. Detta kan i sin tur bidra till bl.aminskad skadegörelse och ett ökat engagemang i bostadsområdets skötsel. Ettkrav på konstnärlig utsmyckning kan därigenom även i ekonomiska termer ansesvara befogat.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 5bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande konstnärlig utsmyckningatt med anledning av motion 1997/98:Bo21 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Krav på miljöriktigt byggande m.m. (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?behandlas nedan? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i förslaget i partimotion om attunderlaget för statlig kreditgaranti skall kunna utökas med maximalt isamband med installation av ekologiskt hållbar energiförsörjning, såsomexempelvis vattenburen värme. Det måste anses ligga i samhällets intresse attstödja denna typ av investeringar eftersom de blir lönsamma för såvälde boende som samhället.