bet · GL01BoU4 · 1998-02-05 00:00:00 — Som anförs i motionen har de mekaniska systemsom installerats i våra byggnader inte sällan varitförknippade med vissa problem. Inte minst den obligatoriskaventilationskontrollen har visat att underhållet av dessa system i många fallvarit otillräckligt och att systemen ibland varit behäftade med tekniskabrister. Självdragsventilationssystem har i det avseendet fördelen att kravetpå tekniskt underhåll är lägre. Det bör emellertid framhållas att ävenventilation med självdrag förutsätter att systemet är avpassat för byggnadensutformning och användning och att boende eller andra brukare är väl införståddamed hur ventilationen fungerar.De krav som ställs på ventilation av byggnader framgår av gällande byggregler(BBR 94). Dessa regler är i huvudsak utformade som funktionskrav.Funktionskraven på inomhusluftens kvalitet i BBR 94 anger bl.a. att byggnaderskall utformas så att god luftkvalitet erhålls och att ventilationssystemendimensioneras så att erforderlig mängd uteluft tillförs byggnaden. Vidare angesatt föroreningar från verksamheter, fukt, elak lukt och hälsofarliga ämnenskall bortföras av ventilationen. Det ställs krav på att rum skall hakontinuerlig luftväxling då de används och att uteluftflödet skall vara minst0,35 l/s per m2 golvarea. Däremot anges inte i byggreglerna vilken teknisklösning av ventilationen som skall väljas för olika byggnader. Det står såledesbyggherren fritt att välja hur funktionskraven skall tillgodoses. gav1994 ut en handbok om självdragsventilation, där regeltillämpningen för BBR 94med avseende på självdragsventilation tydliggörs.I den utvärdering av ändringarna i byggregleringen somBoverket slutfört har även studerats vilka ventilationslösningar somanvänts i nyproduktionen. Det konstateras i att i deundersökta kommunerna har självdragsventilation inte utnyttjats alls i denyproducerade flerbostadshusen. bedömer det som sannolikt attbyggherrarna valt mekanisk ventilation av ekonomiska skäl. Däremot har ettfåtal nybyggda skolor i de aktuella kommunerna självdragsventilation. Detekniska mätningarna i dessa skolor visar att koldioxidhalten ofta överstigerArbetsskyddsstyrelsens anvisning på högst 1000 ppm. Den uppföljning som gjortstyder dock på att personal och elever upplever rumsklimatet minst lika bra somi skolor med mekanisk ventilation. har som en slutsats avutvärderingen redovisat att ventilationskrav i skolor ytterligare behöverpreciseras med andra mått som kan utgöra komplement till koldioxidkravet.Även i har ventilationsfrågor behandlats. Iutredningen konstateras att den obligatoriska ventilationskontrollen visar atten mycket stor del av de kontrollerade ventilationssystemen uppvisar påtagligabrister. Utredaren föreslår bl.a. att byggnadsnämndernas övervakning ifortsättningen bör inriktas på de områden där det finns störst anledning attfölja utvecklingen.Bostadsutskottet anser att frågan om krav på ventilation bör ägnas fortsattstor uppmärksamhet. Utskottet förutsätter att även fortsättningsvis ilämpliga sammanhang går ut med information till byggherrar och övrigaintressenter om de alternativ som finns till de vanligen förekommandelösningarna. Resultaten från den obligatoriska ventilationskontrollen samt denutvärdering som gjorts av ventilationssystemen i bostäder byggda undersenare tid ger anledning att ägna denna fråga stor uppmärksamhet. Även de måttsom används för att kontrollera och beskriva inomhusmiljön kan behöva ses över.Utskottet konstaterar att med anledning av bl.a. resultaten frånutvärderingen av byggregleringen överväger att påbörja ett sådant arbete.Vad gäller krav på ventilation i allmänhet finns skäl att understryka attproblem med hälsovådliga emissioner givetvis i första hand bör lösas genom attåtgärda källan för emissionerna snarare än att öka luftflödet utöver detnormala. Frågor om ventilation har ett mycket starkt samband med detutredningsarbete som bedrivits inom inom området god inomhusmiljö ochmiljöriktigt byggande. Inom ramen för detta arbete har ett projekt genomförtsmed syfte att sammanställa uppgifter om ventilationssystemens funktion liksomvanliga fel och brister. Ett väsentligt syfte med projektet är också attinformera ventilationsbranschen och fastighetsägarna om dessa brister. Boverketplanerar även seminarier i ämnet.Mot den redovisade bakgrunden anser utskottet att det finns anledning attanta att de frågor som tas upp i motion 1997/98:Bo519 (c) kommer attuppmärksammas även utan ett tillkännagivande i frågan. Någottillkännagivande i enlighet med motionsförslaget är således inte erforderligt.Åtgärder mot bullerMycket talar enligt motion 1997/98:Bo506 (s) för att det lågfrekventa bullretmåste ägnas ökad uppmärksamhet. Förekomsten av lågfrekvent buller har ökatbl.a. som en följd av ett ökande antal bulleralstrande anläggningar somvärmepumpar, fläkt- och ventilationsanläggningar, köksmaskiner, kompressorersamt vatten- och avloppsinstallationer. Det är enligt motionen därför viktigtatt kampen för att minska bullerstörningarna nu kan fortsätta på bred front ochatt behovet av ett bättre skydd mot lågfrekvent buller härvid inte försummas.Även i motion 1997/98:Bo538 (c) tas problemen med lågfrekvent buller frånbl.a. anläggningar av olika slag upp. Enligt motionen är problemen så allmäntförekommande att en handlingsplan mot lågfrekvent buller bör utarbetas.Bostadsutskottet instämmer i att problemen med buller i vår vardagsmiljö börägnas ökad uppmärksamhet. Utskottet har också tidigare framhållit denna fråga.Riksdagen gjorde sålunda på förslag av bostadsutskottet etttillkännagivande till regeringen om att överväganden borde göras om gränsvärdenför buller. Frågan har av regeringen sedermera aktualiserats i ettregeringsförslag (prop. 1993/94:215, bet. JoU31 s. 13-14) om en handlingsplanmot buller.Tystnad får närmast betraktas som en ?bristvara? i dagens moderna samhälle.Det normala är i stället att vi ständigt omges av en mer eller mindre störandeljudmatta. I många miljöer är ljudnivåerna sådana att vi upplever ett störandebuller. Detta buller kommer från många olika källor. Inte sällan utgör trafikenen störande bullerkälla. Till detta kommer att vi i ökande grad dessutomomges av lågfrekvent buller, dvs. buller som har en så låg frekvens att detknappt är hörbart eller inte alls kan uppfattas. Trots detta påverkar dettabuller oss i olika grad. Som redovisas i motionerna kommer det lågfrekventabullret från bl.a. apparater och installationer som värmepumpar, fläkt- ochventilationsanläggningar, köksmaskiner, kompressorer samt vatten- ochavloppsinstallationer, dvs. anordningar som är vanligt förekommande i eller ianslutning till våra bostäder.Genom att förekomsten av installationer som ger upphov till lågfrekventbuller ökar finns det anledning att befara att också störningarna från dettabuller kan komma att öka. Riskerna för att vi i våra bostäder skall utsättasför lågfrekvent buller i en omfattning som kan vara menlig för hälsan tilltardärmed.Pågående revision av byggregler innehåller förslag till ändradeföreskrifter där lågfrekvent buller beaktas avseende såväl luftljud somstegljud. Förslaget har tillställts regeringen för godkännande.Även om frågan om lågfrekvent buller uppmärksammats i olika sammanhang finnsdet enligt utskottets mening nu anledning att på ett mera samlat sätt se över ivilken utsträckning som lågfrekvent buller förekommer i vår boendemiljö ochvilka åtgärder som kan behöva vidtas för att minska eller helt eliminera dettabuller. Det bör därför uppdras åt regeringen att initiera en sådan översyn ochdärefter återkomma till med en redovisning av frågan följt aveventuellt erforderliga förslag till åtgärder m.m.Vad utskottet nu med anledning av förslagen i motionerna 1997/98:Bo506 (s)samt 1997/98:Bo538 (c) anfört om åtgärder mot lågfrekvent buller bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.De normer som tillämpas för buller från vindkraftverk ger enligt motion1997/98:Bo530 (c) en så bred säkerhetsmarginal att de begränsar möjligheternaatt bygga ut vindkraften. Dagens normer tar bl.a. inte hänsyn till markdämpningoch vindstyrkans inverkan på bullernivån. Genom att skapa en speciellbullernorm för vindkraftverk där hänsyn tas till årstid, vindhastighet ochlufttemperatur skulle vindkraftverk enligt motionen kunna byggas på fleraplatser som risken för buller minskas under känsliga perioder.De gränser för buller utomhus som finns gäller allt buller oavsettkällan. Det är en enligt utskottets mening rimlig ordning som innebär att detär bullret som sådant och dess störande effekt som bedöms. Att som föreslås imotionen sätta upp en särskild bullernorm för vindkraftverk framstår enligtutskottets mening däremot som mindre lämpligt. Motionen avstyrks.Buller är enligt motion 1997/98:Jo783 (fp) det miljöproblem som på det mestdirekta sättet berör flest människor. Genom att åtgärder mot buller ofta ärbilliga, förutsatt att åtgärderna sätts in , finns det godaförutsättningar att minska bullret i vår miljö. För att minska bullret iboendemiljön förordas i motionens yrkande 4 att dagens generella norm på 55 dBför maximalt tillåtet buller skall ersättas med en s.k. 45/65 dB-norm. Dennanorm innebär att en något högre nivå om kan accepteras utanför enbyggnads ena sida under förutsättning att bullret på byggnadens andra - tysta -sida maximalt uppgår till . Som ett ytterligare led i strävandena attförbättra bostädernas ljudkvalitet förordas i motionens yrkande 6 att åtgärderskall vidtas för att få en så stor del andel av bostadsbeståndet som möjligtljudklassat.Utskottet delar den oro för det tilltagande bullret i samhället som kommertill uttryck i motionen. Det är viktigt att vi i vårt boende erbjuds en godljudmiljö. En del i strävandena att åstadkomma en god boendemiljö är att sättaupp gränsvärden för buller som gör att det tillåtna bullret inte upplevs somstörande. Härvid kan naturligtvis diskuteras vilken nivå som är lämplig ochmöjlig, liksom om variationer i gränsvärdet kan tillåtas beroende påsammanhanget. Även om förslaget i motion 1997/98:Jo783 (fp) om en s.k. 45/65dB-norm innebär att ljudmiljön förbättras i vissa avseenden medför entillämpning av den föreslagna en försämring i andra avseenden. Utskottetär inte berett att ställa sig bakom ett förslag som totalt sett kan komma attge en försämrad ljudmiljö. Motionens yrkande 4 avstyrks.När det gäller ljudklassning av bostäder delar utskottet uppfattningen imotionen, att en sådan klassning aktivt torde bidra till att vi får urljudsynpunkt bättre bostäder. En svensk standard för ljudklassning har ocksåutarbetats. Förutsättningar för att få våra bostäder ljudklassade på ettenhetligt sätt föreligger därmed. Avsikten med den framtagna standarden ärockså att den skall stimulera bostadsproducenter och hyresvärdar att ljudklassade bostäder som de erbjuder de boende. Genom att standarden för ljudklassningfortfarande är ny förekommer ljudklassade bostäder endast i begränsadutsträckning. Det får dock förutsättas att antalet ljudklassade bostäder kommeratt öka i takt med att vetskapen om den nya standarden förbättras såväl hosboende som hos bostadsproducenter och hyresvärdar. Utskottet är inte nu berettatt förorda en obligatorisk ljudklassning av bostäder. Motion 1997/98:Jo783 (fp) yrkande 6 avstyrks sålunda.Övriga frågor om egenskapskrav m.m.Den bristfälliga konkurrensen på byggmaterialmarknaden är enligt motion1997/98:Bo515 (s) en av orsakerna till att det är dyrt att bygga bostäderi . För att öka konkurrensen föreslås att byggmaterial som är typgodkänti annat EU-land också skall vara typgodkänt i Sverige.För att underlätta handeln med byggprodukter utfärdade EG ettsärskilt byggproduktiv. Produkter som omfattas av direktivet skall fritt kunnaföras inom EU. En förutsättning för detta är bl.a. att den aktuellabyggprodukten försetts med en särskild CE-märkning som anger att produktenbefunnits lämplig för användning i byggnadsverk. Ett arbete som syftar till attta fram erforderliga standarder m.m. som skall ligga till grund för CE-märkningen pågår också. har verkat pådrivande i detta arbete. I taktmed att CE-märkningen införs kommer den i allt väsentligt att ersätta dagenstypgodkännandeverksamhet. Det innebär att ett system där inom EU typgodkäntbyggmaterial också skulle vara typgodkänt i endast skulle bli entemporär lösning i avvaktan på att CE-märkning är i funktion. Även om det i daginte kan överblickas när CE-märkningen är fullt genomförd finns det enligtutskottets mening inte tillräcklig anledning att tillskapa en tillfälligordning som föreslås i motion 1997/98:Bo515 (s). Motionen avstyrks.Som en del i ett program för en hållbar stadsutveckling förordas i motion1997/98:Bo539 (c) yrkande 1 att producentansvaret för byggsektorn skall ökas.Förslaget innebär dessutom att det offentligas ansvar skall bibehållas för denövergripande forskningen och utvecklingen om bl.a. stadsmiljöns och bostädernasutformning.Kretsloppsdelegationen har till regeringen överlämnat rapporten för varor (Rapport 1997:19) vari läggs fram ett förslag till utökatproducentansvar för alla varor. Förslaget omfattar sålunda även byggprodukterm.m. Plan-, bygg- och bostadsforskningen har setts över av en utredning somnyligen presenterat betänkandet En ny plan-, bygg- och bostadsforskning (SOU1997:182). Sedan ett remissförfarande, i form av ett remissmöte med möjlighettill skriftliga förtydliganden, avslutats kommer förslaget enligt vad utskotteterfarit att läggas till grund för en proposition till senare i vår.Frågan om ett utökat producentansvar och om byggforskningens framtidaorganisation m.m. är således föremål för överväganden. Enligt utskottets meningbör resultatet av dessa överväganden avvaktas. Motion 1997/98:Bo539 (s) yrkande1 avstyrks sålunda.Trots kampanjer och ett intensivt informationsarbete saknar en miljon hushållenligt motion 1997/98:Bo541 (s) brandvarnare. Vad som erfordras är enligtmotionen därför en lagstiftning som ger hushållen skyldighet att installerabrandvarnare. Enligt förslaget bör krav ställas på att det skall finnas minsten brandvarnare i alla bostäder.En rätt installerad och fungerande brandvarnare har i många fall bidragittill att rädda både liv och egendom. Utskottet delar vad som i motionen anförtsom värdet av att installera brandvarnare i våra bostäder. Undersökningar visarockså att brandvarnare har installerats i betydande utsträckning. Omkring 75 %av hushållen beräknas ha brandvarnare. Andelen är väsentligt högre i småhus äni flerbostadshus.Frågan om installation av brandvarnare i bostäder har på regeringens uppdragutretts av . Det senaste uppdraget redovisades avverket . förordade härvid att det vid ny- och tillbyggnadskulle ställas krav på installation av nätanslutna brandvarnare. Däremotföreslogs inte något obligatorium i fråga om den befintliga bebyggelsen. Ettförslag till ändring av byggreglerna som innebär att bostäder vid ny- ochtillbyggnad skall förses med brandvarnare har tillställts regeringen. Enligtförslaget skall de nya reglerna träda i kraft . Inom EU pågårockså ett arbete med att ta fram en europeisk standard för brandvarnare.Utskottet har tidigare uttalat att även om brandvarnare har installerats ibetydande delar av bostadsbeståndet är detta inte tillräckligt. Utskottetsställningstagande i denna del står fast. Vikten av att alla hem och lokaler därmänniskor vistas utrustas med brandvarnare kan enligt utskottets mening intenog betonas. Det av nu framlagda förslaget till skärpta krav påbrandvarnare är också ett uttryck för denna uppfattning.Även vid ett genomförande av förslag återstår dock att ökaförekomsten av brandvarnare i bostadsbeståndet. I ett tillkännagivande tillregeringen (bet. 1996/97:BoU12) uttalade också utskottet ochriksdagen att en intensifierad information till de boende borde komma tillstånd. Enligt utskottet fick ansvaret för informationen i första hand ansesåvila regeringen och . I anslutning härtill betonade utskottet även detansvar som fastighetsägare och försäkringsbolag har för att brandskyddetförbättras. Enligt vad utskottet erfarit avser att under våren 1998informera om vikten och värdet av att brandvarnare installeras. Informationenkommer att ges i samband med den informationskampanj om det nya tillsyns- ochkontrollsystemet enligt PBL som verket kommer att genomföra.Enligt utskottets mening bör resultatet av de nu redovisade åtgärdernaavvaktas innan ytterligare insatser av obligatorisk karaktär övervägs. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1997/98:Bo541 (s).Ett sätt att underlätta användning och tillgänglighet till moderninformationsteknik (IT) är enligt motion 1997/98:T912 (v) yrkande 9 att vid allnybyggnation av bostäder ställa krav på att bostäderna förbereds för IT.Modern teknik bl.a. i form av IT har kommit att bli ett viktigt inslag i vårtillvaro. Det kan naturligtvis finnas anledning att vidta åtgärder för att påolika sätt göra den lätt tillgänglig också i våra hem. Utskottet är dock inteberett att förorda att det ställs krav på att förberedelser för IT skall görasvid all nybyggnation. Genom den snabba utvecklingen på IT-området torde detvara svårt att förutse vilka eventuella behov av särskilda installationerm.m. som kan komma att erfordras för att tekniken skall kunnautnyttjas fullt ut. De anordningar som behövs för att använda t.ex. enhemdator och för att söka information på Internet, dvs. eluttag och telefon-anslutning, torde så gott som undantagslöst finnas i nybyggda bostäder. Motion1997/98:T912 (v) yrkande 9 avstyrks. beträffande åtgärder mot elöverkänslighet m.m.att avslår motionerna 1997/98:Bo209, 1997/98:Bo211, 1997/98:Bo511,1997/98:Bo518 yrkandena 1-5 och 7, 1997/98: Bo534, 1997/98:A271 yrkande 8,1997/98:So241 yrkande 4 samt 1997/98:So302 yrkande 5,2. beträffande regler för uppförande av mobiltelefonsändareatt avslår motionerna 1997/98:Bo547 samt 1997/98:T814 yrkande 3,res. 1 (fp)3. beträffande tillgängligheten för funktionshindradeatt avslår motionerna 1997/98:Bo231 yrkandena 9 och 10, 1997/98:Bo508yrkandena 1 och 2, 1997/98:Bo536 yrkandena 3 och 6, 1997/98:So410 yrkande1, 1997/98:So443 yrkandena 5 och 6 samt 1997/98:So444 yrkande 10,res. 2 (c, fp, v, mp)4. beträffande behovet av kontrollplaneratt avslår motion 1997/98:So430 yrkande 10,5. beträffande miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäderatt avslår motionerna 1997/98:Bo221 yrkande 1, 1997/98: Bo521,1997/98:Bo523 yrkande 4 samt 1997/98:Bo527 yrkande 5,res. 3 (c, v, mp)6. beträffande Svensk Husprovning ABatt avslår motion 1997/98:Bo221 yrkande 2,res. 4 (mp)7. beträffande kvalitetsbestämningen under projekteringstidenatt avslår motion 1997/98:Bo527 yrkande 4,res. 5 (v)8. beträffande kraven på resurshushållningatt avslår motion 1997/98:Bo527 yrkandena 1 och 2,res. 6 (v, mp)9. beträffande ombyggnadsföreskrifter för energihushållningatt avslår motionerna 1997/98:Bo510 samt 1997/98:Bo540,res. 7 (c)10. beträffande kraven på ventilationatt avslår motion 1997/98:Bo519,res. 8 (c)11. beträffande lågfrekvent bulleratt med anledning av motionerna 1997/98:Bo506 samt 1997/98:Bo538 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. beträffande bullernorm för vindkraftverkatt avslår motion 1997/98:Bo530,13. beträffande gränsvärden för bulleratt avslår motion 1997/98:Jo783 yrkande 4,res. 9 (fp)14. beträffande ljudklassning av bostäderatt avslår motion 1997/98:Jo783 yrkande 6,res. 10 (fp)15. beträffande inom EU typgodkänt byggmaterialatt avslår motion 1997/98:Bo515,16. beträffande utökat producentansvaratt avslår motion 1997/98:Bo539 yrkande 1,res. 11 (c)17. beträffande brandvarnareatt avslår motion 1997/98:Bo541,18. beträffande förberedelser för ITatt avslår motion 1997/98:T912 yrkande 9.Stockholm den 5 februari 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsStjernkvist (s), (), (), (), OweHellberg (v), (), (), Per (), UlfBjörklund (kd), () och (). Regler för uppförande av mobiltelefonsändare (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Användningenav? och på s. 11 slutar med ?på området? bort ha följande lydelse:Sverige är ett av de mobiltelefontätaste länderna i världen. ökarinnehavet av mobiltelefoner fortfarande kraftigt. Det medför att ocksåutbyggnaden av mobiltelefonnätet fortsätter i snabb takt. Det ursprungliga NMT-systemet har kompletterats med dagens GSM-system som det nya DCS-systemet nu håller på att introduceras. Till detta kommer att tre nätoperatöreri dag har var sitt rikstäckande nät. Resultatet av detta är naturligtvis attdet finns en rad antenner och sändare runt om i vårt land. Totalt fanns det ibörjan av över 40 000 basstationssändare för mobiltelefoni. Ettbetydande antal av dessa sändare finns i våra storstäder och andra tätbefolkadedelar av landet. Det innebär att många människor bor eller vistas i närheten avdessa sändare. Ett bra illustration till detta utgör omgivningarna kringriksdagshuset. Den som går från längs i Gamlastan finner här sändare på en husvägg som är så placerade att de nästan kan nåsfrån den innanför liggande lägenheten.Som framhålls i motion 1997/98:Bo547 (fp) saknar vi i i stort sett endebatt om de hälsorisker som kan vara förknippade med de radiofrekventa vågornafrån mobiltelefonsändare. I flera andra länder som och försdäremot en livlig debatt om dessa frågor. Någon tillståndsplikt för att uppförasändare för mobiltelefoni finns inte heller, förutom i de fall de omfattas avreglerna för bygglov. Den hittillsvarande utvecklingen gör det enligtutskottets mening nödvändigt att nu allsidigt se över frågan om anläggningarför mobiltelefoni. En sådan översyn bör bl.a. syfta till att klarläggahälsoriskerna. På grundval av resultatet av översynen bör erforderligasäkerhetsföreskrifter innefattande bl.a. krav på säkerhetsavstånd utarbetas. Isammanhanget bör också övervägas behovet av att via bygglov eller på annat sättge möjlighet att påverka lokaliseringen av sändare m.m. Vägledande för arbetetbör vara den s.k. försiktighetsprincipen.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna 1997/98:Bo547 (fp) samt1997/98:T814 (fp) yrkande 3 anfört om en allsidig utredning av sändare förmobiltelefoni och om införande av säkerhetsavstånd m.m. bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande regler för uppförande av mobiltelefonsändareatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo547 och 1997/98:T814yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Tillgängligheten för funktionshindrade (mom. 3)(), (), () och Per ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Frågor om? ochpå s. 13 slutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den syn som redovisas i de aktuella motionernapå vikten av att olika åtgärder vidtas för att förbättra tillgängligheten förfunktionshindrade. bör klart uttala att målet måste vara att göra ettsamhälle tillgängligt för alla. I ett flertal utredningar under de senaste årenhar det kunnat konstateras att mycket återstår att göra innan detta mål kananses vara uppfyllt. Förslag har dock lämnats på hur arbetet med att undanröjahindren mot tillgängligheten kan inledas. Trots detta har regeringen inte lagtfram några konkreta förslag om åtgärder som kan påskynda utvecklingen. Istället har man tillsatt nya utredningar. Det är emellertid inte i första handnya utredningar som behövs utan att satsningar på förbättrad tillgänglighet geshögre prioritet hos alla berörda parter. I detta sammanhang borde det varasjälvklart att statliga myndigheter och kommuner aktivt verkar för atttillgänglighetsskapande åtgärder vidtas inom respektive ansvarsområden.Utskottet instämmer i de förslag som förs fram i flera av motionerna om att ensista tidpunkt bör införas då åtgärder för att undanröja enkelt avhjälptahinder mot tillgängligheten skall vara vidtagna.Bostadsutskottet anser att regeringen bör återkomma till med ettlagförslag med den inriktning som förordas i de aktuella motionerna.