bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — anservidare att det finns anledning att beakta ett tidigare förslag om att samtligabranschforskningsinstitut skall utlokaliseras.Enligt andre vice talman () i motion A416 (yrk. 6) börHärnösand prioriteras när statliga myndigheter omorganiseras eller lokalise-ring av ny statlig verksamhet skall äga rum.Agne och (båda c) pläderar i motion A411 för atttillkommande statlig verksamhet skall lokaliseras till län.Kerstin m.fl. (c) pekar i motion A414 (yrk. 2 och 3) på Här-nösands behov av stöd för att hejda den negativa utvecklingen när statligamyndigheter omorganiseras. Kommunens behov av arbetstillfällen bör enligtmotionärerna få högsta prioritet i kommande prövning av lokalisering av nystatlig verksamhet.Sigge Godin (fp) anser i motion A420 (yrk. 5) att de regionalpolitiska må-len skall beaktas vid lokalisering av statlig verksamhet. Vid övervägandenom omlokalisering av hela eller delar av verksamheten borde regeringensgodkännande inhämtas när det kan bli aktuellt med flyttning från en ort inomregionalpolitiskt stödområde till en annan ort inom eller utom stödområde.Barbro m.fl. (mp) föreslår i kommittémotion A457 (yrk. 3) enutredning om utlokalisering av statlig verksamhet till regionala centrum ute ilandet.Eva m.fl. (mp) föreslår i motion Fö216 (yrk. 10 och 14) att skatteför-valtningen i första hand bör organiseras i en enhet för och en förVästernorrland. I andra hand anser motionärerna att skatteförvaltningen börförläggas till . Med tanke på den negativa utvecklingen på arbets-marknaden är det viktigt att statlig verksamhet utlokaliseras till Härnösand.Utskottets ställningstagandeHelhetssyn på organisatoriska förändringar i statlig verksamhetAv propositionen framgår att regeringen förbereder åtgärder som syftar tillökad helhetssyn på organisatoriska förändringar i den statliga förvaltningen.Regeringen avser att i föreskrifter precisera kravet på myndigheterna att taregionala hänsyn. Det gäller såväl kraven på länsstyrelserna som på övrigamyndigheter. Utskottet som välkomnar detta initiativ delar regeringens upp-fattning att dessa åtgärder bör medföra att effektiva lösningar baserade på enhelhetssyn oftare kommer att kunna uppnås än vad som är fallet i dag.Regeringen redovisar också i propositionen att en kontinuerlig uppföljningskall ske av hur förändringar i den statliga sektorn påverkar regional organi-sation och sysselsättning. Även till detta initiativ har utskottet en positivinställning och anser att en sådan uppföljning kommer att ge ett värdefulltunderlag för åtgärder som syftar till helhetssyn i statlig verksamhet.En lång rad motioner betonar betydelsen av helhetssyn, sektorssamordningeller styrning av statliga organ i syfte att få till stånd ett större regionaltsynstagande. Inte i något fall ens antyder dessa motioner att det finns enmålkonflikt mellan å ena sidan kraven på regionalt hänsynstagande ochbalans och å den andra krav på effektivitet i den statliga verksamheten.Utskottet anser att, med beaktande av de målkonflikter som finns, störstamöjliga regionalpolitiska hänsyn måste tas vid utformningen av statlig verk-samhet. Utskottet välkomnar därför som framgått ovan de åtgärder somregeringen avser att vidta för att främja helhetssyn i statlig verksamhet. Mo-tionerna A21 (c), A33 (fp), A22 (kd), A459 (kd), A440 (s), A443 (s), A16(s), A407 (c), A427 (c), A58 (fp), A429 (fp) och A424 (kd), i förekommandefall i berörda delar, avstyrks därmed.Flera motioner för fram krav på att statliga myndigheter, verk och bolag skallha ett större regionalpolitiskt ansvar. När det gäller tillgången till serviceredovisar regeringen i propositionen åtgärder som syftar till att utvecklasamordnade servicelösningar (se närmare i betänkandets avsnitt 5). Proposi-tionen redovisar också att den utredning om glesbygdens framtida utveck-lingsmöjligheter som regeringen avser att tillsätta skall se över bestämmelseroch avtal som reglerar statliga servicegivares åtaganden att verka för sam-ordnade servicelösningar i gles- och landsbygdsområden. Syftet med ensådan översyn är enligt propositionen bl.a. att tydligt söka belysa de målkon-flikter som kan uppstå exempelvis då länsstyrelserna och självstyrelseorga-nen skall utföra sin samordningsuppgift och överväga eventuella ändringarav befintliga serviceåtaganden (se vidare i betänkandets avsnitt 5).Frågan om statens roll som ägare av bolag behandlas avriksdagen. revisorer har lagt fram förslag (1997/98:RR9)angående statens roll som ägare av bolag. Förslaget bygger på en granskningav statens roll som ägare av majoritetsägda bolag (/98:2). I rapporten för revisorerna ett principiellt resonemangom mål och styrformer för statliga bolag. Rapporten behandlar således intespecifika mål av exempelvis regionalpolitisk karaktär. Arbetsmarknadsut-skottet finner emellertid att det principiella resonemanget är av intresse förbedömning av frågan om ökat regionalpolitiskt hänsynstagande från statligabolag.Revisorernas rapport konstaterar att de olika mål som regeringen har for-mulerat för statliga bolag varierar påtagligt när det gäller tydlighet. Bara ifåtal fall finns övergripande syften formulerade för bolagen, även i de fallbolagen helt eller delvis har andra syften är rent kommersiella. För bolagsom har monopolställning och/eller har samhällsåtaganden ställs ibland, meninte alltid, kvalitetskrav utöver de ekonomiska kraven.I sin rapport efterlyste revisorerna mot denna bakgrund tydligare beskriv-ningar av syftet med verksamheten och fler preciserade verksamhetsmål för iförsta hand de bolag som helt eller delvis har andra mål än rent kommersiel-la. De mål och krav som staten som ägare ställer på bolagen redovisas imånga olika typer av dokument, bl.a. bolagsordning, ägardirektiv, avtal,riksdagsbeslut, propositioner och i form av policyuttalanden från riksdagen.Revisorerna föreslår att det för alla statliga bolag tydligt bör framgå avbolagsordningen vad som är det övergripande syftet med verksamheten.Detta är enligt revisorerna av särskild vikt när bolaget har helt eller delvisandra mål än rent kommersiella. För bolag som helt saknar andra krav änrent kommersiella bör detta tydligt framgå av bolagsordningen. Revisorernaanser vidare att regeringen bör utforma gemensamma riktlinjer för styrningenav de statliga bolagen. Riktlinjerna bör i första hand innehålla principiellautgångspunkter och redovisas i en proposition till riksdagen.Motionskraven om regionalpolitiska hänsynstaganden från statliga bolagmåste ses i ett vidare sammanhang och övervägas utifrån mer principiellautgångspunkter. anser därför att ställ-ningstagande till revisorers förslag bör avvaktas och motionernaA460 (c), A54 (mp), A22 (kd), A403 (kd), A416 (c) och A31 fp) avslås iberörda delar.Omlokalisering av statlig verksamhetRegeringen har i propositionen redovisat nu gällande riktlinjer i fråga omlokalisering av statlig verksamhet.Utskottet har inte ändrat sin i tidigare betänkanden redovisade inställningbeträffande lokalisering och decentralisering av statlig verksamhet. I sam-band med dessa överväganden har utskottet betonat att en ingående bedöm-ning måste göras före denna typ av beslut liksom att en balanserad regionalutveckling måste eftersträvas. När det gäller de motionsyrkanden som går utpå att statlig verksamhet bör förläggas till bedömer utskottet attpropositionens förslag om att inrätta ett distansutbildningscentrum där åt-minstone till en del bör kunna tillgodose motionärernas önskemål.När det gäller krav på utlokalisering av branschforsk-ningsinstitut vill utskottet betona att det primära kravet för de företag frånolika håll i landet som anlitar eller samarbetar med industriforskningsinsti-tuten måste vara att dessa har hög kompetens, inte att de är belägna på vissaorter i landet. Flera av instituten är av verksamhetsmässiga skäl belägna iStockholm och men av samma skäl finns också institut belägna iexempelvis , , och . För samtliga institutgäller att nära kontakter med högskolan är av största betydelse. Mot bak-grund av vad här har anförts avstyrker utskottet motionerna A21 (c), A460(c), A416 (c), A411 (c), A414 (c), A420 (fp), A457 (mp) och Fö216 (mp), iförekommande fall i berörda delar.4. Stödområden och regionalpolitiska företagsstöd4.1 AllmäntPropositionenDet behövs en ökad samordning mellan de särskilda regionalpolitiska medlenoch medel inom andra utgiftsområden. Uppföljningen av vissa stödformerbehöver förbättras. Effekterna av nedsatta socialavgifter bör utvärderas. Ianslutning till detta bör det belysas på vilket sätt staten bäst stödjer utvecklingen av näringslivet i dessa utsatta regioner. Ytterligare förändringar i syfatt bl.a. öka effektiviteten i företagsstöden bör genomföras.MotionerMiljöpartiet anser i sin partimotion A54 (yrk. 21) att de 200 miljoner kronorsom regeringen vill tillföra Norrlandsfonden (se nedan) i stället bör användastill mikrostöd till småföretagare.Sigge Godin m.fl. (fp) betonar i motion A429 (yrk. 5) småföretagens bety-delse för landsbygdens utveckling. Motionärerna anser att de stöd som kanutges för s.k. mjuka investeringar i exempelvis marknadsföring också skallkunna utbetalas vid tjänsteresor som görs av företagare eller anställda ilandsbygden. Om detta inte blir möjligt bör persontransportstödet återinföras.Utskottets ställningstagandeBeslutanderätten över större delen av anslaget för regionalpolitiska åtgärder,eller det s.k. länsanslaget, är decentraliserad till länsstyrelserna respsjälvstyrelseorganen som avgör hur medlen fördelas på olika stödformer,exempelvis regionalt utvecklingsstöd, sysselsättningsbidrag och landsbygds-stöd. Utskottet anser att denna decentralisering är av stort värde och börbibehållas. Därför kan inte utskottet se något skäl till att skulle tställning till hur mycket medel som skall tillföras just stödformen lands-bygdsstöd och då endast den del av stödformen som utgörs av s.k. mikrostödenligt 18 § förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och stöd till kom-mersiell service. Till detta kommer att utskottet finner det oacceptabelt attomfördela lånemedel på till att utgöra bidrag, vilket ärinnebörden av förslag. Motion A54 (mp) avstyrks således iberörd del.En allmän strävan när det gäller de regionalpolitiska företagsstöden harunder varit att tona ner driftsstödens betydelse till förmån föinvesteringsstöd som kan ses som en mer offensiv stödform. Senaste gångenutskottet framhöll detta var i betänkande 1997/98:AU2. Denna princip börenligt utskottets uppfattning gälla även fortsättningsvis. Motion A429 bördärmed avslås av riksdagen.4.2 StödområdesfrågorPropositionenFör de regionalpolitiska företagsstöden, exklusive transportbidraget, finns förnärvarande tre olika stödområden. Två av dessa är långsiktiga områden,benämnda stödområde 1 resp. 2, som omfattar ett stort geografiskt samman-hängande område i norra och västra . Omfattningen av stödområdena1 och 2 beslutas av . Dessutom är vissa kommuner och delar avkommuner inplacerade i s.k. tillfälligt stödområde. Omfattningen av dettaområde beslutas av regeringen. Propositionen redovisar vilka kommuner ochdelar av kommuner som ingår i respektive stödområde.Den regionalpolitiska stödformen landsbygdsstöd kan lämnas i stödområ-dena men också i tätorter som omfattas av EG:s strukturfonders mål 2- ochmål 5b-program samt i glesbygds- och landsbygdsområden. De sistnämndaområdena fastställs av länsstyrelserna.Stödområdena 1 och 2 samt de tillfälliga stödområdena omfattar för närva-rande av befolkning. De ekonomiska stimulanserna varie-rar i de olika stödområdena. De är högst i stödområde 1, näst högst i stödom-råde 2 och minst i tillfälliga stödområden.Riksdagen har i olika sammanhang uttalat att de regionalpolitiska resurser-na bör koncentreras till de mest utsatta områdena samt att ett system medstödområden bör vara stabilt. Det nuvarande stödområdessystemet har gälltfrån 1990. har endast smärre ändringar gjorts i de olika område-na. Stabiliteten i systemet har alltså varit god, vilket ligger i linje med rikdagens uttalanden. Att få ändringar har gjorts är också ett uttryck för att deregionalpolitiska problemen oftast är av mycket långsiktig karaktär.Enligt skall bl.a. alla regionalpolitiska stödområden imedlemsländerna godkännas av . Kommissionen harutfärdat ingående regler för vilka områden som kan godkännas som stödom-råden för företagsstöd. Medlemsländerna måste i princip rätta sig efter dessaregler.EG-kommissionen har utfärdat nya riktlinjer för hur nationella re-gionalpolitiska områden skall bestämmas . De innebär bl.a. attregionalpolitiska företagsstöd kommer att få lämnas i områ-den som omfattar en mindre andel av befolkningen än . I dagbor av befolkning inom regionalpolitiskt stödområde(stödområde 1 och 2, tillfälligt stödområde samt det geografiska område därtransportbidrag kan lämnas). Enligt de kriterier som kommissionen har lagtfast skulle nationella regionalpolitiska stödområde en-dast få omfatta av befolkningen. Huvudskälet till att fått ettmycket lågt utfall i jämförelse med andra medlemsländer är att arbetslöshe-ten är jämförelsevis jämnt fördelad över landet.Kommissionen anser att det skall råda bättre överensstämmelsemellan nationella regionalpolitiska stödområden och områden som omfattasav EG:s strukturfondsstöd. Denna uppfattning delas av regeringen. Enligtregeringen är det angeläget med ett ökat samband mellan den nationellaregionalpolitiken och EG:s regional- och strukturpolitik. Genom ett sådantsamband kan en kraftsamling ske och viktiga synergieffekter uppnås. Dettabehöver dock inte tolkas alltför strikt. Eftersom en reformering av EG-politiken på området just nu diskuteras och inriktning, resursfördelning m.m.kommer att läggas fast , bör enligt propositionenbehovet av samspel med den nationella regionalpolitiken beaktas under dekommande förhandlingarna.Frågor rörande samordning mellan nationell regionalpolitik och struktur-fondsfrågor behandlas också i betänkandets avsnitt 6.Regeringen föreslår att de delar av som har geografiska läges-nackdelar och andra långsiktiga regionalpolitiska problem skall, liksom förnärvarande, vara inplacerade i två långsiktiga stödområden, benämnda 1 och2. Även systemet med inplacering av områden med strukturomvandlings-problem i tillfälliga stödområden bör enligt propositionen behållas (avsnitt6.3.2 i propositionen). föreslås fatta beslut med denna innebörd.Den nationella stödområdesindelningen bestäms numera av regler som ut-färdas av . Varken regeringen eller har enligtpropositionen annat än mycket begränsade möjligheter att påverka detta. Ipropositionen föreslås därför att beslutar att det bör vara en uppgifför regeringen att avgöra vilka områden som skall ingå i de långsiktiga stöd-områdena 1 och 2. bör dock, inom de ramar som följer av regler, kunna lägga fast huvudprinciper för stödområdesin-delningen som regeringen skall följa vid förhandlingar med kommissionen.Huvudprincipen för stödområdena 1 och 2 bör enligt regeringens förslagtill vara att de skall omfatta de från regionalpolitisk synpunkt mestutsatta områdena, att de skall bedömas utifrån hur svåra de långsiktiga regio-nalpolitiska problemen är och att de inte skall ändras för ofta. Regeringenbegär godkännande av förslagen om stödområden.Propositionen anser att stödområde 1 främst bör baseras på de geografiskalägesnackdelarnas storlek. Stödområde 2 bör dels fungera som en övergångs-zon från stödområde 1 till områden utanför stödområdena, dels innefattaområden med andra långsiktiga regionalpolitiska problem. Propositionenanger en rad faktorer som bör beaktas vid sammanvägning av de regionalpo-litiska problemens svårighetsgrad. Det gäller befolkningsutveckling, befolk-ningstäthet, andel äldre invånare, sysselsättningsutveckling, andel sysselsattainom offentlig sektor, sysselsättningsgrad för kvinnor och män, skattekraft,utbildningsnivå och statliga transfereringar. Vid bedömningen framför allt avtillfälliga stödområden bör också arbetslösheten spela en stor roll. Proposi-tionen konstaterar att också använder bruttoregionproduktper capita som ett viktigt kriterium.Det är nödvändigt att i större grad än använda lokala arbetsmarkna-der som grund för analyser av de regionalpolitiska problemens svårighets-grad och för regionalpolitiska insatser. När nya områden för stöd av EG:sstrukturfonder läggs fast bör samband eftersträvas mellan dessa och de na-tionella stödområdena.MotionerDen nationella stödområdesindelningenEn rad motioner tar upp frågor som stödområdesindelning. ochFolkpartiet yrkar avslag på propositionens förslag om att regeringen och intesom skall besluta om vilka områden som skall ingå i delångsiktiga stödområdena 1 och 2. är också kritiska motförslaget. anser att det i princip inte behövs någon nationellstödområdesindelning. finner det orimligt att EU skall ha ettavgörande inflytande över svensk stödområdesindelning. Flertalet övrigamotioner innehåller förslag om ändrad inplacering i stödområden för län,enskilda kommuner eller delar av kommuner.Centerpartiets avslagsyrkande förs fram i motion A21 (yrk. 39).Folkpartiets uppfattning att regeringsförslaget bör avslås förs fram i kom-mittémotion A33 (yrk. 10 och 11). anser vidare att placering itillfälligt stödområde endast bör få gälla under begränsad tid.Moderaterna anser i motion A20 (yrk. 3) att en förändring av regionalpo-litiken efter de huvudlinjer som partiet förespråkar skulle göra att behovet aven nationell stödområdesindelning bortfaller. Stödområdesindelningen börses över och göras så generell och enkel som möjligt.Vänsterpartiet tar i motion A47 (yrk. 20) upp frågan om överensstämmelsemellan nationella stödområden och områden som omfattas av EG:s struktur-fondsinsatser. Partiet menar att även om det bör finnas en sådan överens-stämmelse så är det orimligt att EU-byråkratin skall kunna avgöra vilkaområden i som kan beviljas nationella stöd. En sådan beslutsordninginnebär en oacceptabel inskränkning av den nationella beslutanderätten.Kristdemokraterna finner det i kommittémotion A22 (yrk. 20 och 21) rim-ligt att av regeringen begär förslag om reviderad stödområdesin-delning och inte, som föreslås i propositionen, överlämnar beslutsfattandet ifrågan till regeringen. Regeringen bör, när förhandlingarna med EU om nästaprogramperiod för strukturfonderna är slutförda, redovisa ett samlat förslagom ändrad stödområdesindelning. Regeringen bör särskilt granska inplace-ringen av kommun.Lennart Rohdin (fp) anser i motion A31 (yrk. 3 och 4) att även ifortsättningen bör besluta om stödområdesindelning. En översyn bör görasav stödområdesindelningen.Bengt () förordar i motion A45 (yrk. 8) att regeringen verkar föratt återställa nationellt självbestämmande över den svenska regionalpolitikenoch stödområdesindelningen.Inplacering i stödområde av viss kommun eller visst områdeAndre vice talman () lämnar i motion A23 (yrk. 2) förslag tilländrad stödområdesindelning som berör hela eller delar av , ,, , och kommuner.Lena m.fl. (s) föreslår i motion A26 att kommun permanentinplaceras i stödområde 1.Rune och (båda s) anser i motion A445 att deförsamlingar i och kommuner som inte är inplacerade inågot stödområde bör inplaceras i stödområde 2.Ola () anser i motion A404 (yrk. 1) att hela bör fåutgöra stödområde.Erik () föreslår i motion A431 en försöksverksamhet iJämtlands län där hela länet utgör ett stödområde och där maximalt stödutgår.Lennart och (båda c) anser i motion A451 (yrk.2) att vissa områden i bör klassas som stödområde.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlar i andra delar av betänkandet, däribland avsnitten 3 och 8,olika aspekter på den stora regionalpolitiken, alltså åtgärder av regionalpoli-tisk betydelse som vidtas inom en lång rad samhällsområden och som ger degrundläggande förutsättningarna för den regionala utvecklingen. I dessasammanhang betonar utskottet vikten av sektorsövergripande planering,samordning och helhetssyn vilket förväntas ha gynnsamma effekter på ut-vecklingen i alla delar av landet.När det gäller den lilla regionalpolitiken, alltså åtgärder till vilka medelanslås på statsbudgeten under utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling, utgör regionalpolitiska företagsstöd och medfinansiering av EG:sstrukturfondsprogram viktiga beståndsdelar. För de regionalpolitiska före-tagsstöden, exklusive transportbidraget, finns som framgår ovan tre stödom-råden, varav två långsiktiga.Propositionens förslag till om stödområden har redovisats ovan.Förslaget kan något förenklat sägas bestå av tre delförslag. För det förstaföreslås att dagens system med två långsiktiga stödområden 1 och 2 samttillfälliga stödområden skall kvarstå. För det andra föreslås att regeringen,och inte som , fortsättningsvis bör bestämma vilka områdensom skall ingå i stödområdena 1 och 2. För det tredje lämnas förslag omhuvudprinciper för ställningstaganden om vilka områden som skall ingå istödområdena 1 och 2.Centerpartiet i motion A21 och i motion A33 anser som nämntsatt även i fortsättningen bör besluta om vilka områden som skallingå i stödområdena 1 och 2. Varken eller utvecklari sina motioner skälen till avslagsyrkandena i denna del. Också Vänsterparti-et och är kritiska mot propositionens förslag i aktuell del.När det gäller propositionens andra delförslag, att regeringen fortsättnings-vis bör bestämma vilka områden som skall ingå i stödområdena 1 och 2,anser utskottet att en orealistisk verklighetsuppfattning kommer till uttryck ide nämnda motionerna. är medlem i Europeiskaunionen och har i och med medlemskapet åtagit sig att följa EG:s regelsy-stem, ett faktum som motionärerna förefaller blunda inför. Som uttryckligenredovisas i propositionen bestäms den nationella stödområdesindelningennumera av regler som utfärdas av . Varken regeringeneller har annat än mycket begränsade möjligheter att påverka detta.Mot denna bakgrund finner utskottet att regeringens förslag i denna del ärkonsekvent och logiskt. Också övriga delar av regeringens förslag tillstyrksav utskottet. Således bör ett system med två långsiktiga stödområden 1 och 2samt tillfälliga stödområden behållas. Vidare bör godkänna de avregeringen föreslagna huvudprinciperna för hur stödområdena 1 och 2 av-gränsas. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag (avsnitt 6.3.2) ostödområden för företagsstöd. Detta hindrar enligt utskottets uppfattning inteatt även i fortsättningen utövar ett inflytande över den nationellastödområdesindelningen. bör således, inom de ramar som följerav EG:s regelsystem, lägga fast huvudprinciper för stödområdesindelningensom regeringen skall följa vid förhandlingar med kommissionen. Utskottetåterkommer nedan till dessa principer. Med hänvisning till vad som ovananförts avstyrker utskottet motionerna A20 (m) (delvis), A21 (c), A33 (fp),A20 (m), A47 (v), A22 (kd), A31 (fp) och A45 (v) i berörda delar.Både regeringen och revisorer (se betänkandets avsnitt 6) an-ser att en ökad överensstämmelse bör eftersträvas mellan nationella stödom-råden och områden som omfattas av EG:s strukturfondsstöd. Utskottet delaruppfattningen att när nya områden för stöd från läggsfast ökat samband bör eftersträvas mellan dessa områden och de nationellastödområdena.Utskottet förordar avslag på motionerna A20 (m) (delvis) och A31 (fp) omatt en översyn av stödområdesindelningen bör göras. Utskottet delar uppfatt-ningen att stödområdesindelningen bör göras så enkel som möjligt. Motio-nerna avslås i den mån de inte kan anses vara tillgodosedda med vad utskot-tet anfört.Någon specifik tidsgräns för inplacering i tillfälligt stödområde som före-slås i motion A33 är utskottet inte berett att förorda. EG-kommissionensbeslut är redan tidsbegränsade. I konsekvens med utskottets uppfattning attregeringen fortsättningsvis bör bestämma vilka områden som skall ingå istödområdena 1 och 2 avstyrker utskottet de motioner som innefattar förslagom att viss kommun eller visst geografiskt område skall få utgöra stödområ-de. Motionerna A33 (fp), A23 (c), A26 (s), A445 (s), A404 (m), A431 (c)och A451 (c) avstyrks således av utskottet i berörda delar.