bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — 24 (mp)31. beträffande gemensamma funktioneratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 12 godkänner vad regföreslår om att överföra ansvaret för vissa gemensamma funktioner från SJ tillBanverket,32. beträffande SJ:s organisationsformatt avslår motionerna 1997/98:T45 yrkande 17 och 1997/98:T202 yrkanderes. 25 (m, fp, kd)33. beträffande SJ:s internationella affärsmöjligheteratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 15 och med avslag på1997/98:T28 yrkande 15 godkänner vad regeringen föreslår om Statens järnvägarsmöjligheter att agera på vissa internationella marknader,res. 26 (fp)34. beträffande regionala godstrafikbolagatt avslår motion 1997/98:T523 yrkande 6,35. beträffande produktionsverksamhetatt avslår motionerna 1997/98:T202 yrkande 14 och 1997/98:T213 yrkand18,res. 27 (m, fp, kd)36. beträffande energi- och koldioxidskattatt med anledning av motionerna 1997/98:T28 yrkandena 13-14,1997/98:T30 yrkande 5 i denna del, 1997/98:T32, 1997/98: T39 yrkande 6, 1997/98yrkande 26, 1997/98:T41 yrkande 1 samt yrkande 2 i denna del och 1997/98:T45yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtres. 28 (fp, kd)37. beträffande banavgifteratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkterna 17-18 samt med apå motionerna 1997/98:T28 yrkande 19, 1997/98: T30 yrkande 5 i denna del,1997/98:T36 yrkande 2, 1997/98:T39 yrkande 5, 1997/98:T40 yrkande 25, 1997/98:Tyrkande 2 i denna del och 1997/98:T45 yrkande 19,dels godkänner vad regeringen föreslår om principerna för ett nytt banavgifdels godkänner vad regeringen föreslår om finansieringen av vissa kostnader föbanhållning med vissa intäkter från banavgifterna,res. 29 (m)res. 30 (fp)res. 31 (mp)res. 32 (kd)38. beträffande det kapillära bannätetatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkterna 13-14dels godkänner vad regeringen föreslår om att överföra förvaltningen av vissa ddet kapillära bannätet från SJ till ,dels godkänner vad regeringen föreslår om principerna för avgiftssystem för attdet av förvaltade kapillära bannätet,39. beträffande genomförandeatt med bifall till proposition 1997/98:62 punkt 5 i denna del och mepå motionerna 1997/98:T516 och 1997/98:T544 yrkande 1 godkänner vad regeringenanför om genomförande,res. 33 (m)40. beträffande finansieringatt med anledning av proposition 1997/98:62 punkt 5 i denna del och mavslag på motion 1997/98:A33 yrkande 5dels godkänner vad regeringen föreslår om finansiering,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 34 (m)41. beträffande Norr-Botniabananatt avslår motionerna 1997/98:T544 yrkande 2 och 1997/98: A457 yrkandres. 35 (v, mp)42. beträffande biljettpriseratt avslår motionerna 1997/98:T220 yrkandena 16 och 27 samt 1997/98:Tres. 36 (v, mp)43. beträffande trafikeringskalkylatt avslår motion 1997/98:T202 yrkande 15,res. 37 (m)44. beträffande höghastighetstågatt avslår motion 1997/98:T214 yrkande 14,res. 38 (fp)45. beträffande miljöarbeteatt avslår motion 1997/98:T220 yrkandena 13-14,Luftfart46. beträffande flygplatsatt avslår motionerna 1996/97:T50 yrkande 5, 1996/97: T201 yrkande 231996/97:T701, 1996/97:T702, 1996/97:T708, 1996/97:A434 yrkande 12, 1997/98:T202yrkande 21, 1997/98:T226 yrkande 7, 1997/98:T702, 1997/98:T703 och 1997/98:T705res. 39 (m, fp)res. 40 (v, mp)47. beträffande ökat statligt ansvar för kommunala flygplatseratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 19 samt med avslagpå motionerna 1997/98:T25, 1997/98:T30 yrkande 12, 1997/98:T40 yrkande 30,1997/98:T217 yrkande 7, 1997/98:T231 yrkande 13, 1997/98:T701, 1997/98:T704yrkande 1 och 1997/98:T706 yrkandena 1-2 godkänner vad regeringen föreslårom principerna för ett nytt statligt stöd till kommunala flygplatser,res. 41 (v, mp)48. beträffande statlig upphandling av regionalpolitiskt viktigaflygtrafiktjänsteratt avslår motionerna 1997/98:T231 yrkande 14 och 1997/98:T706 yrkandres. 42 (c)49. beträffande luftfartens kostnadsansvar och finansieringatt avslår motion 1997/98:T40 yrkande 29,res. 43 (v, mp)50. beträffande åtgärder för stärkt konkurrens inom luftfartenatt avslår motion 1997/98:T28 yrkande 16 i denna del,res. 44 (fp)51. beträffande vissa konkurrensfrämjande åtgärderatt avslår motionerna 1996/97:T201 yrkande 24 och 1997/98:T202 yrkandi denna del och yrkande 22,res. 45 (m)52. beträffande avreglering av flygmarknadenatt avslår motion 1997/98:T213 yrkande 24,53. beträffande SAS dominerande ställningatt avslår motionerna 1997/98:T28 yrkande 16 i denna del och 1997/98:yrkande 19,res. 46 (m, fp, kd)54. beträffande statens ägarengagemang i SAS Sverige ABatt avslår motion 1997/98:T202 yrkande 20 i denna del,res. 47 (m, fp, kd)55. beträffande avyttring av LFV Holding AB:s dotterbolagatt avslår motion 1997/98:T202 yrkande 20 i denna del,res. 48 (m, fp, kd)Sjöfart56. beträffande farled i Dalälvenatt avslår motionerna 1997/98:T44 yrkande 3 och 1997/98: T612 yrkande5-7,res. 49 (v)57. beträffande Trollhätte kanalatt avslår motion 1997/98:T38,58. beträffande hamnatt avslår motionerna 1997/98:T20 och 1997/98:T31 yrkande 4,59. beträffande nationell hamnpolitikatt avslår motion 1997/98:T622,60. beträffande stuverimonopoletatt avslår motion 1997/98:T28 yrkande 17 och 1997/98:T30 yrkande 14,res. 50 (m, fp, kd)61. beträffande svenska hamnars konkurrensförmågaatt avslår motion 1997/98:T27, 1997/98:T30 yrkande 13 och 1997/98:T36yrkande 4,62. beträffande sjöfartens förmåga att konkurrera med landtransporteratt avslår motionerna 1997/98:T36 yrkande 1 och 1997/98: T623 yrkande63. beträffande miljövänligare sjöfartatt avslår motion 1997/98:T36 yrkande 3,64. beträffande stöd till den svenska rederinäringenatt avslår motionerna 1997/98:T39 yrkande 7 och 1997/98: T40 yrkanderes. 51 (v)65. beträffande sjöfartens miljöfrågor m.m.att avslår motion 1997/98:T28 yrkande 18,res. 52 (m, c, fp, kd)66. beträffande statliga subventioner till sjöfartenatt avslår 1997/98:T45 yrkande 20,res. 53 (m, fp, kd)Vägtrafiken67. beträffande bilens betydelseatt avslår motionerna 1997/98:T28 yrkande 9, 1997/98: T201, 1997/98:Tyrkande 10, 1997/98:T207, 1997/98:T210 yrkande 1, 1997/98:T232 yrkande 1,1997/98:Sk305 yrkande 4 och 1997/98:A460 yrkande 12,res. 54 (m, fp, kd)68. beträffande kooperativt bilägandeatt avslår motion 1997/98:T914,69. beträffande cykelstrategiatt avslår motion 1997/98:T30 yrkande 17,res. 55 (m, mp, kd)70. beträffande ökad användning av väginformatikatt avslår motion 1997/98:T213 yrkande 10,res. 56 (kd)71. beträffande långväga linjetrafik med bussatt med bifall till motion 1997/98:T24 samt med avslag på motionerna1997/98:T6 yrkandena 3-4, 1997/98:T7 yrkande 4, 1997/98:T30 yrkande 5 i denna d1997/98:T35 yrkande 11, 1997/98:T202 yrkandena 8-9, 1997/98:T905, 1997/98:T920och 1997/98:N309 yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till ländring av yrkestrafiklagen (1998:000) med den ändringen att 2 kap. 16 § erhållbilaga 3 såsom Utskottets förslag betecknade lydelse,res. 57 (m, fp)72. beträffande principerna för vägtrafikens kostnadsansvaratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 20 godkänner vad regföreslår om principerna för ett förändrat skatte- och avgiftsuttag i syfte atten samhällsekonomiskt riktig prissättning av vägtransporterna,73. beträffande drivmedelsbeskattningenatt avslår motionerna 1997/98:T40 yrkandena 32-34 och 1997/98:T45yrkande 15,res. 58 (m)res. 59 (mp)74. beträffande beskattning av biodrivmedelatt avslår motion 1997/98:T44 yrkande 2,75. beträffande fordonsskatt på personbilaratt avslår motion 1997/98:T35 yrkande 14,res. 60 (c)76. beträffande fordonsskatt på bussaratt avslår motionerna 1997/98:T30 yrkande 5 i denna del, 1997/98:T421997/98:T45 yrkande 16,res. 61 (m)77. beträffande övriga frågor om beskattning av vägtrafikenatt avslår motionerna 1997/98:T39 yrkande 8 och 1997/98: T231 yrkanderes. 62 (c)res. 63 (v)78. beträffande alternativa finansieringsmodelleratt avslår motionerna 1997/98:T30 yrkande 16 och 1997/98: T45 yrkanderes. 64 (m, fp, kd)79. beträffande roll som infrastrukturhållareatt avslår motion 1997/98:T202 yrkande 5 i denna del,res. 65 (m)80. beträffande produktionsdivisionatt avslår motionerna 1997/98:T30 yrkande 15 och 1997/98: T202 yrkanddenna del,res. 66 (m, fp, kd)81. beträffande infrastrukturinvesteringar i vägnätetatt avslår motionerna 1997/98:T40 yrkande 36 och 1997/98:T202 yrkanddenna del,res. 67 (m)res. 68 (mp)82. beträffande drift och underhåll av vägnätet i skogslänenatt avslår motionerna 1997/98:T28 yrkande 20, 1997/98: T31 yrkande 31997/98:T45 yrkande 12, 1997/98:T217 yrkandena 5-6, 1997/98:T331, 1997/98:T335yrkande 2, 1997/98:A457 yrkande 10, 1997/98:A460 yrkandena 9-11 och1997/98:N302 yrkande 1,res. 69 (m, fp, kd)res. 70 (c)83. beträffande bärighetssatsningarna på det enskilda vägnätetatt avslår motion 1997/98:T45 yrkande 13,res. 71 (m)84. beträffande trafikinvesteringar i storstädernaatt avslår motion 1997/98:T232 yrkande 7,res. 72 (m)85. beträffande enskild färjelinjeatt avslår motion 1997/98:T35 yrkande 15,res. 73 (c, v, mp)86. beträffande miljöprövning av vägprojektatt avslår motionerna 1997/98:T333, 1997/98:T336 och 1997/98:T338,res. 74 (c, v, mp)Infrastrukturåtgärder87. beträffande ny investeringsplan för järnvägaratt avslår motion 1997/98:T40 yrkande 27res. 75 (mp)88. beträffande särskilda infrastrukturprojektatt avslår de i bilaga 1 upptagna motionsyrkandena.Stockholm den 14 maj 1998På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), ()(), Tom (), (), (),(), (), (), (), LSandlin (s), (), (), (sTorsten () och (). Transportpolitikens mål och inriktning (mom. 1)Tom (), (), (), ()() anför:Moderaternas, och ledamöter iKommunikationskommittén framlade i slutbetänkandet (SOU 1997:35) en gemensamreservation. De förslag om trafikpolitikens mål och inriktning som redovisas nebygger på de yrkanden som framlagts i m-, fp- och kd-motioner, vilka i sin turdel har haft reservationen i som utgångspunkt.AllmäntTransporter och kommunikation är precis som energi nödvändiga ingredienser i alekonomisk aktivitet. Den positiva välfärdsutveckling, som vi haft i vårt land usenaste århundradet är i stor utsträckning direkt förknippad med ökad handel ocdärmed ökade transporter. För ett litet land som är möjligheten till fröver gränserna av speciell betydelse för den ekonomiska utvecklingen. som regeringen har kraftigt underskattat näringslivetstransportbehov. Sysselsättningseffekter och ekonomiska tillväxtfaktorer avtransportsystemets funktion saknas.Även för enskilda människors välfärd är goda kommunikationer betydelsefulla.Möjligheter till rörlighet är en grundförutsättning för ett fungerande vardagslgod livskvalitet. Goda kommunikationer underlättar arbetspendling och ökarmöjligheterna att kombinera en god boendemiljö med en bred arbetsmarknad. Defunktionshindrades tillgång till transportsystemet måste också vara ett viktigtStrategiVi anser att transportpolitiken måste inriktas på att:skapa ett kundorienterat snabbt och effektivt transportsystem som ger en klarkonkurrensfördel för svenskt näringsliv och svensk sysselsättning,miljöanpassa transportslagen stegvis och målmedvetet i takt med den allt snabbateknikutvecklingen. Höjda reala skatter på diesel, bensin och el avvisas som mebättre miljö. Satellitövervakade bilavgifter i städerna avvisas också,lösa människors berättigade efterfrågan på arbets- och rekreationstransporter tkostnader,varje transportslag skall behandlas likvärdigt i förhållande till sina kostnadeintäkter. Hänsyn måste tas till att varje transportslag skall ha likvärdiga vilförhållande till den internationella konkurrensen på transportområdet.MedelFör att klara de transportpolitiska målen krävs fortsatt avreglering och fullkonkurrensutsättning inom samtliga trafikslag. Därmed tillgodoses kundernasefterfrågan i stället för de centrala planerna. Ökad satsning bör göras på elektrafiksystem för effektivare trafikledning, bättre miljö och säkerhet och ett bkapacitetsutnyttjande. En ökad marknadsstyrning via skatter och avgifter som retill utnyttjandet av infrastrukturen är angelägen. Trängselavgifter, som tillgoställda integritetskrav, kan användas för att finansiera tidigareläggningar avatt avhjälpa trängsel och skapa fungerande trafiksystem.Investeringar och drift och underhåll av infrastrukturen bör styras dit transpofinns eller kan förväntas uppstå. Hänsyn måste tas till stråktänkandet vad avsegodsflödet. Vi anser att det är angeläget att regeringen i större utsträckningförsöker finna alternativa finansieringsformer för infrastrukturinvesteringarnaform är att privata konsortier bygger och efter färdigställandet driver de aktuanläggningarna. En annan möjlighet är att finansiera vissa vägbyggen, såsommotorvägar, med avgifter.Det bör utredas hur och kan ombildas till affärsverk. Därmeskulle de få samma organisationsform som och . Destatliga verksamheter som är konkurrensutsatta eller kan konkurrensskulle enligt vår uppfattning lika bra eller bättre fungera som privat drivna fMiljömålenDen mest centrala miljöfrågan är att komma till rätta med växthusgaserna och därelaterade problem. För att vända utvecklingen måste alla länder, också Sverigeansvar för att hejda utsläppen av koldioxid. Det handlar om minskning av fossilsåväl i energiproduktionen som i transportsektorn. Vi anser att miljömålen väluppnås genom en stegvis och fortsatt målmedveten miljöanpassning av respektivetransportslag i internationellt samarbete. kan i viss utsträckning gå fagera föredöme men det får inte leda till väsentliga förluster av konkurrenskranäringslivet. Vi delar den uppfattning som framförs i motion 1997/98:T37 (fp) aviktigt att uppmärksamma bullerfrågorna. Regeringen förutsätts överväga de frågtas upp i motionen.BilavgifterVi anser att förslaget om differentierade bilavgifter är en ny ensidig pålaga p50 % av transporterna sker i tätorter med mer än 25 000 invånare. Vi är iberedda att ställa oss bakom en politik som ser biltrafiken som en finansieringnya satsningar av otydlig miljökaraktär inom vitt skilda samhällssektorer. De smed de minsta marginalerna, oftast barnfamiljer och pensionärer, är de som försöverge bilen eftersom de inte längre har råd.TrafiksäkerhetVi delar grundidén bakom nollvisionen. En strategi för trafiksäkerhet måste omfde delar som påverkar trafiken. Skattesystemet motverkar emellertidtrafiksäkerhetsarbetet eftersom den viktbaserade skatten på fordon leder till atyngre kaross eller extra säkerhetsutrustning beskattas hårdare. Kampen mot fylalla trafikslag bör prioriteras som ett led i nollvisionen.Samhällsekonomiska analyserVi delar inte den övertro på samhällsekonomiska analyser och kalkyler sompropositionen ger uttryck för. Sådana kalkyler måste vara tydliga, rättvisandeaccepterade för att fullt ut kunna användas som beslutsunderlag. Så är inte falVid beräkning av de samhällsekonomiska kostnader som transportslagen, genom skaoch avgifter, skall bära tas ofta ingen hänsyn till transportslagens samhällseknyttor. Transporter för arbetsresor, brandbekämpning, olycksfall och bredarearbetsmarknad skapar sådana nyttor. Vid beräkning av de samhällsekonomiskakostnaderna måste beaktas att många skatte- och avgiftshöjningar ökar näringslitransportkostnader, försämrar konkurrenskraft och därmed hotar våramöjligheter att skapa resurser för olika angelägna områden, såsom miljön.Förslaget att helt överge trafikbeslut och frångå principen att varjeskall betala sina kostnader kommer att leda till en politisering av investeringinfrastrukturen och minska marknadsstyrningen. Vi vill också framhålla betydelsatt uppföljningen av trafikinvesteringarna förbättras. För att detta skall varamåste de transportpolitiska målen göras tydligt mätbara.StällningstagandeAv det anförda följer att vi anser att bör avslå regeringens förslaginriktning av transportpolitiken. Motionerna 1997/98:T45 (m) yrkandena 1, 2, 4-10, 1997/98:T202 (m) yrkandena 1, 3 och 4, 1997/98:T28 (fp) yrkandena 1-7, T214yrkandena 1-4, T30 (kd) yrkandena 1-4 samt 1997/98:T213 (kd) yrkandena 1-4 ochbör bifallas. Syftet med motion 1997/98:T37 (fp) blir tillgodosett. Övriga motiavstyrks i nu behandlade delar.I enlighet med det anförda anser vi att utskottets hemställan under 1 bort ha flydelse:1. beträffande transportpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:T28 yrkandena 1-7, 1997/98:T30yrkandena 1-4, 1997/98:T45 yrkandena 1-2, 4-6, 10, 1997/98:T202 yrkandena 1, 3-1997/98:T213 yrkandena 1-2, 4, 6, och 1997/98:T214 yrkandena 1-4, med anledningmotion 1997/98: T37 samt med avslag på proposition 1997/98:56 punkterna 2-7 ocmotionerna 1996/97:T95 yrkandena 6-7, 1997/98:T26, 1997/98:T35 yrkandena 1-6,1997/98:T39 yrkandena 1-3, 1997/98:T40 yrkandena 1-17, 19-20, 24 och 35,1997/98:T216 yrkandena 4 och 12-13, 1997/98:T217 yrkandena 1-2 och 8,1997/98:T220 yrkandena 3-5, 1997/98:T231 yrkande 3, 1997/98:T518 yrkande 1 samt1997/98:T921 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,2. Transportpolitikens mål och inriktning (mom. 1)() anför:Centerpartiet anser att goda kommunikationer är en förutsättning för att hela Sskall kunna utvecklas. Transportpolitiken måste syfta till att minska deavståndsnackdelar som de ytvida regionerna har. Ett väl utbyggt väg- och järnväoch en utbyggnad av kollektivtrafiken ökar möjligheterna för ett decentraliserasamhälle. Ett kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett ekologiskt hållbarttransportsystem. Förslagen i propositionen utelämnar stora och viktigaställningstaganden. Ambitionen att skall kunna ta ett fullödigttransportpolitiskt beslut kan inte infrias.När det gäller det övergripande målet anser att det tydligare böratt transportsektorns miljöpåverkan måste anpassas till de gränser som sätts avmänniskans hälsa och naturen tål. Detta mål bör således inrymma inte bara långshållbarhet utan även miljövänlighet i en vidare bemärkelse så att transportsektansvar att nedbringa de negativa effekter som uppstår. Det bör även tydligare fregionalpolitiska hänsyn skall prägla transportpolitiken. bör beslutaövergripande målet för transportpolitiken skall vara att erbjuda medborgarna ocnäringslivet i alla delar av landet en god, miljövänlig och säker transportförsär samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar.Även när det gäller formuleringen av delmålet för en god miljö anser Centerpartregeringen intagit en alltför passiv hållning. bör i stället för regförslag fastställa det mål som förordat. Delmålet bör lsom följer: "Transportsystemet skall bidra till en god livsmiljö och anpassas emänniskans hälsa och naturen tål. Hushållningen med naturresurser skall främjasdenna formulering anges att transportsektorn har ett vidare ansvar innebärandesektorn inte endast skall nedbringa de negativa effekter som uppstår inom sektoäven tillsammans med andra svara för att minska den negativa miljöpåverkan somuppstår även inom andra sektorer.Centerpartiet känner betydande osäkerhet över de bedömningar som regeringen göravseende målet för klimatpåverkande utsläpp. Regeringen anser att utsläppen avkoldioxid från transporter i bör ha stabiliserats nförefaller som om regeringen övergivit de mål som beslutat om.Regeringens ambition att driva en offensiv miljöpolitik inom EU välkomnas avCenterpartiet. Detta reducerar dock inte behovet av att ha ambitiösa nationellaKoldioxidproblematiken är global till sin natur. Av den anledningen är det av satt nedbringa användningen av fossila bränslen. anser att det böen nollvision för fossila bränslen. Det bör därför läggas fast en plan för hurbränslen successivt skall fasas ut och ersättas med förnybara bränslen.I likhet med anser att det bör sättas uppom låginblandning av motoralkoholer i bensin senast . En sådanlåginblandning bör i första hand genomföras genom frivilliga åtgärder inomdrivmedelsbranschen, med sikte på att inblandningsdelen skall motsvara ca 5 %.Regeringen bör inleda förhandlingar med branschen för att möjliggöra atmål uppnås.Även när det gäller det regionala målet frångår regeringen på en väsentlig punkt. Regeringen föreslår att transportsystemet skallnackdelar av långa transportavstånd" medan kommittén föreslog att transportpoliskall "kompensera nackdelar av långa avstånd mellan landets olika delar". Anledtill att regeringen valt en mer defensiv formulering tycks vara att man inte tiregionala balansmålet någon större vikt. Detta framgår också av avsaknaden av ketappmål.För såväl enskilda som näringslivet är det viktigt att transportsystemet är utfdet är praktiskt möjligt att resa mellan orter i , även på låEnligt mening bör besluta att det regionalpolitiska deskall lyda: "Transportsystemet skall främja en positiv regional utveckling genoutjämna skillnader i möjligheter för olika delar av landet att utvecklas, delsnackdelar av långa transportavstånd. "delar regeringens uppfattning att utformningen av trafikens kostnär en mycket viktig transportpolitisk fråga. Principen bör vara att skatter ochutformas så att transporternas inverkan på andra trafikanter vägs in på ett riktransportbesluten. En samhällsekonomisk marginalkostnadsprissättning är ettgrundläggande styrmedel i transportpolitiken.Regeringen har påbörjat ett arbete för att skapa ett regelverk för införande avvägavgiftssystem. Det skall ankomma på berörda kommuner och regioner att avgöraavgiftssystemen skall införas. anser att vid arbetet med att ta fregelverk bör konflikten mellan nationellt ställda miljömål och det kommunalagenomförandet analyseras.Av det anförda följer att bör bifalla motionerna 1997/98:T35 (c) yrka6, 1997/98:T231 (c) yrkande 3 och 1997/98:T518 (c) yrkande 1. Övriga motioner bavslås. Syftet med flera av dem blir dock tillgodosett.I enlighet med det anförda anser jag att utskottets hemställan under 1 bort halydelse:1. beträffande transportpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:T35 yrkandena 1-6, 1997/98:T23yrkande 3 och 1997/98:T518 yrkande 1, med anledning av proposition 1997/98:56punkterna 2-7 samt med avslag på motionerna 1996/97:T95 yrkandena 6-7,1997/98:T26, 1997/98:T28 yrkandena 1-7, 1997/98:T30 yrkandena 1-4, 1997/98:T37,1997/98:T39 yrkandena 1-3, 1997/98:T40 yrkandena 1-17, 19-20, 24 och 35,1997/98:T45 yrkandena 1-2, 4-6 och 10, 1997/98:T202 yrkandena 1 och 3-4,1997/98:T213 yrkandena 1-2, 4 och 6, 1997/98:T214 yrkandena 1-4, 1997/98:T216yrkandena 4 och 12-13, 1997/98:T217 yrkandena 1-2 och 8, 1997/98:T220 yrkandena3-5, samt 1997/98: T921 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anför3. Transportpolitikens mål och inriktning (mom. 1)() anför:Vänsterpartiet anser att en framtidsinriktad kommunikationspolitik måste uppfylmål. Den skall successivt miljöanpassa kommunikationerna samt stärka näringslivförutsättningar på effektivast möjliga sätt och där- igenom öka sysselsättninFramtidens beslut måste också inriktas på nollvisionen, dvs. inga dödsfall i trDessutom måste energianvändningen per capita minska, regionala obalanser motveroch tillgängligheten i kollektivtrafiken öka, med särskilda insatser för handikTrafikens negativa påverkan på människors hälsa måste minska.Grunden i strategi är både att minska transportbehovet och atttransporter skall ske med förnyelsebara, långsiktigt hållbara energislag. Det iprivatbilismen måste minska och fossila bränslen successivt ersättas med olikaav biobränslen. Det innebär också att det kollektiva åkandet måste stå för en sav resandet och att godstransporter måste ske effektivare.I propositionen föreslås ett antal delmål för transportpolitiken. Det finns tyvkonflikter mellan dessa mål. Om de olika målen inte är förenliga måste man stälfrågan vilket som skall uppfyllas i första hand? Det är därvid nödvändigt attmiljömålet skiljer sig från de andra målen. Naturlagarna kan inte ändras medriksdagsbeslut. Har det uppstått en viss koncentration av luftföroreningar kanriksdagen besluta att göra detta ogjort. Slutsatsen måste därför vara att miljökomma i första hand. anser att man bör ställa krav på attmiljökonskvensbeskrivningar måste göras för varje preciserad metod för att följandra delmålen.