bet · GL01AU8 · 1998-03-03 00:00:00 — Vissa frågor om arbetstid Utskottet behandlar i detta betänkande 45 motionsyrkanden från de allmännamotionstiderna 1996 och 1997 om arbetstidsfrågor. Särskilt frågan omarbetstidsförkortning och flexibilitet i den rättsliga regleringen står icentrum, men också frågor om övertid, deltidsanställdas önskan att arbetaheltid och avregleringar behandlas.Samtliga motionsyrkanden avstyrks, främst med hänvisning till pågåendeberedning av arbetstidsfrågan i Regeringskansliet.Moderaterna, , , och haravgett reservationer. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19961996/97:A701 av Per och () vari yrkas2. att beslutar avskaffa den nuvarande arbetstidslagen,3. att hos regeringen begär förslag om hur grundkraven i EG:sarbetstidsdirektiv kan uppfyllas, intill dess att direktivet moderniserats.1996/97:A705 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en halvering av den allmänna övertiden.1996/97:A709 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en ramlagstiftning för arbetstider som utgår från ettgenomsnittsberäknat arbetstidsmått och vilken medger ett stort utrymme förflexibilitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om borttagande av det generella nattarbetsförbudet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt för arbetstagaren att få en begäran om ändrad arbetstid seriöstprövad av arbetsgivaren,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den del av semestern som överstiger skall fådisponeras enligt arbetstagarens önskemål löpande i både dagar ochtimmar.1996/97:A711 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om 35 timmarsveckoarbetstid i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ till ett kontrakt med arbetsmarknadens parter om enarbetstidsförkortning till 35 timmars arbetsvecka.1996/97:A719 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstidsförkortning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge JämO i uppdrag att studera effekterna av enarbetstidsförkortning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övertidsarbete.1996/97:A807 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förkortad och flexibel arbetstid,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av övertidsuttaget.1996/97:A814 av m.fl. (s) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en arbetstidsförkortning bör ske i det fall att parterna påarbetsmarknaden misslyckas i sina ansträngningar att successivt kortaarbetstiden.1996/97:So637 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av sex timmars arbetsdag som ett led i familjepolitiken.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:A209 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdeltidsanställning.1997/98:A215 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av statliga regleringar för att underlätta införandet av en frivilligtsänkt arbetstid på nivå.1997/98:A230 av () vari yrkas3. att beslutar att avskaffa den nuvarande arbetstidslagen ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av avreglering av EU:s arbetstidsdirektiv.1997/98:A236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om förändring av arbetstider i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:A247 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringar avarbetstiden.1997/98:A256 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om 35 timmarsveckoarbetstid i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ till ett kontrakt med arbetsmarknadens parter om enarbetstidsförkortning till 35 timmars arbetsvecka.1997/98:A260 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att använda arbetsgivaravgifterna för att begränsa övertidsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhandlingar med arbetsmarknadens parter.1997/98:A262 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge JämO i uppdrag att utreda en förkortad arbetsdags effekter pålöneskillnader mellan män och kvinnor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkt övertidstak,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring enligt vad imotionen anförts om differentierade arbetsgivaravgifter vid uttag av över-tidstimmar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övertidsavgiften,5. att hos regeringen begär förslag till lag enligt vad i motionenanförts om stärkandet av löntagarnas inflytande över arbetstidens förläggning,6. att beslutar godkänna riktlinjer för en arbetstidsförkortningenligt vad i motionen anförts,7. att beslutar tillsätta en parlamentarisk kommission för attenligt motionens riktlinjer genomföra en arbetstidsförkortning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggningar med arbetsmarknadens parter,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en stödfond till försöksverksamhet med kortarearbetstid.1997/98:A272 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstider.1997/98:A273 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förkortad och flexibel arbetstid, med målet 30 timmars arbetsveckasom ger utrymme för 6 timmars arbetsdag,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begränsning av övertidsuttaget till 100 timmar.1997/98:A304 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en förstaförkortning av den generella arbetstiden, avtalsvägen, bör påbörjas senast år1999, annars bör lagstiftning övervägas.1997/98:A807 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetstid.1997/98:Fi220 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om övertidsuttaget.1997/98:So677 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av sextimmars arbetsdag som ett led i familjepolitiken.1997/98:So805 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning på 35 timmarsveckoarbetstid.1997/98:T912 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sextimmarsdagen. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande motioner som avser vissa frågor omarbetstid. Motionerna tar främst upp förslag till ändringar i 1982 årsarbetstidslag. I centrum står frågan om arbetstidsförkortning, men också andrafrågor behandlas.Det kan påminnas om att utskottet även tidigare under behandlatmotionsyrkanden om arbetstidsförkortning och den aspekt av arbetstidsfrågan somhänger samman med deltidsanställdas önskan att gå över till att arbeta heltid(bet. 1997/98:AU1 och AU6).Något om arbetstidslagenArbetstidslagen (1982:673) trädde i kraft den 1 januari 1983.Enligt arbetstidslagen gäller bl.a. följande. Den ordinarie arbetstiden fåruppgå till högst . Om det behövs med hänsyn till arbetetsnatur eller arbetsförhållandena får den högsta tillåtna arbetstiden avse ettgenomsnitt för av högst fyra veckor.Om det på grund av verksamhetens natur är nödvändigt att en arbetstagare stårtill arbetsgivarens förfogande på arbetsstället för att vid behov utföraarbete, får jourtid tas ut med högst per arbetstagare under fyraveckor eller under en kalendermånad.Med övertid avses i första hand sådan arbetstid som överstiger ordinariearbetstid och jourtid. Allmän övertid får tas ut med högst perarbetstagare eller under en kalendermånad. Underett kalenderår får den allmänna övertiden uppgå till högst 200 timmar.Bestämmelserna om arbetstidens förläggning innebär att arbetstagaren skall haledigt för nattvila mellan och 05. Detta är i princip ettnattarbetsförbud. Undantag får dock göras i vissa fall.Lagen är semidispositiv. Det innebär att avvikelser från lagens bestämmelserfår göras genom kollektivavtal, oftast genom sådana avtal som slutits ellergodkänts av en central arbetstagarorganisation. När det gäller vissabestämmelser om övertid, mertid och arbetstidens förläggning får avvikelser somgäller under högst en månad ske genom kollektivavtal som slutits av en lokalarbetstagarorganisation.Avvikelser från lagens regler genom kollektivavtal får dock göras endastunder förutsättning att de inte innebär att mindre förmånliga regler tillämpasän de som följer av EG-direktivet 93/104/EEG om arbetstidens förläggning ivissa avseenden.Om en arbetsgivare överträder lagens bestämmelser om övertid utgårövertidsavgift. Övertidsavgifter tillfaller staten.Arbetstidsförkortning m.m.I ett antal motioner från partier, kommittéer och enskilda riksdagsledamöterdiskuteras olika modeller för förändringar i arbetstidslagens bestämmelser omordinarie arbetstid. Särskilt frågan om arbetstidsförkortning står i cen-trum.Centerpartiet pekar i partimotion 1997/98:A272 på behovet av mer flexiblaarbetstider på den moderna arbetsmarknaden. Förkortade arbetstider måste enligtmotionen växa fram ur ökad produktivitet och bygga på frivillighet och avtal iförsta hand. vill dock inte utesluta att lagstiftning kan behövaseller att staten som arbetsgivare kan behöva inta en mera aktiv roll iarbetstidsfrågan.Ett tema i motionen är att arbetstiden måste tillåtas kunna variera för attmöta olika individers skilda behov eller den enskildes skiftande behov underlivets olika skeden. I vissa skeden av livet bör man kunna arbeta mindre och iandra mer, sägs det i motionen. föreslår att arbetstidslagen sesöver av en utredning och att förändringar i lagen sker som innebär att en s.k.arbetstidsbank kan inrättas. I en sådan bank skulle den enskilde kunna samlaoch spara arbetstid och ta ut den senare i form av förkortad arbetstid, enstakadagar eller en längre sammanhållen ledighet. På så sätt skulle den enskildeindividen ges möjligheter att fördela arbetstid över livet. Enligt förslagetbör utredningen särskilt beakta småbarnsföräldrars möjligheter att ta del avutbildning och deras möjligheter till flexibla arbetstider (yrk. 4).Vänsterpartiet förespråkar i flera partimotioner en generell, lagstadgadarbetstidsförkortning som skall leda fram till sex timmars arbetsdag(partimotionerna 1996/97:A719 yrk. 1, 1996/97:So637 yrk. 2, 1997/98:A262 yrk.6, 1997/98:A807 yrk. 8, 1997/98:Fi220 yrk. 16, 1997/98:So677 yrk. 5 och1997/98:T912 yrk. 6).Enligt bör arbetstidslagen ändras på så sätt att högstatillåtna ordinarie arbetstid i ett första steg bestäms (dvs. sju timmars arbetsdag). I ett andra steg bör arbetstiden enligt förslagetbestämmas (dvs. sex timmars arbetsdag).Arbetsmarknadens parter skall enligt ha möjlighet att i avtalbranschanpassa arbetstiden.En arbetstidsförkortning skulle enligt Vänsterpartietkunna leda till att ca 200 000 nya jobb skapas. Andra positiva effekter av ensådan reform skulle enligt partiet vara ökad livskvalitet, jämställdhet ochhälsa.Vänsterpartiet uppehåller sig i några motioner vid jämställdhetsperspektivet.Enligt den ovan nämnda motionen 1997/98:A807 skulle en reform medarbetstidsförkortning sannolikt bli den viktigaste jämställdhetsreformen sedanden kvinnliga rösträtten infördes. Det föreslås att JämO - som ett led iarbetet med att kartlägga löneskillnader mellan kvinnor och män - ges i uppdragatt även utreda en förkortad arbetsdags effekter på löneskillnader mellan könenoch på jämställdheten i arbetslivet (motionerna 1996/97:A719 yrk. 2 och1997/98:A262 yrk. 1).Enligt bör en ny arbetstidsnorm i veckankombineras med att de anställda tillerkänns ett starkare inflytande överarbetstidens förläggning. Detta bör enligt partimotion 1997/98:A262 ske genomkollektivavtalsregleringar, men det föreslås att regeringen ges i uppdrag attlämna lagförslag till hur löntagarnas inflytande kan stärkas (yrk. 5).Vänsterpartiet anför i samma motion att olika sektorer av arbetsmarknaden kanha olika storlek på arbetsgivaravgifterna. Avgifterna sägs behöva sänkas inomvälfärdssektorn - med kommuner och landsting - och delar av näringslivetstjänstesektor, som t.ex. handel, hotell och restaurang. Andra sektorer, såsomexportindustrin, anges ha bättre förutsättningar att utan lättnader iavgifterna finansiera en arbetstidsförkortning. föreslår att enparlamentarisk kommission tillsätts, för att i nära samråd med arbetsmarknadensparter utreda sänkningar och fördelning av arbetsgivaravgifterna samt för attanalysera vilka resurser som efter en arbetstidsförkortning kan frigöras för ensänkning av arbetsgivaravgifterna (yrk. Yrkandet om en utredning - enarbetstidskommission - framställs även i motion 1997/98: Fi220 (yrk. 16).Vänsterpartiet anser att en arbetstidsförkortning skall genomföras medbibehållen lön för de anställda. Man framhåller att det är parternas sak attavtala om löner - inte - men föreslår att regeringen ges i uppdragatt ta upp överläggningar med arbetsmarknadens parter i frågan om hur snabbt enlagstadgad arbetstidsförkortning kan träda i kraft och hur en sådan kansamordnas med avtalsförhandlingarna om löner (motion 1997/98:A262 yrk. 8).Slutligen, enligt motionen 1997/98:A262, ser ett behov avutökad försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag. I sådana försök inom nyasektorer och branscher kunde effekterna av en arbetstidsförkortning undersökas.Enligt motionen bör en stödfond inrättas för arbetsgivare som deltar i försökmed arbetstidsförkortning. Ekonomiskt stöd ur fonden föreslås kunna utgå i formav avdrag på arbetsgivaravgiften för arbetsgivare som nyanställer (yrk. 9).Även anser i partimotionerna 1996/97:A711 (yrk. 2 och 3) och1997/98:A256 (yrk. 2 och 3) att en arbetstidsförkortning bör genomföras. Enförkortad arbetstid anges vara ett prioriterat politiskt krav. Miljöpartietmenar att en sådan reform skulle ge förbättrad livskvalitet, ökad jämställdhet,minskad arbetslöshet och minskade klyftor med totalt sett bättre ekonomiskbalans.Miljöpartiet vill se en arbetstidsförkortning komma till stånd genom enkombination av lagstiftning, fackliga avtal och ett ?kontrakt? Arbetstidslagen bör enligt förslaget ändras på så sätt att normalarbetstid enligt lagen i en första etapp sätts (yrk. 2i båda motionerna). Utifrån den lagfästa ramen, som skall tjäna som enmålangivelse, skall parterna på arbetsmarknaden kunna förhandla om detpraktiska genomförandet och om avvikelser från lagen genom kollektivavtal.Regeringen bör enligt inbjuda arbetsmarknadens parter tillförhandlingar om ett ?kontrakt? I ett sådant kontraktskulle statens bidrag bli ändringar i arbetstidslagen, skattesänkningar ochutbildningssatsningar. Från löntagarnas sida skulle flexibilitet angåendearbetstider och återhållsamhet beträffande löneanspråk utfästas. Slutligenskulle från arbetsgivarhåll bidraget vara främst att nyanställa arbetslösa.Detta kontrakt skulle tjäna som vägvisare för decentraliserade förhandlingar påbransch- och lokal nivå (yrk. 3 i båda motionerna). - anser ocksåatt arbetstidslagens möjligheter till övertid bör begränsas och att lagen somhelhet bör ses över, men i dessa delar framställs inte några motionsyrkanden.Thomas m.fl. (mp) följer i kommittémotion 1997/98:So805 uppMiljöpartiets yrkanden om lagfäst arbetstidsförkortning iveckan.Elver och () avvisar i kommittémotion 1996/97:A709lagstiftning om sänkt normalarbetstid . Det saknas enligt motionenbevis för att en sådan förändring skulle skapa fler jobb. De förespråkar istället ökad flexibilitet i arbetstidslagen och föreslår att lagen ändras på såsätt att den ges karaktär av ramlag (yrk. I lagen bör enligt motionen angesnödvändiga regler om rätt till vila och veckan m.m. men ocksålämnas utrymme för överenskommelser om betydande förskjutningar av arbetstideninom ramen för en genomsnittsberäknad arbetstid. Det principiellanattarbetsförbudet bör tas bort (yrk. Motionärerna anser vidare att denenskilde arbetstagarens möjlighet att få den arbetstid han eller hon önskar börbli större. De föreslår en lagfäst skyldighet för arbetsgivare att seriöstpröva en arbetstagares önskemål om ändrad arbetstid och att arbetsgivaren skallvara skyldig att motivera ett eventuellt avslag på begäran (yrk. 3).I motionen föreslås också ändringar i semesterlagen (1977:480).Utgångspunkten för motionärerna är att det är viktigt att ge den enskildeindividen större möjligheter att själv styra sin arbetstid. De anser att dendel av semestern som överstiger borde få disponeras enligt denenskilde arbetstagarens önskemål löpande i timmar eller dagar ochkunna sparas mellan åren för att tas ut senare i timmar eller dagar (yrk. 5).En sådan ordning vore enligt motionärerna ett sätt för den enskilde att kortasin arbetstid under en period.Även flera enskilda motioner tar upp frågan om arbetstidsförkortning.Tomas m.fl. (s) menar i motion 1997/98:A247 att det är angeläget medarbetstidsförkortning och ökad flexibilitet som stärker den enskildes möjlighetatt styra sitt liv. Sådana förändringar bör införas i avtal, men om så intesker kan enligt motionen lagstiftning inte uteslutas. Motionärerna anser attregeringen redan nu bör analysera vilka möjliga alternativ det finns attlagstiftningsvägen införa ökad flexibilitet och kortare arbetstid.Inger m.fl. (s) ansluter sig i motion 1996/97:A814 till dem somförespråkar sex timmars arbetsdag (yrk. Samma ståndpunkt återkommer imotion 1997/98:A304 där m.fl. (s) framhåller attarbetstidsfrågor i första hand är en fråga för arbetsmarknadens parter. Deanser att lagstiftning bör övervägas om parterna på arbetsmarknaden inte lyckaskomma överens om arbetstidsförkortningar inom alla avtalsområden.Ingbritt Irhammar och (båda c) pekar i motion1997/98:A273 (yrk. 5) på flera fördelar med en arbetstidsförkortning. Deframhåller att en arbetstidsförkortning skulle leda till att livskvalitetenökar liksom jämställdheten och att arbetslösheten kan minska. Arbetet med attfå till stånd en flexibel och förkortad arbetstid måste påskyndas och måletanges vara , vilket skulle ge utrymme för en arbetsdag påsex timmar.Ingbritt Irhammar m.fl. (c) framför även i motion 1996/97:A807 (yrk. 4) attarbetet med en förkortad och flexibel arbetstid måste fortsätta och påskyndas.Lennart Brunander (c) anför i motion 1997/98:A236 att det är angeläget attlagstiftningen ändras så att arbetstiden kortas. Han vill få till stånd endiskussion om hur vi använder vår tid och vilka regler som skall finnas påarbetsmarknaden. Motionären begär att regeringen ges i uppdrag att utreda hurförändringar skall göras med arbetstiden och andra frågor som påverkarefterfrågan på arbete (yrk. 1).Barbro m.fl. (mp) framhåller i motion 1997/98:A215 att Miljöpartietvill se en frivillig sänkning av arbetstiden som ett komplement till en allmänsänkning. Enligt den s.k. Växjömodellen kan de anställda själva välja mellanhöjd lön och förkortad arbetstid. På flera håll i landet innebär dock statligaregleringar att frivilliga sänkningar av arbetstiden i kommuner försvåras, sägsdet i motionen. Det har ifrågasatts om Växjömodellen är laglig. De begär därföratt det genomförs en översyn av de statliga regleringarna på området. Syftetmed en sådan översyn skulle vara att underlätta att frivilliga sänkningar avarbetstiden i kommunerna kommer till stånd, t.ex. i enlighet med Växjömodellen.ÖvertidVänsterpartiet menar i flera partimotioner att en arbetstidsförkortning måstekombineras med en begränsning av det tillåtna övertidsuttaget. Omövertidsuttaget inte begränsas minskar arbetstidsförkortningens effekt påsysselsättningen, framhåller partiet. Det betonas att övertidsarbete inte lönarsig i längden. Kvaliteten på utfört arbete blir enligt sämre närarbetsbelastningen för de anställda blir för stor. Dessutom förlorarsamhällsekonomin på att nyanställningar inte kommer till stånd. Partiet anserdärför att det tillåtna maximala övertidsuttaget enligt arbetstidslagen börhalveras. Högst 25 timmars övertid bör enligt motionerna få tas ut perkalendermånad i stället för dagens 50. Det maximala uttaget per kalenderår börbestämmas till högst ; är högsta antalet timmar 200 (motionerna1996/97:A719 yrk. 4, 1997/98:A262 yrk. 2 och 1997/98:Fi220 yrk. 17).Vänsterpartiet vill för att motverka övertidsuttag införa differentierade,progressiva arbetsgivaravgifter. Om avgifterna är låga för arbete som utförsinom ramen för den lagstadgade ordinarie arbetstiden ochdubbelt så höga för timmar därutöver skapas enligt ekonomiskaincitament för nyanställningar (1997/98:A262 yrk. 3).Arbetsgivare som överträder vissa av arbetstidslagens regler om övertidbetalar s.k. övertidsavgift till staten. anser att den avgifteni dag är av ringa betydelse för storföretag. Den bör höjas och sättas irelation till företagets storlek (samma motion yrk. 4).Lisbeth Staaf-Igelström och (båda s) tar i motion1996/97:A705 upp det förhållandet att medan många saknar arbete, arbetar andramycket övertid. De begär att rätten till övertid begränsas genom en halveringav det månadstak och det årstak som anges i arbetstidslagen.Även m.fl. (c) har i motion 1996/97:A807 (yrk. 5)ståndpunkten att högsta tillåtna övertidsuttag bör begränsas till 100 timmarper år. Om dagens övertidsuttag kunde ersättas med nyanställningar bara till endel skulle tiotusentals nya jobb tillkomma, sägs det i motionen. Samma meningom halverat övertidsuttag framförs i motion 1997/98:A273 (yrk. 6) av IngbrittIrhammar och (båda c).Även () anser, i motion 1997/98:A260, att övertiden måstebegränsas så att fler personer kommer in på arbetsmarknaden. Det bör varabilligare för företag att nyanställa än att satsa på övertidsuttag, sägs det imotionen. En modell där priset/kostnaden för övertid ökar ju mer övertid somregistreras på den enskilde arbetstagaren bör enligt förslaget utvecklas avregeringen och arbetsmarknadens parter gemensamt. Han anser att regeringen iförhandlingarna med arbetsmarknadens organisationer bör driva på i frågan om en?skatteväxling/avgiftsväxling? en ordning där arbetsgivaravgifternaanvänds för att begränsa övertidsarbete på så sätt att avgifterna för ordinariearbetstid sänks och avgifterna för övertid höjs (yrk. 1 och 2).DeltidMarie och (båda s) framhåller i motion 1997/98:A209att arbetstiden kan användas som ett instrument för bättre psykisk och fysiskarbetsmiljö. Ett led i detta är enligt motionen att tillgodose kraven från demsom vill öka sin arbetstid från deltidsarbete till att arbeta fullnormalarbetsdag. Ambitionen skall vara att heltidsanställning är en rättighetoch deltidsanställning en möjlighet, sägs det i motionen.Även m.fl. (s) anser att det ofrivilliga deltidsarbetet börbegränsas och att denna viljeinriktning bör ges regeringen till känna (motion1997/98:A247).AvregleringarPer och (båda m) respektive enskilt begär imotionerna 1996/97:A701 (yrk. 2) och 1997/98:A230 (yrk. 3) att arbetstidslagenavskaffas. Enligt motionärerna är lagen föråldrad. Den sägs motverka enmodernisering av den svenska arbetsmarknadens funktion och att nya arbetenskapas.Motionärerna menar att arbetsmarknaden måste moderniseras och avregleras ävenpå europeisk nivå.