bet · GL01FiU15 · 1998-02-17 00:00:00 — Vissa bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor I detta betänkande behandlar utskottet 14 motioner från allmänna motionstiden1997 som behandlar dels vissa finansmarknads- och försäkringsrörelsefrågor,dels vissa frågor som rör kreditupplysning. Utskottet avstyrker samtligamotioner.Till betänkandet har fogats elva reservationer och ett särskilt yttrande. Motionsyrkanden angående finansmarknaden1997/98:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas15. att beslutar om en sammanslagning av till enfolkbörs enligt vad som sägs i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behålla Nordbanken, Posten och i statlig ägo,1997/98:Fi704 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om marknadsföring avvärdepappersfonder.1997/98:Fi705 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den högainsättningsgarantiavgiftens negativa effekt på de svenska bankernaskonkurrensläge.1997/98:Fi708 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning angående oseriösaräntenivåer vid lån/krediter.1997/98:Fi709 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översynav transfereringstiderna i betalningssystemen.1997/98:Fi710 av m.fl. (kd, m, c, fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för attundersöka nya mellanhandsorgan på riskkapitalmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i avvaktan på resultatet från utredningen statsmakternaövervakar konkurrensneutralitet mellan aktörer avseende regleringar ochbeskattning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa likvärdigt goda villkor för svenska aktörer och underlättauppbyggnaden av den svenska riskkapitalmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga konkurrenssnedvridande ingrepp på riskkapitalmarknaden frånstatens egna organ accepteras.1997/98:Fi713 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om effektiv och lojal konkurrens påbankmarknaden.Motionsyrkanden angående försäkringsrörelse1997/98:Fi701 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lagändring i syfte attsäkerställa en sund konkurrens mellan olika försäkringsbolag vid tecknandet avkollektiva försäkringar i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag som innebär att kollektivsakförsäkring skall baseras på individuell anslutning i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Fi702 av () vari yrkas1. att beslutar att kollektiv sakförsäkring endast får tecknas medden individuelle försäkringstagarens aktiva samtycke i enlighet med vad somanförs i motionen,2. att beslutar att kollektiv sakförsäkring skall upphandlas i frikonkurrens i enlighet med vad som anförs i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning beträffandeorganisationers befogenheter gentemot sina medlemmar i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Fi706 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektivahemförsäkringar.1997/98:Fi707 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i attdet nu pågående arbetet med försäkringslagstiftningen snabbt slutförs genom attförslag föreläggs för beslut under innevarande riksmöte.Motionsyrkanden angående kreditupplysning1997/98:Fi703 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om flödesinformationvid kreditupplysning.1997/98:Fi711 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändringari kreditupplysningslagen.1997/98:Fi712 av () vari yrkas att i enlighetmed vad i motionen anförts beslutar avskaffa uppgifter om svenskt medborgarskapi kreditupplysningsfrågor.Inkomna skrivelserUnder ärendets beredning har utskottet mottagit en skrivelse från AdvokatfirmanEkelund såsom uppgivet ombud för fyra mindre banker. FinansmarknadenFolkbörsMotionenI motion Fi209 av m.fl. (v) yrkande15 anför motionärerna att deär positiva till en sammanslagning av . Enligt motionärernabör dock staten vara ensam ägare av den nya handelsplatsen - en ?Folkbörs?.Finansutskottets ställningstagandeOM offentliggjorde att företaget avsåg attlämna ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktierna i (Fondbörsen). Erbjudandet har accepterats av majoriteten av Fondbörsensaktieägare. Affären innebär att Fondbörsen blir ett dotterbolag till . Regeringen har uttalat att den har för avsikt att använda 500 miljonerkronor som avsatts tidigare för att öka statens ägarandel i till7,och att avsikten är att uppnå ett 10-procentigt ägande.En ny börslagstiftning trädde i kraft . Lagen (1992:543) ombörs- och clearingverksamhet (LBC) ersatte då lagen (1979:749) om Stockholmsfondbörs. Den nya lagstiftningen innebar flera förändringar. Det legala monopolsom hade på att organisera handel med fondpapper - främstaktier och obligationer - avskaffades. Börslagstiftningen utvidgades samtidigttill att inbegripa handel med alla slag av finansiella instrument. Därigenomkom bl.a. derivatinstrument såsom optioner och terminer att omfattas. Frietableringsrätt och fri konkurrens mellan börser utgör två grundprinciper i detnya regelverket. Kännetecknande är också att det är frivilligt att sökabörsauktorisation.Ett bifall till motionen skulle strida mot de principer som ligger till grundför nuvarande börslagstiftning. Motion Fi209 (v) yrkande 15 avstyrks.Försäljning av statliga företagI motion Fi209 av m.fl. (v) yrkande 16 föreslår motionärernaatt staten bör behålla Nordbanken, Posten och (). Om utförsäljningen av Nordbanken genomförs måste Posten tillsammans medSBAB ges stora möjligheter att på den svenska marknaden skapa ett slagkraftigtalternativ för finansiella tjänster. Staten behöver äga en av de störrebankerna - inte minst för att säkra en rimlig grad av konkurrens och minskaderäntemarginaler.Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen har bemyndigat regeringen att sälja statens aktieinnehav i Nordbanken(prop. 1992/93:135, bet. har dock inte givit något motsvarandebemyndigande vad gäller Posten och . Utskottet har vid ett antaltillfällen, bl.a. , behandlat motioner med krav på att staten inteskall sälja Nordbanken (bet. 1996/97:FiU1). På förslag från utskottet harriksdagen avslagit dessa.Utskottet finner inte anledning att föreslå någon ändring av riksdagenstidigare ställningstagande. Motion Fi209 (v) yrkande 16 avstyrks.Marknadsföring av värdepappersfonderMotionenI motion Fi704 av () anförs att vi, i samband med denslutliga anpassningen av vår lagstiftning om värdepappersfonder till EG-regleringen, fick uttryckliga bestämmelser om fondbolags verksamhet.Tillståndsplikten kom dock att gälla endast för företag som vill drivafondverksamhet i . uttalades i förarbetena att renmarknadsföring av fonder inte är förenad med tillståndsplikt. Enligt motionärenhar det visat sig att detta var ett olyckligt uttalande. Det förhållandet attmarknadsföringen är oreglerad har lett till att åtskilliga svenskar har luratspå mycket stora belopp och risken för att detta skall upprepas är uppenbar.Motionären anför vidare att det med den ökande internationaliseringen ärangeläget att allmänheten bereds ett bättre skydd mot ?skojare? inom denfinansiella sektorn. Motionären anser att det inledningsvis bör utredas i vadmån EG-direktivet om fondverksamhet och andra internationella åtaganden, dets.k. UCITS-direktivet, och övriga internationella åtaganden ger utrymme för etttillstånds- eller informationskrav redan på marknadsföringsstadiet. Därefterbör - inom tillgängligt utrymme - fastställas vilka krav till skydd förkonsumenterna som bör ställa på företag som annonserar eller viatelefon eller direktreklam marknadsför sina produkter i ställningstagandeRegler om värdepappersfonder återfinns i lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder.Enligt lagens 7 a § krävs tillstånd för att utländska fondföretag skall fådriva fondverksamhet i . För fondföretag som har sitt säte i ett landinom EES gäller enligt lagens 7 b § ett förenklat anmälningsförfarande. Dennatillstånds- respektive anmälningsplikt inträder först om ett företag här ilandet skall sälja eller lösa in andelar. Bestämmelserna hindrar dock inte attutländska fondföretag marknadsför sina andelar i Sverige.Det s.k. UCITS-direktivet medger inte att en tillståndsplikt införs vid ?ren?marknadsföring. Beträffande fonder som omfattas av UCITS-direktivet gäller atten fond vid alla reklamåtgärder skall hänvisa till att det finns eninformationsbroschyr och var den finns att få tag i (jfr 28 § andra stycketlagen om värdepappersfonder). För fonder som omfattas av detta direktiv finnsdet således krav på att information skall lämnas vid alla typer avreklamåtgärder, även vid ren marknadsföring av fonderna.Vad gäller fonder som inte omfattas av UCITS-direktivet finns det i lagen omvärdepappersfonder inte några krav på att viss information skall ges vidmarknadsföring. Allmänna regler om bl.a. informationsskyldighet imarknadsföringslagen (1995:450) är dock tillämpliga.Enligt uppgift från har det inom IOSCO (en internationellsamarbetsorganisation för tillsynsmyndigheter inom värdepappersområdet)påbörjats ett internationellt arbete angående marknadsföring av fonder. Vidareär ett direktiv angående distansförsäljning av finansiella tjänster underutarbetande inom kommissionen. Förslaget rör bl.a. regler ominformationsskyldighet och ångerrätt. Ett förslag till direktiv kommersannolikt att överlämnas till rådet . Utskottet anser att dessaarbeten bör avvaktas innan ställning tas i denna fråga och avstyrker motionFi704 (fp).InsättningsgarantinBakgrundEtt system för garanti för insättningar i bank är i kraft sedan den 1 januari1996. Systemet finansieras genom årliga inbetalningar av avgifter från bankernaoch vissa värdepappersbolag. Fr.o.m. höjdes avgiften tillsystemet för insättningsgaranti från till av det garanteradeinsättningsbeloppet. Avgiftsnivån gäller till dess behållningen hosRiksgäldskontoret uppgår till av det totala garanteradeinsättningsbeloppet. Därefter bör avgiften uppgå till ett belopp som motsvarar0,av de garanterade insättningarna. Enligt kommer denmålsatta nivån om av det totala garanterade insättningsbeloppet attuppnås omkring under förutsättning att garantin intebehöver tas i anspråk.MotionenI motion Fi705 av m.fl. (m) anför motionärerna att den nuvarandenivån på avgiften till systemet för insättningsgaranti ger upphov till fleraproblem. Det mest påtagliga är att nivån på avgiften medför en snedvridning avkonkurrensen på marknaden på ett sätt som starkt missgynnar svenska banker ikonkurrens med utländska banker. Detta beror dels på att deinsättningsgarantisystem som finns i EU-länderna är så utformade att bankernaalltid omfattas av hemlandets insättningsgarantisystem, dels på att det svenskainsättningsgarantisystemet, vid en internationell jämförelse, har höga avgiftertill insättningsgarantin. Bank- och finansmarknaden genomgår även en snabbglobalisering. I denna globala konkurrens är det viktigt att de nationellareglerna är gynnsamma och inte som i detta fall diskriminerar landets företag.Motionärerna konstaterar även att det sedan insättningsgarantin infördes överhuvud taget inte har inträffat något i det finansiella systemet som motiveraratt fonden måste byggas upp snabbare än vad som avsågs i den lag som infördesså sent som . Att avgiften höjdes fr.o.m. den 1 januari 1997måste, enligt motionärernas uppfattning, ses som en ren straffbeskattning av desvenska bankerna som snedvrider konkurrensen och till betydande del kommer attdrabba kunderna i banker.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare behandlat liknande motionskrav, senast ibetänkande 1996/97:FiU1. har på förslag från utskottet avstyrktmotionerna. Utskottet finner inte anledning att föreslå någon ändring avriksdagens tidigare ställningstagande. Motion Fi705 (m) avstyrks.RäntenivåernaMotionenI motion Fi708 av () anförs att seriösa långivare har en lågutlåningsränta. finns det dock ett antal långivare som tar ut räntor påmellan 25 och . Det kan gälla långivare hos vilka man via ett telefonsamtalkan få ett lån och vissa postorderföretag. Dessa låne- och kreditföretagställer många människor i svåra ekonomiska situationer. Motionären anser att deangivna räntenivåerna är helt oseriösa och bör anses vara ockerräntor.Motionären föreslår att frågan om en övre räntenivå för lån/krediter utreds.Nivån skulle kunna vara relaterad till gällande Stibor- eller diskontonivå,exempelvis 4-5 gånger dessa nivåer.Finansutskottets ställningstagandeDet finns civilrättsliga regler enligt vilka avtalsvillkor som styr räntan kananses ogiltiga. Vidare finns straffrättsliga regler om ocker. Om ettavtalsvillkor som styr räntan skall anses ogiltigt eller om det föreliggerocker bedöms i det enskilda fallet utifrån ett antal olika omständigheter.Enligt konsumentkreditlagen (1992:830) skall en kreditgivare under vissaförutsättningar lämna uppgifter om den effektiva räntan, dvs. kreditkostnadenangiven som en årlig ränta beräknad på kreditbeloppet.Utskottet anser liksom motionären att vissa låne- och kreditföretagsräntesättning leder till att många människor hamnar i svåra ekonomiskasituationer. Det skulle dock vara mycket svårt att knyta regler om för högaräntor till en viss procentsats. Frågan om vilka räntenivåer som långivaretillämpar är en konkurrensfråga, vilket gör att problemet med mycket högaräntor inte bör angripas med en marknadsintervention utan i stället böråtgärdas genom civilrättsliga regler och straffrättsliga regler om ocker.Utskottet avstyrker motion Fi708 (s).Transfereringstiderna i betalningssystemenMotionenI motion Fi709 av m.fl. (s) anför motionärerna att det kan tatre till att betala eller flytta medel mellan olika konton. Bankernahar tillgång till medlen utan att betala någon ränta. I deflesta fall tar man ut avgifter för transfereringen samt betalar en mycket lågränta på innestående medel på kontot. Motionärerna anser att det föreligger ettbehov av att göra en översyn av transfereringstiderna i betalningssystemen.Finansutskottets ställningstagandeKonsumentverket har i en rapport, 1995/96:24, uppmärksammat problemet med långatransfereringstider som motionären tar upp. I rapporten krävdeKonsumentombudsmannen tydligare och bättre regler för bl.a. överföringar.Konsumentverket har vänt sig till för att få till ståndtydligare och bättre villkor för konsumenterna.Utskottet anser att transfereringstiderna i betalningssystemen är enkonkurrensfråga varför dessa inte bör regleras. Utskottet vill dock understrykabetydelsen av öppen information om transfereringstiderna. Utskottet villsamtidigt understryka vikten av att berörda myndigheter noga följer frågan. Isammanhanget vill utskottet vidare uppmärksamma att regeringen har stimuleratkonkurrensen på bankmarknaden genom att underlätta etableringen av banker (jfrnedan under rubriken på bankmarknaden). Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi709 (s).Småföretagens riskfinansieringMotionenI motion Fi710 av m.fl. (kd, m, c, fp) anförs att ettutvecklande av finanssektorn i och till en ledande ställningi har ett betydande samhällsekonomiskt värde. Det skulle ocksåunderlätta för svensk företagsamhet som snabbt utvecklar sina relationer idenna region, inte minst mot de östra och södra . Motionärernaanser att en utredning bör tillsättas för att undersöka de nya mellanhandsorganpå riskkapitalmarknaden som vuxit fram i ledande länder. Motionärerna anförvidare att leder den nordeuropeiska utvecklingen påriskkapitalmarknaden varför det ur samhällsekonomisk synvinkel är viktigt attinte belasta denna marknad med subventioner och en reglering som snedvriderkonkurrensen. Uthålligheten i det försprång har framför andranordeuropeiska länder bestäms av om de organisatoriska, tekniska ochkompetensmässiga lösningar som väljs av aktörerna visar sig kommersiellt settöverlägsna utländska lösningar. Svenska aktörer måste av denna anledning kunnaarbeta på likvärdiga villkor. Med bl.a. en snabb teknisk förnyelse ochmarknadsöppningar som kommer överraskande kan inte statsmakterna avgöra vilkaaktörer som har bäst förutsättningar. Däremot kan statsmakterna tillse attramverket kring riskkapitalmarknaden ger goda förutsättningar förkonkurrensneutrala villkor samt hög trovärdighet genom hög etisk standard lösningar och genom tillsynen som ombesörjs av . De nyamarknadsorgan som bildats för att förmedla riskkapital från privata placeraretill unga företag är särskilt känsliga för att trovärdigheten kan upprätthållaspå en hög nivå, ty denna del av riskkapitalmarknaden arbetar med hög risk genomlåg likviditet i aktierna, större kursrörelser och klart större affärsriskerjämfört med börsnoterade aktier. Motionärerna föreslår därför att statsmakternai avvaktan på resultatet från den föreslagna utredningen skall övervakakonkurrensneutraliteten mellan aktörer såvitt avser reglering och beskattning.Motionärerna föreslår att statsmakterna bör skapa likvärdigt goda villkor försvenska aktörer och underlätta uppbyggnaden av den svenskariskkapitalmarknaden. Motionärerna betonar att inga konkurrenssnedvridandeingrepp på riskkapitalmarknaden från statens egna organ kan accepteras.Finansutskottets ställningstagandeRegeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdragatt analysera den svenska finansiella tjänstesektorns internationellakonkurrenskraft (dir. 1997:119). Enligt direktiven skall utredaren samla in ochsammanställa uppgifter om den svenska finansiella tjänsteproduktionen samtuppskatta och beskriva sektorns direkta och indirekta betydelse församhällsekonomin, identifiera utvecklingstendenser och kritiska faktorer avbetydelse för den svenska finansiella sektorns framtid, analysera den svenskafinanssektorns komparativa för- och nackdelar i syfte att bedöma branschensförutsättningar att klara av den internationella konkurrensen samt föreslååtgärder för att förstärka konkurrenskraften för finansiell verksamhet iSverige. Utredarens uppdrag skall vara slutfört före utgången av år 1999.Utredaren bör dock presentera delrapporter under utredningstidens gång.Regeringen har således tillkallat en särskild utredare som skall analyseraden svenska finansiella tjänstesektorns internationella konkurrenskraft. Motdenna bakgrund anser inte utskottet att det finns anledning att föreslå någottillkännagivande med anledning av motionen. Motion Fi710 (kd, m, c, fp)avstyrks.Konkurrensen på bankmarknadenMotionenI motion Fi713 av () anförs att en marknadsekonomi av densvenska och europeiska modellen förutsätter att det råder fri och lojalkonkurrens. Detta gäller även på bankmarknaden. pågår en oroandeutveckling mot större koncentration och minskad konkurrens inom banksektorn.Under 1997 har två nischbanker köpts upp av storbanker. En minskning av antaletaktörer riskerar att medföra ökade priser för konsumenterna. Motionären anseratt utvecklingen understryker behovet av att staten griper in för att försäkraatt bankgemensamma betalningssystem är tillgängliga för alla banker på rimligavillkor. Det kan inte anses acceptabelt att någon bank tillåts verka på ettsådant sätt att tillgången för andra banker till dessa betalningssystemformellt eller reellt omöjliggörs. Finansministern har givit uttryck för atthan delar denna uppfattning. Motionären anser att det med hänsyn till denförsämrade konkurrenssituationen och till finansministerns inställning är dagsför en bred utredning för att uppnå en effektiv bankmarknad, bl.a. tillkundernas fromma. En utgångspunkt bör därvid vara att bankgemensammabetalningssystem skall vara tillgängliga för alla banker på rimliga villkor.Motionären anser därför att hos regeringen skall begära en utredningom effektiv och lojal konkurrens på bankmarknaden.Finansutskottets ställningstagandeI antog ett antal förslag som syftar till ökadkonkurrens på bankmarknaden (prop. 1995/96:74, bet. NU9, rskr. 112 och 113).Därvid beslutades bl.a. om utvidgade möjligheter för icke-finansiella företagatt äga banker. I sitt betänkande föreslog näringsutskottet att riksdagenskulle ålägga regeringen att lämna en redovisning till riksdagenom erfarenheterna av regeländringarna. beslutade i enlighet mednäringsutskottets förslag. Regeringen avser att lämna en skrivelseangående effekterna av de utökade möjligheter för icke-finansiella företag attäga banker.I november 1996 begärde företrädare för ett antal mindre banker attFinansdepartementet skulle initiera en utredning av betalningssystemet (dnrFi96/4634 och Fi96/4652). I ett brevsvar, daterat , anfördefinansministern bl.a. att en effektiv konkurrens inom banksektorn förutsätteratt tillgången till betalningssystemet inte onödigtvis försämras försmåbankerna. Finansministern anförde vidare att de problem som småbankerna harställts inför beträffande tillgången till de större bankernas etableradesamarbete på betaltjänstområdet i första hand måste lösas antingen direktmellan parterna eller enligt de konkurrensrättsliga procedurerna. Han var inteberedd att initiera någon utredning beträffande dessa frågor. Han underströkatt han avsåg att följa utvecklingen på området mycket noga eftersom han ansågdet viktigt med ett öppet och effektivt betalningssystem.Finansinspektionen skall bidra till en effektiv finansiell marknad. Som ettunderlag i tillsynsarbetet inledde inspektionen en utredningför att kartlägga om kundernas rörlighet på den finansiella marknaden begränsasi något avseende. I en enkät till ett antal banker frågade inspektionen ombl.a. prissättning och tjänsteutbud samt om bankerna uppmärksammat några hinderför kunderna att flytta pengar mellan olika banker. har ifebruari remitterat ett utkast till en promemoria till vissa myndigheter ochbanker. En rapport med slutligt ställningstagande från Finansinspektionenberäknas vara färdiga under maj månad 1998.Utskottet anser, i likhet med vad finansministern anförde, att det är viktigtmed ett öppet och effektivt betalningssystem. Vidare delar utskottetbedömningen att de problem som småbankerna har ställts inför beträffandetillgången till de större bankernas etablerade samarbete på betaltjänstområdeti första hand måste lösas antingen direkt mellan parterna eller enligt dekonkurrensrättsliga procedurerna. Med hänvisning till de åtgärder somregeringen vidtagit för en ökad konkurrens på bankmarknaden och till att mannoga kommer att följa utvecklingen på betaltjänstområdet finner utskottet inteskäl att med anledning av motionen föreslå någon åtgärd. MotionFi713 (fp) avstyrks.FörsäkringsrörelseKollektiva hemförsäkringarMotionernaSamtliga motionärer är mycket kritiska till det sätt på vilket kollektivahemförsäkringar är utformade.I motionerna Fi701 av (), Fi702 av () ochFi706 av och () anser motionärerna att varje individsjälv måste få välja vilket försäkringsbolag han eller hon vill anlita.Kollektiva sakförsäkringar bör vara baserade på individuell anslutning.Motionären i motion Fi701 (m) anser att det inte räcker med en rätt för denenskilde medlemmen att reservera sig mot anslutningen. I motion Fi702 (m)anförs att det också finns en uppenbar risk för att ett hushåll dubbelförsäkraseller t.o.m. trippelförsäkras. Motionären anför vidare att även om det finns enreservationsrätt är anslutningsformen en form av negativ avtalsbindning sominte är tillåten på marknaden i övrigt. Det saknas klara regler för deenskilda medlemmarnas ställning i förhållande till medlemsorganisationerna. Detfinns därför behov av en lagstiftning som klargör hur långt organisationersbefogenheter sträcker sig i förhållande till den enskilde medlemmen.