bet · GL01KU27 · 1998-05-15 00:00:00 — En vanlig benämning på verksamheten är ?samhällskontakt?. Destörsta företagen i som tillhandahåller sådana tjänster är Kreab ochJKL. Andra företag i branschen är Burson-Marsteller, , och - Information & Samhällskontakt.De nämnda PR-företagen ingår tillsammans med andra i en branschorganisation,().När det gäller mönstret i och omfattningen av kontakterna mellan organiseradeutomparlamentariska aktörer och politiker, tjänstemän och andra som harinflytande i beslutsprocessen, finns ingen översiktlig redovisning. Dock finnsen studie (Vaverka 1996) om lobbying mot kommunikations-, arbetsmarknads- ochjordbrukssektorn i . Undersökningen bygger på en genomgång av skrivelsertill utskott och departement till 1994/95.Beträffande trafikutskottet omfattar undersökningen . Avundersökningen framgår att lobbyingförsöken mot de nämnda sektorerna har ökatsedan 1980-talet. Allmänheten är den grupp som utnyttjar skriftlig lobbying istörst omfattning, därnäst myndigheter, föreningslivet, kommuner och landsting,näringslivsorganisationer, företag, arbetstagarorganisationer ochlantbruksorganisationer.Det finns också en typ av organisationer som är ägnade att bl.a. underlättakontakterna mellan och olika intressen utanför denna. Ett exempel pådetta är Sällskapet politik & näringsliv, som bildades och i vars styrelseför närvarande sitter sex riksdagsledamöter och tre företagsledare.Verksamheten finansieras delvis av . Ett annat exempel ärriksdagens biltillverkargrupp, som består av 20 ledamöter från olika partier.Chefer från , och turas om att leda gruppen, och företagenstår för kostnaderna för mötesverksamhet m.m. Ett ytterligare exempel ärskogsindustrigruppen i som har medlemmar från samtliga partier.Vid senaste behandling av frågan om registrering avlobbyister (bet. 1995/96:KU22) framhöll utskottet att det finns en långtradition av intressebevakning från organisationernas sida gentemot bl.a.riksdagen och regeringen. Kontakter i den omfattning och i de former somförekommer mellan organisationsföreträdare och enskilda ledamöter, utskottm.fl. borde enligt utskottets mening betraktas som ett naturligt och legitimtinslag i den politiska processen. Mot denna bakgrund ifrågasatte utskottetbehovet och värdet av ett registreringsförfarande.Demokratiutredningen (SB 1997:01) skall enligt sina direktiv (dir. 1997:101)söka klargöra begreppen och definiera vad som menas med lobbying. I uppdragetingår också att kartlägga och sammanfatta erfarenheter från andra länder samteventuellt lämna förslag till åtgärder på området. Kommitténs uppdrag skallvara avslutat senast den 31 december 1999.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att frågan om lobbyism som riktar sig mot regering ochriksdag synes ha utvecklats i olika avseenden . Samtidigtkonstaterar utskottet att det saknas en systematisk genomgång av lobbyismensformer, omfattning och effekter på det demokratiska systemet i . Motdenna bakgrund förefaller det enligt utskottets mening lämpligt att avvaktaresultatet av det utredningsarbete med den här aktuella inriktningen somDemokratiutredningen skall göra enligt sina direktiv. Utskottet finner motdenna bakgrund ingen anledning för utskottet att föreslå någon åtgärd frånriksdagen . Motion 1997/98:K203 (m) avstyrks.Utnyttjande av lokalerMotionenI motion 1997/98:K223 yrkande 1 föreslår () att riksdagenbeslutar se över bestämmelserna för utnyttjande av . Enligtmotionären är det endast talmannen, partikanslichefer och etableraderiksdagssällskap som har rätt att boka möten i de större samlingssalarna, medanen enskild ledamot möter stränga restriktioner. Det är enligt motionärenorimligt att tjänstemän och andra ledamöter - i förvaltningsstyrelsen - harrätt att försvåra för en ledamot att utföra sitt politiska arbete. Om enledamot insisterar på att ordna något som förvaltningskontoret anser olämpligtbör ledamoten kunna hindras endast om beslutar det med kvalificeradmajoritet.Gällande reglerBestämmelser om vem som får boka lokaler i och för vilket ändamåldetta får ske antogs av förvaltningsstyrelsen . Enligt dessabestämmelser får de fyra största sammanträdesrummen - förstakammarsalen,andrakammarsalen, L 4-17 och Skandiasalen - disponeras om följande villkor äruppfyllda:- att sammankomsten är anordnad av partiernas riksorganisation,riksdagsgrupper, utskott, övriga riksdagsorgan eller på inbjudan avtalmannen,- att sammankomsten i huvudsak är av intern karaktär, dvs. i första hand avserledamöter och andra politiska företrädare samt vissa andra medverkande(experter etc.),- att ämnet för sammankomsten har ett klart samband med verksamhet,- att sammankomster inte sker då större debatter eller andraviktiga evenemang äger rum i plenisalen eller på någon annan plats i riksdagen.Samråd får ske med kammarkansliet om vilka debatter/evenemang som avses.När upplåtelse av lokaler medför kostnader debiteras anordnaren enligtsärskild taxa.För de mindre sammanträdeslokalerna gäller att sammankomsten skall varaanordnad av ledamot, riksdagsgrupp, utskott, övriga riksdagsorganeller på inbjudan av talmannen.Presskonferenser eller hearings får anordnas av regeringen, riksdagspartiernaoch statliga utredningar, kommittéer och delegationer tillsatta av regeringeller riksdag.Serviceenheten avgör normalt om lokal får upplåtas. Innan definitivt beskedges skall en inbjudan skickas till serviceenheten. Inbjudan ligger till grundför bokningen i serviceenhetens konferensbokningssystem.Ansökan om förhyrning av de stora sammanträdeslokalerna skall görasskriftligen till chefen för serviceenheten.Utskottets bedömningSom framgår av vad utskottet redovisat i det föregående finns det numera klaraoch tydliga regler för enskilda ledamöters, partigruppers etc. möjligheter attutnyttja för olika ändamål. Enligt utskottets mening börgällande villkor vad gäller rätten att disponera sammanträdesrum iRiksdagshuset ge goda möjligheter för ledamöterna att anordna sammankomster avskilda slag. Utskottet har svårt att se att det finns ett behov av en regel avdet slag som motionären föreslår. Eventuella konflikter om rätten att disponeralokaler i bör kunna lösas med andra medel. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion 1997/98:K223 yrkande 1 (c).FörfattningsförslagDe av talmanskonferensen föreslagna ändringarna i riksdagsordningen framgår avbilaga till förslaget (1997/98:TK1). Det föreslås att beträffandeändring i riksdagsordningens huvudbestämmelser antar det i bilaga intagnaförslaget till ändring i riksdagsordningen såvitt avser 2 kap. 14 och 15 §§samt 6 kap 1 §. Beträffande lagförslaget i övrigt föreslås att antardet i bilaga intagna förslaget till ändring i riksdagsordningen i övrigt.I detta betänkande har de enskilda förslagen till ändringar iriksdagsordningen redovisats och tillstyrkts under avsnitten omutskottsorganisationen respektive reglerna beträffande spörsmålsinstitutet. Idet förstnämnda avsnittet behandlas de föreslagna ändringarna itilläggsbestämmelserna 4.2.1, 4.6.13, 4.6.14 och 4.6.15. I det senare avsnittetbehandlas förslagen beträffande ändringar av huvudbestämmelserna 2:14, 2:15 och6:1 samt tilläggsbestämmelserna 2.14.1, 2.14.2, 2.15.1, 2.15.3 och 6.1.3.På utskottets initiativ föreslås ändringar i riksdagsordningen itilläggsbestämmelserna 4.6.9 och 4.6.11. Dessa förslag har redovisats underavsnittet om utskottsorganisationen.Förslaget till lag om ändring av riksdagsordningen föreslås träda i kraft den1 oktober 1998.Det samlade förslaget till ändringar i riksdagsordningen återfinns i bilaga. beträffande väckande och beredning av motioneratt avslår motionerna 1997/98:K218, 1997/98:K228 och 1997/98:K252yrkande 3,res. 1 (mp)2. beträffande behandling av motioneratt avslår motion 1997/98:K49 yrkandena 2 och 3,3. beträffande uppföljning och utvärderingatt avslår motion 1997/98:K49 yrkande 1,4. beträffande antalet ledamöter i utskottenatt avslår motion 1997/98:K220,res. 2 (m)5. beträffande ändring av jordbruksutskottets namnatt med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del samt medavslag på motion 1997/98:K50 yrkande 4 antar det i bilaga intagnaförslaget till lag om ändring av riksdagsordningen såvitt avsertilläggsbestämmelserna 4.2.1 och 4.6.13,res. 3 (m)6. beträffande beredningsansvaret för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorgatt antar det i bilaga intagna förslaget till lag om ändring avriksdagsordningen såvitt avser tilläggsbestämmelserna 4.6.9 och 4.6.11,7. beträffande beredningsansvaret för utgiftsområde 19att med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del antar deti bilaga intagna förslaget till lag om ändring av riksdagsordningen såvittavser tilläggsbestämmelserna 4.6.14 och 4.6.15,8. beträffande utskottsorganisationenatt avslår motionerna 1997/98:K604 yrkande 1 och 1997/98:Kr270yrkande 82,9. beträffande öppna utskottssammanträdenatt avslår motionerna 1997/98:K242 yrkande 2 och 1997/98:K244,res. 4 (mp)10. beträffande utskottssammanträden parallellt medkammaröverläggningaratt avslår motion 1997/98:K252 yrkande 2,11. beträffande EU-frågornas behandling i riksdagenatt avslår motionerna 1997/98:K51 yrkande 2, 1997/98:K52, 1997/98:K53 yrkande 1 delvis, 1997/98:U25 yrkandena 2-5 och 7,1997/98:K229, 1997/98:K246 och 1997/98:K253 yrkandena 1 och 2,12. beträffande avlämnande av propositioneratt avslår motion 1997/98:K262,res. 5 (fp, v)13. beträffande uppskov med ärendenatt avslår motion 1997/98:K50 yrkandena 1 och 2,res. 6 (m)14. beträffande utvärdering av budgetprocessenatt med avslag på motionerna 1997/98:K51 yrkande 1, 1997/98:K53yrkande 1 delvis, 1997/98:K245 och 1997/98:Fi901 yrkande 7 som sin meningger talmanskonferensen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande utgiftstak och utgiftsramaratt avslår motion 1997/98:Fi901 yrkande 5,res. 7 (m)16. beträffande dag för avgivande av vårpropositionenatt avslår motion 1997/98:Fi901 yrkande 8,17. beträffande tidpunkten för allmänna valatt avslår motion 1997/98:K226,18. beträffande bilaga till budgetpropositionenatt avslår motionerna 1997/98:K247, 1997/98:K343 yrkande 3,1997/98:Fi220 yrkande 20, 1997/98:So801 yrkande 5 och 1997/98:Sf263yrkande 6,res. 8 (c, v, mp)19. beträffande yttranderätt i kammarenatt med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del samt medavslag på motionerna 1997/98:K51 yrkande 3 och 1997/98:K53 yrkande 2delvis antar det i bilaga intagna förslaget till lag om ändring avriksdagsordningen dels såvitt avser 2 kap. 14 §, dels såvitt avsertilläggsbestämmelse 2.14.1,res. 9 (c, fp, mp)20. beträffande särskilt anordnade debatteratt med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del antar deti bilaga intagna förslaget till lag om ändring av riksdagsordningen såvittavser tilläggsbestämmelse 2.14.2,21. beträffande talartid för statsråd som inte föranmält sigatt med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del och medavslag på motion 1997/98:K53 yrkande 2 delvis antar det i bilaga intagnaförslaget till lag om ändring av riksdagsordningen såvitt avser dels 2kap. 15 §, dels tilläggsbestämmelse 2.15.1,22. beträffande reglerna för interpellationeratt med bifall till talmanskonferensens förslag i denna del antar deti bilaga intagna förslaget till lag om ändring av riksdagsordningen såvittavser dels 6 kap. 1 §, dels tilläggsbestämmelse 6.1.3,23. beträffande besvarande av interpellationeratt avslår motion 1997/98:K214,res. 10 (fp, v, mp)24. beträffande muntliga frågoratt avslår motion 1997/98:K513,res. 11 (fp, v)25. beträffande inrättande av ett kommissionsinstitut i riksdagenatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 5,res. 12 (fp)26. beträffande kontrollmaktatt avslår motion 1997/98:K224,27. beträffande fortsatt utbyggnad av revisorers kansliatt som sin mening ger förvaltningsstyrelse till känna vadutskottet anfört,28. beträffande fortsatt utredning av den statliga revisionenatt avslår motionerna 1997/98:K50 yrkande 3, 1997/98:K54 och1997/98:K232,res. 13 (m)29. beträffande årsredovisning för statenatt avslår revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 1 ochmotion 1997/98:K12 yrkande 2,30. beträffande granskning av Regeringskanslietatt avslår revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 2,31. beträffande revision av årsredovisning för statenatt med bifall till revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 3 som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadutskottet anfört,32. beträffande öppnandeatt avslår motion 1997/98:K223 yrkande 2,33. beträffande ledamöternas placering i plenisalenatt avslår motionerna 1997/98:K237 och 1997/98:K252 yrkande 4,res. 14 (m)34. beträffande användningen av de gamla kammarsalarnaatt avslår motion 1997/98:K252 yrkande 1,35. beträffande användningen av dator i plenisalenatt avslår motion 1997/98:K212,36. beträffande tilltal av kvinnliga ledamöteratt avslår motion 1997/98:K602 yrkande 2,37. beträffande fasta beslutstillfällenatt med anledning av motion 1997/98:K225 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet anfört,38. beträffande registrering av lobbyisteratt avslår motion 1997/98:K203,39. beträffande utnyttjande av lokaleratt avslår motion 1997/98:K223 yrkande 1,40. beträffande förslaget till lag om ändring i riksdagsordningenatt antar det i bilaga intagna förslaget i övrigt, i den mån detinte omfattas av vad utskottet hemställt ovan under momenten 5-7 och19-22.Stockholm den 15 maj 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BarbroHietala (), (), (), JerryMartinger (m), (), (), (), IngerRené (m), (), () och (). Väckande och beredning av motioner (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottet, som?och slutar med ?de avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den nuvarande ordningen med allmän motionsrättunder endast inte tillfredsställande. Den leder tillmassproduktion av förslag, och den korta tiden och den samtidiga pressen sombudgetarbetet utgör är knappast kvalitetshöjande. Enligt utskottets meningborde fri motionsrätt året om prövas. Det skulle troligen innebära att mängdenmotioner minskar, som kvaliteten kan höjas. Det öppnar också förbättre möjligheter för oppositionen att ta initiativ , vilket skullestärka demokratin. Motioner som berör budgeten kan hänföras till behandlingenav budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande väckande och beredning av motioneratt med bifall till motionerna 1997/98:K218, 1997/98:K228 och1997/98:K252 yrkande 3 uppdrar till talmanskonferensen att utarbetaförslag till ändringar i riksdagsordningen med innebörd att frimotionsrätt införs i riksdagen.2. Antalet ledamöter i utskotten (mom. 4)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?I motion? ochslutar med ?avstyrker motionen? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör nuvarande ordning vad gäller antalet ledamöter iutskotten skyndsamt förändras. Utskottet föreslår därför en återgång till 15ordinarie ledamöter i varje utskott. Regeringsformen bör således ändras så attdet av 4 kap. 3 § framgår att varje utskott skall ha 15 ledamöter.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande antalet ledamöter i utskottenatt med bifall till motion 1997/98:K220 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet anfört.3. Ändring av jordbruksutskottets namn (mom. 5)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med?Talmanskonferensen? och slutar med ?i denna del? bort ha följande lydelse:Mot talmanskonferensens förslag att ändra jordbruksutskottets namn tillmiljö- och jordbruksutskottet kan enligt utskottets mening två invändningaranföras. Den ena invändningen är att miljöfrågor inte bara behandlas ijordbruksutskottet utan även i t.ex. trafikutskottet, bostadsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet. Att peka ut ett särskilt utskott som miljöutskott blirbåde missvisande och missledande enligt utskottets mening. Den andrainvändningen är att förslaget strider mot principen att undvika dubbelnamn påutskotten, eftersom dessa blir otympliga. Mot denna bakgrund bör förslaget omnytt namn på jordbruksutskottet avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ändring av jordbruksutskottets namnatt med anledning av motion 1997/98:K50 yrkande 4 avslårtalmanskonferensens förslag till lag om ändring i riksdagsordningen såvittavser tilläggsbestämmleserna 4.2.1 och 4.6.13.4. Öppna utskottssammanträden (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?I motion? ochslutar med ?K244 avstyrks? bort ha följande lydelse:Inom är utskottssammanträdena öppna. Den ordningen börSveriges riksdag i någon form anamma enligt utskottets mening. Varken praktiskaskäl, som platsbrist, eller eventuell känslighet för de politiskadiskussionerna bör lägga hinder i vägen för en sådan ordning. För att undvikakonflikt i dessa delar bör enligt utskottets mening utskottssammanträdenainledningsvis bli delvis offentliga, antingen vid det sammanträde därföredragning sker eller vid justering.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande öppna utskottssammanträdenatt med anledning av motionerna 1997/98:K242 yrkande 2 och1997/98:K244 som sin mening ger talmanskonferensen till känna vadutskottet anfört.5. Avlämnande av propositioner (mom. 12)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?I motion? ochpå s. 30 slutar med ?Motionen avtyrks? bort ha följande lydelse:Med hänvisning till vad som anförts i motion 1997/98:K262 (v) föreslårutskottet att beslutar följande tillägg till 3 kap. 5 §riksdagsordningen: Dock får inte regeringen från den dag då budgetpropositionenavlämnas till och så länge motioner får lämnas med anledning av denna(allmän motionstid) avlämna proposition till . Undantag härifrån kanriksdagen, efter förslag från talmannen, beviljas endast i fråga om propositioni ärende där ett dröjsmål skulle vara till allvarligt men för riket. Omriksdagen, på förslag av talmannen, bestämmer annat om allmän motionstid (10 §)gäller likväl propositionsförbud enligt stycket ovan.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande avlämnande av propositioneratt bifaller motion 1997/98:K262.6. Uppskov med ärenden (mom. 13)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?I motion? ochslutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är den nuvarande behandlingsgången vad gällerstatsbudgeten inte rationell. En orsak till den nuvarande låga belastningen iutskotten under årets första månader är den tilltagande tendensen attregeringen dröjer med alla sina propositioner till den sista tillåtna dagen imitten av mars. En annan anhopning av regeringsförslag kommer i slutet avriksmötet för avgörande . Det finns all anledning för attvara så restriktiv med uppskov av ärende till nästa valperiod som 5 kap. 10 §riksdagsordningen föreskriver, vilket enligt utskottets mening bör geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande uppskov med ärendenatt med bifall till motion 1997/98:K50 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Utgiftstak och utgiftsramar (mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med?Talmanskonferensen? och på s. 31 slutar med ?budgeteringsmarginal? bort haföljande lydelse:Enligt 40 § budgetlagen skall regeringen, om den avser att använda tak förstatens utgifter och utgiftsområden i statsbudgeten, redovisa dessa i denekonomiska vårpropositionen. Om regeringen inte avser att lägga sådana förslagskall den enligt 43 § i stället presentera en långsiktig beräkning av statensinkomster, utgifter och lånebehov. Enligt utskottets mening bör det varaobligatoriskt för regeringen att föreslå tak för statsbudgeten ochutgiftsramar. Därigenom får budgetprocessen större stadga. Enligt utskottetsmening bör regeringen inte heller lägga till en budgeteringsmarginal mellansumman av utgiftsområdena och taket för hela den statliga verksamheten. Vid etteventuellt överskridande av utgiftstaket under pågående budgetår bör regeringenåterkomma till för ett nytt beslut.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande utgiftstak och utgiftsramaratt med bifall till motion 1997/98:Fi901 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Bilaga till budgetpropositionen (mom. 18)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med ?Enligt vadutskottet? och slutar med ?avstyrks motionerna? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs det en samlad genomgång, analys och förslagtill en strategi för hur arbetet med att förbättra barnens situation skallbedrivas för att på olika sätt kunna ge de barn som far illa en mer gynnsamutveckling. En barnbilaga till budgetpropositionen kan ses som en inledningtill detta. Enligt utskottets mening bör statsbudgeten ha en särskildbarnbilaga där frågor som berör barn och ungdomar redovisas. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande bilaga till budgetpropositionenatt med anledning av motionerna 1997/98:K247, 1997/98:K343 yrkande 3,1997/98:Fi220 yrkande 20, 1997/98:So801 yrkande 5 och 1997/98:Sf263yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.9. Yttranderätt i kammaren (mom. 19)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med ?Utskottettillstyrker? och slutar med ?förslaget, avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det näst intill omöjligt att hålla ettvälbalanserat och innehållsrikt anförande som föreslås avtalmanskonferensen. Den s.k. snuttifieringen från massmedierna bör enligtutskottets mening inte överföras på . Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet talmanskonferensens förslag avseende huvudbestämmelsen 2.14 ochtilläggsbestämmelsen 2.14.1.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande yttranderätt i kammarenatt med bifall till motionerna 1997/98:K51 yrkande 3 och 1997/98:K53yrkande 2 delvis avslår talmanskonferensens förslag till lag om ändring avriksdagsordningen såvitt avser 2 kap. 14 § och tilläggsbestämmelsen2.14.1.10. Besvarande av interpellationer (mom. 23)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med ?Utskottettillstyrker? och slutar med ?interpellationers besvarande? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det inte godtagbart att det inte iriksdagsordningen finns något krav på att statsråd besvarar väcktainterpellationer. Det lämnas utrymme för det enskilda statsrådet att självavgöra om en interpellation skall besvaras eller inte. Statsråden bör enligtutskottets mening respektera de bestämmelser som gäller, om inte synnerligaskäl föreligger. Mot denna bakgrund bör hos talmanskonferensen begäraförslag till sådan ändring i riksdagsordningen att det blir obligatoriskt förstatsråden att besvara interpellationer som talmannen eller medgivitfår väckas, om inte synnerliga skäl föreligger.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande besvarande av interpellationeratt med bifall till motion 1997/98:K214 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottet anfört.11. Muntliga frågor (mom. 24)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?K513 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att frågeinstitutet har förändrats med motivet att höjaspontaniteten och underhållningsvärdet. Resultatet har blivit att ledamöterna -om de har tur, dvs. ses av talmannen - får ställa en fråga till ett statsrådmed en uppföljande fråga eller en följdfråga eller en kort kommentar.