bet · GL01BoU7 · 1998-02-19 00:00:00 — Det bör därför införas en möjlighet för hyresgästerna attkollektivt begära ingripanden enligt bostadsförvaltningslagen på ett tidigarestadium än som kan ske enligt dagens regler. föreslog underremissbehandlingen av det utredningsförslag som ligger bakom propositionen attlagen skulle ge möjlighet till att utfärda förvaltningsanmärkning vid mindreallvarliga försummelser från hyresvärdens sida. Enligt utskottets mening skulleen sådan ordning kunna ha flera fördelar. En förvaltningsanmärkning bör inteinnebära något annat än att den ger publicitet och tjänar som en varning bådeför fastighetsägaren själv och presumtiva hyresgäster. Flera anmärkningar börsammantaget kunna ge anledning till ett allvarligare ingripande enligt lagen.Utskottet anser att regeringen bör tillsätta en utredning som bör göranödvändiga överväganden om ett förfarande med förvaltningsanmärkning samtutarbeta de förslag till lagändringar som behövs för att förverkliga dettasystem. Regeringen bör därefter återkomma med en proposition i frågan. nu anfört bör i anledning motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 8om ytterligare möjligheter till ingripande enligt bostadsförvaltningslagen somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande ytterligare möjligheter till ingripande enligtbostadsförvaltningslagenatt med anledning av motion 1997/98:Bo9 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Förändringar i bruksvärdessystemet (mom. 14)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med?Bostadsutskottet har? och slutar med ?avstyrks således? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet instämmer i vad som i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo202 anförts om bruksvärdessystemet. Detta system har i praktikenkommit att användas för att styra all hyressättning efter resultaten avförhandlingar mellan och de kommunala bostadsföretagen.Vägledande för hyresnivåerna har därvid blivit de kommunala bolagens kostnader.Systemet har därmed kommit att bli hyresdrivande. Bruksvärdessystemet hadeemellertid ursprungligen en helt annan inriktning. Tanken var atthyresbildningen skulle ske efter marknadsmässiga kriterier somhyresgästens besittning av bostaden tryggades.Utskottet anser att ursprungstankarna med bruksvärdessystemet bör varavägledande för förändringar i hyreslagstiftningen. De kommunalt ägdabostadsföretagens hyresnormerande roll bör avskaffas. Lägenhetens marknadsvärdebör avspegla sig i hyresnivåerna. Detta innebär att den som bor i mindreefterfrågade lägen eller i sämre utrustade lägenheter får betala mindre medanden som väljer att bo i mycket attraktiva lägenheter får betala en högre hyra.Hyrorna måste således tillåtas att anpassa sig efter varandra fullt ut iförhållande till lägenheternas varierande bruksvärde som det avspeglas i detutbud och den efterfrågan som finns. Detta är inte bara av betydelse förrättvisan hyresgästerna emellan. En flexiblare hyressättning har ocksåfastighets- och samhällsekonomisk betydelse. underlättasmöjligheterna för bostadskonsumenten att bedöma hyresrättens för- och nackdelari förhållande till egna hem och bostadsrätter.Hyresgästernas intresse av trygghet och framförhållning i boendet bör säkrasgenom ett väl fungerande besittningsskydd. En fastighetsägare skall inte kunnakringgå detta skydd genom orimligt höga hyreskrav. Vid tvist mellan hyresvärdoch hyresgäst bör skäligheten i hyreskravet kunna prövas av domstol och ställasmot frivilligt avtalade hyresnivåer i jämförbara lägenheter.Enligt utskottets mening bör således den ursprungliga tanken medbruksvärdessystemet återupprättas i ett hyressättningssystem med frihyresbildning i kombination med besittningsskydd. Det bör ankomma på regeringenatt återkomma till med förslag som medverkar till denförordade utvecklingen.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande15 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande förändringar i bruksvärdessystemetatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Ett avskaffande av hyresförhandlingslagen (mom. 15)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Ettkollektivt? och på s. 12 slutar med ?av hyresförhandlingslagen? bort haföljande lydelse:Hyreslagstiftningen kännetecknas i högre grad än andra områden av äldretiders synsätt och värderingar. Detta skadar bostadsmarknaden. Denkorporativism och därmed likriktning som kännetecknar hyresförhandlingslagenhindrar hyresgäster och hyresvärdar att nå fram till lösningar som anpassarhyresrätten som upplåtelseform till dagens och morgondagens behov.Genom hyresförhandlingslagen har hyresgästorganisationerna givits en mycketstark ställning. De avtal om hyrorna som organisationerna är med att förhandlafram med de allmännyttiga hyresbolagen blir bestämmande för hyrorna på orten.Hyresgästorganisationens värderingar om de olika faktorer som skall bestämmahyran blir genom hyreslagens regler bestämmande på marknaden. Systemet fungerarpå ett principiellt sätt så att hyresgästorganisationerna har ett normativtinflytande. Systemet låser prisbildningen och får i vissa fall egendomligakonsekvenser. Hyrorna för äldre hus som ligger centralt i storstäderna vilkalägenheter av gemene man uppfattas som alltigenom attraktiva, kan ha hyror somunderstiger hyrorna för lägenheter som ligger långt från centrum i hus somnyligen uppförts. Hyresgästorganisationernas medverkan vid hyressättningen harmedfört att vid ombyggnad hyran endast kan höjas om vissa åtgärder genomförs.Ytrenovering och stambyte är t.ex. inte tillräckliga skäl för hyreshöjning. Avdenna anledning tvingas fastighetsägaren att renovera sina lägenheter utövervad som är nödvändigt för att genom sådana ?bruksvärdeshöjande? åtgärder fåkostnadstäckning just för de av fastighetsekonomiska skäl nödvändigaåtgärderna. Detta är inte till fromma för hyresgästerna. Hyresförhandlingslagenoch den starka ställning den ger hyresgästorganisationerna har kommit attsnedvrida tillämpningen av bruksvärdesregeln som bör tillåtas fungera som detursprungligen var tänkt. Mot denna bakgrund föreslår utskottet atthyresförhandlingslagen avskaffas. Regeringen bör till återkomma medett förslag hur det skall gå till. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 16 om avskaffandet avhyresförhandlingslagen ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande ett avskaffande av hyresförhandlingslagenatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. En bostadsrättsförenings självbestämmanderätt över sina stadgar (mom. 16)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?sina stadgar? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör bostadsrättslagen inte innehålla regler sommöjliggör för t.ex. bostadsrättsorganisationer att lägga in sitt veto mot för-eningens stadgeändringar. Det är de enskilda föreningarna som genomdemokratiska beslut själva skall avgöra om och i vilken utsträckning de skallvara bundna till de olika bostadsrättsorganisationerna. Föreningens rätt tillsjälvbestämmande bör garanteras av lagstiftningen så att sådana villkor förstadgeändring som går utöver bostadsrättslagens villkor skall vara ogiltiga.Utskottet anser att regeringen till bör återkomma med ett förslag meddenna innebörd. Med anledning av motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 19 omföreningens självbestämmande över sina stadgar bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande en bostadsrättsförenings självbestämmanderätt över sinastadgaratt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Ett partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse (mom. 17)(), (), (), (), UlfBjörklund (kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Underriksmötet? och på s. 13 slutar med ?mot dubbelupplåtelse? bort ha följandelydelse:I dagens kärva ekonomiska läge behövs åtgärder som underlättar ombildning avhyresfastigheter till bostadsrätt. Sådan ombildning är av särskild betydelse iområden med en ensidig social sammansättning. Bostadsrätt i dessa områden kanöka intresset för inflyttning liksom det kan öka intresset bland dem som redanbor där både för området och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende av andelen hyresgäster som villmedverka. Förbudet mot dubbelupplåtelse bör upphävas så att det blir möjligtatt upplåta en lägenhet med bostadsrätt till kommunen eller ett kommunaltbostadsbolag oavsett ett pågående hyresförhållande. Detta skulle möjliggöra attkommunen eller dess bolag kan ligga kvar med kapital när fastigheten ombildas.Ombildning skulle så kunna möjliggöras i de fall där det inte finnsett tillräckligt antal hushåll med en ekonomi som tillåter dem att delta iombildningen. De hushåll som förblir hyresgäster kan tillförsäkras rätten attsenare förvärva bostadsrätten. I de fall hyresförhållandet upphör kanbostadsrätten försäljas på marknaden med inkomster för kommunen eller bolaget.Hyresgästerna i de lägenheter som innehas av kommunen eller dess bostadsbolagskulle fortsättningsvis ha samma hyresvärd som . Detta skulle ge demtrygghet. De bör dessutom i lag tillförsäkras samma rättigheter som andrahyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenheten.Vid /94 behandlade ett med m-motionen i alltväsentligt likalydande motionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna (bet. 1993/94:BoU21, rskr.1993/94:373) att det förslag som förts fram i motionen borde ingå i regeringensfortsatta överväganden beträffande de närbesläktade förslag som förts fram i endepartementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Regeringenhar valt att inte efterkomma tillkännagivandet.Enligt utskottets mening bör regeringen nu åter ges i uppdrag att se överbestämmelserna i bostadsrättslagen och hyreslagen med syfte att förbudet motdubbelupplåtelse ändras så att det blir möjligt att upplåta en lägenhet medbostadsrätt till en kommun eller ett kommunalt bostadsbolag oaktat attlägenheten är uthyrd. Med anledning av motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 imotsvarande del om partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande ett partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 18 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Bostadsrättshavarens inflytande över standardhöjande åtgärder (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Bostads-rättsutredningen? och slutar med ?standardhöjande åtgärder? bort ha följandelydelse:I en bostadsrättsförening är det majoriteten, ibland endast i föreningensstyrelse, som bestämmer över vilka ombyggnadsåtgärder föreningen skall göra.Sådana beslut kan ibland omfatta de enskilda lägenheterna. Bostadsrättslageninnehåller vissa regler till skydd för de enskilda bostadsrättshavarna men denger inte dessa det inflytande som hyresgästerna har. Huvudregeln enligthyreslagen innebär att de enskilda hyresgästerna skall godkänna standardhöjandeåtgärder. Något sådant skydd gäller inte för bostadsrättshavarna i vad depåverkas av de åtgärder föreningen beslutat. Trots att bostadsrätten anses varaen mer demokratisk boendeform, har man således i vissa fall ett mindreinflytande över det hus och den lägenhet man bebor än vad en hyresgäst har.Enligt utskottets uppfattning bör ett mot hyresgästernas svarande inflytandearbetas in i bostadsrättslagen. Regeringen bör ge den nu arbetandeBostadsrättsutredningen i uppdrag att lägga fram de förslag till lagändringarsom behövs. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion1997/98:Bo403 (c) bostadsrättshavarens inflytande över standardhöjande åtgärdersom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande bostadsrättshavarens inflytande över standardhöjandeåtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Bo403 om bostadsrättshavarensinflytande över standardhöjande åtgärder som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. Ett personligt låneansvar för bostadsrättshavaren (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottetfinner? och på s. 14 slutar med ?bör avstyrkas? bort ha följande lydelse:Bostadsrätt är en i grunden bra upplåtelseform. En förändring avbostadsrätten som enligt utskottets mening bör göras är att de enskildabostadsrättshavarna i stället för bostadsrättsföreningen skall ansvara för delån som vanligen åvilar föreningen. Genom en sådan ordning kommer ocksåbostadsrättshavarna att kunna göra ränteavdrag i sina inkomstdeklarationer påsamma sätt som en villaägare. Den ger också större flexibilitet på det sättetatt den enskilde bostadsrättshavaren själv kan bestämma storleken på det egnakapital han vill skall vara nedlagt i bostadsrätten. Väljer bostadsrättshavarenatt amortera ner låneskulden på lägenheten torde han ha lättare att sälja den,något som kan vara av stor betydelse särskilt i nybyggda bostadsrättshus.Samhällsekonomiskt uppmuntras dessutom på detta sätt ett personligt sparande.Dessutom kommer bostadsrättens värde som pant att förstärkas. Regeringen börtill återkomma med förslag till de lagändringar som behövs för attett system med ett personligt låneansvar för bostadsrättshavare skall kunnagenomföras.Utskottet föreslår att med anledning av motion 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 13 i motsvarande del om personligt låneansvar för bostadsrättshavaresom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande ett personligt låneansvar för bostadsrättshavarenatt med anledning av motion 1997/98:Bo218 yrkande 13 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. En panthavares rätt till medlemskap och andrahandsupplåtelse (mom. 20)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Ettmotionsförslag? och slutar med ?och andrahandsupplåtelse? bort ha följandelydelse:Lagens regler om en panthavares möjligheter att skydda sin rätt genom attsjälv förvärva bostadsrätten vid exekutiv försäljning och tvångsförsäljning harfått en inte helt lyckad utformning.De nu gällande reglerna avser endast långivare som är juridiska personer. M-motionen tar sikte på att alla långivare skall ha denna möjlighet. En fysiskperson som inte själv avser att använda lägenheten som bostad, utan endast förandrahandsupplåtelser, kan möta svårigheter att bli antagen som medlem iföreningen liksom att få tillstånd att hyra ut lägenheten. Utskottet anser attdet inte finns några skäl för att juridiska personer skall ha en privilegieradställning. Långivare med panträtt i en bostadsrätt bör ges samma ställningoavsett om det rör sig om juridiska eller fysiska personer.Intresset av att den juridiska personens innehav skall vara tidsbegränsat hargjort att en konstruktion valts som ansluter till vad som gäller ettdödsbos innehav av bostadsrätt. Den gällande regleringen ger långivarensärskilda rättigheter av endast . Enligt utskottets meningförlorar de nu gällande bestämmelserna mycket av sin effekt genom att lagenställer upp en längsta tid för innehavet. I värsta fall kan en sådan regleringt.o.m. innebära att långivaren tvingas sälja med ytterligare förlust. Entidsbegränsning bör därför inte gälla. Enligt utskottets mening bör långivarenha alla de befogenheter som endast ett medlemskap kan innebära, för att han påbästa sätt skall kunna skydda det kapital bostadsrätten innebär. Regeringen börtill återkomma med förslag som innebär lika rättigheter förlångivare, oavsett om de är juridiska eller fysiska personer. Dessa rättigheterskall även omfatta en rätt till medlemskap. Vad nu anförts bör medanledning av motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del ompanthavarens rätt till medlemskap och andrahandsupplåtelse som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande en panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelseatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 18 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. En bostadsrättsförenings förmånsrätt (mom. 21)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottet har?och på s. 15 slutar med ?bostadsrättsförenings förmånsrätt? bort ha följandelydelse:Den gällande legala panträtten begränsar för-eningens rätt till betalning före panthavaren i förhållande till vad somtidigare gällt. Bostadsrättens pantvärde har därigenom stärkts något. mening bör de tankar som ligger bakom bestämmelserna dras till sinlogiska slutpunkt. En pantförskrivning av bostadsrätten bör således iförmånsrättshänseende ge utdelning före alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, alltså även före fordringar avseendeavgifter. Regeringen bör till återkomma med förslag till lagändringarså att detta förverkligas.Utskottet föreslår att med anledning av motion 1997/98:Bo202 (m)yrkande 18 i motsvarande del om en bostadsrättsförenings förmånsrätt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande en bostadsrättsförenings förmånsrättatt med anledning av motion 1997/98:Bo202 yrkande 18 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. En utvärdering av reglerna om förstärkning av bostadsrättens pantvärde(mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?De nya? ochslutar med ?bostadsrättens pantvärde? bort ha följande lydelse:Den 1 januari 1996 trädde nya regler i bostadsrättslagen i kraft som hade somsyfte att stärka bostadsrättens värde som pant. Reglernas syfte var vällovligt,men det finns enligt utskottets mening anledning att anta att det eftersträvademålet inte har nåtts. Det är därför lämpligt att låta göra en utvärdering av denya reglernas effektivitet. Frågor som särskilt behöver uppmärksammas är delsden legala panträtten, dels köparens förpliktelser vid överlåtelse.Utvärderingen bör också omfatta kronofogdemyndigheternas handläggningstider.Utskottet föreslår att med anledning av motionerna 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 13 i motsvarande del om en utvärdering av reglerna om förstärkning avbostadsrättens pantvärde som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande en utvärdering av reglerna om förstärkning avbostadsrättens pantvärdeatt med anledning av motion 1997/98:Bo218 yrkande 13 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Ägarlägenheter (mom. 24)(), (), (), (),(), Per (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottetbehandlade? och slutar med ?om ägarlägenheter? bort ha följande lydelse:Utskottet behandlade ingående vid /95 (bet. BoU19) likalydandemotionsyrkanden (m), (kd) och (mp) om införande av ägarlägenheter som nyupplåtelseform. Dessa avstyrktes av utskottet. I en gemensam reservation frånModeraterna, för att ägarlägenheter skulle införas. Det finns nu anledningför utskottet att ställa sig bakom den då gjorda reservationen. Den innebär attregeringen för bör lägga fram ett förslag om ägarlägenheter. Medanledning av motionerna 1997/98:Bo202 (m) yrkande 17 och 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 12 om ägarlägenheter bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande ägarlägenheteratt med anledning av motionerna 1997/98:Bo202 yrkande 17 och1997/98:Bo218 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. Bostadsanvisning och bostadsförmedling (mom. 25, motiveringen)(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med?Bostadsutskottet delar? och på s. 17 slutar med ?detta skäl? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet anser att en strävan bör vara att avveckla alla former avregleringar som kan störa en fungerande bostadsmarknad där hyresgäster ochhyresvärdar fritt kan avtala om villkoren. Åtgärder med denna inriktningfrämjar rörligheten och leder till ett bättre utnyttjande av bostadsbeståndet.Detta innebär också att svårigheterna för ungdomar och andra grupper att ta sigin på den ordinarie bostadsmarknaden minskar.En fungerande bostadsmarknad förutsätter att förmedling av hyresbostäder kanske i fri konkurrens. De förslag som läggs fram i de aktuella motionernainnebär ökad reglering och är således inte förenliga med utskottets synsätt.Vad gäller de frågor om oseriös förmedlingsverksamhet som tas upp i en avmotionerna vill utskottet emellertid understryka att olaglig handel medhyreskontrakt självfallet skall beivras.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Bo219 (s) yrkandena 6-8 och 1997/98:Bo231 (v) yrkandena 3 och 6 ombostadsanvisning och bostadsförmedling.25. Bostadsanvisning och bostadsförmedling (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med?Bostadsutskottet delar? och på s. 17 slutar med ?detta skäl? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet instämmer i den beskrivning av förhållandena påbostadsmarknaden som ges i de aktuella motionerna. De svaga grupperna har fåttbetala ett högt pris för den avreglering som skett av bostadsmarknaden. Alltfler fastighetsägare, såväl privata som kommunala, har börjat tillämpadiskriminerande villkor för att acceptera nya hyresgäster. Krav ställs på bl.a.fast anställning och god ekonomi. Vissa hyresvärdar tycks dessutom tillämparegler som är direkt diskriminerande för invandrargrupperna.På sina håll har frivilliga överenskommelser träffats om att hyresvärdarnaskall lämna lägenheter till förmedling. Många privata värdar haremellertid inte gått med på sådana avtal. Det har även visat sig svårt att nåuppgörelser med allmännyttiga bostadsföretag. De uppgörelser som har träffatshar dessutom omfattat ett otillräckligt antal lägenheter. Det är såledesuppenbart att många hyresvärdar inte tagit sitt samhälleliga ansvar när detgäller bostadsförsörjningen.Enligt utskottets mening är en lagstiftad bostadsanvisningsrätt i både detkommunala och privata bostadsbeståndet nödvändig för att stärka de svagahushållens ställning på bostadsmarknaden och för att skapa allsidigtsammansatta bostadsområden. Detta hindrar givetvis inte att man i första handskall söka uppnå frivilliga överenskommelser mellan kommun och fastighetsägare.Den förordade regleringen kommer sannolikt att påtagligt förbättraförutsättningarna för att uppnå sådana lösningar.För att kommunerna skall kunna uppfylla sitt bostadspolitiska ansvar behövervidare ett system utformas som ger de bostadssökande information om läget påbostadsmarknaden, vilka kövillkor som gäller och vilka krav somfastighetsägarna ställer på bostadssökanden. Kommunerna bör ges rätt attingripa mot såväl kommunala som privata fastighetsägare som tillämpar orimligaeller diskriminerande krav.Bostadsutskottet instämmer vidare i den bedömning av privatbostadsförmedlingsverksamhet som redovisas i motionerna. Det finns klara teckenpå att verksamheten vid dessa förmedlingar ofta bedrivs i oseriösa former.Handel med hyreskontrakt förekommer.