bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Utredningsarbetet bör ha bred inriktning och bör bl.a. kunnainnefatta frågor om främjande och tillvaratagande av lokala resurser och omstimulans av företagande och sysselsättning genom exempelvis företagsstöd,riskkapital och/eller kompetensutveckling. Likaså bör utredningen kunnabehandla frågor om insatser av regionalpolitisk betydelse inom vissa sekto-rer, exempel infrastruktur, postväsende och utbildning. Utredningsarbetetskall även innefatta gles- och landsbygdsfrågor. Vad utskottet här anfört omregionalpolitisk utredning bör med anledning av motionerna A47 (v) ochA429 (fp) i motsvarande delar ges regeringen till känna.Utskottet vill i detta sammanhang nämna det fyraåriga forskningsprogramrörande landsbygd och landsbygdsutveckling som tagit sin början under år1998. Bakom forskningsprogrammet står , , , , Kommu-nikationsforskningsberedningen samt Skogs- och jordbrukets forsknings-nämnd.De projekt som finansieras inom ramen för forskningsprogrammet kan ex-empelvis avse långsiktiga frågor om sysselsättning, småföretagande ochmiljö på landsbygden. Projekten kan således täcka ekonomiska, miljömässi-ga, socio-ekonomiska och/eller kulturella aspekter på landsbygden och dessbefolkning. Exempel på andra forskningsområden inom programmet är fö-retagande i och utanför de areella näringarna, hur IT och annan infrastrukturpåverkar landsbygdens utvecklingsmöjligheter samt omställningen mot enhållbar utveckling. I forskningsprogrammet välkomnas också projekt somsyftar till att synliggöra såväl kvinnors som mäns speciella förutsättningar pålandsbygden, liksom forskning som rör frågor om demokratiska processer,lokal utveckling samt makt och inflytande i landsbygdens utveckling.Mål och riktlinjer för regionalpolitikenUtskottet ansluter sig till de förslag rörande mål och riktlinjer som läggs frai propositionen. De mål för regionalpolitiken som vid flera tillfäl-len har ställt sig bakom skall således ligga fast. Målen för regionalpolitikenskall alltså vara uthållig tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvärdiga lnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket. Detta mål avser vad sombrukar benämnas den stora regionalpolitiken.Utskottet återkommer nedan till regeringens förslag om mål för den regio-nala näringspolitiken.Med anledning av yrkanden rörande jämställdhet i regionalpolitiken ochden regionala näringspolitiken i i motion A47 finner utskottetanledning att påpeka att det i det föreslagna målet för den regionala närings-politiken (se nedan) uttryckligen sägs att målet skall omfatta både kvinnoroch män. På länsstyrelserna, som ju får en nyckelroll i arbetet med den nyaregionala näringspolitiken (se avsnitt 8 i betänkandet), ställs kraatt de inom samtliga verksamhetsområden skall vidta åtgärder som främjarett jämställdhetsperspektiv. Detta framgår av länsstyrelsernas regleringsbrev.I anslutning till verksamhetsmålet att främja jämställdhet ställs också krav pååterrapportering. Insatser och resultat skall redovisas och bedömas underrespektive verksamhetsgren. Statistik skall enligt regleringsbrevet redovisaskönsfördelad. Där detta inte är möjligt skall en motivering lämnas. Somframgår av utskottets redovisning av jämställdhetskraven på länsstyrelsernaanser statsmakterna att regionalpolitiska åtgärder skall nå ut till båda könenoch att det i det regionala utvecklingsarbetet är viktigt att statistisk informtion finns uppdelad på kvinnor och män.Utskottet instämmer i uppfattning om vikten av ett jäm-ställdhetsperspektiv i propositioner men menar att det viktigaste trots alltmåste vara att jämställdheten får ett genomslag i det fortlöpande regionalautvecklingsarbetet, något som regleringsbrevets nämnda krav bidrar till.Mer statistik än borde enligt utskottets uppfattning redovisas könsupp-delad i propositioner. Det är också önskvärt att jämställdhetsanalyser blir merfrekvent förekommande i regeringsförslag. Däremot anser utskottet att det äratt gå för långt att exempelvis kräva att all statistik skall redovisas könsuppdelad i propositioner.I motion föreslås som framgått ovan att de ekonomiskaramarna för särskilda regionalpolitiska medel skall utökas med ca 500 miljo-ner kronor för jämställdhetsåtgärder och medelstillskott för länsstrategierna.Utskottet konstaterar att under innevarande redan haravslagit ett förslag från om att utöka ramen för utgiftsområde19 Regional utjämning och utveckling med (prop.1997/98:1, utgiftsområde 19, yttr. AU2y, bet. FiU1, rskr. 35).Miljöpartiet anser att kommunsektorn bör få vidare ekonomiska ramar. Ettsådant förslag har redan avslagits av i samband med behandlingenav budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 25, bet.FiU1, rskr. Inte heller har partiets förslag om kraftigt höjda bensinskattfått något gehör i . Utskottet kan därför inte finna någon anledningatt förorda en utredning av hur vissa grupper skulle få kompensation förmerkostnader till följd av ett sådant beslut.Utan att precisera på vilket sätt det skulle ske vill verka förnya arbetstillfällen inom tjänstesektorn genom försöksverksamhet i skogslänoch glesbygd. Utskottet menar för sin del att tillväxten inom tjänstesektornframför allt skall stimuleras genom goda generella villkor för företagande. Isammanhanget vill utskottet emellertid peka på att har i uppdrag attbedriva aktiv uppsökande verksamhet mot tjänsteföretag i Stockholmsområ-det angående en eventuell lokalisering i stödområdet.Flera motioner tar som nämnts upp frågan om fördelning av makt och in-flytande på olika organisatoriska nivåer. vill i motion A21 attregionalpolitiken skall präglas av ett nerifrån och upp-perspektiv. Miljöparti-et anser i motion A54 att det är viktigt att mer makt, befogenheter och resur-ser flyttas ner från central till regional och lokal nivå, medan Kristdemokra-terna i motion A22 förespråkar ökad och regional självstyrelsegenom direktvalda regionala fullmäktige.Rapporten i (,, 1998) konstaterar att den lokala nivån har kommit att spelaen allt större och viktigare roll i förhållande till nationalstaten. De lokalautvecklingsgrupperna har med en betydande insats av eget ideellt arbete, egetkapital, samhällsstöd och kreativitet utvecklat den lokala infrastrukturen medbl.a. service, bostäder och arbete. Enligt rapporten pekar dock forskningsre-sultaten framför allt på att bygderörelsen är en viktig "skapare" av lokalidentitet och en "förnyare" av lokal demokrati. Tillväxten i bygderörelsen harvarit mycket snabb. Från knappt 900 lokala utvecklingsgrupper harFolkrörelserådet Hela skall leva utvecklats till ett nätverk med om-kring 3 500 grupper år 1997.Utskottet anser att denna utveckling talar för sig själv. Utan gynnsammaomvärldsbetingelser hade den inte varit möjlig. Även om det som Centerpar-tiet benämner nerifrån och upp-perspektivet kan utvecklas ytterligare existe-rar detta redan i hög grad i regionalpolitiken. Det är också en viktig be-ståndsdel i den nya regionala näringspolitiken. När det gäller motionsförsla-gen om direktvalda regionala fullmäktige eller motsvarande vill utskotteterinra om ställningstagande i anslutning till beslutet om att införaregionala självstyrelseorgan (prop. 1996/97:36, bet. KU4, rskr. Riksda-gen ansåg att förslag av denna karaktär bör prövas före valen påbasis av erfarenheterna av försöksverksamheten med självstyrelseorgan.I bl.a. motion A21 föreslås åtgärder i syftet att underlättatillkomsten av kunskaps- och tjänsteföretag, exempelvis när det gäller s.k.hushållsnära tjänster. föreslår vidare ett skattefritt sparande fatt starta eget. Partiet lämnar som framgått ovan också förslag om att arbets-löshetsförsäkringen skall utformas så att deltidsanställda inte missgynnas.Flera olika åtgärder har vidtagits i syfte att underlätta till-komsten av bl.a. kunskaps- och tjänsteföretag. Framför allt är det, som ar-betsmarknadsutskottet framhållit, väsentligt att erbjuda goda generellavillkor för företagande. Också riktade åtgärder kan i vissa fall vara motivera-de. När det gäller åtgärder inom tjänstesektorn, och då främst vårdområdetoch s.k. hushållsnära tjänster, hänvisar näringsutskottet i sitt yttrande tillredovisning av pågående utredningar och insatser i utskottets betänkande1997/98:NU10. Inom arbetsmarknadsutskottets eget beredningsområde harunder innevarande ett förlängt starta eget-bidrag införts för invand-rare och en ny lag tillkommit om rätt till tjänstledighet för att starta och bedriva näringsverksamhet.När det gäller villkoren i arbetslöshetsförsäkringen för deltidsarbetande harregeringen tillsatt en utredning (dir. 1998:27) med uppgift attbl.a. överväga om det bör göras förändringar i de nuvarande reglerna för rätttill arbetslöshetsersättning för deltidsarbetande och personer med tillfälligaarbeten. Syftet skall enligt utredningsdirektiven vara att stärka dessa perso-ners ställning på arbetsmarknaden som arbetslöshetsförsäkringenskaraktär av omställningsförsäkring bevaras. behandlar i sittyttrande det aktuella yrkandet i motion A21 och avstyrker därvid detta.I fråga om krav i motion A54 om ekologisk grundsyn även iregionalpolitiken vill utskottet erinra om att propositionens förslag till övergripande mål för den regionala näringspolitiken uttryckligen anger att denekonomiska tillväxt som stimuleras genom insatserna skall vara hållbar.Som nämnts ovan skall glesbygdens och landsbygdens framtida utveck-lingsmöjligheter utredas. Ett av de områden som bör belysas i utredningen ärlandsbygdens roll i omställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Idetta sammanhang vill utskottet också erinra om att ett av länsstyrelsernasfyra verksamhetsmål är att inom samtliga verksamhetsgrenar främja en eko-logiskt hållbar utveckling. I det övergripande målet för , progra-mområde Regional utjämning och utveckling, slås vidare fast att progra-mområdet skall bidra till en balanserad regional utveckling som präglas av enuthållig ekonomisk tillväxt. Utskottet behandlar i avsnitt 4 frågan om miljö-hänsyn vid beviljande av regionalpolitiska företagsstöd.Mot bakgrund av vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna A20(m), A21 (fp), A30 (c), A33 (fp), A47 (v), A54 (mp), A19 (m), A22 (kd) ochA58 (fp), i förekommande fall i berörda delar.Mål och riktlinjer för den regionala näringspolitikenSom tidigare framgått anser utskottet i likhet med regeringen att målet förregionalpolitiken skall ligga fast. Utskottet ställer sig också bakom proposi-tionens förslag till övergripande mål för den regionala näringspolitiken.Detta mål skall således vara att utifrån de förutsättningar som finns i varjeregion stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler ochväxande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män.Det faktum att inget parti har begärt avslag på regeringens förslag i denna deltolkar utskottet som att det på denna punkt finns överensstämmelse i partier-nas synsätt. Utskottet konstaterar i detta sammanhang att näringsutskottet isitt yttrande tillstyrker regeringens förslag rörande riktlinjer för regionalpotiken respektive den regionala näringspolitiken.Utskottet har under innevarande i betänkande 1997/98:AU2 re-dovisat en rad andra mål med anknytning till regionalpolitik. I anslutning tilldetta tillstyrkte utskottet ett förslag från regeringen om övergripande mål förutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling (prop. 1997/98:1, ut-giftsområde 19, bet. AU2, rskr. Målet för utgiftsområde 19, som främstskall vara att underlätta för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade omrden att utvecklas så att det bidrar till att uppfylla målen för regionalpolitikligger enligt utskottets uppfattning väl i linje med det mål som föreslås föden regionala näringspolitiken.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna A20(m), A33 (fp), A19 (m) och A22 (kd), i samtliga fall i berörd del.Utskottet kan glädjande nog konstatera att det råder en bred politisk enig-het om att den nationella och regionala företagsmiljön spelar en stor roll förnäringslivets förutsättningar att utvecklas. Propositionen redovisar en radolika aktiviteter som pågår i syfte att underlätta etablering och utveckling avsmåföretag, främja utländska investeringar, export m.m. samt förenklingsåt-gärder när det gäller företagande. I fråga om regelförändringar innehållernäringsutskottets yttrande värdefull information om pågående verksamhet idetta syfte. instämmer i näringsutskottets positivasyn på den prövning som görs av regeringen i fråga om möj-ligheterna att förenkla regler och minska regelmängden.Arbetsmarknadsutskottet vill i detta sammanhang också peka på att det re-geringsförslag om regionala tillväxtavtal som behandlas i betänkandets av-snitt 8 innefattar möjligheter till ökad flexibilitet i olika regelverk. I sambmed att tillväxtavtal utarbetas kommer de deltagande parterna att få möjlig-het att lämna förslag som syftar till att öka flexibiliteten i befintliga regelför tillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Förslag till förändringarkan enligt propositionen handla om att flytta beslutsrätten över lån, bidrageller motsvarande från en aktör till en annan. Det kan också gälla justeringarav villkoren för medelsanvändning. Berörda parter skall vara överens omförslagen. Enligt regeringen är en övergripande ambition att tydliga mål iökad utsträckning skall ersätta detaljerade regler.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna A20(m), A21 (c), A33 (fp), A22 (kd) och A32 (fp, m, kd, c) bör avslås, i före-kommande fall i berörda delar.Kommunsektorns statsbidrags- och utjämningssystemFlera motioner föreslår som framgått ovan förändringar i kommunsektornsstatsbidrags- och utjämningssystem eller att sådana förändringar skall utre-das. Dagens statsbidrags- och utjämningssystem trädde i kraft den 1 januari1996. tillkallades en parlamentariskt sammansatt kom-mitté, , med uppgift att följa upp ochutvärdera det nya systemet för kostnadsutjämning och lämna förslag tillförändringar för att förbättra systemets förmåga att skapa likvärdiga ekono-miska förutsättningar för kommuner respektive landsting. Av kommitténsdirektiv framgår att den bör bedriva sitt arbete så att förslag till förändringkan läggas fram för i sådan tid att de kan träda 2000. Motbakgrund av det utvärderingsarbete som pågår anser utskottet att motionernaA21 (c), A47 (v), A54 (mp) och A44 (v) bör avslås av i berördadelar.StorstadsfrågorI några motioner behandlas en rad frågor som rör . Ipropositionen konstateras att genom den starka integrationen till följd avnätverk och underleverantörssystem avgörs utvecklingen i de mer periferaarbetsmarknadsregionerna ofta av utvecklingen i de större städerna och cent-ralorterna. En gynnsam utveckling där får spridningseffekter till andra delarav landet och skapar dessutom förutsättningar för omfördelning av resursermellan individer och regioner.I fråga om segregation och utanförskap i storstäderna vill arbetsmarknads-utskottet erinra om att utskottet i betänkande 1997/98:AU2 poängterat attsådana företeelser måste motverkas och lokal utveckling stimuleras. Rege-ringen har aviserat att en proposition om storstadsfrågor med tonvikt påfrågor som rör segregation i storstadsområdena skall föreläggas imaj 1998. kommer därmed att få tillfälle att ta ställning till åt-gärdsförslag på dessa områden. Motion A48 (s) samt motionerna A446 (s)och A458 (m) i berörda delar avstyrks av utskottet.Återförande av vinster från vattenkraftsproduktion, m.m.I propositionen redovisas beräkningar av storleken på de resurser som statentillför regionerna. Utskottet delar propositionens uppfattning att bättre information om de samlade resurser som står till buds för regionerna kan ligga tillgrund för ökad samordning såväl mellan olika organ på det regionala ochlokala planet som mellan regionalt fördelade resurser som härrör från olikapolitikområden. Utskottet utgår från att en vidareutveckling sker av arbetetmed att beräkna statens samlade resurser för regional utveckling så att upp-gifterna kan brytas ner och öppet redovisas på regional nivå. Den informa-tion som redovisas i propositionen avser föregående och innevarande bud-getår. Det bör i det regionala planeringsarbetet vara av stort värde att fåtillgång till denna typ av information också avseende framtida resurser, ex-empelvis kommande budgetår.Med anledning av de motioner som tar upp frågan om återförande avvinster från vattenkraftsproduktion, m.m. vill utskottet erinra om att riksda-gen vid ett flertal tillfällen har avslagit motionsförslag av denna innebörd.Det är bl.a. med hjälp av statens samlade resurser för regional utvecklingsom en regional utjämning av livsvillkoren skall främjas. Utskottet vidhållermot denna bakgrund sin i tidigare sammanhang framförda uppfattning närdet gäller återföring av vinster från vattenkraft och avstyrker därmed motio-nerna A21 (c), A47 (v) och A54 (mp) i berörda delar samt motion A401 (c).Motionsförslagen om att växla över från statlig fastighetsskatt på vatten-kraftsstationer till fastighetsavgift, om att till de regioner därvattenkraften produceras återföra vinster, inkomster eller skatteinkomsterfrån vattenkraften, om ökad anknytning av fastighetsskatten ochom höjda bygdeavgifter är enligt utskottets synsätt varianter på samma temasom de behandlade motionerna. Motionerna A22 (kd), A45 (v) och A54(mp) avstyrks därför i berörda delar.2. Insatser av regionalpolitisk betydelse inom vissasektorer2.1 Den kommunala ekonominRegeringen lämnar inte något förslag till riksdagsbeslut i detta avsnitt avpropositionen. Följande anförs dock. Kommuner och landsting intar en cen-tral ställning i det svenska samhället. Kommuner och landsting svarar i dagför en rad väsentliga samhällsuppgifter. Verksamheten i kommunerna ochlandstingen har därmed mycket stor betydelse för att skapa likvärdiga lev-nadsvillkor för alla. Kommunernas ekonomiska svårigheter, bl.a. orsakade avett stort antal tomma lägenheter, behandlas med anled-ning av den bostadspolitiska propositionen.Några motioner har inte väckts med anknytning till den kommunala eko-nomin.2.2 Infrastrukturen för kommunikationerI detta avsnitt behandlar utskottet IT- och telefrågor samt frågor som rörvägar och järnvägar m.m.PropositionenPropositionen innehåller i denna del inte något förslag till riksdagsbeslut.Bl.a. följande anges dock.Regeringen bedömer att åtgärderna inom transportinfrastrukturen priorite-ras bl.a. utifrån regional- och näringspolitiska utgångspunkter. Åtgärder inomområdet vidtas kontinuerligt.Regeringen anser att det ur regionalpolitisk synvinkel är av stor vikt medväl fungerande tågförbindelser mellan och . Regeringenbedömer därför att snabbtågsanpassningen bör påskyndas. Inriktningen börvara att snabbtågstrafiken skall starta , vilket enligt propositinen innebär en tidigareläggning med . Regeringen anger att den nyamyndigheten - Rikstrafiken - som föreslås i den transportpolitiska proposi-tionen 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling bör verka för attden interregionala persontrafiken på sträckan fortlö-pande utvecklas och förbättras.Enligt propositionen har mellan och samtvissa anslutande vägar stor betydelse för näringslivets och arbetsmarknadensfunktion i inland. I förslag till nationell väghållnings-plan ingår ombyggnad av främst på vissa punkter i . IVästerbottens och föreslås förstärkningsåtgärder och vissajusteringar av befintlig väg. Kostnaden för de föreslagna åtgärderna är ca 650miljoner kronor. Regeringen avser att tidigarelägga vissa av investeringsåt-gärderna på så att av dem kan utföras inom tre år.Av propositionen framgår vidare att särskilda insatser kommer att görasför upprustning och underhåll av vägnätet. Regeringen avser att tidigareläg-ga åtgärder i de nationella och regionala planerna så att eftersatt underhållkan börja tas igen. Enligt propositionen kommer vidare rekonstruktionen avvägnätet att forceras liksom satsningar göras på att höja bärigheten. Rege-ringen bedömer att de planerade insatserna kommer att ha en särskild bety-delse för Norrlandslänen.Regeringen anger att E 4:s sträckning vid utgör en besvärligflaskhals för stora delar av vägtrafiken till och från norra . Det ärdärför av stor vikt för hela vägtrafikstrukturen längs attprojekteringen av den nya förbifarten kan påbörjas . För närvarandeplaneras byggnationen i huvudsak komma att ske . Av proposi-tionen framgår att regeringen avser att medverka till att förberedelsearbetetkan fortsätta så att frågan om finansieringen kan behandlas i beslutet om dennationella väghållningsplanen inför nästa planperiod som avser åren 2002-2011.När det gäller telefrågor och informationsteknik (IT) framgår av propositio-nen att telekommunikationerna skall bidra till regional balans, att de skallvara öppna och flexibla, att de skall bidra till ett effektivt resursutnyttjandsamhället samt att de i sig skall vara effektiva. Regeringen hänvisar bl.a. tilde insatser som fortlöpande görs för att utveckla och modernisera den infor-mationstekniska infrastrukturen. Vidare anges att konkurrensen på markna-den pressar ner priserna och medför ökade satsningar på nya produkter frånoperatörernas sida. Mycket talar för att konkurrensen på marknaden kommeratt leda till att anknytningar kommer att byggas ut i stor omfattning viaADSL, satellitkommunikation, elnät och fiberkabel. Regeringen bedömer attden nya telelagen uppfyller höga krav på regionalt likvärdiga villkor. Rege-ringen hänvisar vidare till att har i uppdrag att åter-rapportera konsekvenser av den tekniska och ekonomiska utvecklingen påtelemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutveckling och servicegradför bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Därutöver skall särskilt mål-uppfyllelsen av de regionala och sociala målen i telelagen redovisas.MotionerAllmänna frågorModeraterna menar i partimotion A20 att det behövs ett bättre beslutsun-derlag för trafikpolitiken än det som presenterats i propositionen; bl.a. ärförslagen i stor utsträckning redan tillgodosedda i respektiveBanverkets planeringsarbete. Motionärerna anser att det presenterade be-slutsunderlaget är så bristfälligt att de flesta av propositionens förslag böravslås i avvaktan på att konsekvensbeskrivningar utarbetas (yrk. 9).Centerpartiet föreslår i partimotion A21 en utredning om införandet av ettskatterättsligt "glesbygdsavdrag" för dem som har långa avstånd och resermycket och inte kan nyttja kollektivtrafiken (yrk. 8).Vänsterpartiet efterlyser i motion A47 särskilda utredningsinsatser. Enligtmotionärerna bör vägarnas beskaffenhet i inland utredas medtanke på turismen. På järnvägsområdet föreslår motionärerna att en rad olikajärnvägsprojekt utreds närmare. Det gäller bl.a. en upprustning av Väster-dalsbanan med banförlängning till , utbyggnad av Norrbotniabanan ochbiltåg. En utredning bör vidare genomföras om behovet av vägar och järnvä-gar och godsterminaler för att öka möjligheterna till ett utvecklat samarbeteinom (yrk. 8 delvis).Kristdemokraterna anser i motion A22 (yrk. 29) att transporternas betydelseför landsbygdsturismen bör utredas. En analys av transportbehoven i områ-den med litet underlag bör ligga till grund för förslag som kan ge periferaområden samma möjligheter att utvecklas som mer tätbefolkade delar avlandet.Vissa motioner tar upp frågor om järnvägen.Tågförbindelserna mellan och behandlas i motionernaA18 (m) yrkande 3, A29 (c) yrkande 4, A31 (fp) yrkande 6, A33 (fp) yrkan-de 4, A40 (s), A44 (v) yrkande 6 och A55 (s). Samtliga motionärer framhål-ler vikten av att snabbtågsförbindelsen mellan och Östersundutvecklas och genomförs längs Norra stambanan, dvs. via och Ljus-dal. I motionerna A31 yrkande 1 och A33 (fp) yrkande 4 framhålls ävenvikten av att den aktuella tågtrafiken sker via flygplats.I fem motioner föreslås en tidigareläggning av dubbelspårsutbyggnadenmellan och på sträckan förordar i motion A47 (yrk.