bet · GL01UbU10 · 1998-03-05 00:00:00 — Utskottet har ingen annan uppfattning nu ochavstyrker motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 11 och 1997/98:N274 yrkande 15.Betyg m.m.MotionernaI motionerna 1997/98:Ub281 (v) yrkande 6, 1997/98:Ub271 (mp) yrkande 1 och1997/98:Ub807 (mp) yrkande 18 begärs att en utredning tillsätts med uppdrag attundersöka möjligheterna att avskaffa betygen i gymnasieskolan. Motionärernaanser att betygssystemet har visat sig olämpligt. Betygen bör tas bort ochersättas med andra former för bedömning även när det gäller antagning tillutbildning. Enligt motion 1997/98:Ub271 (mp) yrkande 2 behövs en översyn avkvaliteten i betygssystemet. Betygskriterierna är vaga och allmänt formulerademed resultat att lärare tolkar betygsanvisningarna på olika sätt. Även i motion1994/95:Kr3 (mp) yrkande 4 begärs en översyn av betygssystemet. Svårigheternaatt formulera och tolka betygskriterierna gör att en prioriterad fråga är attutvärdera de nya betygen och vid behov korrigera uppenbara brister, heter det imotion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 3. Motionärerna framhåller vidare att antaletbetygssteg bör ökas. Liknande tankegångar finns i motion 1997/98:Ub201 (m)yrkande 3. Motionären anser att antalet betygsnivåer bör utökas. I yrkande 4 iden sist nämnda motionen begärs en översyn av poängsättningen av olika kurser.Vidare begärs i yrkande 5 samma motion att får i uppdrag attdefiniera kunskapsmålen bättre för att individuella tolkningar skall undvikaspå skolorna. Enligt motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 6 bör en översyn avbetygskriterierna göras i samband med översynen av kursplanerna. Motionärernaanser vidare att bl.a. alternativa betygssystem och viktning av betyg börutredas.I flera motioner begärs att en gymnasieexamen införs. I motion 1997/98:Ub208(m) yrkande 17 anförs att en modern gymnasieexamen bör införas med tvåalternativa inriktningar, den ena för studieförberedande utbildningar och denandra för yrkesinriktade utbildningar. Innehållet i respektive examen måsteutarbetas i samverkan med högskolan respektive berörda branscher. Motionärernapoängterar att det är angeläget att en svensk gymnasieexamen ges ett sådantinnehåll att den är internationellt gångbar. Enligt motion 1997/98:Ub221 (fp)yrkande 15 bör en frivillig gymnasieexamen som kan tillgodoräknas utomlandserbjudas alla gymnasister som avslutar ett program. I motion 1997/98:Ub267 (c)yrkande 11 anförs att examinationen kan utformas bl.a. som ett krav på minstaandel godkända betyg och ett särskilt examensarbete. Syftet med examen skallvara att kvalitetssäkra utbildningarna i gymnasieskolan och stimulera tillfördjupning. Motionärerna i motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 7 ställer sigbakom ambitionen att skapa en yrkesexamen på gymnasienivå. Men de anser att enexamen borde prövas inom fler av gymnasieskolans program. Enligt motion1997/98: Ub244 (m) bör en yrkesexamen införas på omvårdnadsprogrammet. Det ärviktigt för eleverna att få en examen med en yrkestitel som undersköterska,heter det i motionen.I motion 1997/98:Ub247 (m) yrkande 6 begärs förslag om återinförande avrätten att komplettera betyg . Det är viktigt för mångaelever att kunna komplettera sina betyg för att möjliggöra antagning tillönskade utbildningar. Motionärerna anser att det är orimligt att eleverna skallbehöva vänta till efter gymnasietiden med förlängd studietid som följd.Enligt motion 1997/98:Ub223 (m) bör nationella prov införas i ämnena franskaoch tyska. Nationella prov finns endast i svenska, engelska och matematik.Motionärerna anser att det är stor risk att kunskaperna i franska och tyskasjunker.Obligatoriska utvecklingssamtal i gymnasieskolan bör införas enligt motion1997/98:Ub281 (v) yrkande 7. Det skulle minska antalet onödiga studieavbrott,heter det i motionen. Även i motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 8 föreslås attutvecklingssamtal införs i gymnasieskolan. Motionärerna pekar på attutvecklingssamtalen i är ett bra och konkret exempel på hur skolantillsammans med eleven själv och föräldrarna följer elevens utveckling ochplanerar den fortsatta skolgången.Utskottets bedömningUtskottet noterar att i sitt andra delbetänkande (SOU 1997:1)och i sitt slutbetänkande (SOU 1997:107) behandlat frågor kring det nyabetygssystemet i gymnasieskolan. Kommittén pekar på att de första elever somhar slutbetyg enligt det nya betygssystemet gick ut gymnasieskolan våren 1997.Kommittén konstaterar bl.a. att de flesta lärare är positiva till det nyabetygssystemet, vilket inte hindrar att det finns kritik mot vissa delar avsystemet. En sådan punkt är betygskriterierna, som av många lärare anses varaalltför oprecisa. Dessutom anger många lärare att de vill ha betygskriterierför betyget Mycket väl godkänd. Kommittén föreslår bl.a. att betygskriteriernases över i samband med en översyn av kursplanerna.Utskottet konstaterar att regeringen i regleringsbrev för haruppdragit åt att utarbeta betygskriterier för betyget Mycket välgodkänd för grundskola, gymnasieskola och gymnasial vuxenutbildning. Uppdragetskall delredovisas avseende . Uppdragetskall redovisas i sin helhet . Vidare framgår avSkolverkets verksamhetsplan att verket avser att ta fram en samladbedömning av reformläget i de frivilliga skolformerna, inklusivebetygsfrågorna. Verket kommer först att göra en särskild analys av betygssy-stemets effekter för gymnasieskolan och i nästa skede för grundskolan.Utskottet är inte berett att förorda tillsättandet av en utredning meduppdrag att undersöka möjligheterna att avskaffa betygen i gymnasieskolan.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen (senast bet. 1996/97:UbU8 s.19) uttryckt behovet av ett nationellt betygssystem för att ge eleverna intygpå uppnådda kunskaper efter genomgången utbildning.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna 1994/95:Kr3yrkande 4, 1997/98:Ub201 yrkandena 3-5, 1997/98:Ub208 yrkande 3, 1997/98:Ub215yrkande 6, 1997/98:Ub271 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ub281 yrkande 6 och1997/98:Ub807 yrkande 18.Utskottet avstyrker även yrkandena om gymnasieexamen (motionerna1997/98:Ub208 yrk. 17, 1997/98:Ub215 yrk. 7, 1997/98:Ub221 yrk. 15,1997/98:Ub244 och 1997/98:Ub267 yrk. Utskottet anser inte att riksdagenbör föregripa det beredningsarbete som pågår inom Utbildningsdepartementet.Utskottet vill erinra om att det enligt förslag i den tidigare nämndadepartementspromemorian bör införas en möjlighet att avsluta utbildningen pågymnasial nivå med en examen.Utskottet avstyrker vidare förslaget i motion 1997/98:Ub247 yrkande 6 omåterinförande av rätten att betygskomplettera . Motsvarandeyrkande behandlades och avstyrktes av utskottet senast i betänkande1996/97:UbU8 (s. 23). Utskottet hänvisade därvid till de skäl - bl.a.pedagogiska problem med en obegränsad rätt till konkurrenskomplettering - somanfördes i samband med att möjligheten avskaffades att komplettera undergymnasietiden (prop. 1994/95:174, bet. avslog yrkandet.Beträffande förslaget i motion 1997/98:Ub223 att införa nationella prov iämnena franska och tyska hänvisar utskottet till vad utskottet anförde isamband med att ett motsvarande förslag behandlades under föregående (bet. 1996/97:UbU8 s. 24). Inom pågår uppbyggandet av en provbank,bl.a. erbjuds betygsstödjande kursprov efter avslutad kurs i tyska och franska.Utskottet föreslår att avslår motionen.Frågan om utvecklingssamtal i gymnasieskolan togs upp av regeringen iutvecklingsplanen (skr. 1996/97:112). Regeringen redovisade attGymnasiekommittén framhållit att utvecklingssamtal borde förekomma även igymnasieskolan och då föras mellan lärare och elev. Regeringen delade dennabedömning men ansåg i likhet med kommittén att något obligatorium inte bordeinföras. Utskottet fann inte skäl att uttala någon annan uppfattning (bet.1996/97:UbU13 s. 14). Utskottet har inte ändrat sig på den punkten och föreslåratt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 8 och 1997/98:Ub281yrkande 7.ÖvrigtI motion 1997/98:Ub247 (m) yrkande 13 begärs förslag om förändrathuvudmannaskap för de gymnasieskolor som har landsting som huvudman.Motionärerna anser att det inte är logiskt, praktiskt eller modernt attlandstingen skall svara för en liten del av gymnasieutbildningarna medankommunerna har det övergripande ansvaret för att alla elever erbjuds engymnasieutbildning. Landstingens gymnasieskolor bör ges möjlighet att övergå ifristående regi eller kommunaliseras.U t s k o t t e t erinrar om att genom beslut beslutadeom ändrade regler i skollagen beträffande landstingens rätt att anordnagymnasial utbildning (prop. 1995/96:183, bet. UbU10, rskr. fickett landsting anordna utbildning enbart på sådana nationella program igymnasieskolan som avser naturbruk och omvårdnad. Enligt den nya bestämmelsensom gäller fr.o.m. får ett landsting efter överenskommelse meden kommun anordna även andra nationella program. Om överenskommelse medkommunen träffas kan också anordna gymnasial vuxenutbildning ochpåbyggnadsutbildning i komvux inom andra områden än naturbruk och omvårdnadsamt nationella program i gymnasiesärskolan och motsvarande utbildning isärvux. togs den bestämmelse i skollagen bort som gav landstingenföreträdesrätt framför kommunerna att anordna gymnasieutbildning inom naturbrukoch omvårdnad. Genom slopandet av denna företrädesrätt har kommunen fr.o.m. den1 obegränsad rätt att anordna samtliga nationella program.Våren 1997 beslutade en särskild lag rörande skatteväxling mellanlandsting och kommun samt att landsting också skall få möjlighet att anordnaspecialutformade program (prop. 1996/97:110, bet. UbU14).I samband med dessa båda riksdagsbeslut behandlades och avslogsmotionsyrkanden med ett likartat innehåll som det nu föreliggande. Utskottetanser att de beslutade ändringarna i skollagen om kommuners och landstingsmöjligheter i nu berört avseende öppnar för flexibla lösningar. Genom regionalsamverkan kan olika organisationsformer skapas alltefter det lokala behovet ochde samlade resurserna användas på ett effektivt sätt. bör enligtutskottets uppfattning avslå yrkandet.I motion 1997/98:Ub234 (m) yrkande 3 begärs förslag som möjliggör förgymnasieelever att inom ramen för sina studier läsa kurser på högskolenivå.Genom att erbjuda mindre högskolekurser inom ramen för elevens fria val igymnasieskolan skulle ambitiösa elevers intresse och läraktighet kunna tas tillvara på ett bättre sätt, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrkte och avslog under förra ettmotsvarande motionsyrkande (bet. 1996/97:UbU7, s. 18). Utskottet hänvisar tillvad utskottet då anförde, bl.a. att det inte föreligger något hinder attfastställa en lokal kurs med innehåll från en högskolekurs. Utskottet avstyrkeryrkandet.Enligt motion 1997/98:Ub205 (kd) bör elever få möjligheter att genomgåteoridelen av körkortsutbildning inom gymnasieskolan. Motionären pekar på attkörkort och trafikkunskaper är något av ett obligatorium. Vidareframhålls att morgondagens medborgare i högre grad än dagens bör ha körkort. Imotion 1997/98:Ub280 (s) anförs att en omläggning bör ske avkörkortsutbildningen genom att den successivt förs över från privata körskolortill de treåriga gymnasieutbildningarna.U t s k o t t e t har tidigare behandlat motionsyrkanden omkörkortsutbildning i betänkande 1995/96:UbU3 (s. 19). Utskottet avstyrkte de dåföreliggande motionsyrkandena bl.a. med motiveringen att det inom ramen för detlokala tillägget i gymnasieskolans timplan finns möjlighet att erbjuda eleverolika profileringar. Enligt vad utskottet hade erfarit förekommer det attkommuner har använt sig av denna möjlighet att erbjuda eleverkörkortsutbildning. Rätten att examinera regleras i körkortslagstiftningen.Förarprov avläggs normalt inför tjänsteman hos . Undantag för dettafinns för lärare vid transportteknisk gren i gymnasieskolan, dvs. vidutbildning för tyngre fordon. Utskottet hänvisade även till att trafikfrågor ärett ämnesövergripande kunskapsområde och skall behandlas i . Rektorhar ett ansvar för att undervisning i trafikfrågor integreras i undervisningen.Utskottet avstyrker med samma motivering de förevarande motionerna1997/98:Ub205 och 1997/98:Ub280.Frågan om föräldrautbildning inom gymnasieskolan tas upp i motion 1997/98:So629(kd) yrkande 9. Motionärerna anser att gymnasieeleverna är en viktig målgruppvarför resurser bör avsättas för olika former av föräldrautbildning församtliga elever.U t s k o t t e t noterar att utredningen om föräldrautbildning i november1997 har överlämnat sitt betänkande Stöd till föräldraskapet (SOU 1997:161)till regeringen. Regeringen har aviserat att den avser att lämna en propositionom vissa barnfrågor och föräldrastöd till . Utskottetavstyrker yrkandet med hänvisning till att frågan bereds i Regeringskansliet.I motion 1997/98:Kr509 (v) yrkande 8 begärs en utvärdering avidrottsgymnasierna. Motionärerna pekar på att självtnumera tar hand om resursfördelningen till idrottsgymnasierna. De anser att detär önskvärt med en utvärdering.U t s k o t t e t hänvisar till att regeringen genom beslut den 18 december1997 har uppdragit åt att efter samråd med Skolverketredovisa erfarenheterna av verksamheten vid de riksrekryterandeidrottsgymnasierna. Uppdraget skall redovisas i en särskild rapport senast den3 . Enligt utskottets mening är yrkandet därmed tillgodosett,varför det avstyrks.I motion 1997/98:Ub217 (m) begärs förslag till sådan ändring i lagen omkommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor att kilometerangivelsentas bort. Motionären anser att kommunen bör få avgöra denna fråga medutgångspunkt i de lokala förhållandena utan detaljreglering i lag. En sådanfrihet att göra avståndsmässiga bedömningar har kommunerna när detgäller skolskjutsar på grundskolenivå. Stadgandet om 6 kilometers färdväg ilagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor bör därför enligtmotionären tas bort.U t s k o t t e t avstyrkte och avslog ett motsvarandemotionsyrkande under föregående (bet. 1996/97:UbU7 s. 20). Utskottethänvisar till vad utskottet då anförde och är inte berett att förorda enändring av reglerna som gäller elevresor i gymnasieskolan. Utskottet avstyrkersåledes motion 1997/98:Ub217. beträffande allmänt om utvecklingen av gymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 18, 1997/98: Ub234yrkande 1, 1997/98:Ub247 yrkande 2, 1997/98:Ub281 yrkande 2 och1997/98:Ub807 yrkande 16,res. 1 (m) - delvisres. 2 (v) - delvisres. 3 (mp) - delvis2. beträffande en mer flexibel gymnasieskola m.m.att avslår motion 1997/98:Ub221 yrkandena 3 och 5,res. 4 (m, fp) - delvis3. beträffande rätt att få genomgå gymnasieutbildning t.o.m. 25 årsålderatt avslår motion 1997/98:Ub215 yrkande 9,res. 5 ( kd) - delvis4. beträffande det individuella programmet m.m.att avslår motion 1997/98:Ub221 yrkandena 6 och 8,res. 6 (fp) - delvis5. beträffande teknikprogram m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub221 yrkandena 7 och 10 och1997/98:Ub259,res. 4 (m, fp) - delvis6. beträffande lokala grenar m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub247 yrkande 14 och 1997/98:A457yrkande 11,res. 1 (m) - delvis7. beträffande elevinflytandeatt avslår motion 1997/98:Ub215 yrkandena 1 och 10,res. 7 (m, kd) - delvis8. beträffande timplanenatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub215yrkande 20, 1997/98:Ub221 yrkande 4, 1997/98: Ub247 yrkande 3 och1997/98:Ub807 yrkande 19,res. 4 (m, fp) - delvisres. 3 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis9. beträffande antalet kärnämnenatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 4, 1997/98: Ub221 yrkande1 och 1997/98:Ub247 yrkande 4,res. 1 (m) - delvisres. 6 (fp) - delvisres. 5 (kd) - delvis10. beträffande alternativa kurser i kärnämnenaatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 3, 1997/98: Ub221 yrkande2 och 1997/98:Ub247 yrkande 1,res. 8 (m, fp, kd) - delvis11. beträffande samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnenatt avslår motion 1997/98:Ub215 yrkande 5,res. 5 (kd) - delvis12. beträffande lärlingsutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 18, 1997/98: Ub221yrkande 13, 1997/98:Ub247 yrkande 11, 1997/98:Ub251, 1997/98:A415yrkandena 4 och 5, 1997/98:Sk321 yrkande 1 och 1997/98:Sk738 yrkande 4,res. 4 (m, fp) - delvisres. 5 (kd) - delvis13. beträffande eftergymnasial lärlingsutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub281 yrkande 3 och 1997/98:Ub807yrkande 24,res. 2 (v) - delvisres. 3 (mp) - delvis14. beträffande samverkan skola och arbetslivatt avslår motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 11 och 1997/98:Ub247yrkande 8,res. 8 (m, fp, kd) - delvis15. beträffande arbetsplatsförlagd utbildning (APU)att avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 19, 1997/98: Ub247yrkande 10, 1997/98:Ub807 yrkande 20 och 1997/98:A415 yrkande 3,res. 1 (m) - delvisres. 3 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis16. beträffande utbildning i företagarkunskap/entreprenörskapatt avslår motionerna 1997/98:Ub213, 1997/98:Ub221 yrkande 9,1997/98:Ub267 yrkande 12, 1997/98:A203 yrkande 6, 1997/98:N307 yrkande 3och 1997/98:N308 yrkande 1,res. 9 (m, c, fp, kd)17. beträffande nationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskapatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 11 och 1997/98:N274yrkande 15,res. 7 (m, kd) - delvis18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1994/95:Kr3 yrkande 4, 1997/98: Ub201 yrkandena3-5, 1997/98:Ub208 yrkande 3, 1997/98:Ub215 yrkande 6, 1997/98:Ub271yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ub281 yrkande 6 och 1997/98:Ub807 yrkande 18,res. 1 (m) - delvisres. 10 (v, mp)res. 5 (kd) - delvis19. beträffande gymnasieexamenatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 17, 1997/98: Ub215yrkande 7, 1997/98:Ub221 yrkande 15, 1997/98:Ub244 och 1997/98:Ub267yrkande 11,res. 1 (m) - delvisres. 6 (fp) - delvisres. 5 (kd) - delvis20. beträffande betygskomplettering under gymnasietidenatt avslår motion 1997/98:Ub247 yrkande 6,res. 7 (m, kd) - delvis21. beträffande nationella prov i ämnena tyska och franskaatt avslår motion 1997/98:Ub223,22. beträffande utvecklingssamtal i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 8 och 1997/98:Ub281yrkande 7,res. 2 (v) - delvisres. 5 (kd) - delvis23. beträffande förändrat huvudmannaskap för landstingskommunalagymnasieskoloratt avslår motion 1997/98:Ub247 yrkande 13,res. 1 (m) - delvis24. beträffande högskolekurser inom ramen för gymnasieskolstudiernaatt avslår motion 1997/98:Ub234 yrkande 3,25. beträffande körkortsutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub205 och 1997/98:Ub280,res. 5 (kd) - delvis26. beträffande föräldrautbildningatt avslår motion 1997/98:So629 yrkande 9,27. beträffande utvärdering av idrottsgymnasieratt avslår motion 1997/98:Kr509 yrkande 8,28. beträffande kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresoratt avslår motion 1997/98:Ub217.Stockholm den 5 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Nils-ErikSöderqvist (s). Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 6, 9, 15, 18, 19och 23), , och (alla m)anför:När det gäller frågor som allmänt rör utvecklingen i gymnasieskolan vill viframhålla att det nu är dags att göra en översyn av bl.a. gymnasieskolansprogram och struktur, antalet kärnämnen, utrymmet för det individuella valetoch det lokala tillägget. Det saknas ett samlat underlag omerfarenheterna av programstrukturen. En viktig fråga är om gymnasieskolansomfattning och innehåll är tillräckliga för att möta framtidens krav på enutbildning av hög kvalitet. Vi anser vidare att åtgärder måste vidtas för atthöja kvaliteten i gymnasieskolan. Bland annat bör näringslivssamarbetet byggasut och IT-användningen i skolan utökas.Regeringen fastställer numera vilka lokala grenar som skall varariksrekryterande. Vi anser att det fanns skäl för en viss skärpning av detidigare bestämmelserna. Det är dock viktigt att elevernas valmöjligheter inteförsämras. I stället borde kraven vad avser utbildningen skärpas. Enligt våruppfattning bör ges ansvaret att - på grundval av utbildningensinnehåll - förklara om en lokal gren skall vara riksrekryterande.Enligt vår mening bör antalet kärnämnen begränsas till ämnena svenska,engelska och matematik, samhällskunskap samt idrott och hälsa. De ämnen sominte längre är kärnämnen skall ingå som karaktärsämnen i programmen.Omfattningen av dem bör diskuteras inom varje program.Vi kan konstatera att rapporter visar att många skolor inte kan få ut sinaelever på arbetsplatsförlagd utbildning (APU) i den omfattning som anges igymnasieförordningen (minst på program med yrkesämnen). En orsak ärenligt vår uppfattning att incitamenten för företagen att anordna APU-platserär svaga. Vi anser att det är nödvändigt att det införs en finansieringsmodellsom gör det attraktivt för arbetsplatserna att ta emot APU-elever. Regeringenbör återkomma med förslag utifrån de principer som föreslogs i betänkandet Höjribban! (SOU 1994:101). Regeringen bör också återkomma med ett förslag därandelen APU i yrkesämnet höjs.En prioriterad fråga är enligt vår uppfattning en utvärdering av det nyabetygssystemet. Uppenbara brister bör korrigeras. Vi vill peka på svårigheternaatt formulera och tolka betygskriterierna. Regeringen bör ge iuppdrag att definiera kunskapsmålen bättre för att undvika individuellatolkningar ute på skolorna. Vi anser också att systemet med få betygssteg ärför trubbigt. Antalet betygssteg bör därför ökas.Enligt vår uppfattning bör en modern gymnasieexamen med två alternativainriktningar, den ena för studieförberedande utbildningar och den andra föryrkesinriktade utbildningar, införas i gymnasieskolan. Innehållet i respektiveexamen skall utarbetas i samverkan med högskolan respektive berörda branscher.Vi vill poängtera vikten av att en svensk gymnasieexamen ges ett sådantinnehåll att den blir internationellt gångbar.Vi anser att regeringen bör återkomma med förslag till om ettförändrat huvudmannaskap för landstingskommunala gymnasieskolor. Kommunerna hardet övergripande ansvaret för att alla elever erbjuds en gymnasieutbildning.Det är inte logiskt, praktiskt eller modernt att landstingen skall svara för enliten del av gymnasieutbildningarna. Enligt vår uppfattning bör landstingensgymnasieskolor ges en möjlighet att övergå i fristående regi ellerkommunaliseras.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 6, 9, 15,18, 19 och 23 bort hemställa1. beträffande allmänt om utvecklingen av gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 18,1997/98:Ub247 yrkande 2 och med anledning av motion 1997/98: Ub234 yrkande1 samt med avslag på motionerna 1997/98:Ub281 yrkande 2 och 1997/98:Ub807yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande lokala grenar m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub247 yrkande 14 och med avslag påmotion 1997/98:A457 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,9. beträffande antalet kärnämnenatt med bifall till motion 1997/98:Ub247 yrkande 4 och med anledningav motion 1997/98:Ub221 yrkande 1 samt med avslag på motion 1997/98:Ub215yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande arbetsplatsförlagd utbildning (APU)att med bifall till motionerna 1997/98:Ub247 yrkande 10 och1997/98:A415 yrkande 3 och med anledning av motion 1997/98: Ub807 yrkande20 samt med avslag på motion 1997/98:Ub215 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub208 yrkande 3 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub201 yrkandena 3-5 och 1997/98:Ub215 yrkande 6 samtmed avslag på motionerna 1994/95: Kr3 yrkande 4, 1997/98:Ub271 yrkandena 1och 2, 1997/98:Ub281 yrkande 6 och 1997/98:Ub807 yrkande 18 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,19. beträffande gymnasieexamenatt med bifall till motion 1997/98:Ub208 yrkande 17 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub215 yrkande 7, 1997/98:Ub221 yrkande 15,1997/98:Ub244 och 1997/98:Ub267 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,23.