bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Med det ovan anförda avstyrker utskottetmotionerna U203 (fp) yrkande 4, U210 (mp) yrkande 8och U602 (m) yrkande 4. Vetskapen om att densvenska följer och värderar utvecklingen avmänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktig signaltill mottagarländerna. Därför bör regeringenges till känna vad som motionsledes anförtsom vikten av en årlig rapport i samband medbudgetförslaget om situationen och utvecklingen när det gällermänskliga rättigheter och demokrati imottagarländerna för svenskt bistånd. Därmedtillstyrks motionerna U203 (fp) yrkande 13, U204 (c) yrkande 11 iberörd del och U602 (m) yrkande 3.Sociala sektorer Regeringen menar att socialutveckling handlar om att stärka människorssäkerhet, förmåga och möjligheter. Tillgång till hälsovård ochutbildning är grundläggande för att åstadkommadetta. Rätten till hälsa och utbildning ärdessutom konventionsbundna mänskliga rättigheter. Ökadtonvikt skall därför läggas på fattiga människors rättmätiga tillgångtill sådan service och på att inkludera människorsom vanligtvis exkluderas. Utbildning föralla är centralt för att göra kunskap tillgänglig förmarginaliserade grupper, men också för att främja framväxten aven demokratisk kultur och underlätta de fattigasdeltagande i den ekonomiska utvecklingen. Utbildningav kvinnor har stort genomslag på både derasegen, familjens och barnens levnadsstandard.Ohälsa är en viktig orsak till fattigdom och hämmar tillväxt ochsocial utveckling. En fungerande hälsovård, somär tillgänglig också för de fattiga, är därförviktigt för att stärka människors förmåga. Prioriteradeområden är reformer som syftar till effektivisering ochdecentralisering, sexuell och reproduktiv hälsa,samt barn och ungdomars hälsa. Ökad tonvikt börläggas på hiv/aidsbekämpning. Motionerna I partimotion U203 (fp) yrkande 10 anförFolkpartiet att befolknings- ökningen iprogramländerna för svenskt bistånd utgör ett viktigt problemoch begär därför att de svenska bilateralabiståndsinsatserna på befolknings-området skallöka. Motionärerna konstaterar vidare attbefolkningsfrågan hänger nära samman med kvinnans rätt att bestämmaöver sitt liv och sin hälsa. Det pågåendearbetet med att integrera kvinnofrågor ibiståndet bör därför intensifieras. Ambitionen bör vara attvarje biståndsinsats föregås av en konsekvensanalys beträffandekvinnors livs- och levnadsvillkor. börockså driva det s.k. gender- perspektivet inomEU. I yrkande 11 delvis föreslår attytterligare satsas på särskildajämställdhetsinsatser. 1995 antog FN:sgeneralförsamling standardregler för att människor medfunktionshinder skall garanteras delaktighet och jämlikhet isamhället. anför i yrkande 14 attSverige bör verka för att handikappfrågorlyfts fram i såväl det multilaterala som det bilateralabiståndet. I det syftet bör särskilda strategier och metoder tas framför att införliva ett handikapperspektiv i de olikabiståndsformerna. I yrkande 15 (delvis)understryker att en av biståndetshuvuduppgifter är att förebygga sjukdomar och ohälsa. På dettaområde måste särskild uppmärksamhet ägnas kvinnorsoch barns situation. En bättre hygien är avgörandeför att bekämpa infektionssjukdomar, vilket är ett avvärldens största hälsoproblem. Hiv/aids utgör ett särskiltallvarligt problem i utvecklingsländerna. Föratt informera om och förebygga spridningen avhiv/aids föreslås att ytterligare anslåstill . Motionärerna pekar vidarepå att erfarenheterna av investeringar i "detmänskliga kapitalet", dvs. undervisning och hälsa, gett särskiltgoda resultat. Detta område bör därför ges prioriteti det svenska biståndet, anför motionärerna iyrkande 20. anför ikommittémotion U204 (c) yrkande 12 att detbilaterala biståndet i högre grad än tidigare bör sätta människor påden lokala nivån i fokus. Motionärerna föreslåren generell inriktning på småskalighet, medsärskild prioritet för bl.a. hållbar utveckling,kvinnor, barn och demokratistärkande bistånd. Enskilda organisationerbör ges en mer framträdande roll i det svenskabilaterala biståndet. I partimotion U206(kd) yrkande 2 lyfter frambarnkonventionen som ett instrument som kan användas för attförbättra barns situation i de fattiga länderna.Motionärerna föreslår införandet av en särskildcertifiering av produkter från företag som respekterarbarnkonventionens artiklar vad gäller barnarbete.Personer med funktionshinder utgör en utsatt och marginaliseradgrupp i många utvecklingsländer. I yrkande 10anför att handikappfrågornabör integreras bättre i det bilaterala biståndet.Sverige bör vidare verka för att frågorna lyfts fram i detinternationella samarbetet.I motion U209 (s) framhålls att miljontals människor i fattigaländer saknar den fundamentala rätten att kunnakontrollera sin reproduktion och sin egensexualitet. Spridningen av hiv/aids har fått förödandekonsekvenser i många utvecklingsländer. Motionärerna anför attdet är viktigt att sexualupplysning ingår ibiståndets samtliga områden. Miljöpartietframhåller i partimotion U210 (mp) yrkande 11 att kvinnor bären särskilt tung börda i många utvecklingsländer. Av detskälet menar motionärerna att det är viktigt attdet finns ett jämställdhetsperspektiv i samtligabiståndsprojekt. anför ipartimotion U212 (v) yrkande 5 att barnperspektiveti biståndet bör förstärkas. Regeringen bör så snart som möjligtutvärdera och redovisa biståndet utifrån ettbarnperspektiv. De 100 miljoner som tillförtsbiståndsbudgeten bör i stor utsträckning kunna användas förinsatser för barn, anser motionärerna.Vänsterpartiet anser vidare att det är särskilt angeläget attbiståndet når de funktionshindrade i de fattigaländerna. I yrkande 6 anförs att handikappade böruppmärksammas i större utsträckning är vad som varitfallet . I motion U620 (kd)yrkande 2 framhålls att andelen kvinnor i förhållandetill män i har sjunkit till följd av aborter avflickfoster. Motionären anför att frågan om prenatalkönsdiskriminering bör lyftas fram inom detbilaterala utvecklingssamarbetets ram. Ipartimotion A810 (kd) yrkande 28 begärs att i FN och andrasammanhang skall verka för att begreppet mänskligarättigheter på ett tydligare sätt omfattarkvinnans situation i världen. Det svenskabiståndet bör utgå från mottagarländernas kultur och behov, ochdå särskilt kvinnors centrala funktion i familj ochsamhälle. Utskottets övervägandenMotionerna U203 (fp) yrkandena 10, 11, 15 (berörd del) och20, U204 (c) yrkande 12, U209 (s), U620 (kd) yrkande2 och A810 (kd) yrkande 28, lyfter på olika sättfram befolkningsfrågan, gender-frågan, sexuell ochreproduktiv hälsa, hälsofrågor och att sätta människor på den lokalanivån i fokus i biståndspolitiken.Utbildning och hälsovård har utgjort viktigaområden i det svenska utvecklingssamarbetet.Regeringen anger i budgetpropositionen att den anseratt undervisningsbiståndet bör inriktas på att stödja reform-processer för att ge grundläggande utbildning för alla,inklusive handi- kappade, att höja utbildningenskvalitet samt att nå diskriminerade grupper såsomfattiga flickor. Inom hälsobiståndet anges att inriktningenbör vara fortsatt stöd till reformprocesser i syfte att åstadkommahälso- och sjukvård av god kvalitet för alla samtatt förbättra folkhälsan för utsatta grupper. Somprioriterade områden anges reformer som syftar tilleffektivisering och decentralisering, sexuell och reproduktiv hälsaoch rättigheter, inklusive hiv/aidsbekämpning, samtbarns och ungdomars hälsa. Utskottet ställer sigbakom dessa prioriteringar. Utskottet kan konstateraatt i det bilaterala utvecklingssamarbetet aktivt arbetarmed området sexuell och reproduktiv hälsa ochrättigheter. Sida har antagit en strategi försvenskt bistånd på detta specifika område.Enligt utskottets bedömning är de svenska insatserna på områdetsexuell och reproduktiv hälsa och rättighetermycket angelägna och ligger väl i linje medresultaten från FN-konferenserna i bl.a. och . Påannat håll i detta betänkande beskrivs hur ocksåmultilateralt - i EU och FN - driver dessafrågor. Enligt utskottets mening harbefolkningsfrågor samband med t.ex. utbildning,hälsovård och kvinnors roll, områden som är centrala i detsvenska biståndsarbetet. I detta sammanhang är det likaviktigt att ge stöd till det arbete som pågår pånationell policynivå och det arbete som kangenomföras på lokal nivå. Den betydelse kvinnors utbildning har påderas egen, familjens och barnens levnadsstandard ärnågot som tydligt uppmärksammas ibudgetpropositionen. Utskottet anser, i likhet medmotionärerna, att det är angeläget att det svenskautvecklingssamarbetet syftar till att skapaförutsättningar för en balanseradbefolkningsutveckling. Utvecklingssamarbete på detta område måste,enligt utskottets mening, basera sig påindividens behov. Huvudprincipen måste vara attindivider och familjer fritt skall kunna fatta beslut om antalbarn och tiden mellan födslarna. Åtgärder som leder till ensnedvriden könsfördelning, och som kan förmärkaspå olika håll i världen är däremot ägnade att ingeoro. Utvecklingssamarbetet har en viktig uppgift i attbidra till att de sociokulturella och ekonomiska förutsättningar somkrävs för individer att fatta sådana beslutskapas. Vad gäller frågor om barnensrättigheter och situation vill utskottet framhållaföljande. Inom ramen för det övergripande biståndspolitiskamålet, fattigdomsbekämpningen, prioriteras bl.a. åtgärder föratt motverka exploatering av barn, t.ex. barnarbete,och sexuellt utnyttjande av barn och ungdomar,t.ex. Ett arbete har också inletts för systematiskt integrera barnperspektivet i detsvenska utvecklingssamarbetet.Sverige driver aktivt frågor om barnets rättigheter i detinternationella samarbetet, bl.a. inom FN, EU ochEuroparådet, vad gäller såväl normativa somoperativa insatser. Med vad som ovan anförtsanser utskottet att motionerna U203 (fp) yrkande10, 11 (i berörd del), 15 (i berörd del), 20, U204 (c) yrkande 12,U206 (kd) yrkande 2, U209 (s), U210 (mp) yrkande11, U212 (v) yrkande 5, U620 (kd) yrkande 2 och A810 (kd) yrkande 28 har besvarats. Deöverväganden som görs i motionerna om hur handikappfrågor börintegreras i utvecklingssamarbetet ligger i huvudsak ilinje med svensk politik på området. Utskottetstöder denna politik. Utskottet noterar att Sidaunder , bl.a. med hänvisning till FN:s världsaktionsprogrampå området, har verkat för att integrera insatsertill förmån för funktionshindrade personer ibiståndsverksamheten. Sidas insatser omfattar bl.a.människor som skadats till följd av väpnade konflikter och människormed psyko-sociala skador. Sida har vidare gjort en översynav sitt bistånd på handikappområdet. Integrationoch koncentration har varit viktigautgångspunkter i detta arbete. Syftet är att tydligare integreraarbetet inom handikappområdet i biståndet istort. Av regeringens redogörelse framgårvidare att har varit aktivtoch pådrivande inom FN i handikappfrågor och under många årmedverkat till att stärka FN:s handikappaktiviteter. Utskottetdelar också regeringens bedömning att det ärangeläget att den besvärliga ekonomiska situationsom FN befinner sig i inte får försvåra eller försena arbetetför personer med funktionshinder och förverkligandetav FN:s standardregler.Med vad utskottet anfört anses motionerna U203 (fp) yrkande 14, U206(kd) yrkande 10 och U212 (v) yrkande 6besvarade. Infrastruktur och näringsliv Målet för stödet till infrastruktur är att bidratill uppbyggnaden av en miljömässigt ochekonomiskt bärkraftig infrastruktur med specielltyngdpunkt på energi, telekommunikation, transporter ochurban infrastruktur. Stödet finansieras iprogramländerna främst från landramarna. Iandra länder och i vissa programländer finansierasinvesteringar genom krediter för utveckling och kunskapsöverföringfrämst genom kontraktsfinansierat teknisktsamarbete. Inom ramen för infrastruktur harSida prioriterat stöd tilltransportsektorn, telekommunikation, bank- och finansväsende,urban utveckling samt energistöd. Med stöd frånSida har reglerande myndigheter inom energi-, tele-,bank- och finansområdena etablerats i någraav samarbetsländerna. Emellertid har biståndets betydelse som finansiärav investeringar i infrastruktur minskat - utomi de allra fattigaste länderna - i takt med attallt fler länder attraherar privata flöden försådana ändamål. ökar betydelsen av ett fungerande regelverkoch effektiva offentliga kontrollfunktioner. Motionerna Ipartimotion U206 (kd) yrkande 6 anför att den svenskaresursbasen bör kunna spela en större roll i detsvenska biståndet, med positiva effekter försysselsättningen i . Härvidlag kan deintegrerade ambassaderna i programländerna spela en större roll,anser motionärerna. Det svenska näringslivetsroll bör också beaktas i utformandet avlandstrategier. anser vidare i yrkande 7att biståndskrediter har en viktig roll att spela för attstimulera privata investeringar i låginkomstländer.I kombination med införandet av garantigivning inombiståndet kan biståndskrediter på ett effektivt sättbidra till uppbyggnaden av näringsliv i de fattigaste länderna.I kommittémotion K231 (fp) yrkande 1 föreslås attinformationsteknik (IT) görs till ett viktigtinslag i svenskt demokratibistånd. Motionärernamenar att de nya möjligheterna att fritt kommunicera över gränsernakan fungera som ett vapen mot diktaturer.Utskottets överväganden Detsvenska näringslivets roll, som resursbas, i det internationellautvecklingssamarbetet och vikten av biståndskrediterbetonas i motion U206 (kd) yrkandena 6 och 7. Utskottet stöder den ökade uppmärksamhetsom i det svenska utvecklingssamarbetetägnas åt att stödja näringslivet isamarbetsländerna. Vidare görs bedömningen att näringslivsstödet iväxande omfattning bör inriktas på uppbyggnadav en fungerande ram för näringslivet och påkapacitets- och kompetensuppbyggnad. Behov finns avnytänkande och nya metoder för att mer direkt utnyttjasvenska erfarenheter.Enligt utskottets uppfattning utgör det svenska näringslivet en starkoch viktig resursbas för biståndet. Näringslivetskunskap bör utnyttjas även i utformandet avlandstrategier. Regeringen erinrar ibudgetpropositionen om att krediter, främst via demultilaterala utvecklingsbankerna, spelar en viktig roll inomdet internationella biståndet. Det svenskabiståndet är huvudsakligen gåvofinansierat, menkrediter utgör ett betydelsefullt komplement. Detfinns enligt utskottets uppfattning goda skäl att se krediter somen naturlig finansieringsform i biståndet.Utskottet ställer sig bakom ett förslag om ökadflexibilitet i utnyttjandet av olika kreditinstrument ochformer. Utskottet anser att u-kreditsystemet har visat sig varaett väl fungerande system och av den anledningen börbehållas i sina huvuddrag. Med vad utskottetovan anfört anses motion U206 (kd) yrkandena 6 och 7besvarade. I K231 (fp) yrkande 1föreslås att informationsteknik görs till ettviktigt inslag i svenskt demokratibistånd.Regeringen redovisar att informations- och kommunikationstekniken ären viktig resurs och ett viktigt instrument somSverige kommer att ge ökat utrymme åt inomutvecklingssamarbetet. Genom en särskild satsning skallIT-tekniken utnyttjas för att minska de ekonomiska ochdemokratiska klyftorna i u-länderna.I juli 1998 tillsattes en arbetsgrupp i syfte att undersökavad som kan göras från svensk sida inomutvecklingssamarbetet på IT-området. Enligtregeringens bedömning kan detta arbete utmynna i en strategiavseende utvecklingssamarbetets uppgift ikunskapssamhället. Utskottet välkomnar dettainitiativ och delar motionärernas uppfattning om attkunskapsrevolutionen innebär stora möjligheter som måsteutnyttjas men att riskerna inte får underskattas.Stora avstånd mellan utvecklingsländer och i-länderundanröjs som gapet ökar mellan de länder som deltar iden nya kunskapsrevolutionen och de länder som t.ex. på grundav bristande resurser stängs ute. Utskottetförutsätter att regeringen i det analysarbetesom aviserats beaktar såväl de möjligheter som de risker somär förknippade med kunskaps- och IT-frågorna i ettbiståndssammanhang. Utskottet framhöllredan våren 1996 (1995/96:UU6y) betydelsen avinformationstekniken för utvecklingen av demokratin:"Teknikutvecklingen, främst vad avserdatakommunikation och satellittelevision, har verksamtbidragit till att tidigare slutna samhällen öppnats också på andrahåll i världen och den har därmed förbättratförutsättningarna för en utveckling i riktning motdemokrati". Det konstaterades som naturligt att IT-frågornabeaktades inom ramen för det utvecklingsbistånd Sverigelämnar. Av det ovanstående följer att motionK231 (fp) yrkande 1 anses besvarad.Naturbruk Målet för verksamhetsgrenen äratt bidra till att förbättralevnadsvillkoren för främst den fattiga landsbygdsbefolkningen genomett långsiktigt, bärkraftigt och produktivtutnyttjande av förnybara naturresurser. Åtgärderinom jord- och skogsbruk, vatten och marin miljöskall prioriteras. Den ökade uppmärksamhetsom riktats mot världens sårbara kustzonerkombinerar angelägna frågeställningar om långsiktigt hållbaralivssystem kring mänskliga aktiviteter. Såvälboendemiljöer som sötvatten- och miljöerhotas av ohållbar produktion och konsumtion. Regeringen finneranledning att fästa stor uppmärksamhet vid dennaproblematik, särskilt inför nästa års möte med för hållbar utveckling (CSD), sombehandlar frågor samt konsumtions- och produktionsmönster.Motionerna I motion U201 (mp)yrkande 1 begär motionären att en del av biståndet somkanaliseras genom Sida inriktas på att minska skadorna påvärldshavens korallrev, samt att långsiktigt biståndges till grupper som drabbats av minskadefiskbestånd till följd av döende korallrev. Ipartimotion U203 (fp) yrkande 9 anförs att miljöbistånd måste varalångsiktigt för att vara effektivt. Inom miljöbiståndetvill motionärerna prioritera mat- ochvattenförsörjning. Vatten är en förutsättning förmänniskans existens, men saknar en fjärdedel av jordensbefolkning tillgång till rent vatten och ca 25 000människor dör till följd avvattenrelaterade sjukdomar. Med anledning därav begär motionärerna attytterligare avsätts för miljöbiståndför att förbättra vattenförsörjningen iutvecklingsländerna. pekar vidare på attdet i utvecklingsländerna råder brist på inhemsk expertis påmiljöområdet, vilket är till hinder för enmiljömässigt hållbar utveckling. Prioritet bördärför ges till bistånd som syftar till att stärkautvecklingsländernas kapacitet och kunnande påmiljöområdet. anser attansvaret för de växande miljöproblemen inte kanlämpas över på de resurssvaga fattiga länderna utan i störreutsträckning måste utkrävas av de rika länderna,och motionärerna efterfrågar ökat bistånd påmiljöområdet med . Ipartimotion U206 (kd) yrkande 3 anser partiet att ansvaret för deväxande globala miljöproblemen i första hand vilarpå de rikaste länderna. I partimotion U210(mp) yrkande 2 framhåller attmiljöproblemen måste ingå i en helhetssyn på utvecklingen. Föratt integrera hänsyn till miljön i alladelar av biståndet föreslår motionärerna attmiljökonsekvensbeskrivningar skall ingå i bedömningen avalla biståndsprojekt. pekar vidare på att tillgångtill vatten av god kvalitet är en grundläggandeförutsättning för utveckling och hälsa. I yrkande 3begärs att regeringen verkar för ett integreratsynsätt vad gäller vattnets betydelse för utveckling.Miljöorganisationer i utvecklingsländerna spelarockså en viktig roll för att spridainformation och kunskap på miljöområdet. I yrkande 4framhåller att brist på färskvattenkan medföra ökade risker för konflikter mellanländer som delar på samma vattenkällor. Motionärernaanser att frågan om tillgång till vatten därför bör ingå i FN:ssäkerhets- och konfliktarbete.Miljöpartiet pekar vidare på att mellan en och två miljardermänniskor får sitt primära proteinintag från dekustnära ekosystemen. utsättsden miljön för ökande påfrestningar. Motionärernaanför i yrkande 5 att regeringen bör följa upp frågan om hot motden miljön i olika internationella forum. Av stor betydelse för att komma tillrättamed miljöproblemen i de fattigare delarna avvärlden är att medborgarna i de berörda länderna hartillgång till information och kunskap på området. och nationella enskilda organisationerspelar härvidlag en viktig roll. anföri yrkande 7 att miljöorganisationer i syd bör få del avdet svenska biståndet. anförvidare i yrkande 9 att införandet av särskildamiljöklausuler i internationella handelsavtal kan bidra till attbegränsa de negativa konsekvenserna avvärldsekonomins globalisering. Liknande klausulerpå det sociala området i vissa multilaterala avtal kan tjäna sommodell. Motionärerna framhåller vidare att det i mångautvecklingsländer förekommer oacceptablaarbetsförhållanden vid produktionen av varor somexporteras till västvärlden. I yrkande 10 föreslår atten särskild "rättvisemärkning" av varorinrättas, i syfta att upplysa konsumenter omunder vilka villkor en vara är producerad och på så sättstärka en mer solidarisk handel.Utskottets överväganden Motionerna U203 (fp)yrkande 9, U206 (kd) yrkande 3 och U210 (mp)yrkandena 2-4 behandlar olika frågor om bistånd och miljö, t.ex. mat-och vattenförsörjningen, kapacitetsutvecklingen,miljökonsekvensbedömningar och de rika ländernasansvar. Genom riksdagsbeslut antogssom ett särskilt biståndsmål attutvecklingssamarbetet skall bidra till en framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön (prop.1987/88:100 bil. 5, bet. 1987/88:UU20, rskr.1987/88:226). Utskottet konstaterar att de områden -färskvattenhantering, jord- och skogsbruk/markvård, marin miljö,urban miljö och energiförsörjning - som, enligtmotion U203 (fp) yrkande 9, bör prioriteras ibiståndsarbetet också återfinns som prioriterade områden iSidas handlingsprogram för hållbar utveckling. Utskottet hari ett tidigare betänkande ställt sig bakom dennaprioritering (bet. 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete). Utskottet anser attdet finns ett värde i en ökad integrering avmiljöaspekterna inom biståndsverksamhetens alla delar. Centralaambitioner i utvecklingsarbetet inom miljöområdet äratt höja ländernas kapacitet att själva hanteradessa frågor, genom bl.a. institutionsuppbyggnad,utbildningsinsatser och stöd till grundläggande forskning. genom ett program för miljöekonomi, stödför att utveckla den miljöekonomiskakompetensen i mottagarländerna och att integreramiljöekonomisk analys i handläggningen av svenskt bistånd.Utskottet konstaterar att ansvaret för miljöförstöringen iu-länderna är ett gemensamt ansvar för både i-och . I likhet med vad som framförs i debåda motionerna U203 (fp) yrkande 9 och U206 (mp) yrkande 3,finns det anledning att särskilt lyfta fram frågor som rörvärldens vattenförsörjning. Dessa frågor harockså uppmärksammats av det internationellasamfundet, t.ex. beslutades att FN:s kommission förhållbar utveckling (CSD) skulle ägna sitt sjätte möte 1998huvudsakligen åt två frågor varav den ena varsötvatten. Vid mötet antogs ett dokument sominnehöll principen att se på vatten på ett integrerat sätt - dvs. ävenur ett ekonomiskt och ett socialt perspektiv. Sverigeförbereder nu möte med CDS, som kommeratt behandla havsfrågor. I det sammanhanget kommerfrågor om utsläpp i havet, utfiskning, konsumtions- ochproduktionsmönster och andra socio-ekonomiska faktoreratt speciellt belysas från svensk sida.Utskottet lyfte vidare, i ovan nämnda betänkande,fram energi- omsättningen,urbaniseringsproblematiken, miljökonsekvensbedömningar, detfolkliga deltagandet samt fattigdomsproblematiken som angelägnaområden och frågor för en hållbar utveckling(bet. 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete). I partimotion U203 (fp) yrkande 9begär motionärerna att ytterligare 100 miljonerkronor avsätts för miljöbistånd för att förbättravattenförsörjningen i utvecklingsländerna. Imotion U210 (mp) yrkande 4 framförs synpunkten att i mångautvecklingsländer utgör bristen på färskvatten enallvarlig risk för konflikter mellan länder somdelar på samma vattenkällor och därför bör frågan omtillgång på vatten ingå i FN:s säkerhets- och konfliktarbete.Utskottet konstaterar att vid ett flertal tillfällensökt föra in säkerhetsaspekterna i miljöarbetet,särskilt vad gäller vatten.