bet · GM01SfU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Det skulle sannolikt innebäraatt man fick en bristfällig bild över en mängdarbetsplatser inom t.ex. handels- ochrestaurangbranschen, områden som genererar bl.a.belastningsskador. Det är bättre att genom enöversyn försöka åstadkomma en rationellare hanteringav dagens system även för de mindre företagen. Imotionen begärs i yrkande 2 ett tillkännagivande omdetta.I tre motioner begärs i stället att riksdagenbeslutar slopa anmälningsskyldigheten för allaarbetsgivare. Det gäller motionerna Sf266 av m.fl. (kd) yrkande 10, Sf267 av m.fl. (kd, m, c, fp) och N326 av PerWesterberg och (m, kd) yrkande 5. Imotionerna anförs att arbetsgivarnas uppgiftsbördabör minskas så mycket som möjligt. Information om dekorta sjukfallen bör kunna inhämtas genom deåterkommande arbetskraftsundersökningarna ().Arbetsgivarnas skyldighet att lämna uppgift om kortasjukfall bör därmed kunna slopas helt.Utskottets bedömningDet är enligt utskottets mening viktigt att detfinns en så god bild som möjligt över sjukfrånvaronsåväl i samhället som helhet som inom olikabranscher. Det nuvarande systemet med rapporteringav sjuklönefall har dock vissa brister. Det berorfrämst på att små företag och organisationerupplever uppgiftsskyldigheten som betungande ochkostsam. Mot denna bakgrund anser utskottet detlämpligt att befria småföretagen från den generellauppgiftsskyldigheten och i stället täcka behovet avinformation om den korta sjukfråvaron genom att SCBhämtar in motsvarande information från ett urval avsmåföretag. Anledning saknas att göra motsvarandeförändring för större företag eftersom det nuvaranderapporteringssystemet inte upplevs som särskiltbetungande av dessa. Utskottet, som utgår från atteffekterna av denna förändring noga följs,tillstyrker regeringens förslag till ändring av 12 §andra stycket SjLL och avstyrker motionerna Sf218,Sf266 yrkande 10, Sf267 och N326 yrkande 5.Ersättning till revisor i SOCSAM-försökPropositionenEnligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst (SOCSAM-lagen)framgår att en allmän försäkringskassa, ettlandsting och en eller flera kommuner som har kommitöverens om det får bedriva lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning, under förutsättning attregeringen medger det. En försöksverksamhet kanbedrivas genom ett beställarförbund som bildas genomsammanslagning av dem som deltar i försöket.Förbundets räkenskaper och årsredovisning samtstyrelsens förvaltning skall granskas av en revisorför varje medlem i förbundet. I fråga om denallmänna utses revisorn avRiksrevisionsverket (RRV). Regeringen föreslår enändring i SOCSAM-lagen så att det framgår att den avRRV utsedda revisorn har rätt att avförsäkringskassan få skäligt arvode för sittuppdrag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget.Försäkringskassornas ekonomiadministrationPropositionenFlera av bestämmelserna i 18 kap. AFL om de allmännaförsäkringskassornas redovisning har sin förebild idet regelverk som gäller för statliga myndighetersredovisning. Även avseende ekonomiadministrationeninom de allmänna försäkringskassornasverksamhetsområde bör det i AFL tydliggöras att enliknande ordning skall gälla. I 18 kap. 23 § bör detdärför anges att regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer får utfärda närmareföreskrifter om ekonomiadministrationen hosförsäkringskassorna.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget.Utseende av socialförsäkringsnämndPropositionenEnligt en lagändring som trädde i kraft den 1 juli1998 är längden på mandatperioden för ledamöterna isocialförsäkringsnämnderna och börjar den 1april året efter att val har hållits tilllandstings- resp. kommunfullmäktige i hela landet.Försäkringskassornas styrelser skall utse samtligaledamöter i socialförsäkringsnämnderna från och medkommande mandatperiod.I propositionen anges att de nuvarandesocialförsäkringsnämndernas mandatperiod löper utden . Regeringen föreslår en ändringi övergångsbestämmelserna till den nämndalagändringen som innebär att styrelserna i deallmänna försäkringskassorna skall kunna utseledamöter i socialförsäkringsnämnderna för periodenden 1999. Den ändradeövergångsbestämmelsen föreslås träda i kraft den 1januari 1999.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag. För attge de nya socialförsäkringsnämnderna möjlighet attpåbörja sin verksamhet efter årsskiftet1998/99 bör dock ikraftträdandet tidigareläggasnågot. Utskottet föreslår att ifrågavarande ändringi övergångsbestämmelserna skall träda i kraft den 21december 1998.FondförvaltningPropositionenRiksdagen har tidigare beslutat attdelpensionsfonden och arbetsskadefonden skallavvecklas fr.o.m. . Enligtriktlinjer som godkänts av skall de övrigafonder, som förvaltas av ochsom inte fyller något syfte, avvecklas. En sådanavveckling av vissa fonder förbereds nu.Riksförsäkringsverkets fondförvaltning omfattade vidslutet av ca . Efterdelpensionsfondens avveckling beräknas denkvarvarande behållningen i de fonder som förnärvarande förvaltas av uppgåtill ca . Regeringen bedömer detsom lämpligt att Kammarkollegiet övertarförvaltningen av de kvarvarande fonderna hosRiksförsäkringsverket. Verket skall dock ävenframdeles svara för att fondernas medel och derasavkastning används i enlighet med de avseddaändamålen och svara för utbetalning av medel frånfonderna.Regeringen lägger fram förslag till en lag omförvaltning av fonder inom socialförsäkringsområdet.Lagen föreslås träda i kraft . Nugällande bestämmelser om fondfullmäktige hosRiksförsäkringsverket upphör att gälla.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker lagförslaget.Västra länPropositionenFörsäkringskassorna i , och , och kommer den 1januari 1999 att slås samman till Västra Götalandsläns allmänna försäkringskassa. De ärenden somenligt nuvarande indelning handläggs av Göteborgsallmänna försäkringskassa i dess egenskap avgemensam enhet för alla försäkringskassor förs övertill den nya . Detta föranlederändringar i lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring och lagen (1977:267) omkrigsskadeersättning till sjömän.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker lagändringarna.Förvaltningskostnader i det reformeradepensionssystemetPropositionenKostnaderna för förvaltningen av inkomstpension ochtilläggspension enligt reformerade regler skallbelasta AP-fonden och täckas genom en minskning avpensionsbehållningarna . Första åretskall av förvaltningskostnaderna minskapensionsbehållningarna. ökas andelenmed för att efter 20 åruppgå till . Eftersom de reformeradeintjänandereglerna träder 1999 uppkommerredan från denna tidpunkt löpande utgifter som äratt hänföra till förvaltningskostnader i detreformerade systemet. Därför föreslår regeringen attsådana kostnader även för och skallminska pensionsbehållningarna och att minskningenskall göras av kostnaden.Förslaget föranleder ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundadålderspension och lagen (1998:675) om införande avlagen om inkomstgrundad ålderspension.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker de framlagda lagförslagen.Rättelse i lagen om bostadsbidragUtskottets bedömningVid beslut med anledning av proposition1997/98:41 Socialförsäkringens administration, m.m.(bet. 1997/98:SfU8, rskr. 1997/98:153) fick 30 §lagen (1993:737) om bostadsbidrag fel lydelseavseende hänvisningen till 17 kap. 1 § AFL.Hänvisningen skulle enligt då gällande lydelse haavsett hela lagrummet och inte endast förstastycket. Utskottet lägger här fram förslag till nylydelse av 30 § bostadsbidragslagen, som bör träda ikraft den 1 januari 1999.Motioner med anknytning till utgiftsområde10NärståendepenningGällande ordningNärståendepenning enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård utges,som tidigare nämnts, till den som avstår frånförvärvsarbete för att vårda en närstående svårtsjuk person. Antalet ersättningsdagar är begränsattill för varje person som vårdas.Närståendepenning kan även utges under högst 240dagar vid vård av en person som blivit hivsmittadvid användning av blod eller blodprodukter inom densvenska hälso- och sjukvården. Detsamma gäller omden som vårdas blivit smittad av en sådan person, omde är eller varit gifta med varandra ellersammanbott under äktenskapsliknande förhållanden ochom smittan ägt rum innan den först smittade fåttkännedom om sin infektion.Den som blivit smittad av hiv av blodprodukter inomden svenska hälso- och sjukvården har rätt tillavgiftsfria sjukvårdsförmåner, t.ex. sjukhusvårdoch läkemedel. Även en sekundärsmittad person fårfria sjukvårdsförmåner om smittan överförts från ensådan person och de är eller varit gifta medvarandra eller sammanbott under äktenskapsliknandeförhållanden och smittan ägt rum innan den förstsmittade fått kännedom om sin infektion.MotionernaI motion Sf265 av och () anförs att närståendepenning bör kunnautges . Enligt motionärernaskulle då flera positiva effekter uppnås, bl.a.skulle den offentliga vården avlastas. De begär etttillkännagivande om att det behövs en utredning omsådana förändringar i närståendepenningen.I motion Sf226 av m.fl. (v) anförsatt såväl rätten till närståendepenning som rättentill avgiftsfria sjukvårdsförmåner bör gälla oavsetthur hivsmittan uppkommit. Motionärerna begär iyrkandena 1 och 2 förslag härom. I motionen begärs iyrkande 3 också förslag om att anhörigbegreppet förrätt till närståendepenning skall gälla ävenhomosexuella sambor. Motionärerna anser attkostnaderna för reformen ryms inomsocialförsäkringens ram, men om så inte är falletfår dessa prövas inför regeringens vårproposition1999. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningVad gäller förslaget i motion Sf265 om en utökadrätt till närståendepenning serutskottet inga ekonomiska möjligheter att inom ennära framtid utöka förmånerna. Utskottet avstyrkersåledes motionens förslag om en utredning i dettasyfte.Kravet i motion Sf226 gäller att närståendepenningrespektive avgiftsfria sjukvårdsförmåner skall gällaalla som smittats av hiv och inte enbart dem somsmittats vid behandling inom den svenska hälso- ochsjukvården. Utskottet vill, liksom vid behandlingenav en liknande motion i betänkande 1997/98:SfU1,betona att samhället har ett särskilt ansvar förpersoner som fått sin smitta vid behandling inom densvenska hälso- och sjukvården. Som nämntssaknas förutsättningar att göra förbättringar avrätten till ersättning vid närståendevård. Detsammagäller i fråga om rätt till avgiftsfriasjukvårdsförmåner. Utskottet kan därför inte förordaen sådan utvidgning som den föreslagna.I betänkande 1997/98:SfU1 behandlade utskottet ävenfrågan om sekundärsmittade homosexuella sambor skallomfattas av rätt till närståendepenning under 240dagar och avgiftsfria sjukvårdsförmåner. Utskotteterinrade därvid om att utskottet vid införandet avifrågavarande förmåner (se betänkande 1992/93:SfU17)hade inhämtat att samtliga sekundärsmittade personervar gifta med den först smittade personen. Utskottetansåg att homosexuella sambor skulle omfattas av dåbehandlade sjukvårdsförmåner och förutsattesamtidigt att regeringen skulle återkomma medförslag i frågan om något sådant fall skulle visasig. Vid behandling av frågan i betänkande1997/98:SfU1 vidhöll utskottet att homosexuellasambor bör omfattas av rätten till avgiftsfriasjukvårdsförmåner m.m. och ansåg att detta bör gällaäven den utökade rätten till närståendepenning.Såvitt utskottet hade kunnat utröna fanns det dockinte något fall där de aktuella reglerna kunde blitillämpliga, och någon åtgärd från sidavar inte påkallad. Utskottet konstaterade vidare attenligt 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registreratpartnerskap, som trätt i kraft ,har ett registrerat partnerskap - med vissa undantagsom huvudsakligen rör bestämmelser som ger upphovtill gemensamt föräldraskap eller gemensam vårdnadom barn - samma rättsverkningar som ett äktenskap.Utskottet vidhåller denna bedömning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf226.Uppföljning av pågående försöksverksamheterMotionenI motion Sf272 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om att fortlöpandeuppföljning bör ske av försöksverksamhet medfinansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård samt socialtjänst.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att pågåendeförsöksverksamheter (SOCSAM) skall avslutas senastvid utgången av . ochSocialstyrelsen har i uppdrag att följa upp ochutvärdera pågående verksamheter. Med hänsyn härtillär något uttalande från sida intepåkallat och utskottet avstyrker motion Sf272yrkande 1.Beräkning av anslag för åren 2000 och 2001MotionenI motion Sf232 av m.fl. (mp) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om beräknadfördelning på anslag inom utgiftsområde 10 för åren2000-2001.Utskottets bedömningDet saknas anledning för att nu besluta omberäkning av anslag för budgetåren 2000-2001.Utskottet avstyrker därför motion Sf232 yrkande 1.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomFörmånerna inom utgiftsområdet bekostas frånanslagen: A 1 Ålderspensioner (folkpension i form avålderspension och pensionstillskott, barntilläggtill ålderspension, hustrutillägg och särskiltpensionstillägg till ålderspensionär som vårdatsjukt eller handikappat barn. Från och ingår inte folkpension i form avålderspension för dem som också uppbärtilläggspension), A 2 Efterlevandepensioner tillvuxna (folkpension och pensionstillskott i form avomställningspension, förlängd omställningspension,särskild efterlevandepension och änkepension. Frånoch med ingår även tilläggspension iform av efterlevandepension), A 3 Bostadstilläggtill pensionärer (bostadstillägg och särskiltbostadstillägg till ålderspensionärer,förtidspensionärer samt till personer medefterlevandepension) och A 4 Delpension (nytt anslagfr.o.m. ).I juni 1998 fattade beslut om att införaett nytt ålderspensionssy-stem.Regler om inkomstgrundad ålderspension kommer attfinnas i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (LIP). Nuvarande regler ompensionsgrundande inkomst, pensionspoäng, vårdår ochberäkning av tilläggspension i form av ålderspensionkommer att föras över till LIP.Det nya inkomstgrundade pensionssystemet kommerfullt ut att omfatta personer födda ellersenare. Personer födda kommer att fåett i förhållande till födelseåret ökat antaltjugondelar av pensionen från det nya systemet ochresterande antal tjugondelar från ATP-systemet.Reglerna om intjänande av pensionsrätt träder ikraft . Reglerna om beräkning avförmånernas storlek och utbetalning av dessa träderi kraft den 1 januari 2001.Bestämmelser om fastställande av reformeradpensionsrätt m.m. för tid före ikraftträdandet avLIP skall tillsammans med bestämmelser omikraftträdande och vissa övergångsbestämmelser m.m.tas in i en särskild lag, lagen (1998:675) ominförande av lagen om inkomstgrundad ålderspension(införandelagen).Garantipension kommer att ersätta nuvarandegrundskydd när det gäller folkpension i form avålderspension till den del denna inte beräknats medanledning av arbete, lagen (1998:702) omgarantipension. Garantipensionen skall också ersättapensionstillskott och särskilt grundavdrag medanledning av ålderspension. För rätt till oreduceradgarantipension skall krävas försäkringstid.Vid kortare försäkringstid skall garantipensionenreduceras proportionellt.Som försäkringstid för garantipension skalltillgodoräknas tid då en person, mellan i princip 25och , har varit folkbokförd i Sverige.Beträffande flyktingar och andra skyddsbehövande somhar beviljats uppehållstillstånd i räknasviss andelsberäknad tid av bosättningstid i tidigarehemland (dock inte tid som berättigar till pensionfrån hemlandet).Garantipensionssystemet kommer att omfatta personerfödda eller senare.Lagen om garantipension träder i kraft den 1januari 2001.Vid samma tidpunkt som garantipensionen införsskall en särskild övergångsvis garantipensioninföras för personer födda och tidigare.Eftersom alla pensionärer i beskattningshänseendeskall likabehandlas med löntagare måste denövergångsvisa garantipensionen konstrueras på ettsådant sätt att i princip ingen pensionär får ettlägre nettoutfall än med nuvarande regler.Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppdrag att lämna förslag till konstruktion avövergångsvis garantipension (dir. 1997:149).Utredningen skall vara slutförd senast den 31januari 1999.Beträffande bostadstillägg till pensionärer skalldetta ingå i grundskyddet. Bostadstillägget är eninkomstprövad förmån och reglerna förinkomstprövningen måste anpassas till det nyagrundskyddssystemet. En särskild utredare har iuppdrag att göra en översyn av systemet förinkomstprövning av bostadstillägg till pensionärerm.m., vari bl.a. ingår att anpassa reglerna till detreformerade ålderspensionssystemet (dir. 1997:150).Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 1mars 1999.Vad gäller pension till efterlevande harUtredningen om efterlevandepension iår avlämnat sitt betänkande Efterlevandepension - enanpassning till det reformeradeålderspensionssystemet (SOU 1998:120).Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområde 11 till 34 (bet.1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38).Mål för utgiftsområde 11PropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen skall godkänna mål för utgiftsområdet.Målet för utgiftsområdet anges vara att ge ekonomisktrygghet till äldre och efterlevande. Vidare anges ipropositionen följande prioriteringar inomutgiftsområdet.- Regeringen anser att omsorgen om äldre är ett avde viktigaste välfärdspolitiska områdena. Att ge deäldre en ekonomisk trygghet som tillgodoser ettrimligt och grundläggande konsumtionsbehov ochtillgång till bostad med tillfredsställande standardär således av mycket stor vikt.- Regeringen har initierat flera utredningar ochstudier för att bättre informera sig om de äldressituation i - speciellt efter 1990-taletslågkonjunktur.- Regeringen anser också att det är viktigt medregelbundna möten med - vilkenfungerar som länk mellan pensionärerna ochregeringen - samt att utveckla arbetet i detnationella äldrerådet.Utskottets bedömningUtskottet har inte något att erinra mot förslagentill mål för utgiftsområdet och föreslår attriksdagen godkänner målen i enlighet med vadregeringen förordat. På samma sätt som angivits ovanbeträffande målen för utgiftsområde 10 utgårutskottet från att dialogen med Socialdepartementetkommer att fortsätta i syfte att ytterligareutveckla målformuleringarna. I detta arbete bör mansträva efter att formulera mål som är såvällångsiktiga som konkreta och uppföljningsbara.A 1 ÅlderspensionerGällande ordningI dagens pensionssystem utges folkpension i form avålderspension enligt 5-6 kap. AFL. Somtilläggsförmåner till folkpension kan utgessärskilda folkpensionsförmåner i form avpensionstillskott och bostadstillägg tillpensionärer.Hel folkpension i form av ålderspension utgest.o.m. av basbeloppetminskat eller, för gift försäkrad, med 78,av basbeloppet minskat . Denålderspensionär som har låg eller ingen ATP har rätttill pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott. Pensionstillskott tillålderspension utges med högst av basbeloppetminskat . Om pension börjar tas ut förerespektive efter minskar respektiveökar beloppet.PropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen för till anslaget A 1Ålderspensioner anvisar ett ramanslag på11 536 miljoner kronor.I budgetpropositionen anges att anslaget år 1997underskreds med . År 1998beräknas anslaget överskridas med 178 miljonerkronor.På förslag i regeringens vårproposition 1998beslutade att pensionerna skulle beräknasutifrån ett prisbasbelopp minskat år 1999och utifrån ett prisbasbelopp utan minskning fr.o.m.år 2000 (bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318).Regeringen föreslår nu att återgången till attberäkna pensionerna utifrån ett prisbasbelopp utanminskning tidigareläggs. Prisbasbeloppet skallsåledes inte minskas vidberäkning av pensionsförmåner m.m. Detta föranlederändringar i de tidigare beslutade lagändringarna.Förslaget beräknas medföra en ökning av utgifternainom anslaget på 115 miljoner kronor.MotionernaMotionärerna i Sf242, m.fl. (kd), villhöja pensionstillskottet med år1999 och med . I motionenanförs att en höjning av pensionstillskottet skullekomma de pensionärer som har en mycket låglevnadsstandard, med låg eller ingen ATP, till del.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om detta.Ytterligare bör tillförasanslaget A 1 Ålderspensioner (yrkande 6 delvis).Även motionärerna i Fi210 av m.fl.(c) vill höja pensionstillskottet. I motionenföreslås en höjning med . Dettagynnar pensionärer med låg pension, främst kvinnor.Motionärerna vill också att folkpension skall utgestill samboende pensionärer med belopp motsvarande debelopp som utges till gifta pensionärer. I motionenyrkas att till anslagen A 1 Ålderspensioner och A 3Bostadstillägg till pensionärer skall anvisas 525miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagit(yrkande 11 delvis).Utskottets bedömningI budgetpropositionen redovisar regeringen deprioriteringar som görs inom utgiftsområdet, t.ex.att de äldre måste ges en ekonomisk trygghet somtillgodoser ett rimligt och grundläggandekonsumtionsbehov. Regeringen har också initieratflera utredningar och studier för att bättreinformera sig om de äldres situation, specielltefter 1990-talets lågkonjunktur. De äldre har tagiten stor del av bördorna i samband medbudgetsaneringen. Regeringen föreslår nu dels attminskningen av prisbasbeloppet skall upphöra redanfr.o.m. , dels att bostadstillägget skallhöjas (se nedan under anslaget A 3).Utskottet kan konstatera att det nu finnsekonomiska förutsättningar att genomföra deförbättringar för pensionärerna som regeringenföreslår i budgetpropositionen. Höjningen avbostadstillägget kommer framför allt att ge ökadeinkomster till de pensionärer som har de lägstainkomsterna. Pensionstillskotten bör således intehöjas. Utskottet vill emellertid erinra om attutskottet har uttalat behovet av en analyssom tar sikte på levnadsnivån för helapensionärskollektivet. Detta gav , påförslag av finansutskottet, regeringen till känna(yttr. 1994/95:SfU6y och bet. 1994/95:FiU1).Välfärdsprojektet gav ut skriftenPensionärerna och den ekonomiska krisen. I denredovisning som gjordes togs dock inte hänsyn tillde kommunala avgifternas inverkan på pensionärernasekonomi. gav emellertid regeringenSCB i uppgift att samla in data och utvecklaanalysmodeller avseende fördelningseffekterna avvissa avgifter inom kommuner och landsting. SCBkommer enligt uppgift att rapportera uppdraget islutet av året.Utskottet ser positivt på förslaget om attminskningen av prisbasbeloppet vid beräkningen avpensioner m.m. skall upphöra . Utskottet tillstyrker regeringensförslag till ändring av de tidigare beslutadeändringarna i lagarna om allmän försäkring(1962:381), pensionstillskott (1969:205),delpensionsförsäkring (1979:84) och bostadstilläggtill pensionärer (1994:308) samt kommunalskattelagen(1928:370) och lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter (1990:325).Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf242 yrkandena 2och 6 (delvis) samt Fi210 yrkande 11 (delvis).A 2 Efterlevandepensioner till vuxnaGällande ordningOmställningspension och särskildefterlevandepension, som infördes den 1 januari1990, utges till efterlevande make oavsett kön ochomfattar såväl folkpension som ATP.Omställningspension utges till efterlevande makesom inte har fyllt och som vid tiden fördödsfallet antingen sammanbott med maken som föregått dödsfallet eller dåstadigvarande bodde tillsammans med barn under tolvår som stod under vårdnad av makarna eller en avmakarna. Med efterlevande make likställs vissaefterlevande som varit samboende med den avlidne.Omställningspension utges sombegränsats från dödsfallet (föreden var tiden ). Därefterutges omställningspension endast om den efterlevandehar vårdnaden om och stadigvarande sammanbor medbarn som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem.