bet · GL01JuU15 · 1998-03-26 00:00:00 — Det är integodtagbart att enbart de som är ledamöter av får dennainformation.Enligt vår uppfattning bör detta problem lösas så att regeringen får iuppdrag att driva frågan i om ett offentliggörande avhandboken.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande SIRENE-handbokenatt med anledning av motion 1997/98:Ju18 yrkande 18 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 4.5. Innehållet i SIS (mom. 5)() och () anför:Vi anser att SIS öppnar för en alltför omfattande registrering av personer.Syftet med SIS är nämligen enligt vår uppfattning så allmänt formulerat attpersoner som anträffas i utkanten av polisens spaningsarbete kan komma attregistreras. Oskyldiga människor kan sålunda komma att drabbas.Vi vill också påtala den osäkerhet som råder i fråga om registrering påspärrlista. Vi anser att regeringens besked i propositionen - att endast de somhar återreseförbud eller har avvisats bör föras upp på spärrlista - inte ärtillräckligt tydligt. Bland annat saknas uppgift om hur en personskall kunna förekomma på spärrlista. Inte heller framgår om och i så fall ivilken ordning en person kan bli avförd från listan.Vi anser att regeringen bör se över de regler som har betydelse i dessafrågor och återkomma till med de förslag till ändringar som kan varapåkallade.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande innehållet i SISatt med anledning av motion 1997/98:Ju18 yrkandena 15-17 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 5.6. Datasäkerhet (mom. 6)() och () anför:Vi anser att dataskyddet fungerar dåligt inom . Vi delarsåledes den kritik som den gemensamma tillsynsmyndigheten fört fram när detgäller datahanteringen i SIS. Vi vill särskilt framhålla följande.Till att börja med innebär kritiken att medborgarnas rätt att få del avuppgifter om sig själva inte tillgodosetts. Vi anser att denna rättighet är avgrundläggande betydelse för att den enskilde skall kunna få möjlighet att rättafelaktiga uppgifter. Frågan bör regleras i lag.Vi vill också betona att uppgifter bara får användas för de ändamål för vilkade registrerats.De undersökningar som gjorts tyder också enligt vår uppfattning på attmedlemsstaterna inte varit tillräckligt beredvilliga när det gällt att ge dengemensamma tillsynsmyndigheten tillfälle att ta del av relevant information.Slutligen anser vi att ett sätt att åstadkomma en bättre kontroll avregistren vore att inrätta ett organ med folkvalda som utses av de nationellaparlamenten. Ett sådant organ skulle kunna utöva tillsyn över hur de känsligaregistren sköts inom Schengensamarbetet.Vi anser att det bör ankomma på regeringen att beakta vad vi nu anfört ochvidta erforderliga åtgärder i samband med uppbyggnaden av den svenska delen avSIS. Regeringen bör också driva frågan om datasäkerhet och kontroll inomSchengensamarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande datasäkerhetatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju14 yrkande 4, 1997/98:Ju15yrkande 7, 1997/98:Ju17 yrkandena 2 och 3 samt 1997/98:U25 yrkandena 11och 12 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservation 6.7. Datasäkerhet (mom. 6)(), () och () anför:Vi anser i likhet med majoriteten att fyller flera viktigafunktioner. är det dock viktigt att hålla i minnet att dekompensatoriska åtgärderna kan innebära risker när det gäller den personligaintegriteten. Här tänker vi på dataregistret . I konventionen finns också -vilket vi sätter stort värde på - regler till skydd för den personligaintegriteten.Enligt vår uppfattning måste dessa regler följas strikt, vilket bl.a. innebäratt den lagstiftning som skall ske med anledning av tillträdet tillSchengensamarbetet måste hålla sig nära konventionens regler. Reglerna får inteutformas så att de medger någon otillbörlig personkontroll.När det gäller rätten att hos den nationella tillsynsmyndigheten begäragranskning bör denna fråga - i linje med vad vi nu anfört - regleras i lag.Regeringen bör återkomma till med ett förslag som tillgodoser vadvi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande datasäkerhetatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju15 yrkande 7 och1997/98:Ju17 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motionerna 1997/98:Ju14yrkande 4 och 1997/98:U25 yrkandena 11 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 7.8. Viseringsfrågor (mom. 7)(), () och () anför:Vi konstaterar att ett tillträde till innebär attviseringsplikten måste utvidgas till att omfatta ytterligare 27 stater. Mångaav dessa länder är kända för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Enligtvår bestämda uppfattning får viseringsinstrumentet aldrig användas som ett sättatt hindra människor som flyr undan krig eller förföljelse att ta sig till ettannat land. Det är mot bakgrund av detta viktigt att driver en aktivroll med egna förslag till vilka länder som bör befrias från viseringsplikten.En annan följd av är att prövning av enviseringsansökan måste ta hänsyn till de andra Schengenstaternasinvandringspolitiska intressen. Vi anser att regeringen närmare bör utredavilka konse-kvenser detta kan få för svensk viseringspraxis. Regeringen börenligt vår uppfattning också utreda hur kriterium om vilketland som har ansvaret för att pröva en asylansökan kan komma att påverkas genomSchengensamarbetet. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder medanledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande viseringsfrågoratt med anledning av motionerna 1997/98:Ju15 yrkande 4 och1997/98:Ju18 yrkandena 6-9 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 8.9. Samverkan om asylpolitiken inom EU (mom. 8)() och () anför:Vi anser att det finns anledning att hysa oro för att en mer inhumanflyktingpolitik inom EU riskerar att utvecklas. Vi vill därför betona att detär av yttersta vikt att arbeta för att skapa en gemensam asylpolitik inom EUsom bygger på principen om gemensamt ansvarstagande och fördelade insatser. Ensamordning av medlemsstaternas minimiansvar vad gäller asylpolitiken är ocksånödvändig så att det blir möjligt att driva en mer generös flyktingpolitik. Detbehövs också en gemensam europeisk praxis för tillämpningen avflyktingbegreppet i . Vidare skulle en gemensameuropeisk uppfattning om vem som har skyddsbehov utöver Genèvekonventionensdefinition kunna fastslås. skulle även kunna skapa ett gemensamtinformationssystem för asylpraxis. Detta skulle användas både till attklarlägga var den gemensamma miniminivån ligger och för att informationsvägenpåverka mer restriktiva länders praxis.Det bör ankomma på regeringen att agera aktivt i denna fråga och vidtaerforderliga åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande samverkan om asylpolitiken inom EUatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju17 yrkande 1 och1997/98:Ju18 yrkandena 10-12 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 9.10. Transportörsansvaret (mom. 9)(), (), (m) och ()anför:Den nuvarande lagstiftningen rörande sanktioner mot transportföretag som luft-eller sjövägen befordrar utlänningar utan nödvändiga resedokument kan enligtvår mening inte anses uppfylla krav såsom de framgår avartikel 26. Nuvarande svenska regler innebär att transportörer under vissaförutsättningar blir ersättningsskyldiga gentemot staten. Reglerna medger dockinte någon form av sanktion mot transportföretag som brister i kontrollen avutlänningars resedokument så som krävs i . Vi anser attregeringen bör återkomma med en kompletterande bestämmelse omsanktionsmöjlighet mot transportföretag i enlighet med artikel 26 iSchengenkonventionen.Vårt ställningstagande innebär att vi tillstyrker motion Ju13 i denna del menavstyrker motionerna Ju14, Ju15 och Ju220 i nu aktuella delar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande transportörsansvaretatt med anledning av motion 1997/98:Ju13 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ju14 yrkande 3, 1997/98:Ju15 yrkandena 5 och 6 samt1997/98:Ju220 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 10.11. Transportörsansvaret (mom. 9)(), () och () anför:Vi anser att ett införande av bötesstraff eller annan sanktion mottransportörer inte bör komma i fråga. Transportföretagens personal skullenämligen tvingas att under straffansvar göra bedömningar av om någon kommer attbeviljas asyl. Detta är enligt vår mening inte rimligt. Det kan ocksåifrågasättas om en sådan sanktionsmöjlighet står i överensstämmelse med FN:sflyktingkonvention.Sverige bör mot bakgrund av det anförda begära garantier av de övrigaSchengenstaterna innebärande att kan behålla gällande regler förtransportörsansvar utan några förändringar. bör vidare verka för att desvenska reglerna vinner gehör i övriga Schengenstater. Det bör ankomma påregeringen att vidta lämpliga åtgärder.Vårt ställningstagande innebär att vi inte kan ställa oss bakom kravet imotion Ju13; vi tillstyrker i stället motionerna Ju14, Ju15 och Ju220 i nuaktuella delar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande transportörsansvaretatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju14 yrkande 3, 1997/98:Ju15yrkandena 5 och 6, 1997/98:Ju220 yrkande 4 samt med avslag på motion1997/98:Ju13 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 11.12. Resursfrågor (mom. 10)(), (), (m), ()och () anför:Vi anser att det är av största vikt att myndigheterna, särskilt polisen,tilldelas de resurser som behövs för att kunna möta kraven på gränskontroll.En förutsättning för att skall vara ett verksamt medel föratt uppnå fri rörlighet för personer inom Schengenområdet är attmedlemsländerna vidtar gemensamma åtgärder som motverkar exempelvis illegalinvandring, narkotikasmuggling och annan organiserad brottslig verksamhet.Enligt vår uppfattning har polisen i dagens läge inte tillräckligt med resurserför att upprätthålla en effektiv personkontroll vid gränsen. Inte ens de kravsom ställs - innan vi blivit fullvärdiga medlemmar i -kan alltså tillgodoses.Mot den bakgrunden ifrågasätter vi starkt om de ytterligare medel som polisentilldelats i årets budget medför att polisen kan göra så mycket mer än detminimala för att uppfylla de förpliktelser som vi tar på oss i samarbetet. Vivill erinra om att vi i budgetprocessen gjorde en annan bedömning än regeringensåvitt gäller polisens framtida resursbehov. Vi beaktade då inte baraSchengensamarbetet utan även polisens övriga verksamhet.Vi delar i och för sig regeringens uppfattning att myndighetssamverkan kanfrigöra resurser som i sin tur kan användas för möta de krav somSchengensamarbetet ställer på oss. Ett sätt att frigöra resurser genommyndighetssamverkan vore en integrering av tullkriminalens personal medpolisens i en ny myndighetsstruktur i de gränsnära områdena. Vi vill dockerinra om att de resurser som kan förväntas frigöras genom en framtida mereffektiv myndighetssamverkan mellan tull och polis inte kan läggastill grund för en beräkning av resursbehovet . Någon sådansamverkan föreligger ju ännu inte i praktiken.Det bör ankomma på regeringen att beakta vad vi nu anfört i budgetarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande resursfrågoratt med anledning av motionerna 1997/98:Ju13 yrkandena 1 och 2,1997/98:Ju15 yrkandena 1-3 samt 1997/98:Ju923 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 12.13. Harmonisering av straffrätten (mom. 13)() och () anför:Vi anser att straffrätten är en nationell angelägenhet och motsätter oss därförinförandet av en harmonisering av enskilda straffbestämmelser, avpåföljdssystemet och straffrättens allmänna del. Enligt vår mening bör Sverigeaktivt motarbeta en harmonisering. Det ankommer på regeringen att driva dettaarbete.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande harmonisering av straffrättenatt med anledning av motion 1997/98:Ju18 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 13.14. Fortsatt förföljande (mom. 14)() och () anserVi anser att de begrepp som förekommer i när det gällerpolissamarbetet är vaga och ger möjligheter till olika tolkningar, vilket i sintur kan föra med sig rättsosäkerhet. Vi vill också framhålla att motiven föratt låta utländsk polis - som kanske till och med saknar kunskaper i svenskaspråket - utföra tjänsteuppdrag på svenskt territorium inte är övertygande.Vilka följder en sådan ordning kan få är enligt vår mening svårt attöverblicka, och regeringen har inte tillfredsställande analyseratkonsekvenserna av saken. Regeringen bör därför ges i uppdrag att se över vilkaeffekter det operativa polissamarbetet kan få.Vi anser att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande fortsatt förföljandeatt med anledning av motion 1997/98:Ju18 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 14.Socialförsäkringsutskottets yttrande1997/98:SfU3ySchengensamarbetetTill justitieutskottetJustitieutskottet har beslutat att bereda bl.a.socialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition1997/98:42 i de delar som har samband med respektiveutskotts beredningsområde jämte motioner väckta med anledning av propositionensamt två motioner från allmänna motionstiden år 1997.Socialförsäkringsutskottet behandlar i det följande propositionens yrkanden1, 2 och 6 samt motionerna Ju11 yrkande 1, Ju12, Ju13 yrkandena 3 och 4, Ju14yrkandena 1 och 3, Ju15 yrkandena 4 - 6, Ju16, Ju17 yrkande 1, Ju18 yrkandena1, 6 - 12, 16 och 17 samt Ju220 yrkandena 1 och 4. De frågor som utskottethärvid behandlar faller främst under regler i Avd. II Omavskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet.SchengenavtaletPropositionenSchengensamarbetet startade som ett mellanstatligt avtal mellan ,och Beneluxstaterna . undertecknades entillämpningskonvention till - härefter kalladSchengenkonventionen - vilken innehåller bestämmelser om praktiska åtgärder föratt genomföra avvecklingen av gränskontrollerna vid de inre gränserna samtövriga nödvändiga samarbetsåtgärder. började tillämpas ochgränskontrollerna upphörde mellan sju av de EU-länder som dåhade anslutit sig till . överlämnade ochFinland sina respektive ansökningar om anslutning till . ÄvenNorge och gjorde klart att de var angelägna om ett nära samarbete medSchengensamarbetet, tillsammans med de nordiska länderna. Alla de nordiskaländerna har i sina respektive ansökningar gjort förbehåll för att den nordiskapassfriheten måste bevaras. Detta villkor accepterades som en givenutgångspunkt för förhandlingarna. gjorde även ett särskilt förbehållför att de s.k. kompensatoriska åtgärderna måste vara genomförda fullt ut isamtliga Schengenländer samt fungera tillfredsställande. Vidare underströkSverige att dess krav på säkerhet och kontroll vad gäller narkotika måste kunnatillgodoses.Schengensamarbetet kan sägas innefatta två grundtankar, som är starktsammanlänkade med varandra. Den första är den fria rörligheten för personer, iden betydelsen att personkontrollerna vid nationsgränserna mellanSchengenstater - inre gräns - skall upphöra. Den andra grundtanken, som delvisaktualiseras av den fria rörligheten för personer, är att kampen skall stärkasmot internationell kriminalitet och mot sådan invandring som är illegal. Denfria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital är grundstenar iEG:s regelverk för den inre marknaden. När tog ställning för ett EU-medlemskap förklarade vi att det inte förelåg några problem med att accepteraEG:s regelverk angående personers fria rörlighet, och att önskarmedverka till att förverkliga den fria rörligheten för personer enligt EG-fördragets artikel 7a. Regeringen konstaterar att därmed i sak haraccepterat ett samarbete på unionsnivå av det slag som har trätt i kraft mellande EU-medlemmar som medverkar i Schengensamarbetet.Avsikten är att genom kan bli ett områdeutan inre gränser. En naturlig del av en sådan utveckling är enligt regeringenatt den yttre gränskontrollen stärks, som motvikt till avskaffandet av den inregränskontrollen och för att motverka en ökad brottslighet.Regeringen bedömer att en anslutning till sammantagetinnebär påtagliga fördelar för på en rad viktiga områden somkompletterar EU-samarbetet. Regeringen anser därför att bör ansluta sigtill . Regeringen hemställer om att godkännerSveriges tillträde till det s.k. , den s.k. Schengenkonventionenoch ett tilläggsprotokoll till denna samt samarbetsavtalet mellanSchengenstaterna å ena sidan och och å den andra. Sedan riksdagenhar godkänt anslutning till , kan övriga nödvändigaförberedelseåtgärder påbörjas. Målsättningen är enligt regeringen att samtligaåtgärder skall vara slutförda i sådan tid att verkställande kommittén kan fattabeslut om att alla konventionskrav är uppfyllda och att kan inträdafullt ut i samarbetet under år 2000.MotionernaI ett antal motioner, Ju11, Ju12, Ju14, Ju16 och Ju18, yrkas avslag påpropositionens förslag om att skall godkänna anslutning tillSchengensamarbetet.Birgitta m.fl. (c) anser i motion Ju11 yrkande 1 attSchengensamarbetet innebär ett steg närmare federation. Vidare anförmotionärerna bl.a. att det finns en risk för att asylrätten undermineras, attsvensk narkotikapolitik måste ändras och att nordisk passfrihet hotas omSverige skulle ansluta sig till Schengensamarbetet.I motion Ju12 av () yrkas avslag med hänvisning bl.a. tillatt är ett steg mot överstatlighet, att den parlamentariskainsynen är alltför dålig och att de ekonomiska konsekvenserna av ett medlemskapinte är tillräckligt utredda.I motion Ju14 av m.fl. (v) yrkande 1 anser motionärerna attSchengensamarbetet lider av dålig parlamentarisk insyn. Motionärerna anför ävenatt det inte finns någon redovisning av hur den lagstiftning som krävs förkonventionens genomförande kommer att se ut.Lennart Rohdin (fp) yrkar i motion Ju16 avslag på förslaget om ett svensktmedlemskap i med hänvisning till de effekter som samarbetetsrestriktiva instrument mot asylinvandring kommer att få, den dåligademokratiska insynen och kontrollen samt den politiska oviljan att ta samlatansvar för asylrättens innehåll inom EU.I motion Ju18 av m.fl. (mp) yrkande 1 anför motionärernaatt genom kommer att förlora kontrollen över vem somskall få resa in i . Vidare hotas bl.a. kampen mot internationellbrottslighet och mot narkotika att försvagas genom Schengensamarbetet.I motion Ju220 av och (mp, v) yrkande 1motsätter sig motionärerna en svensk anslutning till bl.a.därför att murarna för flyktingar genom blir högre.UtskottetI samband med förhandlingarna om medlemskap i förklarade sig berettatt acceptera regelverket beträffande personers fria rörlighet ochunionsfördragets artiklar om samarbete i rättsliga och inrikes frågor. Viförklarade också att vi önskar medverka till att förverkliga den friarörligheten för personer enligt EG-fördragets artikel 7a. Utskottet instämmer iregeringens bedömning att därmed i sak accepterat ett samarbete påunionsnivå av det slag som trätt i kraft mellan de EU-länder som medverkar iSchengensamarbetet. Det är därför ett naturligt steg att ingå också iSchengensamarbetet.I betänkande 1996/97:SfU5 behandlade utskottet principer för den svenskamigrationspolitiken. I betänkandet anlades ett helhetsperspektiv påmigrationspolitiken och fastslogs att denna bör vara human, tydlig ochkonsekvent samt bygga på respekt för mänskliga rättigheter, internationellsolidaritet och förutsättningarna i . Grundläggande för den svenskamigrationspolitiken var även en aktiv migrationspolitik inom EU. I betänkandetanfördes att bör verka för att en migrationspolitisk helhetssynåterspeglas i det europeiska samarbetet och att måste ta aktiv del iarbetet med att förverkliga den fria rörligheten.Schengensamarbetet syftar dels till att uppfylla målet om den friarörligheten för personer, dels till att motverka internationell kriminalitetoch illegal invandring. Med vad som ovan anförts anser utskottet att enanslutning till står i god överensstämmelse både med dedeklarationer som gjorde i samband med ansökan om EU-medlemskap och medde riktlinjer för migrationspolitiken som antog 1996. Medutgångspunkt i de frågor som faller inom socialförsäkringsutskottetsberedningsområde anser utskottet därför att propositionens hemställan om attgodkänna anslutning till bör bifallas. Utskottetavstyrker motionerna Ju11 yrkande 1, Ju12, Ju14 yrkande 1, Ju16, Ju18 yrkande 1samt Ju220 yrkande 1.Yttre gränskontrollKonventionenYttre gränser i mening är alla Schengenstaters land- ochsjögränser samt flygplatser och hamnar som enligt konventionen inte räknas sominre gräns. innehåller bestämmelser om hur kontrollen avde yttre gränserna skall ske. Kontrollen skall genomföras enligt gemensammaprinciper, inom ramen för respektive stats egna lagar och med hänsyn till deövriga staternas intressen. Personkontroll skall ske både vid inresa tillSchengenområdet och utresa därifrån till tredje land. Såväl inrese- somutresekontrollen skall vara noggrannare vad gäller utlänningar, vilket enligtkonventionens mening innefattar personer som inte är medborgare i någon av EU:smedlemsstater. Passerande av de yttre gränserna regleras i artiklarna 3-8 iSchengenkonventionen.I artikel 3 framgår att de yttre gränserna i princip endast får passeras vidgränsövergångsställen och under fasta öppethållandetider. Schengenstaterna haråtagit sig att införa påföljder för den som passerar de yttre gränserna vidandra platser eller på andra tider än de tillåtna utan tillstånd.Artikel 4 behandlar frågor om kontroll vid passerande av yttre gräns som ärflygplats. Flygpassagerare som kommer från tredje land för att fortsätta medflyg inom Schengenområdet skall underkastas personkontroll och kontroll avhandbagage. Motsvarande kontroll skall ske för den som från ett flyg inomSchengenområdet skall fortsätta med flyg till tredje land.I artikel 5 anges förutsättningar för inresa på Schengenområdet förmedborgare i tredje land. Artikeln innehåller en lista på fem krav som enutlänning skall uppfylla för att beviljas inresa i samband med vistelse sominte överskrider . Utlänningen skall ha dokument som tillåterpasserandet av gränsen och som fastställts av ; innehagiltig visering, om sådan krävs; i förekommande fall kunna uppvisa dokument somvisar syftet med och villkoren för den avsedda resan samt ha tillräckliga medelför uppehälle och återresa; inte vara registrerad på spärrlistan; ochslutligen, inte anses utgöra en risk för den allmänna ordningen, statenssäkerhet eller någon av Schengenstaternas internationella förbindelser.Undantag från ett eller flera av dessa krav kan göras av en stat som finner detnödvändigt av humanitära skäl, i eget intresse eller på grund avinternationella förpliktelser. Inresetillståndet begränsas då till att avseenbart det berörda landet. Övriga Schengenstater skall även underrättas när ettsådant tillstånd ges.En medborgare i tredje land som har uppehållstillstånd eller viseringutfärdat av annat Schengenland skall medges genomresa. Förekommer han eller honpå den gemensamma spärrlistan kan detta utgöra hinder mot genomresa.Artikel 6 innehåller bestämmelser om hur gränskontrollen skall gå till.Schengenkonventionen föreskriver såväl inrese- som utresekontroll. Kontrollernaskall alltid verkställas enligt nationell rätt. Av artikeln framgår attutlänningar vid inresa i Schengenområdet underkastas en mer noggrann kontrollän medborgare i EU-staterna. Kontroll skall även ske vid utresa tilldestinationer utanför Schengenområdet och även i dessa fall med hänsyn tillstaternas inre säkerhet och allmänna ordning.