bet · GL01UU15 · 1998-05-14 00:00:00 — Partnerskapstanken, som innebär ett utbyte präglat avjämlikhet, ömsesidighet, tydlighet och respekt, lägger också grunden för enförtroendefull dialog även i känsliga ämnen som mänskliga rättigheter ochdemokrati. Demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna skall utgörasjälva utgångspunkten för partnerskapet. måste dialogen bygga påkunskaper om samarbetspartnerns historiska erfarenheter och aktuella kulturellamiljö.Utskottet har , med anledning av motionskrav om att MR-stöd i en diktatur endast får förmedlas via enskilda organisationer, t.ex. ibetänkande 1996/97:UU15 anfört att demokratistöd i praktiken ofta går viaenskilda organisationer men är riktat både till enskilda organisationer ochmyndigheter i mottagarlandet. Det sistnämnda är t.ex. fallet med de kurser omde mänskliga rättigheterna som arrangerar för olikakategorier av statliga tjänstemän. Vidare uttalade utskottet i betänkande1997/98:UU2 att det inte kan ställa sig bakom krav på att bistånd i diktaturerendast skall få kanaliseras genom enskilda organisationer. Efter vad utskottetinhämtat skulle ett bifall till motionens krav, som de är att förstå, innebäraatt mellanstatligt bistånd till alla diktaturer skulle avbrytas. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning, och anser inte att mellanstatligt biståndtill diktaturer generellt skall avbrytas. Det är emellertid viktigt att detutformas så att det stödjer demokratisering och ökad respekt för de mänskligarättigheterna, men statligt bistånd kan inte uteslutas i sådana länder.Målsättningen måste vara att agera så att situationen i det aktuella landetförbättras. I händelse av radikalt försämrade förhållanden beträffanderespekten för de mänskliga rättigheterna, eller annan händelse som kraftigtförsämrar relationerna, måste agerande - även beträffande biståndetsinriktning och omfattning - kunna anpassas därefter. I dessa situationer harofta enskilda organisationer en särskilt viktig roll att spela.Med detta avstyrker utskottet motion U38 (fp) yrkande 5.I motionerna U38 (fp) yrkande 7 och A805 (kd) yrkande 20 begärs att Sverigeskall verka för att arbetet med att integrera kvinnofrågor i biståndetintensifieras och för att begreppet mänskliga rättigheter på ett tydligare sättomfattar kvinnor i u-länder.Utskottet konstaterar att handlingsplanen från 1995kommit att bli vägledande för jämställdhetsarbetet, både för enskilda länderoch multilaterala organisationer. Två huvudbegrepp som återkommer i dettadokument är kvinnors ?empowerment? att jämställdhetskall integreras i allt bistånd). Utskottet har , senasttidigare i detta betänkande, ställt sig bakom stärkande av kvinnors deltagandei demokratiska processer och i beslutsfattande organ. Utskottet har också vidupprepade tillfällen förordat en integrering av jämställdhetsper-spektivet iallt utvecklingssamarbete.Utskottet konstaterar att, alltsedan beslutade att jämställdhetskulle utgöra det sjätte biståndspolitiska målet (bet. 1994/95:UU15, rskr.1994/95:242), ett intensivt arbete har pågått både inom Sida och UD för attintegrera detta perspektiv i biståndet. Sida har utvecklatformer och arbetsmetoder för ett förstärkt jämställdhetsarbete iutvecklingssamarbetet, bl.a. genom utarbetandet av ett handlingsprogram förjämställdhet och framtagande av s.k. Country Gender Profiles för varje enskiltsamarbetsland. Vidare bedrivs ett omfattande kompetenshöjande arbete inomUtrikesdepartementet och Sida i form av seminarier, kurser, utveckling avmetodskrifter och information om goda exempel. Sådana kan t.ex. visa hur ettjämställdhetsperspektiv konkret påverkar utformningen av en utbildnings- ellerhälsoinsats så att kvinnor och flickor uppmärksammas mer. Det pågår samtidigtett kontinuerligt arbete för att vidareutveckla rutiner för styrning,utvärdering och rapportering av hur arbetet med att integrerajämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetet fortskrider.FN:s kvinnokommission är ett av de främsta forum som behandlar kvinnorsrättigheter, ofta med tonvikt på u-landskvinnornas situation. I årets session imars fokuserades arbetet i kommissionen på fyra avsnitt i handlingsplanen frånFN:s kvinnokonferens, nämligen kvinnors mänskliga rättigheter, våld motkvinnor, flickors villkor och kvinnor i väpnade konflikter. Därutöverbehandlade kommissionen i en särskild arbetsgrupp fråganom ett tilläggsprotokoll om individuell klagorätt till konventionen omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Kvinnokommissionenarbetar också kontinuerligt med att utveckla metoder för att integrerajämställdhetsperspektivet inom FN:s alla verksamhetsområden. Frågan om enintegering av ett jämställdhetsperspektiv kommer att särskilt behandlas vidsommarens ECOSOC-möte.Sverige bidrar aktivt till att EU spelar en framträdande roll ikvinnokommissionen.Utskottet välkomnar att är ett av de ledande länderna i arbetet för attintegrera jämställdhetsfrågor och uppmärksamma kvinnors levnadsvillkor i detinternationella utvecklingssamarbetet. verkar i linje med de strävandensom gäller för det svenska biståndet i alla relevanta internationella forum,såsom FN (särskilt i kvinnokommissionen), utvecklingsbankerna, EU, DAC, , , etc.Med detta anser utskottet motionerna U38 (fp) yrkande 7 och A805 (kd) yrkande20 besvarade med vad utskottet anfört.I motion U38 (fp) aktualiseras barns rättigheter i två yrkanden. I yrkande 8hemställs att aktivt skall främja barns rättigheter och bl.a. verka föratt barn inte behöver delta i krig. Samma motions yrkande 6 begär att Sverigeskall verka mot könsstympning av flickor och kvinnor.Utskottet har redan tidigare i betänkandet ställt sig bakom regeringensredovisade ambition att i utvecklingssamarbetet ytterligare lyfta fram barnsrättigheter. I betänkande 1997/98:UU2, utgiftsområde 7 Internationellt bistånd,uttalade utskottet senast att det är viktigt att ha ett barnperspektiv i allautvecklingsinsatser. Detta synsätt stämmer överens med det som presenteras iföreliggande skrivelse, nämligen att ett MR-perspektiv skall genomsyra allautvecklingsinsatser. Utskottet har uttalat sitt starka stöd förallt arbete, både vad gäller utvecklingssamarbete, samarbete med Central- ochÖsteuropa och annat utrikespolitiskt agerande, för att stärka barnensrättigheter. Beträffande barns utnyttjande i krig konstaterar utskottet attSverige redan i samband med förhandlingarna om drev frågan omen åldersgräns vad gäller rekrytering till väpnade styrkor ochdeltagande i strid. Den nuvarande åldersgränsen är satt till . äraktivt i det fortsatta arbetet för att förbättra situationen för barn i krigoch är bl.a. ordförande i den arbetsgrupp inom FN:s kommission för de mänskligarättigheterna som utarbetar ett förslag till ett fakultativt protokoll tillbarnkonventionen om höjd åldersgräns för rekrytering till väpnade styrkor ochdeltagande i väpnade konflikter. driver där fortsatt frågan om enhöjning av åldersgränsen till 18 år.Det finns inte någon tillförlitlig sammanställning av data beträffandeomfattningen av kvinnlig omskärelse i världen, vilket beror på att det saknastillförlitlig statistik från många länder. Den amerikanskafrivilligorganisationen (Research for BodilyIntegrity of Women), som har gott renommé i dessa frågor, uppskattar att 2miljoner flickor riskerar att utsättas för könsstympning och atttotalt uppemot 130 miljoner kvinnor, inklusive flickebarn, i världen äromskurna. De flesta könsstympningar utförs i där det förekommer i minst26 länder. Bristen på jämförande data gör att det är svårt att se någratrender. Ett enda land, , har jämförande data då avkvinnorna beräknades vara omskurna. Drygt , hade andelengått ned till . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla vikten av stödtill en systematisk kartläggning av bruket av kvinnlig omskärelse i skildaländer.Utskottet fördömer med kraft bruket av kvinnlig könsstympning.Utskottet uttalade sig också om barns rättigheter och könsstympning i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen (bet. 1997/98:UU2). Detkonstaterades därvid att i det bilaterala utvecklingssamarbetet aktivtarbetar med området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samtnoterades att Sida antagit en strategi för svenskt bistånd på dettaspecifika område. Av strategin framgår att biståndet bl.a. kommer att inriktaspå mänskliga rättigheter och jämställdhet, mödrahälsovård och hälsovård förnyfödda barn, ungdomars hälsa, preventivmedelsservice, aborter, kvinnligomskärelse, bekämpning av hiv/aids liksom andra sexuellt överförbara sjukdomar,samt på diskriminering av och våld mot kvinnor. Utskottet konstaterade ocksåatt Sida redan arbetar för att främja aktiviteter mot kvinnlig omskärelse iAfrika samt uppgav att det även genom pågår projekt mot kvinnligomskärelse, t.ex. i . Utskottets bedömning var att de svenska insatsernapå området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mycket angelägnaoch ligger väl i linje med resultaten från FN-konferenserna i bl.a. ochBeijing.Denna utskottets uppfattning kvarstår oförändrad.Utskottet har inhämtat att regeringen inlett en översyn av barnfrågor i detinternationella utvecklingssamarbetet. Denna översyn har sin utgångspunkt i desynpunkter som utskottet, med anledning av flerpartimotionen 1996/97:U212 (v,s, m, c, fp, mp, kd), framförde i betänkande 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete. Där betonades bl.a. vikten av att barnens rättigheter iän högre grad bör genomsyra utvecklingssamarbetet. Utifrån en samlad policy förbarnfrågor skall ett systematiskt barnperspektiv tas fram i såväl detbilaterala som det multilaterala utvecklingssamarbetet. FN:s konvention ombarnets rättigheter, de svenska biståndspolitiska målen och åtagandena vid destora FN-konferenserna kommer att ligga till grund för översynen. Regeringenavser presentera sina slutsatser i form av en skrivelse till riksdagen.Utskottet ser mycket positivt på detta arbete och anser det vara fortsattangeläget att regeringen aktivt driver frågor om barnens rättigheter, derassociala och ekonomiska villkor, överlevnad, trygghet och utveckling iutvecklingssamarbetet liksom i utrikespolitiken i dess helhet.Därmed anser utskottet motion U38 (fp) yrkandena 6 och 8 besvarade. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:76att lägger regeringens skrivelse 1997/98:76 Demokrati och mänskligarättigheter i utvecklingsbistånd till handlingarna,2. beträffande redogörelse för de mänskliga rättigheterna imottagarländernaatt förklarar motion 1997/98:U38 yrkande 3 besvarad med vad utskottetanfört,res. 1 (m, fp, v, mp, kd)3. beträffande reservationer till MR-konventioneratt förklarar motion 1997/98:U39 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,4. beträffande demokrati som biståndspolitiskt målatt avslår motion 1997/98:U38 yrkande 1,res. 2 (fp)5. beträffande biståndspolitisk utredningatt avslår motion 1997/98:U38 yrkande 2,res. 3 (fp,v)6. beträffande insatser som främjar demokrati direkt respektiveallmäntatt förklarar motion 1997/98:U38 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,7. beträffande demokratistödets inriktningatt avslår motion 1997/98:U38 yrkande 5,res. 4 (fp)8. beträffande kvinnofrågors integrering i biståndetatt förklarar motion 1997/98:U38 yrkande 7 och motion 1997/98:A805yrkande 20 besvarade med vad utskottet anfört,9. beträffande barnets rättigheteratt förklarar motion 1997/98:U38 yrkandena 6 och 8 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 14 maj 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (s), (), (), LarsHjertén (m), (), () och MagnusJohansson (s). Redogörelse för de mänskliga rättigheterna i mottagarländerna (mom. 2), , , (alla m), Karl-GörBiörsmark (fp), (), () samt () anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 24 börjar med ?Regeringenhar därefter? och som på s. 24 slutar med ?yrkande 3 besvarad? bort ha följandelydelse:Vetskapen om att den svenska noggrant följer och värderarutvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktigsignal till mottagarländerna. Därför bör regeringen ges till känna vad somtidigare anförts om vikten av en årlig rapport i samband med budgetförslaget omsituationen och utvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter och demokratii mottagarländerna för svenskt bistånd.Därmed tillstyrks motion U38 (fp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande redogörelse för de mänskliga rättigheterna imottagarländernaatt med bifall till motion 1997/98:U38 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Demokrati som biståndspolitiskt mål (mom. 4)() anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 25 börjar med ?Utskottethar vid? och som på s. 25 slutar med ?U38 (fp) yrkande 1? bort ha följandelydelse:Sedan slutet av 1970-talet har en demokratisk samhällsutveckling funnits medsom ett delmål för svenskt bistånd. Det övergripande målet ärfattigdomsbekämpning. För att utvecklingssamarbetet mot fattigdom, för ökadrättvisa och mot krigshot skall få bestående effekter krävs en demokratisk andai mottagarlandet.Demokrati är inte enbart en bidragande faktor till samhällsutvecklingen utanär själva förutsättningen för den. Utskottet menar därför att demokratimåletskall bli det övergripande målet bland de sex biståndsmålen för svensktutvecklingssamarbete.Därmed tillstyrker utskottet motion U38 (fp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande demokrati som biståndspolitiskt målatt med bifall till motion 1997/98:U38 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Biståndspolitisk utredning (mom. 5)() och () anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 25 börjar med ?Riksdagenhar vid? och som på s. 25 slutar med ?U38 (fp) yrkande 2.? bort ha följandelydelse:Enigheten kring att införa de sex biståndsmålen har varit stor. Men risken äratt enigheten har uppnåtts på tydlighetens bekostnad. Det kan dessutomframstå som missvisande att säga att fattigdomsbekämpning är biståndetsöverordnade mål när miljöåtgärder och konflikthantering får ökad betydelse. Attminska människors lidande genom att minska deras fattigdom framstår då bara somen angelägen och grundläggande faktor bland flera för att åstadkommautveckling. Utskottet menar därför att en utredning skall tillsättas därsamtliga biståndsmål ses över.Med detta tillstyrker utskottet motion U38 (fp) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande biståndspolitisk utredningatt med bifall till motion 1997/98:U38 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Demokratistödets inriktning (mom. 7)() anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 26 börjar med ?Utskottetställer sig? och som på s. 27 slutar med ?motion U38 (fp) yrkande 5? bort haföljande lydelse:Utskottet menar att följande punkter bör vara vägledande vad gällerutformningen av demokratibiståndet:- Biståndsdialogen måste vara ett kraftfullt instrument för att främjademokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skall vara entydigt även tillländer, där vi har starka exportintressen, såsom Kina.- Då demokratibistånd skall bedrivas i diktaturer skall detta endast kunnagenomföras av enskilda organisationer. Undantag från denna huvudregel skallendast kunna ske då klara tecken föreligger att landet i fråga genomgår enöppningsprocess mot demokrati och tydliga tecken på förändringsvilja mot ettdemokratiskt styre föreligger.- Det måste stå klart för mottagarländerna att biståndets omfattning ochinriktning kan påverkas av hur demokratifrågan hanteras. I denna mening måsteinslaget av villkor i biståndsgivningen öka.- Stöd till uppbyggande av andra demokratiska institutioner, såsom lokalsjälvstyrelse, parlament och politiska regelsystem bör ha hög prioritet. Hithör också ett allmänt idé- och kunskapsutbyte om demokratin som styrelseformoch förhållningssätt. Partinära organisationer bör även fortsättningsviskunna bedriva biståndsverksamhet.- bör i större utsträckning för biståndet välja alternativa kanaler sominte har anknytning till mottagarländernas regeringar. Det kan bl.a. handlaom internationella NGO:er (ickestatliga organisationer) och direktstöd tillorganisationer som är verksamma i mottagarlandet, när lämpliga sådana kanidentifieras.Det primära bör vara att bedriva bistånd gentemot de politiska partierna. Dettakan ske samordnat eller med hjälp av de svenska politiska partierna. Om landetsledare förmår visa en försonande attityd mot åsiktsmotståndare har ett mycketstort steg mot verklig demokrati tagits - samtalet som metoden att lösakonflikter.Utskottet menar vidare att ledarnas roll som folkbildare och förebilder ärmycket stor. Samtalet, eller dialogen, som politiskt förhållningssätt bland destyrande bör stå i centrum för allt demokratibistånd. Även inom detta områdebör ett spjutspetskunnande upparbetas. Endast på så sätt skapas förutsättningarför långsiktiga förändringar inom andra viktiga områden av samhällslivet.Därmed tillstyrker utskottet motion U38 (fp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande demokratistödets inriktningatt med bifall till motion 1997/98:U38 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeDemokratistödets inriktning (mom. 7), , , (alla m) och IngridNäslund (kd) anför:Enligt vår mening bör inte svenskt bistånd ges till regimer som grovt ochsystematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna och utövar förtryck mot sinamedborgare.Att från svensk sida ge bistånd till statsmakter i sådana länder, även närdet gäller demokrati- eller MR-bistånd, bör endast tillåtas ske i mycketspeciella undantagsfall, när andra möjligheter uttömts. Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Motioner med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:761Motion från den allmänna motionstiden /98.....2Utskottet...........................................2Sammanfattning av skrivelsen......................2Inledning.......................................2Nya förutsättningar för demokrati- och rättighetsfrämjande bistånd3Demokratibegreppet............................3Demokratisering och mänskliga rättigheter.....3Demokratins institutioner och procedurer......4Det civila samhällets roll och förutsättningar5Fria och oberoende medier.....................5Utveckling av demokratin i världen............5Demokrati för alla möjligheter och hinder...6Viktiga aktörer och givare......................8Mellanstatliga organisationer.................8Internationella finansieringsinstitutioner....9EU............................................9OECD:s kommitté för biståndsfrågor...........10International ...........................10Regionala organisationer.....................10Internationella enskilda organisationer......11Främjande av demokratisering och mänskliga rättigheter i Sverigesutvecklingssamarbete11Demokrati och mänskliga rättigheter i det framtidautvecklingssamarbetet 12En strategisk kombination av insatser och samarbetsformer13Centrala sakområden............................14Demokrati- och rättighetsfrämjande bistånd en sammanfattning16Sammanfattning av motionerna...................19Utskottets överväganden..........................21Regeringens skrivelse..........................21Redovisning av MR-läget i mottagarländerna.....23Allmänt MR-främjande agerande..................24Målen för biståndspolitik och biståndspolitisk utredning24Inriktningen på biståndet......................25Hemställan.......................................29Reservationer......................................31Särskilt yttrande..................................33