bet · GL01LU21 · 1998-04-28 00:00:00 — Mot den nu angivnabakgrunden vill utskottet för sin del särskilt framhålla skolans ochungdomsorganisationernas betydelse för konsumentutbildningen.Vad som anförts bör , med bifall till motion L706 yrkande 1 ochmed anledning av motion L15 yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande utbildningatt med bifall till motion 1997/98:L706 yrkande 1 och med anledningav motion 1997/98:L15 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.9. Konsumenterna och IT (mom. 13)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Inte heller?och på s. 18 slutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning i fråga om den betydelse som densnabba utvecklingen på IT-området får för konsumenterna. Varor och tjänsterkommer i allt högre utsträckning att erbjudas konsumenterna via IT-baseradesystem, och den gränsöverskridande handeln ökar i rask takt. Regeringen bör motden bakgrunden, enligt utskottets mening, särskilt uppmärksamma frågan om hurtekniken skall kunna göras tillgänglig, såväl fysiskt som kunskapsmässigt, fören större grupp konsumenter. Det krävs enligt utskottet också en bevakning avhur konsumentskyddet skall kunna förstärkas, inte minst för ungdomsgrupper.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion L706yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande konsumenterna och ITatt med bifall till motion 1997/98:L706 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.10. Reformerad miljömärkning (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Beträffandemotionsönskemålet? och slutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförts i motion L712 anser utskottet att det nuvarandenordiska miljömärkningssystemet är förenat med flera brister. Detsamma gällerEU:s system för miljömärkning. Följande åtgärder bör enligt utskottet vidtasför att förbättra märkningens trovärdighet. Arbetet med miljökriterier bör ståfritt från direkt påverkande intressenter. Det betyder att ingaproducentföreträdare bör vara med vid beslutstillfället. Processen fram tillbeslut skall vara offentlig, och kriterierna måste kunna utsättas för externkritik. Öppenheten möjliggör en oberoende granskning av de underlag sompåverkat ställningstagandena, vilket är nödvändigt för trovärdigheten.Miljökriterierna skall också vara utformade på ett sådant sätt att de gynnarprodukter som är mer miljövänliga än andra produkter i sortimentet. Vidarefinns ett behov av att se över kriteriearbetet så att det bättre följerförsiktighets- och substitutionsprincipen. Även finansieringen kan ifrågasättasi vissa avseenden.Enligt utskottet är det angeläget att regeringen verkar för attmiljömärkningen reformeras på ett sådant sätt att konsumenternasförtroende för märkningen kan bibehållas. Vad utskottet nu anfört börriksdagen, med bifall till motion L712 yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande reformerad miljömärkningatt med bifall till motion 1997/98:L712 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.11. Miljömärkningens organisation (mom. 17)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Med hänsyn?och slutar med ?yrkande 7? bort ha följande lydelse:Miljömärkningen måste enligt utskottet ges en sådan utformning och inriktningatt den underlättar och stimulerar val av energisnåla och kretsloppsanpassadeprodukter. Mot den bakgrunden finns det, enligt utskottets mening, anledningatt överväga en ny organisation för miljömärkningen. Miljöorganisationerna,företagen och dagligvaruhandeln bör enligt utskottet ges ett större inflytandei verksamheten.Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L716 yrkande 7och Jo784 yrkande 7, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande miljömärkningens organisationatt med bifall till motionerna 1997/98:L716 yrkande 7 och1997/98:Jo784 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Ursprungsmärkning m.m. (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Konsumenterna har enligt utskottet en självklar rätt att få information om devaror och tjänster som finns på marknaden. Sådan information somursprungsmärkning, fullständiga innehållsdeklarationer, märkning avgenmanipulerade varor och miljömärkning är en förutsättning för att konsumentenskall kunna göra medvetna val och få en stark ställning på marknaden.Regeringen bör enligt utskottet verka för att konsumenterna får tillgång tillsådan information som är nödvändig för att konsumenternas valfrihet skall blien realitet.Riksdagen bör, med bifall till motion L712 yrkande 6, som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om konsumenternas rätt tillinformation.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande ursprungsmärkning m.m.att med bifall till motion 1997/98:L712 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.13. S.k. rättvis handel (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Utskottet,som? och slutar med ?och L714? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att på olika sätt försöka få tillstånd en mer rättvis handel där företagens moral och etik sätts i fokus.Utskottet delar således motionärernas uppfattning i fråga om vikten av attmotverka sådana produktionsmetoder som medför att människor utnyttjas på ettotillbörligt sätt och som står i strid med en socialt och ekologiskt hållbarutveckling. Ett sätt att komma till rätta med sådana produktionsmetoder ärrättvisemärkningen, som ger konsumenterna möjlighet att påverka det sätt påvilket olika varor produceras.Mot denna bakgrund bör regeringen, enligt utskottets mening, söka former föratt stödja en process för att med konsumenternas hjälp komma till rätta medolämpliga produktionsmetoder. Regeringen bör i det sammanhanget också övervägaandra åtgärder i syfte att åstadkomma en mer rättvis handel.Vad som anförts bör , med bifall till motion L713 och medanledning av motion L714, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande s.k. rättvis handelatt med bifall till motion 1997/98:L713 och med anledning av motion1997/98:L714 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.14. Standardiseringsarbete (mom. 21)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?I avvaktan?och slutar med ?yrkande 8? bort ha följande lydelse:Ett viktigt instrument för att skapa en kretsloppsanpassad produktion ärinförandet av gemensamma standarder. Enligt utskottet bör varapådrivande i det internationella standardiseringsarbetet och i det sammanhangetverka för att miljökriterier utarbetas och läggs som ram för standardiseringen.Detta bör , med bifall till motion Jo784 yrkande 8, som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande standardiseringsarbeteatt med bifall till motion 1997/98:Jo784 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.15. Hushållens miljöbelastning (mom. 24), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Vad först? ochslutar med ?motion avstyrks? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförts i motion L14 anser utskottet att regeringen böråterkomma till med en redovisning av de miljömässiga konsekvensernaför hushållens del vid en kärnkraftsavveckling. Trots att hushållens framtidamiljöbelastning på ett avgörande sätt påverkas av stängningen av en reaktor iBarsebäck undviker regeringen helt denna centrala fråga i skrivelsen.Vad utskottet anfört om en komplettering av skrivelsen i fråga om hushållensenergiförbrukning bör , med bifall till motion L14 yrkande 3, som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande hushållens miljöbelastningatt med bifall till motion 1997/98:L14 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.16. Komplettering av skrivelsen (mom. 28), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med ?Någonkomplettering? och slutar med ?motionsyrkandet avstyrks? bort ha följandelydelse:Regeringens strävan att motverka ett ensidigt bilberoende måste enligtutskottet också diskuteras utifrån det faktum att bilen är en avgörandeförutsättning för ett fungerande samhälle. Bilen är särskilt viktig för boendei glesbygd, för barnfamiljer och för dem som har ett aktivt fritidsliv.Transporternas betydelse för en bredare arbetsmarknad och högre sysselsättningfår heller inte underskattas.I detta sammanhang kan utskottet konstatera att bilens miljöpåverkanreduceras i takt med bilparkens modernisering. Att möjliggöra för hushållen attbyta till en mer miljövänlig bil är således, enligt utskottets mening, ettstort steg på vägen mot mer ekologiska transporter.Slutligen vill utskottet peka på den betydelse som konkurrens ochavregleringar har även på kommunikationsområdet. Genom konkurrensutsättningskapas också de bästa förutsättningarna för en väl fungerande kollektivtrafik.Vad som anförts bör , med bifall till motion L14 yrkande 4, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande komplettering av skrivelsenatt med bifall till motion 1997/98:L14 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.17. Marknadsföringslagen (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning i fråga om behovet av ändringar imarknadsföringslagen. Det är enligt utskottet sålunda inte rimligt att enorganisation av tillverkare skall kunna kringgå bestämmelserna om vilseledandemarknadsföring endast på grund av att det är fråga om en organisation och inteenskilda näringsidkare. Givetvis bör även en organisation av näringsidkareomfattas av lagens tillämpningsområde. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med erforderliga förslag till ändringar i marknadsföringslagen.Vad som anförts bör , med bifall till motionerna L13 yrkande 3och L703, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande marknadsföringslagenatt med bifall till motionerna 1997/98:L13 yrkande 3 och 1997/98:L703som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.18. Direktreklam (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Önskemålet i?och slutar med ?motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det nu dags att införa reklamfrid i hemmen. Regeringenbör återkomma till med förslag i fråga om SPAR-registretsanvändning, så att enskilda individer på ett enklare sätt kan undanbe sigdirektreklam än vad nuvarande och föreslagna ordningar innebär.Vad som anförts bör , med bifall till motion L712 yrkande 3, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande direktreklamatt med bifall till motion 1997/98:L712 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.19. Könsdiskriminerande reklam (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Vad härefter?och slutar med ?motion L712? bort ha följande lydelse:Utskottet delar helt motionärens uppfattning att reklam med inslag avdiskriminering i alla dess former är oacceptabelt. Självfallet skall reklamenliksom all annan information i samhället återspegla ett livsmönster som byggerpå principen om människors lika värde oavsett kön, etniskt ursprung, sexuellläggning, ålder eller funktionshinder.Könsdiskriminering i reklam strider enligt utskottet mot reklamens socialaansvar. Den motverkar de strävanden till jämställdhet som statsmakternabeslutat om och som är allmänt accepterad i samhället. Med beaktande av attnäringslivets egenåtgärder knappast kan anses ha varit tillräckligt effektivaföreligger enligt utskottet ett angeläget behov av agerande från regeringenssida. Mot den nu angivna bakgrunden anser utskottet att regeringen böråterkomma till med lagförslag i syfte att komma till rätta med reklamsom kränker ettdera könet.Vad som anförts bör , med bifall till motion L712 yrkande 4, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande könsdiskriminerande reklamatt med bifall till motion 1997/98:L712 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.20. Redovisning av miljömålet (mom. 36)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de mål för uppföljning och redovisning som regeringenanger i skrivelsen är alltför lågt satta. I likhet med motionären anserutskottet att regeringen i stället bör redovisa till hurmiljömålet utvecklas.Vad som anförts bör , med bifall till motion L13 yrkande 1, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande redovisning av miljömåletatt med bifall till motion 1997/98:L13 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.21. Produktsäkerhetslagen (mom. 38)(), (m), (), ()och de () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med ?Utskotteterinrar? och slutar med ?motion L704? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör konsumenter inte i något sammanhang utsättas förfarliga varor eller tjänster. Därvid är produktsäkerhetslagen av storbetydelse. Den nuvarande lagstiftningen är emellertid förenad med påtagliganackdelar. De tjänster som tillhandahålls konsumenterna är nämligen förenademed samma risker oavsett om huvudmannen för verksamheten är enskild elleroffentlig. Med den nu gällande ordningen är dock risken stor att vissa tjänsterhelt faller utanför skyddslagstiftningen. En annan aspekt som bör beaktas äratt den nuvarande produktsäkerhetslagen inte är konkurrensneutral.Från såväl konsument- som konkurrenssynpunkt är det således, enligtutskottets mening, hög tid att utvidga produktsäkerhetslagen till att omfattaäven tjänster som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Regeringen bör snaraståterkomma till med erforderligt lagförslag.Vad som anförts bör , med bifall till motion L704, som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande produktsäkerhetslagenatt med bifall till motion 1997/98:L704 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.22. Lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende (mom. 39)(), (), () och BirgittaCarlsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med ?Någonomständighet? och slutar med ?motion L716? bort ha följande lydelse:Utskottet kan för sin del konstatera att erbjudanden om att förvärvabostadsandelar ofta ges till konsumenter i samband med resor utomlands.Marknadsföringen och affärskontakterna sker då under andra förhållanden än vadkonsumenterna är vana vid. I många fall är också försäljningsmetodernasynnerligen påträngande och aggressiva. Härtill kommer att de ifrågavarandeavtalen ofta innebär ett stort ekonomiskt åtagande för konsumenterna.Mot den angivna bakgrunden delar utskottet motionärernas uppfattning om attångerfristens längd bör vara . Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till ändring av lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelatboende i enlighet med vad utskottet nu angett.Vad som sålunda anförts bör , med bifall till motion L716 yrkande 8,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boendeatt med bifall till motion 1997/98:L716 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Inhemska miljömärkningssystemTanja Linderborg (v) anför:Jag anser det i allra högsta grad angeläget att fungerande nationellamiljömärkningssystem, såsom Svanen och KRAV-märkningen, kan behållas till dessatt andra internationella system har visat sig lika framgångsrika och fått ettlika starkt genomslag hos konsumenterna. Det är således viktigt att regeringenverkar för att de inhemska miljömärkningssystemen kan behållas. Med hänsyn tilldet pågående arbetet har jag emellertid inte funnit anledning att reservera migtill förmån för motion L12 yrkande 6.2. Energiförbrukning i bostäderTanja Linderborg (v) anför:Jag anser att flera olika åtgärder är nödvändiga om man vill åstadkomma ett merekologiskt boende. För det första bör olika kostnader för boendet, såsomkostnaden för energianvändningen, debiteras konsumenterna efter deras faktiskaförbrukning. Det är också önskvärt att de fasta kostnaderna minimeras, så atthuvuddelen av kostnaderna ligger i en rörlig del.För att skapa en mer miljövänlig energiförbrukning anser jag vidare att manbör överväga någon form av statlig eller miljöbonus för konsumtion avgrön el. Marknaden för miljövänliga energikällor skulle därvid kunna utvecklaspå ett bättre sätt än vad nuvarande förutsättningar möjliggör.Jag förutsätter att dessa frågor kommer att bli föremål för närmareöverväganden i samband med behandling av proposition 1997/98:119Bostadspolitik för hållbar utveckling och har därför inte funnit skäl attreservera mig till förmån för motion L12 yrkande 4.3. Könsdiskriminerande reklamTanja Linderborg (v) anför:Jag delar de principiella synpunkter som förts fram i motion L712 i fråga ombehovet av åtgärder för att komma till rätta med den könsdiskriminerandereklamen. Eftersom sådana lagregler som motionären efterlyser krävergrundlagsändringar, anser jag att lagstiftning på området i vart fall förnärvarande inte bör komma till stånd. I stället bör man nu i första handavvakta effekterna av näringslivets egenåtgärder.4. TV-reklam till barnRolf , , och de (alla m) anför:Någon entydig forskning beträffande vad TV-reklam direkt riktad till barn harför inverkan på barn finns inte såvitt vi vet. Vi är därför inteinom ramen för detta ärende beredda att förorda något särskilt initiativ ellernågra andra åtgärder från sida med anledning av de motioner somväckts rörande TV-reklam till barn. Vi förordar en utredning somförutsättningslöst ser över vilken inverkan reklam direkt riktad till barn haroch då i synnerhet den reklam som förekommer i TV. I sammanhanget bör särskiltbelysas huruvida det i förbudshänseende finns anledning att göra skillnadmellan reklam i TV och t.ex. reklam till motsvarande målgrupp på bio och itidningar. Vi anser dessutom att en sådan utredning bör belysaförutsättningarna för självsanerande insatser genom åtgärder av handelns ochreklambranschens egna organisationer med avseende på TV-reklam.5. TV-reklam till barnAgne (), () och () anför:Vi anser att det är av största vikt att regeringen med oförminskad intensitet iinternationella sammanhang verkar för att hävda det svenska förbudet mot TV-reklam riktad till barn. Vi utgår från att regeringen agerar i enlighet härmed.Vi har därför inte nu funnit anledning att reservera oss till förmån förmotionerna K310 yrkande 5, K330 yrkande 1 och Kr270 yrkande 62. Ärendetsfortsatta handläggning får ge svar på om det finns anledning att återkomma ifrågan. Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Motionerna............................................1Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse1Motioner väckta under den allmänna motionstiden /982Utskottet.............................................5Inledning...........................................5Miljömålet..........................................8Konsumentverkets sektorsansvar......................9Lokal och frivillig konsumentverksamhet............11Kunskap och information............................15Märkning, produktion och konsumtion................18Boende och resande.................................26Marknadsföring.....................................28Uppföljning och redovisning........................32Lagstiftning.......................................33Konsumentfrågor i EU...............................35Hemställan.........................................36Reservationer........................................391. Miljömålet (mp).................................392. Ett ytterligare miljömål (m)....................403. En delegation för miljö- och konsumentfrågor (mp)404. Privatisering av (m)............415. Budgetrådgivning, m.m. (fp, mp).................416. Frivilligorganisationer (m).....................427. Stöd till frivilligorganisationer (c, mp).......438. Utbildning (fp).................................439. Konsumenterna och IT (fp, mp)...................4410. Reformerad miljömärkning (mp)..................4411. Miljömärkningens organisation (c)..............4512. Ursprungsmärkning m.m. (mp)....................4513. S.k. rättvis handel (mp).......................4614. Standardiseringsarbete (c).....................4615. Hushållens miljöbelastning (m).................4716. Komplettering av skrivelsen (m)................4717. Marknadsföringslagen (mp)......................4818. Direktreklam (mp)..............................4819. Könsdiskriminerande reklam (mp)................4820. Redovisning av miljömålet (mp).................4921. Produktsäkerhetslagen (m, mp)..................4922. Lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelatboende (c, v, mp)..................................50Särskilda yttranden..................................51