bet · GL01KrU17 · 1998-05-14 00:00:00 — Frågan har behandlats ikulturutskottets yttrande 1997/98:KrU4y till finansutskottet.Utbildningsutskottets yttrande1997/98:UbU8yFolkbildningTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat att bereda utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1997/98:115 Folkbildning jämtemotioner i ärendet, i de delar som propositionen och motionerna berörutskottets beredningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följande motionerna 1997/98:Kr21 (m)yrkande 3, 1997/98:Kr24 (v) yrkande 5, 1997/98:Kr27 (fp), 1997/98:Kr28 (c)yrkandena 5 och 6, 1997/98:Kr29 (mp) yrkandena 3-6, 8 och 9 samt 1997/98:A47(v) yrkande 16. Dessa motionsyrkanden anknyter till propositionens avsnitt 7,där regeringen redovisar sin bedömning i fråga om folkbildningens roll när detgäller behörighetsgivande vuxenutbildning och folkbildningens samverkan medhögskola och forskning.Folkbildningens roll när det gäller behörighetsgivande vuxenutbildningRegeringen redogör i propositionen för möjligheterna att anordnabehörighetsgivande vuxenutbildning inom folkbildningen. Folkhögskolan ger ingabetyg. Däremot kan utbildning vid folkhögskolor ge behörighet för tillträdetill högskoleutbildning. Efter studier främst inom allmän kurs vid enfolkhögskola kan den studerande få ett studieomdöme, som är etturvalsinstrument för sökande till högskolan. Studieomdömet avser denstuderandes förmåga att bedriva studier. - Deltagarna i en studiecirkel,slutligen, kan få ett intyg om vilken utbildning de har genomgått, men någotkompetensbevis eller betygsdokument får inte utfärdas av studieförbundet.Enligt regeringens bedömning bör möjligheter nu öppnas för dem som hargenomgått utbildning vid folkhögskola att i vissa fall formellt fåtillgodoräkna sig resultatet av den som betyget Godkänd, när de fortsätter meden utbildning inom komvux som syftar till att uppnå ett slutbetyg. härom bör införas i regelsystemet för komvux. Ett villkor bör varaatt uppnådda kunskaper vid folkhögskolan dokumenterats i form av ett intyg, somanger innehållet i utbildningen och att den studerande fått godkäntstudieresultat.I motion 1997/98:Kr28 (c) yrkande 5 begärs att uttalar sig för attintyg om studier vid en folkhögskola bör godkännas inom komvux på samma sättsom studieomdöme från folkhögskolan godtas vid universitet och högskolor.Studieomdömet från folkhögskola bör enligt motion 1997/98:Kr29 (mp) yrkande 9ges en starkare och med betyg mer likvärdig ställning. Motionärerna betonar attstudieomdömet även fortsättningsvis skall gälla för antagning till högskola. Devill att regler om detta intas i högskoleförordningen.I motion 1997/98:Kr21 (m) yrkande 3 anmärker motionärerna att regeringen ipropositionen tar avstånd från betyg inom folkbildningen. En studerande, somefter en folkhögskolekurs eller en avslutad studiecirkel vill ha betyg,hänvisas till att genomgå prövning inom det offentliga skolväsendet. Samtidigtinnebär propositionen att resultatet av utbildning vid folkhögskola skall kunnatillgodoräknas som betyget Godkänd vid fortsatta studier inom komvux.Studieomdöme från folkhögskola efter avslutad utbildning kan användas vid urvaltill högre utbildning. Enligt motionärerna behövs det en samlad syn på hur manformellt skall tillgodoräkna sig kunskaper inom folkbildningenU t b i l d n i n g s u t s k o t t e t gör samma bedömning som regeringen,att betyg inte heller i fortsättningen bör förekomma inom folkbildningen.Utskottet vill lyfta fram vad regeringen anfört om att det är viktigt att värnaom folkbildningens särprägel, att betona att den är fri och frivillig, intebunden av någon läroplan eller några centralt fastställda kursplaner utanbygger på deltagarnas fria kunskapssökande. Om betyg skulle sättas inomfolkbildningens ram, måste folkbildningen i denna del av sin verksamhet ställasunder tillsyn av med åtföljande detaljreglering och styrning i formav t.ex. centralt fastställda betygskriterier och prov. Sådana krav på resultatkan enligt utskottets mening inte innefattas i den utbildningsform somfolkbildningen utgör.I likhet med regeringen anser utskottet dock att det i fortsättningen skallvara möjligt för en studerande att få tillgodoräkna sig resultatet av studiervid folkhögskola, om han eller hon vill slutföra sina studier inom komvux, iform av betyget Godkänd på grundval av intyg från folkhögskolan. Samverkanmellan olika anordnare av vuxenutbildning, bl.a. inom ramen för ,motiverar att en sådan ordning införs. I denna fråga föreligger ingamotstridiga uppfattningar. Något riksdagsuttalande behövs inte, vilket begärs imotion 1997/98:Kr28 yrkande 5. Motionsyrkandet bör därmed avstyrkas avkulturutskottet.När det gäller behörighet till högre utbildning på grundval av intyg frånfolkhögskola finns detta reglerat i föreskrifter omgrundläggande behörighet samt urval (HSVFS 1996:22), som verket utfärdat medstöd av bemyndigande i högskoleförordningen (8 kap. 4 §). Beträffande urvaltill högskoleutbildning sägs i föreskrifterna att sökande från folkhögskola vidurval på betyg skall behandlas i en särskild urvalsgrupp. I den mån de sökandei denna urvalsgrupp har studieomdöme, rangordnas de enligt praxis efter detta.Någon ändring av dessa bestämmelser är inte aktuell. Utskottet finner inte skälatt förorda en annan författningsreglering. bör avstyrka motion1997/98:Kr29 yrkande 9.Som framgått ovan anser utskottet att folkbildningen som utbildningsformskall kännetecknas av möjligheten till fritt kunskapssökande och frihet frånkrav på resultat i form av betyg. Utskottet föreslår att kulturutskottetavstyrker motion 1997/98:Kr21 yrkande 3 om en översyn av hur kunskaper somuppnåtts inom folkbildningen formellt skall tillgodoräknas.Folkbildningens samverkan med högskola och forskningEnligt regeringen i propositionen har samverkan mellan universitet ochhögskolor och folkhögskolor och studieförbund gamla traditioner. Traditionenatt utnyttja universitetslärare som föreläsare, lärare och studiecirkelledareinom folkhögskolor och studieförbund lever fortfarande. Inte minst kontakternamed de mindre och medelstora högskolorna har ökat , anmärkerregeringen.Regeringen ser det som värdefullt att denna samverkan kan utvecklasytterligare till gagn för högskolan och för folkbildningen. I propositionenhänvisas till att högskolan - utöver sina två huvuduppgifter utbildning ochforskning - har fått en tredje uppgift som innebär ökade och fördjupadekontakter med det övriga samhället (prop. 1996/97:1 utg. omr. 16, bet. UbU1,rskr. Som en del av denna högskolans samhällsuppgift bör högskolan hakontakter med folkbildningen och med medborgare utanför högskolevärlden.Folkbildningen å sin sida bör ha intresse av att ta del av vetenskap ochforskning och medverka till att kunskaper sprids.I flera motioner begärs att folkhögskolorna skall få möjligheter att anordnavad som i motionerna kallas samverkanskurser som ger högskolepoäng.Enligt motion 1997/98:Kr28 (c) yrkande 6 skulle en ökad samverkan mellanfolkbildning och högskola kunna utgöra grunden för ett ?Open University? Ett första steg är att samverkanskurser mellan högskolor ochfolkhögskolor blir poänggivande, anser motionärerna. De vill att hosregeringen begär förslag till bestämmelser som gör detta möjligt och förslagtill hur kvaliteten skall säkras i ett sådant system.Också i motion 1997/98:Kr27 (fp) begärs ändrade regler så attfolkbildningsorganisation respektive folkhögskola och universitet/högskola gesmöjlighet att samverka i fråga om utbildning som ger högskolepoäng. Motionärenmenar att med en folkbildningsorganisation eller en folkhögskola som lokalmedanordnare skall kvalificerade högskolestudier kunna bedrivas oavsett var denstuderande bor. Som förutsättning för sådan samverkan bör givetvis gälla, anförmotionären, att behovet av statsbidrag inte blir större än med en endaanordnare, att kvaliteten på utbildningen godkänns av de samverkande anordnarnaoch att de som önskar studera för högskolepoäng har behörighet för detta.Liknande synpunkter förs fram i motionerna 1997/98:Kr24 (v) yrkande 5 och1997/98:A47 (v) yrkande 16. Ett samarbete, som innebär att folkhögskolan gesmöjligheter att anordna samverkanskurser på högskolenivå som ger högskolepoäng,bör underlättas. Att kunna läsa en högskolekurs på folkhögskola skulle göra detlättare för många studieovana att bedriva högskolestudier, anser motionärerna.I motion 1997/98:Kr29 (mp) yrkande 8 framhålls att folkhögskolor ochhögskolor bör ges möjlighet att utveckla samverkan kring högskoleutbildning föratt nå nya grupper av studerande.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t anser att kulturutskottet skallavstyrka motionsyrkandena. Som skäl för detta vill utskottet anföra följande.Universitet och högskolor har sedan 1993 års högskolereform stor frihet attsjälva besluta om sitt utbildningsutbud och om utbildningarnas innehåll ochuppläggning. Lärosätena har också ett stort ansvar när det gäller att bevakakvaliteten i utbildning. Genom reformen infördes en tydligare avgränsning avutbildningar som tillhör högskolan och andra utbildningar på eftergymnasialnivå. För de offentliga högskolorna infördes en examensordning som innebär attregeringen beslutar om vilka examina som får ges vid universitet och högskolor.Genom lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina infördes reglerför de enskilda utbildningsanordnare på högskolenivå som vill utfärda en examensom finns upptagen i examensordningen. Sammantaget innebär detta, menarutskottet, att det måste vara högskolorna som har ensamrätt att utfärda betygoch kurs- och examensbevis för den utbildning de bedriver. Denna uppgift kaninte överlämnas till andra utbildningsanordnare. Högskolan kan däremot pröva omen tidigare utbildning kan tillgodoräknas vid fortsatta studier inom högskolannär en student väl är antagen till högskoleutbildning. - Syftet medstatsbidraget till folkbildningen är att ge utrymme för studier som växer framur deltagarnas egna intressen och behov och på deltagarnas villkor.Utskottet har inget att erinra mot ett ökat erfarenhetsutbyte mellanfolkhögskolor och studieförbund samt universitet och högskolor. Enligt vadutskottet erfarit från har avsikten emellertid aldrigvarit att annan utbildningsanordnare än högskolan, såsom folkhögskolan, skallkunna ge högskolepoäng enligt högskoleförordningen.Forskningen om folkbildningen tas upp i motion 1997/98:Kr29 (mp). Motionärernavill att flera professurer och forskartjänster skall inrättas inomfolkbildningens område (yrkande 3). Vidare bör enligt motionen görauttalanden till regeringen om att tvärvetenskaplig forskning bör uppmuntras,att incitament bör skapas för att befästa folkbildningen som ett självständigtforskningsområde samt att folkbildningsforskningen bör spridas över hela landet(yrkandena 4-6).U t b i l d n i n g u t s k o t t e t vill påminna om att rätten att inrättaoch tillsätta professurer vid statliga universitet och högskolor den 1 juli1993 överfördes från regeringen till sådana lärosäten som harfakultetsorganisation eller där konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs (4 kap.2 och 3 §§ högskoleförordningen, 1993:100). En rätt för regeringen att inrättaprofessurer av nationellt intresse vid universitet och högskolor återinfördesden . fick även högskolor utan fakultet möjlighet attinrätta professurer efter tillstånd av Högskoleverket.Tidigare under detta har med anledning av propositionen omhögskolans ledning, lärare och organisation beslutat om nya regler, bl.a. förbefordran av lärare (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12).De lektorer som uppfyller behörighetskraven för anställning som professor skallanställas som professorer. Det beslutades vidare att en högskola inte längreskall behöva tillstånd för att anställa professorer.Möjligheten för regeringen att inrätta professorstjänster vid universitet ochhögskolor skall åter tas bort. De nya reglerna förutsätter ändringar ihögskoleförordningen, vilka avses träda i kraft den 1 januari 1999.Lärosätena - och även högskolor utan fakultet - har alltsåfrihet att själva besluta att anställa professorer, t.ex. ifolkbildningsforskning. Varje högskola avgör också själv inom vilka områden somforskning skall bedrivas och avsätter resurser för denna forskning.När det särskilt gäller tvärvetenskaplig forskning ser utskottet positivt påverksamheten vid , det nationella nätverket för folkbildningsforskning vidLinköpings universitet. Utskottet anser att nätverkets arbete med att utvecklakunskapen om och intresset för folkbildningsforskning är värdefullt. Det kan isammanhanget nämnas att medlen till tillkom genom ett tillkännagivandefrån som utskottet stod bakom (bet. 1989/90:UbU25 s. 120).Utskottet vill också peka på att har till uppgift attinitiera och stödja forskning främst inom områden som är angelägna frånsamhällets synpunkt. Nämnden skall därvid särskilt beakta behovet av tvär- ochmångvetenskaplig forskning.Mot bakgrund av vad utskottet anfört om högskolans frihet att anställaprofessorer och besluta om områden och medel för forskning föreslår utskottetatt kulturutskottet avstyrker motion 1997/98:Kr29 yrkandena 3-6.Stockholm den 23 april 1998På utbildningsutskottets vägnarBeatrice AskI beslutet har deltagit: (), (), IngegerdWärnersson (s), (), (), (), UlfMelin (m), (), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), (), IngerDavidson (kd), (), () och ().Avvikande meningar1. (), (), () och () anför:Folkbildningens möjligheter att anordna behörighetsgivande vuxenutbildningVi anser att frånvaron av betyg inom folkbildningen inte är utan problem. Detkan vara svårt för en studerande som vill ha betyg efter en folkhögskolekurseller en avslutad studiecirkel att tentera för detta inom ellergymnasieskolan. Också för den som skall sätta betyg kan det vara förenat medsvårigheter att bedöma resultatet av utbildning i en helt annan studieform. Motbakgrund av vad som skrivs i propositionen om betyg och om hur kunskaper skallkunna tillgodoräknas för studier inom komvux och vid urval till högre studiermenar vi att det behövs en samlad syn på hur man formellt skall tillgodoräknasig kunskaper inom folkbildningen. bör enligt vår mening bifallamotion 1997/98:Kr21 yrkande 3.2. () anför:Folkbildningens samverkan med högskola och forskningEtt samarbete med högskolan, som innebär att folkhögskolan ges möjligheter attanordna samverkanskurser på högskolenivå som ger högskolepoäng, bör underlättasi enlighet med vad som föreslås i motionerna 1997/98:Kr24 yrkande 5 och1997/98:A47 yrkande 16. För många studieovana skulle möjligheten att påfolkhögskola läsa en kurs på högskolenivå göra det lättare att gå vidare tillhögskolestudier. Motionsyrkandena bör tillstyrkas av kulturutskottet.3. () anför:Folkbildningens samverkan med högskola och forskningEnligt min mening bör folkhögskolor och högskolor ges möjlighet att utvecklasamverkan kring högskoleutbildning för att nå nya grupper av studerande. Dettabör med bifall till motion 1997/98:Kr29 yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att det är viktigt att skapa incitament för att befästafolkbildningen som ett självständigt forskningsområde. bör med bifalltill motion 1997/98:Kr29 yrkande 5 göra ett uttalande till regeringen ienlighet härmed. Sammanfattning......................................1Propositionen.......................................2Motionerna..........................................2Ärendets beredning..................................5Utskottet...........................................6Inledning (avsnitten 2 5) 6Statens förhållande till den fria och frivilliga folkbildningen (avsnitt6) 8Bedömning av folkbildningens verksamhet (avsnitt 6.1) 8Syftet med statsbidraget (avsnitt 6.2) 8Folkbildningsrådet och dess uppgift att fördela statsbidrag (avsnitt6.3) 12Utvärdering och forskning (avsnitt 6.4) 14Folkbildningens relation till vuxenutbildningen och högskolan (avsnitt7) 15Inledning 15Folkbildningens nuvarande möjligheter att anordna behörighetsgivandevuxenutbildning (avsnitt 7.1)16Folkbildningens roll beträffande behörighetsgivandevuxenutbildning (avsnitt 7.2)16Inga betyg inom folkbildningen samt frågan om möjligheterna att fåbetyg i komvux genom tillgodoräknande av resultat av utbildning vidfolkhögskola (avsnitten 7.3 och 7.4)17Folkbildningens samverkan med högskola och forskning (avsnitt 7.5) 19Några centrala utvecklingsområden (avsnitt 8) 22Ett lyft för kultur och bildning (avsnitt 8.1) 22Folkbildningens roll för kulturen (avsnitt 8.2) 22Folkbildningens roll för personer med funktionshinder (avsnitt 8.3)23Folkbildningen och IT (avsnitt 8.4) 24Folkbildningen och integrationsarbetet (avsnitt 8.5) 25Folkbildningen och arbetet med att forma ett ekologiskt hållbartsamhälle (avsnitt 8.6)26Internationalisering 27Statens stöd till folkbildningen (avsnitt 9) 28Hemställan 34Reservationer......................................371. Två nya syften med statsbidraget till folkbildningen (mom. 1), (kd)372. Arbetslösa som en prioriterad grupp (mom. 2), (m, kd) 373. uppgift att fördela statsbidrag (mom. 7), (m) 384. Forskning om folkbildning (mom. 8), (mp) 385. Ändrade grunder för fördelning av statsbidragtill folkhögskolan (mom. 9), (v, mp)396. Folkhögskolans studieomdöme (mom. 11), (mp) 397. Tillgodoräknande av kunskaper inom folkbildningen (mom. 12), (m) 408. Folkbildningen och de funktionshindrade (mom. 14), (mp) 409. Agenda 21-arbete m.m. (mom. 17), (mp) 4110. Nya resurser för folkbildningens kulturuppdrag (mom. 19), (v) 4111. Medel för utökade syften (mom. 20), (mp) 4112. Omfördelning av medel inom (mom. 21), (v) 4213. Folkmusik och folkdans (mom. 23), (mp) 4214. Landstingens och kommunernas ansvar för folkbildningen (mom. 27),(v) 43Särskilda yttranden................................441 5. Uppsökande verksamhet, (m), (c), (fp), (mp), (kd) 44BilagaUtbildningsutskottets yttrande 1997/98:UbU8y 45