bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — Vidare villmotionärerna att de antingen skall få en opartisk rättegång eller omedelbartsläppas fria.I yrkande 2 begärs att i säkerhetsrådet och generalförsamlingenuppmuntrar och stödjer generalsekreteraren vad gäller att hitta en fredliglösning på konflikten i . har sedan han blev utnämnd tillgeneralsekreterare i utsett en särskild representant som mött de olikaparterna i konflikten.Vidare kräver motionärerna i yrkande 3 att i säkerhetsrådet ochannorstädes stödjer idén om en folkomröstning om självständighet i . Enfolkomröstning ser motionärerna som enda möjligheten för folk attvälja sitt öde. har lagt fram en detaljerad fredsplan som på siktskall leda till fria politiska val och en folkomröstning i omsjälvständighet. regeringen bör aktivt stödja fredsplan.Motionärerna begär i yrkande 4 ett tillkännagivande om att regeringi säkerhetsrådet och annorstädes aktivt verkar för att skall vararepresenterat i de pågående trepartssamtalen om . Dessa samtal pågårsedan 1980-talet mellan och under FN:s beskydd.I yrkande 6 begärs att inom ramen för FN-organen agerar för att dettimoranska folkets säkerhet garanteras genom en permanent närvaro av FN.Indonesien tillåter endast () att verka i Östtimor.Vidare begärs i yrkande 7 att skall verka för att internationellcivil närvaro i skall kunna etableras. Det bör bli möjligt förenskilda organisationer från och andra länder att få fritt tillträdetill . Detta skulle kunna bidra till att det inte sker övergrepp mot demänskliga rättigheterna.I yrkande 9 begärs att i likhet med agerar på hög nivåi Östtimorfrågan. Motionärerna menar att den nya brittiska regeringen har tagiti på allvar med och MR-situationen i . Brittiskeutrikesministern har föreslagit att EU på hög nivå skall engagera sig i dessafrågor.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång rad av år behandlat den bristande respekten för demänskliga rättigheterna i , särskilt såvitt avser Östtimor.Sverige har - liksom övriga EU-stater - aldrig accepterat Östtimorsinförlivande i och har alltid betonat att befolkningen själv bör fåavgöra sin framtid. Denna inställning har biträtts av utskottet.Enligt samstämmiga rapporter från och ärsituationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i Östtimorfortsatt djupt otillfredsställande.Utskottet noterar att och övriga EU-stater vid FN:s generalförsamlinghösten 1997 framhöll sin avsikt att vaksamt följa utvecklingen i ,särskilt vad gäller de mänskliga rättigheterna, i enlighet med målsättningarnai EU:s gemensamma ståndpunkt av den 25 juni 1996.President avgång skapar förutsättningar för enreformprocess i , vilken förhoppningsvis också medför att grunden kanläggas till en varaktig politisk lösning av Östtimorfrågan.I motion U620 (mp, c, fp, v, kd) begärs bl.a. stöd till generalsekreterarensinitiativ till lösning av konflikten, en folkomröstning om självständighet, attÖsttimor skall vara representerat i trepartssamtalen samt svenskt agerande påhög nivå i uttryckte och övriga EU-statersitt stöd för FN:s generalsekreterares personlige representant för ochhoppades att förhandlingarna mellan och undergeneralsekreterarens överinseende skall leda till en rättvis, omfattande ochinternationellt godtagbar lösning på Östtimorfrågan, som fullt ut respekterardet östtimoresiska folkets rättigheter, i enlighet med relevanta resolutioner iFN:s generalförsamling och i enlighet med principerna i FN-stadgan.I vilken form dessa rättigheter skall kunna konkretiseras är en avkärnfrågorna vid de pågående samtalen.Den s.k. intratimoresiska dialogen är samtal mellan företrädare för såväl desom önskar ökad självständighet, däribland , som de som ärberedda att överväga fortsatt bindning till . 1997, som undertecknades av deltagarna i den senasteomgången intratimoresiska samtal, bekräftade dessa sitt förtroende ochfullständiga stöd för de pågående trepartssamtalen mellan ochIndonesiens regeringar under överinseende av FN:s generalsekreterare, med måletatt finna en rättvis, omfattande och internationellt godtagbar lösning påÖsttimorfrågan. Deltagarna bekräftade sitt intresse av att fortsättaden intratimoresiska dialogen, vilket FN:s generalsekreterare önskat, för attgenom debatt om konkreta och praktiska idéer kunna bidra tillförtroendeskapande åtgärder, med syfte att lösa 1997 betonade EU-staterna den betydelse detillmätte fortsatta möten mellan berörda timoresiska parter.Utskottet ansluter sig till EU:s förhoppning om att trepartssamtalen skallleda till en lösning på denna långa och tragiska konflikt. Utskottet delarockså uppfattningen att det är viktigt med fortsatta timoresiska möten.Därmed anses motion U620 (mp, c, fp, v, kd) yrkandena 2-4 och 9 besvarade medvad utskottet anfört.I motion U620 (mp, c, fp, v, kd) begärs vidare att skall verka för eninternationell närvaro av FN i samt även en civil närvaro där. Vidareönskar motionärerna att skall verka för att klarhet nås i den fängsladegerillaledaren öde.Utskottet har tidigare (i betänkande 1996/97:UU12) uttalat sitt stöd för ettförslag, framfört 1996 vid , om en ökad FN-närvaro iÖsttimor. Detta skulle ske genom att en tjänsteman från förmänskliga rättigheter placeras vid UNDP:s kontor i . Denne skulle ha somuppgift att även bevaka efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna i Östtimor.Detta arrangemang har ännu inte kommit till stånd. Utskottet vidhåller sittstöd för förslaget.Utskottet konstaterar att enskilda organisationer redan nu spelar en viktigroll i . Ett sådant exempel är svenska som genom sina olikastödprogram har kunnat bidra till att hjälpa områdets befolkning. En utveckladnärvaro i av bl.a. humanitära organisationer är enligt utskottetsuppfattning av stort värde för att främja utvecklingen mot ett demokratisktsamhälle.Sverige har, tillsammans med övriga EU-länder, försökt erhålla närmareupplysningar om omständigheterna kring död. har inga svarlämnats som på ett helt uttömmande sätt klarlägger vad som hänt denne.Utskottet utgår från att fortsätter försöken att nå klarhet i fallet.Med detta anses motion U620 (mp, c, fp, v, kd) yrkandena 1, 6 och 7 besvarade.14. KashmirSammanfattning av motionernaI motion U633 (c, v, mp, kd) beskriver motionärerna inledningsvis bakgrundentill konflikten mellan och om furstendömet och Kashmir,som anslöts till efter det att maharadjan begärt militär hjälp frånIndien efter ett muslimskt uppror. Folket har aldrig accepterat denna lösning.Säkerhetsrådet föreslog att områdets slutliga tillhörighet skulleavgöras genom folkomröstning, en uppfattning som delas av och sommotionärerna uppger att även har. anser att anslutningen ärgiltig utan folkomröstning. Frågan har i stort sett befunnit sig i ett dödlägei närmare . Enligt motionärerna begås så gott som allvarligabrott mot de mänskliga rättigheterna i Kashmir på indiskadministrerat område.Även gerillan och motståndsrörelsen mot den indiska ockupationen gör sigskyldiga till överfall och mord.I yrkande 1 begärs att är pådrivande i internationella fora och ibilaterala kontakter med och så att Kashmirfrågan kan få enfredlig lösning.Motionärerna kräver i yrkande 2 att skall verka för att kashmiriernasjälva skall få deltaga i samtalen som skall avgöra deras framtid ochområdestillhörighet. De kashmirier som skall kunna representera de ca 12miljonerna kashmirier i samtalen kan förslagsvis utses genom val.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att bör agera för attkashmirierna tillåts resa fritt inom Kashmir, men också tillåts resa utomlands.Sverige bör vidare agera för att line-of-control-området demilitariseras ochersätts med en större FN-trupp som kan upprätthålla eldupphöravtalet (yrkande4). Regeringen bör också verka för att den militära närvaron minskar på denindiska sidan i Kashmir (yrkande 6). Den indiska säkerhetspolisen och deparamilitära styrkorna uppges stå för de flesta kränkningarna av de mänskligarättigheterna. Den indiska armén tillsammans med säkerhetsstyrkorna uppgesuppgå till mellan 500 000 och 600 000 personer. måste påbörja etttillbakadragande av sin armé och sina säkerhetsstyrkor.Indien har meddelat att en kommission för mänskliga rättigheter skallundersöka vilka brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts i området ochställa ansvariga inför rätta. Dock kommer detta inte att gälla brott som begåsav säkerhetsstyrkorna. Detta är enligt motionärernas mening oacceptabelt.Därför begärs i yrkande 7 att i bilaterala samtal med framföratt alla brott mot de mänskliga rättigheterna måste undersökas av kommissionen,samt att FN:s specielle rapportör för mänskliga rättigheter får tillträde tillområdet liksom oberoende organisationer, som t.ex. Amnesty International.Utskottets övervägandenUtskottet har behandlat situationen i Kashmir,senast i betänkande 1996/97:UU12. I detta ges en kortfattad bakgrund tillkonflikten.Situationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i Kashmir ärenligt uppgifter i amerikanska UD:s årsrapport fortsatt dålig. Grovaövergrepp begås såväl av säkerhetsstyrkorna och separatister som gått över tillregeringssidan (s.k. countermilitants) som av separatistiska militanta grupper.Samtidigt ger uppgifter från den () vidhanden att antalet fängslade oppositionella minskat de senaste åren.I motion U633 (c, v, mp, kd) önskar motionärerna att förhållandena i Kashmirskall uppmärksammas. Bl.a. begärs att skall verka pådrivande iinternationella fora för att Kashmirfrågan skall få en fredlig lösning, attkashmirierna själva skall få delta i samtalen som skall avgöra deras framtid,ett svenskt agerande för att line-of-control-området demilitariseras, att allabrott mot de mänskliga rättigheterna - inklusive de som begås avsäkerhetsstyrkor - skall undersökas i den indiska samt att FN:sspecielle rapportör får tillträde till område. Det begärs också att kashmirierfritt skall få resa inom landet och utomlands.Utskottet noterar att tillsammans med övriga EU-länder i för de mänskliga rättigheterna, vid årets session, har uttalat sinoro över de fortsatta kränkningarna av mänskliga rättigheter i Kashmir ochkrävt ökat tillträde för icke-statliga organisationer till området. Iuttalandet riktades bl.a. en uppmaning till och att omedelbartinleda en dialog för att nå en lösning som säkerställer varaktig respekt för demänskliga rättigheterna.FN:s högkommissarie för de mänskliga rättigheterna besökte Kashmir i maj1996. Någon särskild rapportör för Kashmir har inte tillsatts av . Kommissionen har dock ett dussintal s.k. tematiska rapportörereller arbetsgrupper som övervakar hur staterna uppfyller sina åtaganden inomolika områden. anser det vara av grundläggande vikt och har upprepadegånger framfört att alla stater måste ge tillträde till och samarbeta medkommissionens övervakningsmekanismer. Utskottet stöder denna uppfattning.Utskottet noterar vidare att majoriteten av befolkningen i kan rörasig fritt och erhålla pass för att resa utomlands. Ledarna inomseparatiströrelserna har problem i dessa avseenden.Utskottet utgår från att regeringen tar upp alla slags kränkningar av demänskliga rättigheterna i bilaterala kontakter med parterna.I betänkande 1997/98:UU12 redogjordes för den svenska politiken vilken innebäratt uppmuntra parterna att föra en kontinuerlig dialog för att med fredligamedel komma fram till ett samförstånd om hur konflikten skall lösas. Om dettaskall ske genom folkomröstning eller med andra medel beror på vad parternagemensamt beslutar sig för. Utskottet anslöt sig till denna uppfattning.Utskottet vidhåller denna sin uppfattning.Med detta anser utskottet motion U633 (c, v, mp, kd) yrkandena 1-4, 6 och 7besvarad.15. PakistanSammanfattning av motionernaMotionärerna bakom U635 (v, c, mp) lyfter fram situationen för folkgruppenmohajirerna i . Mohajirerna utgör med cirka 30 miljoner personerungefär av befolkning. Deras situation i har endast vidnågot enstaka tillfälle tagits upp i något internationellt forum. De harutsatts för förföljelse och diskriminering. Den pakistanska regeringen har nuinfört undantagslagar som kommer att bädda för än mer omfattande brott mot demänskliga rättigheterna genom att ge polis och militär nya, mer vidsträcktabefogenheter. har skarpt fördömt dessa nya lagar. Iyrkande 3 begär motionärerna att regeringen tar upp vikten av respekt för demänskliga rättigheter och mohajirernas situation till följd av den nyalagstiftningen i . Det bör ske i EU-sammanhang, i FN och desssäkerhetsråd och i andra internationella sammanhang.Utskottets övervägandenRapporter från och uppgifter i amerikanska UD:slandrapport visar på allvarliga brister vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna i . I den amerikanska rapporten framhålls att den nyaantiterroristlag som införts har mötts av stor kritik från MR-organisationer,medier och politiker, som anser att risken är stor för att den kommer attinnebära ett parallellt juridiskt system som kan användas för politiskrepression.I motion U635 (v, c, mp) påtalas den diskriminering som folkgruppen mohajirernautsätts för i Pakistan.Utskottet noterar att utrikesministern i svar på fråga 1997/98:247 om mänskligarättigheter i framhöll att det av flera rapportertill FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna - bl.a. en rapport frånFN:s rapportör om tortyr - framgår att situationen beträffande respekten för demänskliga rättigheterna i är bristfällig i flera avseenden. Vidare harkritik framförts mot att inte i tillräcklig utsträckning skyddarreligiösa minoriteter. Kritiken gäller särskilt behandlingen av personer somtillhör Ahmadiyarörelsen. Ministern utgick från att nogastuderar denna kritik och vidtar adekvata åtgärder för att följa upp dekonkreta förslag till förbättringar som lämnas i dessa rapporter.Avslutningsvis framfördes en förhoppning om att tillsammans med FN ochdet internationella samfundet, bl.a. genom en rättfram dialog med pakistanskaregeringsföreträdare i olika fora, skall kunna bidra till en ökad medvetenhetom de mänskliga rättigheterna för att därigenom främja en hållbar, stabil ochdemokratisk utveckling i Pakistan.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning och förutsätter att Sverigei lämpliga sammanhang, bilateralt och i internationella fora, söker verka föratt de mänskliga rättigheterna respekteras i . Utskottet utgår från attdetta arbete inkluderar strävanden att förbättra skyddet för minoriteter, såsomkristna anhängare av Ahmadiya-rörelsen och mohajirerna.Med detta anses motion U635 (v, c, mp) yrkande 3 besvarad.16. AfghanistanSammanfattning av motionenI motion U60 (mp) lyfter motionärerna fram hur de mänskliga rättigheternakränks i . Det drabbar kvinnor hårdast, i många regioner har de inteens rätt att vistas ute. Förtrycket slår speciellt hårt mot den kvinnligaensamstående familjeförsörjaren. Krig har pågått och resulterat imånga änkor och faderlösa barn. Kvinnor utestängs från utbildning ochyrkesverksamhet av religiösa skäl. I yrkande 4 begärs att i FN särskiltbevakar de mänskliga rättigheterna i Afghanistan.Utskottets övervägandenI amerikanska UD:s landrapport beträffande situationen i under 1997uppges att situationen generellt beträffande respekten för de mänskligarättigheterna är dålig. Det politiska läget i landet är fortsatt instabilt medpågående stridigheter. Talibanerna är landets starkaste militära kraft.Allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som politiska mord,tortyr, våldtäkter, godtyckliga arresteringar, m.m., fortsatte att begås under1997. Den utbredda diskrimineringen av kvinnor och flickor blev än värre i detalibankontrollerade städerna och sedan talibanerna tog över 1995respektive 1996. Strikt klädkod för kvinnor och förbud att arbeta utanförhemmet, utom i vissa hälsorelaterade yrken, infördes. Många skolor för flickorär också stängda i talibankontrollerade områden. Talibanstyre på landsbygdenhar dock, enligt amerikanska UD:s rapport, för kvinnornas del inneburit färrevåldtäkter, kidnappningar och påtvingade äktenskap.Utskottet noterar att den är aktiv vad gäller att påtalabrister beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i . Isitt anförande vid årets möte med FN:s kommission för de mänskligarättigheterna uppmärksammade utrikesministern brotten mot de mänskligarättigheterna i och framhöll särskilt diskrimineringen av kvinnoroch flickor. Kommissionen antar en resolution om situationen vadbeträffar de mänskliga rättigheterna i landet. är medförslagsställaretill denna resolution, som innehåller mandatet för den särskilde rapportören,om Afghanistan.Utskottet noterar vidare som positivt att regeringen i skrivelsen uppger kommer att internationellt särskilt uppmärksamma och motverka systematiskaoch särskilt grova kränkningar av kvinnors och flickors mänskliga rättigheteroch verka inom ramen för FN:s arbete för att vidta åtgärder för att förbättrakvinnors ekonomiska och sociala rättigheter. arbetar sedan många årtillbaka aktivt på det internationella planet för kvinnors lika åtnjutande avde mänskliga rättigheterna, bl.a. vad gäller rätten till hälsovård ochundervisning. I det sammanhanget har utvecklingssamarbetet varit ett viktigtelement.Utskottet noterar vidare att det vid våren 1998antogs en resolution om situationen för kvinnor i . Resolutionen varframlagd av och antogs utan omröstning. och de övriga EU-ländernabidrog aktivt till förhandlingarna och var medförslagsställare till texten, sombl.a. fördömer kränkningarna av kvinnors och flickors mänskliga rättigheter.Utskottet förutsätter att kommer att fortsatt bedriva en aktiv politikinom FN för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna i Afghanistan.Med detta anses motion U60 (mp) yrkande 4 besvarad.17. TurkietSammanfattning av motionernaI flerpartimotion U604 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 1 anförs att skallbegära att ratificerar tilläggsprotokoll till 1951 årsflyktingkonvention i dess helhet. behandling av utomeuropeiskaflyktingar lämnar, enligt motionärerna, mycket att önska och har karaktären avgodtycke.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör verka för attFN:s särskilde rapportör om tortyr och mot ofrivilligaförsvinnanden (WGEID) får besöka för att göra grundligautredningar. De är inbjudna att besöka landet av 1998.Det är viktigt att nu bevakar att dessa besök verkligen blir av.Motionärerna kräver i yrkande 3 ett tillkännagivande om att böruppmana att ratificera FN:s konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och dess tilläggsprotokoll.Sverige bör vidare, enligt motionärerna, verka för att EU:s ekonomiska stödstärks till icke-statliga organisationer som verkar för demokrati och mänskligarättigheter i (yrkande 4).Slutligen krävs i yrkande 5 ett tillkännagivande om att regeringen bör stödjafortsatta aktioner för frigivande av ett antal kurdiska parlamentariker somsitter fängslade. De avtjänar fängelsestraff om 15 år.I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 9 krävs ett tillkännagivande om attSverige skall verka för att mot försvinnanden och densärskilde rapportören om tortyr vid sitt besök i skall få möjlighet attröra sig helt fritt i landet.I yrkande 10 begär motionärerna ett tillkännagivande om att den svenskaregeringen i EU och verkar för att kraven på den turkiska statensrespekt för mänskliga rättigheter skärps, särskilt efter det ingångna tull-unionsavtalet mellan EU och Turkiet.I den enskilda motionen U629 (fp) tar motionären upp assyriernas situation iTurkiet. Assyrierna har utsatts för olika slagsövergrepp. De har förbjudits undervisning i det assyriska språket, skolor ochkyrkor har förstatligats, de har förbjudits att utöva kulturella traditioner,de har tvingats registrera sig antingen som araber eller kurder, högreutbildning har förnekats dem m.m. Det har skett en minskning av detassyriska folket genom förföljelser i sydöstra , och enligtuppskattningar finns nu endast ca 1 800 personer kvar. Assyrierna kläms hårtmellan den kurdiska gerillan och den turkiska armén. Motionären anför vidareatt våldet mot assyrierna ökat och att allt fler av de kvarvarande assyriernadödats. är medlem i FN, och . Motionären begär etttillkännagivande om att i dessa fora verkar för att följer sinaåtaganden om mänskliga rättigheter och erkännande av etniska minoriteter.Motionären i motion U630 (mp) tecknar en bakgrund till den kurdiskabefolkningsgruppens utsatta situation och brist på inflytande. Det hävdas atturbefolkningarna på jorden uppgår till 250 miljoner personer. Kurderna är denstörsta, om ca 25 miljoner personer. är ett område som är delatmellan de fyra länderna , , och . I samtliga dessa länderär kurderna i minoritet och har under generationer levt under ett hårtförtryck. Beträffande situationen i hävdas att det inte finns någrariktigt organiserade demokratiska folkrörelser. Dessa har krossats avmilitären. Demokratiska rörelser har dock en stor potential, och motionärenmenar att demokratiska krafter måste tvinga politiska krafteratt skriva en ny författning som garanterar en maktfördelning i Montesquieusanda. Den svarta ekonomin måste förintas och organ som polis ochunderrättelsetjänst demokratiseras. Detta räcker emellertid inte. Även depolitiska partierna måste tvingas att demokratisera sig själva för att detdemokratiska och parlamentariska systemet skall få mening. Mer makt bör ges åtde demokratiskt valda kommunfullmäktige och den lokala förvaltningen, och endemokratisering av dem bör ske i förhållande till den centrala makten. Manhjälper dem bäst genom att demokratisera hela och samt gesäkerhet åt alla kurdiska grupper och partier i avsikt att låta dem självauttrycka sin mening. Garantier bör även skapas för deras språk och kultur.Motionären hemställer om ett tillkännagivande om att iinternationella fora skall arbeta för demokratiska framtid.I motion U638 (fp) behandlas syrianernas situation i . Enligtmotionärerna har syrianerna genom årens lopp blivit utsatta för övergrepp ochmord riktade direkt mot dem som haft en utbildning, varit läskunniga eller påannat sätt haft ledande funktion. var det kristna iTurkiet för att ha minskat till . finns endast 1500-2 000 kvar i sydöstra och ca 8 000 i . Hundratals byar harjämnats med marken, vilket skett som ett led i den politiska upptrappningenmellan kurdiska gerillagrupper och den turkiska militären. Syrianerna harhamnat i kläm. Omkring ett sjuttiotal personer har mördats de senaste 30 åren.Av dessa har ca 45 mördats . Dessa händelser har radikaltpåverkat gruppens möjligheter att leva i sydöstra yrkande 2 begärs att skall verka för att syrianernas situation iTurkiet förs upp på EU-agendan. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om attSverige bör uppmärksamma situationen för kvarvarande syrianer och syrianer påinternflykt i Turkiet.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång rad av år utförligt behandlat situationen i Turkietsåvitt avser respekten för de mänskliga rättigheterna (senast skedde det ibetänkande 1996/97:UU12). Kurdernas, assyriernas och syrianernas situation hardärvid särskilt uppmärksammats.I amerikanska UD:s årsrapport påtalas beträffande attallvarliga brott mot mänskliga rättigheter fortsatt begåtts trotsatt vissa reformer genomförts. Det finns, enligt rapporten, en allmänuppfattning om att landet inte uppfyller sina åtaganden på MR-området. Bruketav tortyr är fortsatt utbrett, utomrättsliga avrättningar och försvinnandenfortsätter också att förekomma. Inskränkningar i yttrande- och pressfriheten ärett annat allvarligt problem.