bet · GL01NU13 · 1998-05-05 00:00:00 — 1997/98NU13ÄrendetI detta betänkande behandlas - helt eller delvis - 10 motioner från allmännamotionstiden med yrkanden om vissa utrikeshandelsfrågor.Handelsminister har tillsammans med medarbetare från Ut-rikesdepartementet i utskottet redogjort för olika aktuellahandelspolitiska frågor inför kommande ministerråds- och ministermöten i . Vidare har statssekreterare tillsammans med Sverigeschefsförhandlare ambassadör informerat utskottet om depågående förhandlingarna i om ett multilateralt investeringsavtal (). I betänkandet behandlas en rad handelspolitiska frågeställningar medtyngdpunkten lagd på de prioriteringar som bör gälla för det svenska agerandeti WTO och EU, liksom för förhandlingarna inom om ett nytt multilateraltinvesteringsavtal (). Samtliga motioner avstyrks.Utskottet understryker att även fortsättningsvis aktivt bör delta iett systematiskt arbete för att befästa och stärka förtroendet för detmultilaterala handelssystemet, liksom för WTO. Det sägs att frihandel är en avde viktigaste förutsättningarna för näringslivets tillväxt och konkurrenskraft.Utskottet erinrar om att både och EU i WTO:s arbete med handel ochmiljö verkar för att handelsregelverket skall kunna stödja handelsbegränsandeåtgärder vidtagna inom ramen för miljökonventioner. I djurskyddsfrågorna utgårutskottet från att regeringen inom ramen för EU-samarbetet inför de kommandeWTO-förhandlingarna fortsatt framhåller betydelsen av bättre djurskydd ochhumanare djurtransporter som en viktig del i handelspolitiken.I en reservation (m, fp, kd) sägs att med kraft måste motverka detendenser till förtäckt protektionism som framskymtar när begreppetsocialklausul förs fram. Reservanterna vill också varna för att medmiljöfrågorna som utgångspunkt göra ingrepp i det internationellahandelssystemets allmänna regler. På motsvarande sätt som gäller föravtalsklausuler om arbetsvillkor kan miljöklausuler leda till införandet avprotektionistiska handelsregler som hindrar i deras utveckling moten bättre ekonomisk situation och förmåga att komma till rätta med egna mil-jöproblem.När det gäller konstaterar utskottet att förhandlingsarbetet ärstarkt försenat beroende på den omfattande diskussion som uppstått kringavtalet. Enligt utskottets uppfattning hade det varit en styrka om ettenhetligt, globalt regelverk för investeringar hade kunnat förhandlas fram inomramen för WTO. Med hänvisning till att avtalet långt ifrån är färdigförhandlatfinns det enligt utskottets uppfattning ingen anledning för att göranågot särskilt uttalande i frågan.I en reservation (v, mp) anförs att det föreliggande avtalsutkastet om MAIuppvisar mycket stora brister där hänsyn inte tas till miljö- och kulturfrågoreller till sociala frågor. Reservanterna anser att regeringen bör utnyttjanuvarande paus i förhandlingarna (till ) till att med kraft hävdastaters rätt att på demokratisk grund besluta om regelverk som syftar tillskydd mot t.ex. miljöförstöring, djurplågeri och utnyttjande av arbetskraft,utan att det uppfattas som handelshinder.Vidare behandlar utskottet yrkanden om miljöprövning av produktion ochsubventioner samt om utvecklingsländerna och utformningen av handelspolitiken;i båda fallen föranleder utskottets ställningstagande reservationer frånföreträdarna för och de gröna. I frågan om statligtstöd för ökad import från östländer menar utskottet att de åtgärder som nuvidtas från både EU:s och sida är mycket kraftfulla och målmedvetna. Ireservationer (m; fp, kd) kritiseras från olika utgångspunkter regeringenssärskilda Östersjöprogram. De motioner som behandlas här är följande:1997/98:Fi209 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (19) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omglobal konkurrenslagstiftning och WTO.1997/98:L716 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (5) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommärkning av produktionsland på alla kläder och textilier.1997/98:U202 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (3) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigemåste värna frihandeln genom att inom EU och WTO ständigt arbeta för lägretullar och avskaffande av handelshinder.1997/98:U807 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (5) attriksdagen hos regeringen begär förslag för att underlätta import av varor frånÖsteuropa.1997/98:Jo230 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (6) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsvensk hållning inför kommande WTO-runda.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (9) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omWTO och miljön.1997/98:N249 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fattigdomsbekämpningen som ettövergripande mål för EU:s, och därmed , handelspolitik.1997/98:N275 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSverige internationellt skall kräva att projekt som får statligt stöd skallmiljöprövas, oavsett om stödet utgår i form av exportstöd eller nationellkredit,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen nationellt skall driva frågan att vid utlovande av statligagarantier underställa projekten miljöprövning oavsett om stödet utgår i form avexportstöd eller nationell kredit,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsubventionsreglerna bör utvidgas så att de förbjuder alla allmänna subventionerav miljöförstörande processer och produkter,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attfrakttransporter skall bära de ekonomiska kostnaderna för sin miljöbelastning,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljöanpassning och krav på ,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen skall föreslå initiativ om hur vi kan stödja u-ländershandelspolitiska intressen,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthandelspolitiken bör utformas så att den ger stöd för olika informationssystem,t.ex. produktmärkning, så att konsumenterna lättare kan bedömadjurskyddsaspekter,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att?animal welfare? skall lyftas fram vid tolkningen av WTO-avtalen.1997/98:N279 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omglobaliseringens möjligheter och risker,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attarbeta aktivt för införande av socialklausuler i internationella handelsavtal,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attarbeta aktivt för införande av miljöklausuler i internationella handelsavtal,4. hos regeringen begär att den arbetar för vad i motionen anförts om attaktivt arbeta för internationell avreglering av dolda subventioner tillexportindustri.1997/98:N301 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att frågan om ?animalwelfare? måste lyftas upp vid tolkningen av WTO-avtalen. VärldshandelsorganisationenMotionernaPå samma sätt som välståndet i och andra utvecklade länder har singrund i övergången till fri företagsamhet, frihandel inom rättsstatens ram ochen höjd utbildningsnivå är motsvarande process en nödvändig förutsättning fören snabb utrotning av fattigdomen i , anförs det i motion1997/98:U202 (m). Det påpekas att världsmarknaden växer kraftigt i betydelseoch omfattar allt fler länder på jordens alla kontinenter. För anhängare avkastväsende, apartheid eller annan diskriminering, fortsätter motionärerna, sesvärldsmarknaden som ett hot, därför att den främjar en konkurrens somtillvaratar resurser och förmåga hos människor. , konstateras det,domineras de stora handelsströmmarna av , och västraStillahavsområdet. Men länder i övriga regioner integreras i världsmarknaden,vilket radikalt förbättrar förutsättningarna för en snabb fattigdomsutrotning.Erfarenheten visar, hävdar motionärerna, att ny teknologi och organisation ochnya företagsformer främst överförs via handel och direktinvesteringar. Deutländska direktinvesteringarna i ökar snabbt och är nu cirka fyragånger större än biståndet. Sådana investeringar är särskilt värdefulla,framhålls det, eftersom det handlar om privata investeringar som utförs efternoggranna riskbedömningar. Enligt vad som sägs i motionen är det utmärkandedraget hos denna typ av investeringar att de har en högre tillväxtpotential änoffentligt utvecklingsbistånd och att effekten blir att sådant bistånd kannedbringas till ett minimum eller upphöra helt.I motion 1997/98:Jo784 (c) påpekas att mycket hårt förhandlingsarbete kommeratt krävas i (, WTO)miljökommitté för att i praktisk handling integrera miljöhänsynen ihandelsreglerna. Ett mål för sådana förhandlingar, sägs det, måste vara att nåöverenskommelse om att handelsrestriktioner i internationella miljöavtal inteskall anses vara otillåtna handelshinder. Tvärtom, menar motionärerna, måsteinternationella miljöavtal överordnas handelsreglerna och med automatikerkännas av WTO. Med internationella miljöavtal skall enligt motionärernaförstås sådana avtal som förhandlats fram inom ramen för FN:sverksamhetsområde, som varit öppna för deltagande för alla länder och somomfattar minst lika många länder som det i normalfallet krävs för att ettinternationellt avtal skall träda i kraft. En viktig uppgift för skall också vara, anförs det, att göra en miljökonsekvensanalysav det nya som en grund för en framtida miljöanpassning av avtalet.Temat i motion 1997/98:Fi209 (v) handlar om den kontroll av världshandeln somutövas av stora transnationella företag. Motionärerna hävdar att världens 500största företag står för en fjärdedel av världens produktion av varor ochtjänster, som dessa företag kontrollerar av världshandeln. Dethänvisas vidare till att en fjärdedel av all handel i världen sker inom ochmellan dessa företagskonglomerat. För att motverka denna monopolistiskasituation argumenteras i motionen för att en internationellkonkurrenslagstiftning införs som möjliggör delning av alltförmarknadsdominerande företag. () skulle kunnaanvändas som verktyg för att övervaka en sådan lagstiftning. Även enskildanationer, fortsätter motionärerna, skall ha rätt att utöka kontrollen ochinsynen i transnationella företag och i internationella kapitalrörelser.I motion 1997/98:N275 (v) anförs att handelspolitiken bör utformas så att dentillåter olika informationssystem som t.ex. produktmärkning, så attkonsumenterna lättare kan bedöma djurskyddsaspekter. Motionärerna vill också seett riksdagsuttalande om att frågan om djurens välbefinnande i handeln skalllyftas fram vid tolkningen av WTO-avtalen. I motionen argumenteras för att dengemensamma handelspolitiken bör vara utformad på ett sådant sätt att denfrämjar arbetet för djurens välbefinnande, särskilt när det gäller handeln medlevande djur.De företrädare för de gröna som står bakom motion 1997/98: N279understryker inledningsvis att de friare kapitalrörelserna och företagensinternationalisering medför att investeringar i högre grad än tidigare kanläggas där de ger bäst resultat. Det medför ökad konkurrens och förnyelse därgoda idéer och förmåga ges ett större utrymme i utvecklingen. Det betyder,fortsätter motionärerna, att vi får mer och billigare produktion för sammainsats, vilket både kan öka tillgängligheten av nyttigheter och minskaresursförbrukningen. Detta har också öppnat nya och bättre möjligheter förutvecklingsländer att dra till sig investeringar. I globaliseringen ligger,framhålls det, en verklig chans till rättvisare global fördelning av ekonomiskaresurser, investeringar och ekonomisk utveckling. Men villmotionärerna fästa uppmärksamheten på att denna process inneburit att socialaorättvisor och miljöförstöring på många håll har förstärkts. Förutsättningarnaför att de positiva effekterna ska kunna tas till vara är både attprotektionistiska reaktioner motverkas och att de växande globala marknadernaför produkter och resurser omfattas av spelregler som förhindrar socialt ochmiljömässigt missbruk. I motionen yrkas därför att gör ett uttalandeom att regeringen systematiskt och pådrivande skall arbeta för att social- ochmiljöklausuler införs i WTO-systemet och inom ramen för handelspolitiskaöverenskommelser i EU och FN.I likhet med den tidigare refererade motionen 1997/98:N275 (v) begärs imotion 1997/98:N301 (mp) att frågan om djurens välbefinnande måste lyftas uppvid tolkningen av WTO-avtalen. Vad motionären säger sig känna till så bedriverden inte något arbete alls för att driva på denna fråga iWTO-sammanhang. Det är snarare så, hävdar hon, att accepterarförsämringar av djurskyddet då djurens skydd står i strid med WTO-avtalen. Omdetta vittnar t.ex. agerande i kosmetikafrågan där godtog förklaring att ett försäljningsförbud skulle strida mot WTO-avtalens krav på undanröjande av handelshinder, anför motionären och menar attregeringen borde ha tagit strid för ett försäljningsförbud.Inför kommande WTO-runda måste och EU inta mer bestämda krav utifrånde miljö- och djurskyddskrav som ställs på svenskt och europeiskt jordbruk,anförs det i motion 1997/98:Jo230 (kd). En mer offensiv hållning krävs för attslå vakt om svenska och europeiska intressen i jordbruksproduktionen, lyderbudskapet. Enligt motionärerna skall inriktningen vara att få till stånd ettmer ekologiskt uthålligt jordbruk med en animalieproduktion som kännetecknas avgod djurhållning.Vissa kompletterande uppgifterWTO kommer att inleda förberedelsearbetet för en ny omfattande förhandling omhandelsliberaliseringar i samband med organisationens andra ministerkonferens imaj 1998. Beslut om sådana förhandlingar förväntas komma att tas vid påföljandeministerkonferens, som troligen äger rum . Det är ännu oklartvad som skulle kunna ingå i en sådan kommande, störreliberaliseringsförhandling. Enligt planerna skall sektorerna tjänster ochjordbruk förhandlas . EU verkar för att dessa förhandlingar skallbli så omfattande som möjligt. Gemenskapen befrämjar också att det skall varamöjligt att integrera miljöaspekter i förhandlingen. är, tillsammansmed ett flertal andra länder, pådrivande i detta arbete.Sverige har sedan tillsättandet av för handel och miljö år1995 sökt att internt inom EU närma politikområdena handel och miljö inom ramenför den gemensamma handelspolitiken. En prioriterad fråga gäller att utformabestämmelser i regelverket som tillåter att handelsåtgärder vidtas inom ramenför multilaterala miljökonventioner. Målet är att undanröja riskerna förkonflikt mellan berörda legala system och att söka främja att istörre utsträckning är anpassat till det multilaterala konventionsarbetet påmiljöområdet. Det finns i vissa möjligheter att ställa miljö-och hälsorelaterade krav på importerade produkter, så länge inhemska ochimporterade produkter behandlas lika enligt principerna om icke-diskriminering.Artikel XX, som är den allmänna undantagsparagrafen i ,innehåller t.ex. undantagsmöjligheter som kan tillämpas på miljöområdet, liksomför djurskydd. Här sägs att det ska vara möjligt att under vissaförutsättningar vidta åtgärder om de kan anses nödvändiga för att skyddamänniskors, djurs eller växters liv eller hälsa, eller om de är vidtagna föratt bevara uttömliga naturtillgångar, om sådana åtgärder genomförs i sambandmed begränsningar av inhemsk produktion eller konsumtion.När det gäller förhållandet mellan det handelspolitiska regelverket ochgrundläggande arbetsnormer förklarade WTO:s medlemsländer vidministerkonferensen i att den () är det behöriga organet för att fastställa ochbehandla sådana normer. bekräftade sitt stöd för att främja dessa principer och noterade att WTO:s och sekretariatskall fortsätta sitt nuvarande samarbete. Av uttalandet framgick också attministrarna avvisade utnyttjandet av arbetsnormer i protektionistiskt syfte ochvar överens om att ländernas komparativa fördelar, särskilt i med låglönenivå, inte skall ifrågasättas. har därefter fortsatt sitt arbete medatt stärka efterlevnaden av framför allt sju vilka bl.a.omfattar rätten att organisera sig och förhandla kollektivt, förbud motdiskriminering, tvångsarbete och minimiålder för barn att arbeta. Det somnärmast pågår inom är utarbetandet av en deklaration till stöd för dessakonventioner. Slutbehandling och eventuellt beslut om denna deklarationförväntas ske i samband med . I tillägg till dettaplaneras även en ny konvention om skadligt barnarbete.Avsaknaden av ett internationellt regelverk på konkurrensområdet har gettupphov till farhågor för att de vinster som uppnås när världshandelnliberaliseras riskerar att gå förlorade om företag, såväl privata som statliga,tillåts agera på ett sätt som begränsar konkurrensen. var tillsammansmed övriga EU-länder initiativtagare till att det vid ministermötet i en arbetsgrupp med uppgift att studera sambandet mellan handel ochkonkurrens. Ett första möte i arbetsgruppen ägde rum och dessmandat sträcker sig till utgången av . Syftet med arbetsgruppens arbeteär att utforma ett underlag för ett ställningstagande om huruvida förhandlingari denna fråga skall inledas. EU har bl.a. föreslagit att utvecklingen avkonkurrenspolitiken i WTO-länderna skall belysas. I arbetsgruppens mandat bör,enligt EU, ingå att söka identifiera en kärna av gemensamma konkurrensrättsligaprinciper som skulle kunna antas av samtliga WTO-länder. Även frågan om hursamarbetet mellan WTO-ländernas konkurrensmyndigheter kan främjas bör finnasmed på dagordningen, anser EU.Senast våren 1997 behandlade utskottet (bet. 1996/97:NU8) frågor med anknytningtill . Utskottets ställningstagande var föranlett av regeringensskrivelse /97:71 om , EU och handelspolitiken inför 2000-talet samtväckta motioner i ärendet. underströk utskottet det starkasamband som föreligger mellan en liberaliserad världshandel ochförutsättningarna för att åstadkomma ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Förhållandet gäller för såväl industri- som utvecklingsländer,menade utskottet. I betänkandet framhölls att frihandel är en av de viktigasteförutsättningarna för näringslivets tillväxt och konkurrenskraft. Att värnafrihandelns principer och ständigt upppmärksamma protektionistiska inslag i detinternationella handelsutbytet är hörnstenar i den svenska handelspolitiken,konstaterade utskottet. Likaså fanns det enligt utskottet ett ömsesidigtsamband mellan en öppnare handel och förutsättningarna för att åtgärdabristande arbetsvillkor och miljöskydd. Även i fråga om djurskyddets ställningi handelspolitiken var det utskottets bedömning att ensidigt vidtagna åtgärdersom inte har grund i internationella överenskommelser riskerar att motverkasitt syfte och att det globala djurskyddet inte främjas av sådana, unilateraltfattade beslut.I en reservation (m, fp, kd) framhölls vikten av att med kraftmotverkar de tendenser till förtäckt protektionism som framskymtar närbegreppet socialklausul förs fram. Det finns, fortsatte reservanterna, en riskför att bestämmelser om arbetsvillkor kan få en motsatt verkan i förhållandetill det man önskar åstadkomma. De nämnda partiföreträdarna varnade också föratt med miljöfrågorna som utgångspunkt göra ingrepp i det internationellahandelssystemets allmänna regler. Miljöklausuler kan leda till attprotektionistiska handelsregler införs som hindrar i derasutveckling.Företrädaren från ville i en annan reservation riktauppmärksamhet på de ohållbara miljöproblem som den fria rörligheten för varoroch personer orsakar. Det finns, ville han påpeka, en motsättning mellan enexpanderande världshandel och de miljöproblem som transporterna förorsakar.Därför ansåg han att internationella överenskommelser borde träffas omgemensamma miniminivåer för beskattning av transporternas externa effekter.I en ytterligare reservation (mp) anfördes att miljö- och socialklausuler kaninföras utan att detta skall betraktas som icke-tariffära handelshinder.Sverige bör, sades det, på ett tydligare sätt än uppmärksammaarbetsvillkor och miljö i sin egen handelspolitik och i sitt internationellautvecklingssamarbete. Även här argumenterades för att i det internationellasamarbetet borde träffas en överenskommelse om gemensamma miniminivåer förbeskattning av transporternas externa effekter.I en annan reservation (v, mp) underströks betydelsen av att även frågan omhur djur behandlas skall ingå vid tolkningen av WTO-avtalen och förordades attSverige skulle ta initiativ i den riktningen.Utskottets ställningstagandeSverige bör även fortsättningsvis aktivt delta i ett systematiskt arbete föratt befästa och stärka förtroendet för det multilaterala handelssystemet,liksom för WTO. Frihandel är en av de viktigaste förutsättningarna förnäringslivets tillväxt och konkurrenskraft. Det är angeläget att Sverigefortlöpande bevakar frihandelsintresset i EU-samarbetet och driver på övrigamedlemsstater i riktning mot en större öppenhet mot omvärlden, inte minstbeträffande viktigaste exportvaror. Utskottet vill även nuunderstryka det starka samband som råder mellan en liberaliserad världshandeloch förutsättningarna för att åstadkomma ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Minskade restriktioner för det gränsöverskridande varu- ochtjänsteutbudet ger positiva effekter i de enskilda ländernas ekonomier ochavspeglas i form av förbättrad konkurrenskraft, ökade varuflöden och enförbättrad tillväxt. Förhållandet gäller för såväl i-länder som . Attvärna frihandelns principer och ständigt uppmärksamma protektionistiska inslagi det internationella handelsutbytet måste vara hörnstener i den svenskahandelspolitiken.Utskottet vill härutöver framhålla betydelsen av den koppling som finnsmellan öppnare handel mellan länder och förutsättningarna för att åtgärdabristande arbetsvillkor och miljöskydd. vill utskottet erinra om attbåde och EU i WTO:s arbete med handel och miljö verkar för atthandelsregelverket skall kunna stödja handelsbegränsande åtgärder vidtagna inomramen för miljökonventioner. Det kommer att krävas ett mycket hårtförhandlingsarbete i för att i praktisk handling integreramiljöhänsynen i handelsreglerna.Det sagda gäller också beträffande djurskyddsfrågorna där utskottet utgårfrån att regeringen inom ramen för EU-samarbetet inför de kommande WTO-förhandlingarna fortsatt framhåller betydelsen av bättre djurskydd och humanaredjurtransporter som en viktig del i handelspolitiken. Utskottet anser att detär angeläget att internationellt verkar för ett förbättrat djurskydd.Dessa frågor hanteras bäst inom ramen för internationellt konventionsarbete därhandelsåtgärder kan utgöra en viktig komponent i syfte att bl.a. stimulera ettmer ekologiskt jordbruk. Ensidigt vidtagna åtgärder som inte har grund iinternationella överenskommelser riskerar dock enligt utskottets bedömning attmotverka sitt syfte; det globala djurskyddet skulle inte främjas av sådana,unilateralt fattade beslut.Även om det sagda ligger delvis i linje med vad som i denna del sägs i motion1997/98:Jo784 (c) är något riksdagsuttalande med anledning av vad som därframförs inte erforderligt. Den avstyrks därför liksom övriga motioner i härberörda delar.Det multilaterala investeringsavtaletMotionenI motion 1997/98:N275 (v) påpekas att (Organization for Economic Co-operation and Development) förbereder ett avtal - Multilateral Agreement onInvestment () - som bl.a. skall reglera förhållandet mellan transnationellaföretag och nationella regeringar när det gäller investeringsverksamhet.Motionärerna anser att det bör inhämtas mer information om eventuella effekterpå miljön av avtalet innan detta undertecknas. Dessutom bör eventuellakonflikter mellan och övriga miljöregler identifieras före vidareberedning av ärendet, sägs det.