bet · GM01MJU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Utskottet föreslår därför attmotion MJ410 yrkande 4 lämnas utan vidareåtgärd.När det gäller situationen för de svenskalaxbestånden har under en följd av årvidtagit fiskereglerande åtgärder. Äveninternationellt har nya bestämmelser antagitsbeträffande östersjölaxen. förÖstersjön antog en internationellaktionsplan för östersjölaxen som bl.a. innebär attarbetet inriktas på klassificering av vildlaxälvaroch stopp för utsättningar av odlad lax i dessaälvar. En annan åtgärd som aktualiseras i dettasamarbete är fettfenklippning av laxsmolt. Somframgår av propositionen finansieras den allmännafiskevården delvis av anslaget förfiskevård men också av vattenavgiftsmedel i enlighetmed vattendomar. Vattendomar åläggerkraftverksbolagen att sätta ut ca 2 miljonerlaxsmolt. Utskottet delar regeringens bedömning närdet gäller behovet av åtgärder för att bevara denvilda laxen och att detta arbete måste prioriteras.Bl.a. kan fettfenklippning användas för attmöjliggöra en ökad inriktning av fisket mot odladlax. Som redovisas i propositionen har regeringenför avsikt att avsätta medel till fettfenklippningav odlad laxsmolt. Utskottet förutsätter attregeringen undersöker möjligheterna attfortsättningsvis även finansiera fettfenklippning avodlad laxsmolt med vattenavgiftsmedel för att på såsätt undvika att andra angelägna ändamål medanslaget eftersätts. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna MJ232 (mp) yrkande 4 ochMJ253 (v) yrkande 6 lämnas utan vidareåtgärd.16. Rennäring m.m. (D)PropositionenOmfattningRennäringen främjas i första hand genom statligtpristillägg på renkött, ersättning för vissamerkostnader till följd av ochgenom att staten svarar för vissa kostnader förrenskötselanläggningar liksom viss planläggningrörande renskötseln. De skador som vilda djurorsakar tamdjur och annan egendom ersätts om vissaförutsättningar är uppfyllda. Staten svarar förunderhåll och upprustning av byggnaderna på de drygt110 kvarvarande fjällägenheterna.UtgiftsutvecklingenDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende rennäringentill följd av tidigare beslut samt förslagen i 1998 årsbudgetproposition är följande (i ochlöpande priser):Utfall Anslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag19971 19982 19981 1999 2000 200169,3 104,0 98,7 94,5 94,5 94,51 Inkl. ianspråktagna reserverade medel från budgetåret1995/96.2 Inkl. beslut till följd av förslag till tilläggsbudgeten i samband med den ekonomiska vårpropositionen.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamhetsområdetrennäring och och länsstyrelsernasverksamhet inom området.17. Främjande av rennäringen m.m. (D 1)PropositionenDe utgifter som belastar anslaget är underhåll avvissa riksgränsstängsel m.m., statens del avkostnaderna för redovisning av markanvändningen,riksintressen och marker som är värdefulla ellerkänsliga för renskötseln, natur- ochkulturmiljövården, framtagande av nyinventeringsmetod för renbetet, prisstöd tillrennäringen enligt förordningen (1986:255) ompristillägg på renkött, ersättning till följd avTjernobylolyckan enligt förordningen (1994:246) omersättning för vissa merkostnader och förluster medanledning av samt övriga åtgärderför främjande av rennäringen som beslutas efteröverläggningar mellan staten och rennäringen.Jordbruksverket har arbetat med att utveckla enmetod för renbetesinventering som också skall kunnaanvändas för miljöövervakning. I skrivelse den 16oktober 1997 har verket begärt att få frånträdauppdraget att utveckla en ny metod förrenbetesinventering. anser sig irådande kunskapsläge inte kunna föreslå en metod sommed tillräcklig precision kan användas för beräkningav högsta tillåtna renantal för varje sameby. Verketkonstaterar dessutom att miljön i fjällvärldenpåverkas av fler faktorer än renbete. Verketfortsätter dock sitt arbete med att stödja olikaprojekt som avser utveckling av metoder för attkartlägga betesbehov och betestillgång.Jordbruksverkets arbete med att ta fram en ny metodför renbetesinventering bekräftar riksdagenskonstaterande att det inte är helt okomplicerat attfinna en metod för hur inventeringarna skall göras.I samband med den svensk-norskarenbeteskommissionens arbete sker emellertid ettarbete med syfte att klarlägga hur betestillgångarnabör utnyttjas för att ge ett långsiktigt underlagför en ekologisk, ekonomisk och kulturelltbärkraftig rennäring. Regeringen har godkänt attreserverade medel /anslag D 2Främjande av rennäringen får användas 1999. Genom det s.k. Fjäll-MISTRA-programmetkommer vidare ett brett upplagt projekt att startasmed syfte att utveckla ett operativtförvaltningssystem. Bland annat kommer forskning omförändringar av antalet renar, slaktvikter ochköttklassificering att initieras för att utröna omdetta kan vara indikatorer på miljöförändringar.Regeringen bedömer att det är angeläget attJordbruksverket fortsätter utvecklingsarbetet medmetoder för renbetesinventeringar. Verkets uppdragkan emellertid behöva revideras.Enligt förordningen (1986:255) om pristillägg pårenkött lämnas pristillägg för renkött som godkäntsvid köttbesiktning. Pristillägget lämnas med 9 krper kilo för vuxen ren och med per kilo förrenkalv. Antalet slaktade renar uppgick tillca 45 000 renar vilket innebär att slakten minskatmed ca 20 000 renar jämfört med till följdav ett lägre slaktuttag och ett totalt sett lägrerenantal under senare år.Drygt 500 slaktkroppar kasserades på grundav för höga cesiumhalter. har antaletmärkta renkalvar ökat i förhållande till år 1997.Detta kan medföra en viss ökning av slakten år 1999.Det låga antalet slaktade renar innebär attbelastningen på anslaget minskat kraftigt, vilketfått till följd att ett stort anslagssparandeackumulerats. Regeringen bedömer anslagsbehovet till37 för . och2001 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionenI motion MJ224 (kd) anförs att regeringens förslaginnebär en kraftig minskning av anslaget samtidigtsom anslaget för ersättning för viltskador (D 2)inte har räknats upp i den omfattning som enligtmotionärerna kan anses nödvändig. Anslaget bördärför höjas med (yrkandena 40respektive 47 delvis).Utskottets övervägandenRiksdagen har fastställt regeringens förslagbeträffande ramen för utgiftsområde 23 (bet.1998/99:FiU1). Då de i motion MJ224 (kd) yrkandena40 och 47 (delvis) framlagda förslagen om en höjningav anslaget inte ryms inom den fastlagda ramenavstyrker utskottet motionen i berörda delar.Regeringens förslag till medelstilldelning underanslaget tillstyrks.I sammanhanget vill utskottet erinra omRennäringskommitténs arbete med en översyn av stödettill rennäringen och samisk kultur,rennäringsadministrationen ochrennäringslagstiftningen (dir. 1997:102). Kommitténskall överväga omprioriteringar mellan verksamheter.Uppdraget skall redovisas senast vid utgången av år1999.18. Ersättningar för viltskador m.m. (D 2)PropositionenAntalet rovdjur, i synnerhet lo, har ökat i antal,vilket medför ökade skador på tamdjur. Ävenkostnader för annan skada av vilt har ökat.Ökningen av antalet rovdjur och ett ökandeavräkningspris på renkött medför att anslagsbehovetökar. Medel för ersättning för rovdjursdrivna renarbör därför ökas med till 35miljoner kronor. För att säkerställa en rättvisfördelning av ersättningen mellan samebyarna krävssystematiska inventeringar för att fastställaförekomst och föryngring av rovdjur irenskötselområdet. För samebyarnas del avinventeringskostnaderna beräknas 3 miljoner kronor.Naturvårdsverket fördelar medel på samtligalänsstyrelser som beslutar om bidrag för attförebygga eller ersätta skada. Inriktningen är attviltskador så långt möjligt skall förebyggas. Ävenskador förorsakade av annat vilt har ökat, inteminst när det gäller de skador som sälenåstadkommer. Med hänsyn till skadeutvecklingen börytterligare anvisas för bidragoch ersättningar, eller totalt 18 miljoner kronor.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 56 miljonerkronor för . beräknasanslagsbehoven vara oförändrade.MotionernaErsättningsnivån för rovdjursrivna renar bör enligtmotion MJ232 (mp) yrkande 5 slås fast på en för allaparter acceptabel nivå. I motion MJ904 från sammaparti begärs ändring i 29 a § jaktförordningen(1987:905) ändras så att även tamdjur som kanomfattas av försäkring skall kunna bli föremål förersättning enligt förordningen (yrkande 1).Ersättning för tamdjur rivna av hotade rovdjur skallutgå också för tamdjur som inte ingår inäringsverksamhet (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning under anslaget.Med anledning av motion MJ232 (mp) omersättningsnivån för rovdjursrivna renar villutskottet framhålla att utskottet givetvis inte harnågon annan uppfattning än motionärerna om detönskvärda i en ersättningsnivå som kan accepteras avsamtliga berörda parter. I årets budgetpropositionföreslår regeringen att medel för ersättning förrovdjursrivna renar bör öka med 5 miljoner kronortill . För samebyarnas kostnaderför systematiska inventeringar av förekomst ochföryngring av rovdjur i renskötselområdet beräknas 3miljoner kronor. Med hänsyn till ökningen av skadorförorsakade av annat vilt än rovdjur anserregeringen att ytterligare ,eller totalt , anvisas för bidragoch ersättningar. Utskottet finner regeringensförslag om medelsfördelning väl avvägt. Utskottetvill också erinra om begäran i sambandmed budgetbehandling att regeringen skulleåterkomma till med förslag till ensammanhållen rovdjurspolitik (bet. 1996/97:JoU1).Regeringen skall i det sammanhanget även prövamöjligheterna att utvidga rätten till statligersättning för rovdjursskador på andra tamdjur änrenar. tillsatte regeringen enutredning om en sammanhållen rovdjurspolitik (dir.1998:6). Uppdraget skall redovisas senast den 15december 1999. I tilläggsdirektiv har regeringenuppdragit åt utredaren att med förtur utreda fråganom utvidgad skyddsjakt respektive nödvärnsjakt eftervarg (dir. 1998:63). Uppdraget i denna del skallredovisas . I avvaktan påuppdragets slutförande och med hänvisning tillutskottets ställningstagande ovan vad gällermedelsfördelningen avstyrks motion MJ232 (mp)yrkande 5.Genom en företagen ändring ijaktförordningen har 29 a § ändrats så att bidrageller ersättning numera kan utgå även för egendomsom går att försäkra (1998:1000). Yrkande 1 i motionMJ904 (mp) får därmed anses vara tillgodosett ochbör inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Som framgår ovan ingår i direktivet för utredningenom en sammanhållen rovdjurspolitik bl.a. attanalysera behovet av förändringar i reglerna förersättningssystemet för rovdjursskador på andratamdjur än ren. Oron framför allt för skador påtamdjur har föranlett regeringen att utvidgautredarens uppdrag till att med förtur utreda fråganom utvidgad skyddsjakt respektive nödvärnsjakt eftervarg. Den fråga som tas upp i MJ904 (mp) yrkande 2kommer således att bli föremål för utredarensuppmärksamhet. Motionen i denna del bör inteföranleda någon vidare åtgärd.19. Stöd till innehavare av fjällägenheterm.m. (D 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget D 3. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för verksamheten föranlederingen erinran från utskottets sida.20. Djurskydd och djurhälsovårdPropositionenOmfattningVerksamheten inom djurskydds- och djurhälsoområdetsyftar till att upprätthålla ett gotthälsotillstånd och ett gott djurskydd blandhusdjuren samt att begränsa användningen avförsöksdjur. Djurskydd och djurhälsovård omfattarverksamhet vid meddistriktsveterinärorganisationen, Statensveterinärmedicinska anstalt (SVA) och (). Jordbruksverketdisponerar medel för forskning och utveckling vadgäller djurskyddsfrämjande åtgärder. Dessutomdisponeras medel till olikadjurhälsovårdsaktiviteter när det gäller nötkreatur,svin, får, häst och fisk. På regional nivåmedverkar länsstyrelserna till att upprätthålla ochom möjligt förbättra djurhälsan och djurskyddetsamt tillsynen därav.ResultatbedömningJordbruksverkets åtgärder för att uppfyllaverksamhetsmålen avseende ett gott hälsotillståndhos husdjur och ett gott djurskydd har inbegripitutfärdande av föreskrifter, riktadeinformationsinsatser, sjukdomsutredningar samtkontroller. Föreskrifter har utfärdats bl.a.beträffande foder, animaliskt avfall, dispenser närdet gäller burhöns, hållande och skötsel avsällskapsdjur, djurskyddsföreskrifter omförsöksdjur, framtagning av och beslut omdispensprogram för besiktning av burhöns ochinformationskampanj angående klassisk svinpest.Under år 1998 har flera utbrott av epizootiskasjukdomar skett i landet. Trots detta bedömsdjurhälsosituationen som fortsatt god. Åtgärder föratt förbättra djurskyddstillsynen måste prioriteras.Jordbruksverket har haft i uppdrag att lämna enutförlig redovisning av konsekvenserna av enförändrad djurskyddstillsyn. (Se rapport 1998:13).Jordbruksverket har också initierat ettlandsomfattande projekt med syfte att förbättradjurskyddstillsynen, särskilt när det gällerdjurtransporter. Projektet beräknas pågå under år1999 och avslutas . har en modernisering avdjursjukdatasystemet påbörjats. Det ärJordbruksverkets avsikt att från och med våren 1999driva systemet i egen regi.Ett har inrättats vid SVA och skallvara en central instans för insamling och analys avzoonosdata. SVA har aktivt tagit del i det svenskaarbetet för ett europeiskt förbud mot antibiotika ifoder.CFN kan endast indirekt påverkaförsöksdjursanvändningen. Därför är det svårt attdirekt bedöma resultatet av CFN:s arbete med attbegränsa försöksdjursanvändningen. Jämfört med år1995 minskade dock antalet använda försöksdjur år1996 med 14 %.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende djurskydd ochdjurhälsovård till följd av tidigare beslut samt förslageni budgetproposition är följande (i miljoner kronoroch löpande priser):Utfall Anslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslaganslag19971 19982 19981 1999 20002001272,0 274,0 356,5279,3 282,7 286,11 Inklusive ianspråktagna reserverade medel frånbudgetåren 1995/96 och 1997.2 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudgettill statsbudgeten för i samband med denekonomiska vårpropositionen.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamheten inomdjurskydds- och djurhälsoområdet.21. (E1)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget E 1. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för berörda myndigheter ochverksamheter föranleder ingen erinran frånutskottets sida.22. Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen (E 2)är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen och har ansvaretför ledningen av och samordningen inomdistriktsveterinärorganisationen. Den 1 september1997 bildades en särskild enhet,distriktsveterinärenheten. Enheten ansvarar för dentotala verksamheten vilket omfattar bland annatbudget och ekonomiskt resultat, kompetensutveckling,löne- och taxesättning, tjänstetillsättningar samtavtalsfrågor för distriktsveterinärorganisationen.Distriktsveterinärorganisationen finansieras tillstörsta delen av uppdragsgivarna, dvs. i första handdjurägarna, och i övrigt av anslag överstatsbudgeten. Till de utgifter som belastaranslaget hör lönekostnader samt utbildning ochgemensam administration för organisationen. Detekonomiska resultatet fördistriktsveterinärorganisationen har visat en positiv utveckling ijämförelse med föregående år. För budgetåret 1997redovisas ett överskott på 9,1 miljoner kronor.Överskottet inkluderar det tilläggsanslag på 7,8miljoner kronor som utgick för att täckaövergångskostnader som uppstod i samband med attdistriktsveterinärverksamheten omorganiserades1995.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 80 277 000kr för år 1999.MotionernaI motion Fi211 (fp) yrkas, utan närmare motivering,att anslaget E 2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen tillförs 7 000 000kr utöver regeringens förslag (yrkande 19 delvis).Enligt motion MJ256 (m) yrkande 11 angavs i förraårets budgetproposition att distriktsveterinärernasroll är att tillgodose behovet av sjuk- ochhälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hoshästar som används inom jord- och skogsbruket. Detfaktum att denna skrivning slopats i åretsbudgetproposition ökar osäkerheten kringdistriktsveterinärernas ansvarsområde. börmed anledning av detta ge regeringen till känna attdet ansvarsområde fördistriktsveterinärorganisationen som framgick avförra årets budgetproposition skall gälla.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget E 2 och tillstyrkerdärför regeringens förslag samt avstyrker motionFi211 (fp) yrkande 19 (delvis).När det gäller distriktsveterinärorganisationensansvar för att tillgodose behovet av sjuk- ochhälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hoshästar som används inom jord- och skogsbruket harutskottet erfarit att regeringens förslag inte innebär någon förändring idenna del. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt motion MJ 256 (m) yrkande 11 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.23. Djurhälsovård och djurskyddsfrämjandeåtgärder (E 3)verksamhet med djurskyddsfrämjandeåtgärder har främstinriktats mot prövning från djurskyddssynpunkt avnya djurhållningssystem. Dessutom har medel använtsför den vidareutbildning i djurskydd som Sverigeslantbruksuniversitet anordnar för djur-skyddsinspektörer samt till projekt för olikadjurslag inom animalieproduktionen. Jordbruksverkethar utfärdat föreskrifter om organiseradhälsokontroll av husdjur och utsett huvudmän för deolika kontrollerna.Regeringen anser att åtgärder för att förbättradjurskyddstillsynen måste prioriteras. Ävenåtgärder för att minimera antibiotikaanvändning ochhålla djursjukdomarna på en låg nivå har högprioritet. Vidare prioriteras utvecklingen avalternativa inhysningssystem för höns.Den nationella finansieringen samlas från år 1999på anslaget E 3. ökas stödet med 0,3miljoner kronor. Hälften av ökningen förs upp pådetta anslag. Regeringen bedömer anslagsbehovet till20 för år 1999.MotionenI motion Fi211 (fp) yrkas, utan närmare motivering,att anslaget E 3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder tillförs 4 000 000 krutöver regeringens förslag (yrkande 19 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget E 3 och tillstyrkerdärför regeringens förslag samt avstyrker motionFi211 (fp) yrkande 19 (delvis).24. (E 4) ochBekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar(E 5)Utskottet tillstyrker regeringens förslagunder anslagen E 4-E 5. Regeringensredovisning av resultatinformation m.m. förberörda myndigheter och verksamheterföranleder ingen erinran från utskottetssida.25. Livsmedel (F)PropositionenOmfattningVerksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a. reglerför, hantering och kontroll av livsmedel,livsmedelsberedskap, statistik samt exportfrämjandeåtgärder.Statens livsmedelsverk () har som övergripandemål för verksamheten att i konsumenternas intresseverka för säkra livsmedel av god kvalitet, redligheti livsmedelshanteringen och bra matvanor.Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktioninom det civila försvaret. Från anslaget täckskostnader för beredskapsåtgärder.Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden har ansvarför merparten av jordbruksstatistiken, dvs. för attstatistik tas fram i den omfattning som krävs pånationell nivå och inom EU. Nämnden har också tilluppgift att följa den ekonomiska utvecklingen inomlivsmedelsområdet vilket har vissa kopplingar tillstatistikverksamheten. Nämnden föreslås avvecklas.Avvecklingen bör inledas den 1 januari 1999.Regeringen bedömer att ansvaret förjordbruksstatistiken överförs till Jordbruksverketfrån och med . Behovet avutredningsverksamhet och analyser med ekonomiskinriktning inom det jordbrukspolitiska områdettillgodoses genom inrättandet av en ny myndighet,ett Jordbruks- och livsmedelsekonomiskt institut.För länsstyrelsernas verksamhet pålivsmedelsområdet är målet att medverka till attupprätthålla och om möjligt förbättralivsmedelskvaliteten. Länsstyrelserna skall ocksåmedverka till en effektiv livsmedelstillsyn inomlänet.Regeringen tillsatte en utredning meduppgift att göra en översyn av livsmedelstillsynen(dir. 1997:25). Utredningen har lämnat sittbetänkande (SOU 1998:61) och detta har remitterats.Remisstiden gick ut den 15 oktober 1998.ResultatbedömningEn stor uppgift för SLV under verksamhetsperiodenhar varit uppföljning av de svenskasalmonellagarantierna för nötkött och fjäderfä frånövriga EU-länder. Detta har bl.a. inneburitinformationsutbyte med motsvarande myndigheter iandra EU-länder. Resultatet har blivit attförekomsten av salmonella infört från andra länderhar minskat.Regeringen anser att livsmedelsberedskapen bedrivspå ett ändamålsenligt sätt. Sårbarheten ilivsmedelsförsörjningen kräver dock fortsatt analys.De projekt som bedrivits för att främja export avlivsmedel är utbildning, kartläggning ochinformation, gemensamt svenskt deltagande i mässorutomlands och andra gemensamma aktiviteter. Under år1998 har en utvärdering skett av verksamheten (seanslagsavsnitt F 6).Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende livsmedel tillföljd av tidigare beslut samt förslagen i 1998 årsbudgetproposition är följande (i ochlöpande priser):Utfall Anslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag19971 1998 19981 1999 2000 2001191,6 176,5 193,3 176,5 173,7 171,31 Inkl. ianspråktagna reserverade medel från budgetåret1995/96.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamhetsområdetlivsmedel och och Livsmedelsverketsverksamheter.26. (),(F2), Kostnader för livsmedelsberedskap(), Livsmedelsstatistik (F 4) ochJordbruks- och livsmedelsstatistikfinansierad från EG-budgeten (F 5)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslagen F 1-F 5.Beträffande anslaget föreslår utskottet att riksdagengodkänner regeringens förslag om avveckling avLivsmedelsekonomiska samarbetsnämnden.Anslagsbeteckningen bör tillföras ordet"avvecklingskostnader". Utskottet konstaterar attäven anslagssparandet om kan utnyttjasför att täcka kostnaderna för avveckling avmyndigheten.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m.för berörda myndigheter och verksamheter föranlederingen erinran från utskottets sida.27. Exportfrämjande åtgärder (F 6)PropositionenVerksamheten finansierades genom tidigareanvisade medel. fördes ett ramanslagupp på statsbudgeten med . Därtillbeslutade regeringen att avsättaytterligare från utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklingsanslaget A 1regionalpolitiska åtgärder.Den gemensamma marknaden ger nya förutsättningaroch möjligheter för svensk livsmedelssektor attutvecklas. Den ökade konkurrensen innebär också kravpå ökad effektivitet inom jordbruket ochlivsmedelsindustrin. Svenska företag måste profilerasig mer än tidigare och större insatser behövs vadgäller marknadsföring. Det bör finnas utrymme för enexpanderande svensk livsmedelssektor inte minst påEU-marknaden. Det svenska jordbruket har i fråga omdjurhälsa, olika produktkrav m.m. varit ettföregångsland. Detta har skapat en goodwill försvenska livsmedel och utgör en god grund förframtida exportsatsningar för den svenskalivsmedelsindustrin. En ökad export av livsmedel ärviktig för att livsmedelsproduktionen skall finnaskvar i nuvarande omfattning.Huvudansvaret för export- ochmarknadsföringsåtgärder ligger alltid på näringen.Regeringen vill emellertid genom att främjaexportsatsningar bidra till en positiv utvecklinginom sektorn.Jordbruksdepartementet begärde att en utvärderingav Food From (FFS) skulle genomföras.Uppdraget genomfördes av konsultföretagetDeloitte&Touche. I sin rapport drar Deloitte&Toucheslutsatsen att har förvaltats väl. Motbakgrund av utvärderingen och då regeringen bedömeratt möjligheterna för en ökad export av livsmedel ärgoda föreslås att ytterligare medel satsas påverksamheten kommande treårsperiod. För närvarandesaknas till viss del medel avseende åren 2000 och2001 för att uppnå samma nivå som föreslås för år1999.