bet · GM01MJU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Detta innebär att staten åtar sigframtida ekonomiska förpliktelser som inte rymsinom ramen för redan anvisade anslagsmedel.Regeringen föreslår därför att bemyndigarregeringen att , i fråga om ramanslagetB12, fatta beslut om stöd som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 2 500 000 000 krefter . Vidare föreslås att riksdagenbemyndigar regeringen att , i fråga omramanslaget B13, fatta beslut om stöd som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst2 efter år 1999.MotionernaEnligt motion MJ219 (c) yrkande 4 bör hela denframförhandlade miljöramen utnyttjas. Åtgärder börvidtas så att delar av de icke utnyttjade EU-finansierade stöden kan användas för att finansierade övertecknade miljö-ersättningarna, som t.ex.kulturmiljöstödet. Den självklara utgångspunktenmåste vara att skall utnyttjahela den framförhandlade miljöramen med EU. I motionMJ224 (kd) framhålls att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigt skall ligga på ennivå som innebär att fullt ut använder deEU-anslag som är möjliga. Det måste slås fast attSverige på alla sätt skall se till att tillvarata deav EU medfinansierade jordbruksersättningarna underkommande år (yrkande 8).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslagen B 12 och B 13 ochtillstyrker därför regeringens förslag. Vidaretillstyrker utskottet de bemyndiganden somregeringen föreslår.När det gäller frågan om utnyttjandet av hela ramenför miljöersättningarna i jordbruket vill utskottetanföra följande. Utbyggnaden av miljöprogrammet medutnyttjande av hela den kostnadsram som Sverigeerhöll vid medlemskapsförhandlingarna har skett isamförstånd mellan riksdag och regering.Miljöprogrammet består av ett antal åtgärder vilkaär öppna för brukarna att söka ersättning för.Sammanlagt har staten avsatt 2,8 miljarder kronorför de miljötjänster som jordbruket tillhandahåller.Det svenska miljöersättningsprogrammet förjordbruket har förankrats hos och godkänts avkommissionen i två delar och med separata budgetar(vallstödet och miljöersättningsprogrammet iövrigt). Godkännandet är således förenat med enmålbeskrivning och en viss resurstilldelning.Resurstilldelningen grundar sig på en beräknadersättning för kostnader eller inkomstbortfall.Miljöersättningen är inte ett inkomststöd utan skalli princip vara relaterad till jordbrukets kostnaderför aktuella åtgärder. Även programmet förvärdefulla natur- och kulturmiljöer irenskötselområdet, som lämnats till kommissionen förgodkännande, är förenat med en egen budget. Allaändringar av miljöersättningsprogrammet kräver attSverige kan visa ett behov av miljöåtgärderna. Enhöjning av ersättningsnivån måste motiveras medutgångspunkt i de kostnader som uppstår till följdav åtagandet samt inkomstbortfallet. En förändringav ersättningsgrunderna kräver därmed en ytterligareförhandlingsomgång med kommissionen.För att öka miljönyttan av de medel som avsattstill miljöåtgärder bör regeringen och berördamyndigheter enligt utskottets mening verka för attutnyttjandegraden i det befintligamiljöersättningsprogrammet höjs. När det gäller nyadelprogram bör vidare uppmärksammas att anslutningentill dessa ofta sker successivt. Med ettfärdigutbyggt regelverk och ytterligareinformationsinsatser förbättras förutsättningarnaför en ökad anslutning. Som framgår av propositionenhar regeringen uppmärksammat att anslutningsgradenär under den förväntade när det gäller framför alltmiljöåtgärden för resurshushållande konventionelltjordbruk och att detta bör följas upp årsansökningsomgång. Utskottet vill i detta sammanhangäven erinra om att en särskild utredare arbetar medatt lämna förslag till ett nytt miljöprogram förjordbruket inför nästa programperiod. En viktigutgångspunkt för utredningen är att lämna förslagtill förenklingar utan att miljönyttan försämras(dir. 1998:11).Med det anförda föreslår utskottet att motionernaMJ219 (c) yrkande 4 och MJ224 (kd) yrkande 8 lämnasutan vidare åtgärd.10. Arealersättningar och djurbidrag m.m.(B 14)PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i form avarealersättning, djurbidrag m.m. Anslaget ärobligatoriskt för alla medlemsländer inom EU ochfinansieras helt från EG-budgeten.Under år 1997 utnyttjades av den totalabasarealen, dvs. arealen odlades medersättningsberättigade grödor eller var uttagen urlivsmedels- eller foderproduktionen. År 1997utnyttjades kvoten för handjursbidrag till fullo.Utnyttjandet av bidragsrätterna för am- och dikorvar och för tackor . Enligt regeringen harberäkningen av anslaget fram till nu grundats på ettfullt utnyttjande av stöden. Anslaget har såledesvarit överbudgeterat vilket har fått till följd attett stort anslagssparande ackumulerats. Mot bakgrundav att även anslagssparandet kan tas i anspråk föratt täcka utgifter minskas anslaget engångsvis år1999 med utöver denanslagsminskning () som redanaviserats ekonomiska vårproposition.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 3 650 000 000kr för år 1999.MotionenEnligt motion MJ224 (kd) yrkande 10 börkostnadsramarna för EU-finansierade stöd somarealersättning och djurbidrag användas fullt ut.Regeringens motiv för att dra ned ramen förarealersättning och djurbidrag är dunkel. Det finnsingen anledning att vidta en sådan åtgärd eftersomkostnaden för statskassan är lika med noll.Möjligheterna till återflöde till bör tastill vara varför regeringens förslag avvisas. Underanslaget Arealersättning och djurbidrag m.m. (B 14)bör för anvisas ett i förhållandetill regeringens förslag höjt anslag med (yrkande 47 delvis).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen är anslagetobligatoriskt för alla medlemsländer inom EU ochfinansieras helt från EG-budgeten. Anslaget utgårenligt med utgångspunkt i vissabestämmelser om basareal, antalet bidragsrätter m.m.Den beräkning som görs i propositionen innebärgivetvis inte någon begränsning i detta avseende ochinte heller i fråga om de ersättningsbelopp som kanutgå till berörda jordbrukare. Skulle anslaget underkommande budgetår inte räcka för att tillgodose etthögre utnyttjande av ifrågavarande stöd finns ingetsom hindrar att regeringen återkommer med förslag itilläggsbudget. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag till medelstilldelningunder anslaget och avstyrker motion MJ224 yrkandena10 och 47 (delvis).11. Intervention och exportbidrag förjordbruksprodukter (B 15), Räntekostnaderför förskotterade arealersättningar m.m. (B16) och Jordbrukets blockdatabas (17)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslagen B 15-B 17. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för berörda myndigheter ochverksamheter föranleder ingen erinran frånutskottets sida.12. (B 18)PropositionenRegeringen föreslår att en ny myndighet medhuvudansvar för samhällsekonomiskt inriktad analys-och utredningsverksamhet inrättas inom detjordbrukspolitiska området. Genom inrättandet avJordbruks- och livsmedelsekonomiska institutet (JLI)tillgodoses regeringens behov avutredningsverksamhet och analyser med ekonomiskinriktning. () avvecklas varvid JLI övertar delar av LESansvar för utredningar inom jordbrukspolitikensområde.Enligt regeringen är det angeläget att prioriteraarbetet med att besvara frågor om hur förändringari jordbrukspolitiken och internationella avtal ochåtaganden påverkar konsumenter, miljö ochproduktion, såväl nationellt som regionalt. har även visat ett påtagligt intresseav att ta del av såväl nationella konsekvensanalysersom mer grundläggande studier över nationellaförhållanden inom jordbruks- och landsbygdsområdet.Regeringen anser att det finns flera skäl för attutveckla kompetens rörande ekonomiska analyser inomdet jordbrukspolitiska området. Ett avgörande skälär att jordbruksområdet tar i anspråk såvälfinansiella som reala resurser i en sådan omfattningatt det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv ärnödvändigt att bedöma hur effektivt resursernaanvänds.Regeringen beräknar att JLI:s verksamhet, kan kommai gång tidigast . Regeringenföreslår att ett ramanslag på anvisasför år 1999.MotionernaEnligt motion MJ221 (mp) bör det föreslagnaJordbruks- och livsmedelsekonomiska institutetutföra konsekvensanalyser av effekterna fördjurskyddet av förslag som läggs inom EU (yrkande1). Vidare bör institutet tillförasdjurskyddskompetens för att kunna utföra ett sådantkvalificerat analysarbete (yrkande 2). När detgäller tillkomsten av ett jordbruksekonomisktinstitut framhålls i motion MJ223 (m) att SLU:s ochLunds universitets strategiska satsning påsamverkansorganisationen i Lundutgör ett exempel på en omfattande samverkan iforskningen med direkt koppling till näringarna. Ettjordbruksekonomiskt centrum med placering i dettanätverk skulle få verka i en för landet helt unikmiljö. Enligt motion MJ224 (kd) bör regeringensförslag om inrättande av ett nytt jordbruks- ochlivsmedelspolitiskt institut avvisas. Förslagetinnebär att LES skall läggas ned men ersättas av enny statistikmyndighet. Härigenom skall behovet avutredningsverksamhet med analyser inom områdettillgodoses. Enligt motionärerna finns redan i dagalla de uppgifter som kan anses nödvändiga atttillgå hos och Statistiskacentralbyrån. I stället för att införa ytterligareett institut vore det bättre att få en överblick avnuvarande statistiska och ekonomiska analyser påjordbruksområdet i syfte att förenklauppgiftslämnandet för lantbruksföretagen. Dettainnebär vidare en besparing på (yrkande 16). Mot bakgrund av det anförda yrkas attdet föreslagna anslaget slopas (yrkande 47 delvis).Enligt motion MJ229 (c) bör det föreslagnaJordbruks- och livsmedelsekonomiska institutetlokaliseras till . ärförlagt dit och inom dess ansvarsområde finnsansvaret för en stor del av statistiken inomjordbruks- och livsmedelssektorn.Utskottets övervägandenEtt avgörande skäl för att utveckla kompetensrörande ekonomiska analyser inom detjordbrukspolitiska området är att jordbruket tar ianspråk såväl finansiella som reala resurser av ensådan omfattning att det från ett samhällsekonomisktperspektiv är nödvändigt att bedöma hur effektivtresurserna används. Från detta perspektiv är det avstor vikt att det totala stödet, dvs. såvälmarknadsregleringar som direktstöd, kan redovisas påett transparent sätt och följas över tiden. Somframhålls i propositionen är jordbrukspolitiken påEU-nivå dessutom inne i en process av förändring.För tillfället gäller det reformförslagen inom ramenför Agenda 2000 men även iframtiden kommer behovet av relevantabeslutsunderlag att vara stort. Utskottet delarsåledes regeringens bedömning att det krävs en ökadambitionsnivå vad avser analyser och utvärderingarav politikens effekter om skall spela enaktiv och drivande roll i arbetet med att förändraden gemensamma jordbruks- och livsmedelspolitiken.Det måste därmed finnas tillgång till såvälkompetens som analys- och utredningsresurser inomjordbruks- och livsmedelsområdet. Det är angelägetatt prioritera arbetet med att besvara frågor om hurförändringar i jordbrukspolitiken ochinternationella avtal och åtaganden bl.a. påverkarkonsumenter, miljö och produktion, såväl nationelltsom regionalt. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till medelstilldelning underanslaget B 18 och avstyrker därmed motion MJ224 (kd)yrkandena 16 och 47 (delvis).När det gäller möjligheterna att tillgodose behovetav studier rörande djuretiska frågor kan man noteraatt ett samhällsekonomiskt angreppssätt medför vissabegränsningar. Med denna metodansats kan manförvisso belysa vissa konsekvenser av t.ex.nationella särbestämmelser för djurhållningen.Främst kan detta ske genom att man analyserar deekonomiska följderna av vissa regler på exempelviskostnads- och konsumtionsnivå. Vill man däremot hasvar på sådana frågeställningar som avser djurensfaktiska förhållanden och böndernas praktiskadjurhållningsarbete torde inte ettsamhällsekonomiskt angreppssätt vara det mestlämpliga. Givetvis går det att på olika sättintegrera eller sammanfoga sådana studier med mertraditionella samhällsekonomiska konsekvensanalyser.När det gäller det fortsatta arbetet med den nyamyndighetens organisation m.m. framhåller regeringenbl.a. att ansvarsfördelningen mellan institutet,och skall belysas.Utskottet förutsätter härvid att den djuretiskafrågeställning som aktualiseras i motion MJ221 (mp)uppmärksammas och att man även beaktar deteventuella behovet av resurser på detta område. Meddet anförda föreslår utskottet att motion MJ221yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidareåtgärd.Som redovisas i propositionen (avsnitt 4.5) finnsolika uppfattningar om institutets lokalisering.Enligt regeringen skall det fortsatta arbetet medden nya myndighetens organisation även belysaledningen av institutets verksamhet och desslokalisering. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna MJ223 (m) och MJ229 (c) lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.13. FiskePropositionenOmfattningVerksamheten omfattar fiskerinäringen som består avyrkesfisket i havet, yrkesfisket i sötvatten,förstahandsmottagning av fisk, lagring, beredning,vattenbruk, detaljhandel med fisk samt import ochexport av fisk och fiskeriprodukter. Vidare ingår iområdet fritidsfisket och fiskevården. Inom EU ärfisket av stor betydelse då EU är en av världensstörsta marknader för fiskprodukter. EG:s gemensammafiskeripolitik är en fullt utvecklad gemenskaps-politik som reglerar alla aspekter på fisket, frånhavet till konsumenten. Den gemensammafiskeripolitiken kan indelas i områdena resurs-,struktur- och marknadspolitik samt relationer medtredje land på fiskets område.Resultatbedömning m.m.Fiskeriverket skall vara aktivt pådrivande i arbetetmed ett långsiktigt hållbart fiske såväl nationelltoch multilateralt som inom EG:s gemensammafiskeripolitik. Regeringen bedömer att Fiskeriverkethar bidragit till att uppnå uppställda effektmålgenom ett arbete som redovisat hur prestationer ochåtaganden kan relateras till de uppställda målen.Ytterligare insatser bör dock göras i syfte attförtydliga resultatredovisningen bland annat vadgäller koppling till uppställda mål samt analyseroch motiveringar av gjorda insatser. Ävenlänsstyrelsernas insatser på regional nivå anses habidragit till att uppnå de för deras verksamhetuppställda målen. Enligt regeringens uppfattning ärdet angeläget att arbetet med att öka mätbarheten iresultaten fortsätter.Det fortsatta genomförandet av en förÖstersjön, kallad Baltic 21, är en uppgift somtillsammans med arbetet inom ramen förNordsjökonferensen utgör grunden för en vidareintegrering av fiske- och miljöfrågor. harunder en följd av år vidtagit fiskereglerandeåtgärder för att förbättra situationen för desvenska laxbestånden. Åtgärderna har resulterat iatt det totala uttaget av lax i kraftigthar begränsats. infördes bestämmelserom utökade fredningsområden för naturreproducerandelaxbestånd. Även internationellt har nyabestämmelser antagits beträffande östersjölaxen.En allmän fiskevård ingår som en del iansträngningarna att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle. Fiskevårdsarbetet syftar till en godmiljö, effektiv användning av resurserna och enhållbar försörjning. Det är av stort intresse attlångsiktiga åtgärder prioriteras. För budgetåret1998 ökades anslaget till fiskevård från 4,6miljoner kronor till . Genom dennasatsning kan aktionsplanen för biologisk mångfald påfiskets område i allt väsentligt genomföras.Därutöver har, inom ramen för individuelltanställningsstöd och andra arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, ytterligare satsats pååterställnings- och rensningsåtgärder i vattendrag,röjning av vandringsvägar för fisk samtiordningställande av fiskeplatser.Beträffande mål 5a-åtgärder, vilka omfattar denhuvudsakliga delen av strukturstödet, kankonstateras att investeringsviljan inomfiskerinäringen genomgående varit hög. Utfallet visar att av detillgängliga medlen från hartagits i anspråk. Strukturprogrammet enligt mål 5afiske har i princip följt sektorsplanen under år1997 både vad avser finansieringsplan ochkoncentration på högt prioriterade projekt.Gemenskapsinitiativet Pesca har däremot inteutvecklats enligt programdokumentet. Anledningensynes vara lågt antal relevanta ansökningar,problem med nationell offentlig medfinansiering ochbristande informationsinsatser. harmedel för offentlig medfinansiering tillförtsprogrammet och därmed underlättat det framtidagenomförandet.Vattenbrukarna har bildat enproducentorganisation, , i syfte att bl.a. främjamedlemmars ekonomiska intressen genom att enskilteller genom ett av föreningen ägt bolag sälja fiskoch övriga vattenbruksprodukter som medlemmarlevererar till föreningen. InomJordbruksdepartementet har en arbetsgrupp tillsattsför att bland annat ta fram förslag tillövergripande policy för vattenbruket med avsikt atti överlämna en rapport tillregeringen.En särskild utredare har sett överfiskeriadministrationen. Resultatet har redovisats ibetänkandet Fiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU 1998:24). Regeringen har för avsiktatt vid behov senare återkomma till idenna fråga. När det gäller Svensk Fisks framtidaverksamhet har utredningen föreslagit attorganisationen skall förändras. hardärefter i en skrivelse föreslagit att ettaktiebolag skall bildas för verksamheten SvenskFisk. Regeringen anser, i likhet med flertaletremissvar och mot bakgrund av Fiskeriverketsskrivelse, att verksamheten vid börförändras och bedrivas i en fristående organisation.Det bör ankomma på näringen att bilda enorganisation lämplig för att genomföra ochsäkerställa en långsiktig finansiering avverksamheten. Staten bör bidratill finansiering genom överföring avprisregleringsmedel i enlighet med de riktlinjer somriksdagen beslutat (prop. 1992/93:184, bet.1992/93:JoU21, rskr. 1992/93:331). Som villkor föranvändningen av återstående prisregleringsmedelanser regeringen att konsumenternas intresse ochinflytande måste säkerställas i den framtidaverksamheten. När näringen bildat en sådanorganisation avser regeringen att ge iuppdrag att sluta nödvändiga avtal medorganisationen.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende fisket tillföljd av tidigare beslut samt förslagen i 1998 årbudgetproposition är följande (i ochlöpande priser):Utfall Anslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1997 1998 1998 1999 2000 2001171,9 193,4 177,8 189,9 190,8 191,8Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om Svensk Fisks framtidaverksamhet. Utskottet har i övrigt inget att erinramot regeringens resultatbedömning beträffande densvenska fiskeripolitiken och Fiskeriverketsverksamhet.14. (C 1), Strukturstöd tillfisket m.m. (C 2) och Från EG-budgetenfinansierade strukturstöd till fisket m.m.(C 3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslagen C 1-C 3. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för berörda myndigheter ochverksamheter föranleder ingen erinran frånutskottets sida.15. Fiskevård (C 4)PropositionenFiskevårdens mål är att långsiktigt verka förlivskraftiga och rika fiskbestånd i svenska vatten.En ansvarsfull hushållning med fisktillgångarnasyftar till att långsiktigt verka för biologiskmångfald genom att främja ett rikt och varieratfiskbestånd och ett optimalt utnyttjande av vårafisktillgångar. I detta sammanhang bör ävenkulturmiljövärden beaktas. Miljömålet på fisketsområde är att fisk, kräft- och blötdjur samt derasnäringsorganismer skall bevaras i livskraftiganaturligt reproducerande bestånd.Allmän fiskevård finansieras delvisav anslaget för fiskevård men också avvattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar.Anslaget används till fiskevård, främst i allmännaoch enskilda vatten med fritt handredskapsfiske, ikustområdena och i sjöarna i Jämtland.Regeringen har beslutat om fördelning av anslaget.Länsstyrelserna har innevarande år tilldelats 13miljoner kronor och återstoden av medlen harfördelats på utsättningar, bildande avfiskevårdsområden, fisketillsyn ochfiskevårdsplanering. Det är för tidigt att nu bedömaeffekterna av denna satsning. Vid länsvisa beslut omanvändning av medel för fiskevårdsåtgärder inklusiveuppföljning och kontroll skall särskilt beaktasmöjligheterna till länsvis finansiering inom ramenför de medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom för antog deninternationella aktionsplanen för östersjölaxen. Enåtgärd för att bevara den vilda laxen är att genomatt fettfenklippa den odlade laxen inrikta fisketpå sådan lax. Vattendomar ålägger kraftverksbolagenatt sätta ut ca 2 miljoner laxsmolt.Regeringen anser att åtgärder för att bevara denvilda laxen är viktiga och måste prioriteras.Regeringen avser att från detta anslag avsätta medelför att fettfenklippa odlad laxsmolt. Ökade insatserhar gjorts för att begränsa fisketefter vildlax samt för att uppnå en bättre balansmellan vilda och odlade laxbestånd. Det är ännu förtidigt att bedöma effekterna av de vidtagnaåtgärderna.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till20 000 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ224 (kd) kan man inte minska påfiskevårdsinsatserna för att kunna avsätta medel förfettfenklippning på odlad lax. Anslaget bör därförhöjas så att öronmärkta medel kan anvisas för dettaändamål (yrkande 39). Enligt motionärerna böranslaget därför tillföras ytterligare 5 000 000 krutöver regeringens förslag (yrkande 47 delvis).Enligt motion MJ232 (mp) är behovet av åtgärder förfiskevård stora. Om detta anslag skall täcka ävenfettfenklippning av 2 miljoner laxsmolt betyder detatt medlen för annan fiskevård minskas väsentligt.Enligt motionärernas mening borde denna insats kunnabelasta utgiftsområde 14 eftersom detta skapararbete i bygder där det finns en storarbetslöshet (yrkande 4). I motion MJ253 (v) yrkasatt ger regeringen i uppdrag att återkommamed förslag på en långsiktig finansiering avfiskevården (yrkande 5). Vidare bör geregeringen i uppdrag att pröva om medel tillfettfenklippning kan finansieras under anslaget förstrukturstöd till fisket (yrkande 6). Enligt motionMJ410 (m) är det positivt att regeringen ibudgetpropositionen avsätter tillfiskevården även för . Motionärernaförutsätter att medlen används i de vatten därstaten har sitt ägaransvar. betonas denstora betydelsen av att utsättningsverksamheten avfisk, främst ål och lax, kan fortsätta i minstnuvarande omfattning. Utsättningsverksamheten harstora positiva effekter för det yrkesmässiga insjö-och kustfisket, men även övrigt fritids- ochturistfiske gynnas (yrkande 4).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömningnär det gäller medelsbehovet under anslaget C 4 ochtillstyrker därför regeringens förslag i denna del.Därmed avstyrks motion MJ224 (kd) yrkandena 39 och47 (delvis). Det i motion MJ224 framförda yrkandetom en höjning av anslaget ryms inte inom den avriksdagen fastställda ramen för utgiftsområdet.Med anledning av det i motion MJ253 (v) framfördakravet på att fiskevårdens finansiering skallutredas vill utskottet anföra följande. Frågan omfiskevårdens finansiering har belysts på ettgenomgripande sätt bl.a. i samband med attregeringen framlade ett förslag om en allmänfiskevårdsavgift. Vidare görs fortlöpandeutvärderingar av fiskevården och därmedsammanhängande frågor av . Underriksmötet /96 (betänkande JoU4) gav riksdagenregeringen i uppdrag att lägga fram förslag om hurfiskevården skulle finansieras. Härefter harriksdagen, på förslag av regeringen, i samband medbehandlingen av budgeten för innevarande budgetårbeslutat om en kraftfull satsning på fiskevårdengenom att anslaget C 4 Fiskevård höjdes från 4,6miljoner kronor till (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:JoU1, rskr.1997/98:117-118). Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motion MJ 253 (v) yrkande 5.I anslutning till motion MJ410 (m) bör framhållasatt utskottet delar motionärernas allmänna bedömningatt utsättning av fisk har stora positiva effekterbåde för yrkesfisket och för fritidsfisket. Detgäller bl.a. utsättning av sådana arter som ål ochlax. I andra fall kan restaurering av biotoper varaväl så effektiva åtgärder. Genom de utökaderesurserna för fiskevård skapas ytterligaremöjligheter på detta område. Motionärernas önskemålbör kunna tillgodoses inom ramen för det förstärktafiskevårdsanslaget.