bet · GL01SoU24 · 1998-05-26 00:00:00 — Detmåste säkerställas att även den som av olika skäl inte själv kan föra sin talaneller fatta meningsfulla beslut garanteras en med andra jämbördigaförhållanden. Ett ökat inslag av konkurrens kommer att leda till bättreutnyttjande av resurserna och att de köer och brister som finns i dagens systemkan angripas. Valfriheten i den sociala servicen skall garanteras genom attenskilda omsorgsgivare kan arbeta på lika villkor som vårdgivare med offentlighuvudman, anför motionärerna. Finansieringen skall vara gemensam men valet avvårdgivare den enskildes. Den som så önskar skall så långt möjligt erbjudasvård i det egna hemmet. De olika boendeformerna bör vidare renodlas för att geden enskilde valfrihet och inflytande i valet av boende och vårdform. Med t.ex.försäkringsbolag som medfinansiärer kan olika former av seniorprojektutvecklas. Sådana lösningar kan förbättra äldreomsorgen utan att skattemedelbehöver tillskjutas, anförs det.I motion So240 av m.fl. (m) begärs tillkännagivanden tillregeringen om äldreomsorgen (yrkande 23) och om utgångspunkter för en politikför de äldre (yrkande 24). I denna motion hänvisas till motion So406 och anförsatt vården och omsorgen skall utformas på den enskildes villkor. För detta ärrätten att välja fundamental, enligt motionärerna. För att garantera dennagrundläggande princip anser de att rätten till valfrihet inom äldreomsorgen börskrivas in i såväl socialtjänstlagen som hälso- och sjukvårdslagen. Dettainnebär att alternativ äldreomsorg och äldrevård som uppfyller rimligakvalitetskrav skall ges rätt till samma stöd från det allmänna som motsvarandeoffentligt bedriven verksamhet, anförs det.I motion So615 av m.fl. (m) yrkas att hosregeringen begär förslag om lagstadgad rätt till valfrihet för de äldre(yrkande 7). Motionärerna vill ge de äldre lagstadgad frihet vad gällerhemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer. Socialtjänstensföreträdare måste inom ramen för sin myndighetsutövning bedöma huruvida densökande är berättigad till serviceinsatser. När behovet dokumenterats skall denenskilde själv ha lagstadgad rätt att välja, heter det.Också i motion So415 av och (båda m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som säkerställer att enskilda alternativbland de särskilda boendeformerna kan garanteras villkor som är likvärdiga medden kommunala verksamheten (yrkande 3). Kommunerna bör behållafinansieringsansvaret för äldreomsorgen, anför motionärerna. De anser dock attkvaliteten och mångfalden kan öka och kostnaderna hållas nere genom ökadkonkurrens. De anser också att de enskilda alternativen är viktiga somalternativa arbetsgivare för offentliganställda kvinnor och öppnar dörren förkvinnliga entreprenörer och nya jobb.I motion So50 av m.fl. (c) begärs tillkännagivanden ominnehållet i det första nationella målet för äldrepolitiken (yrkande 1) och omett nationellt mål om vårdtagarens rätt till egen identitet och socialgemenskap (yrkande 2). Motionärerna anser att de föreslagna nationella målenför äldrepolitiken i huvudsak är bra, men det saknas en viktig dimension. Enutgångspunkt för vården av och omsorgen om de äldre måste vara att människor ärolika, har olika behov och skilda önskemål. Den enskilde vårdtagaren måstesjälv eller genom sina anhöriga ges reella möjligheter att påverka både var ochhur vården skall utföras. Möjligheten att få välja hemtjänstpersonal,dagverksamhet eller särskilt boende måste öka. Regeringens förslag att äldrebl.a. skall ha inflytande i samhället och över sin vardag som boende, patient,mottagare av hemtjänst är för vagt, anser motionärerna. De anser att äldreskall ha rätt att påverka hur, var, hos vem och med vilket innehåll somomsorgen skall ges. Detta bör ges regeringen till känna. Vidare ansermotionärerna att de nationella målen bör kompletteras med ett mål omvårdtagarens rätt till egen identitet och social gemenskap. Även detta bör gesregeringen till känna.I samma motion yrkas också att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldre handikappade (yrkande 9). Handikappadesom har personlig assistans mister denna när de blir ålderspensionärer. När denhandikappade fyllt är det kommunen som får överta ansvaret för stödettill den funktionshindrade. Enligt motionärernas mening måste denna fråga lösasså att den handikappade kan garanteras kontinuitet i sin omsorg.I motion So639 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om mångfald och valfrihet(yrkande 7). Motionärerna anser att de äldre skall ges lagstadgad rätt tillvalfrihet för hemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendeformer. När behovetdokumenterats skall den enskilde själv ha lagstadgad rätt att inom ramen förtilldelade resurser få välja vårdgivare på samma sätt som sker inombarnomsorgen.Detta yrkas också i motion So431 av och (båda c) (yrkande 5).I motion So51 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivanden omäldreomsorgens utmaningar (yrkande 2), om en omsorgsgaranti (yrkande 3) och omen äldrepeng och mer valfrihet för äldre (yrkande 4). Motionärerna anför attäven om ädelreformen varit framgångsrik finns en rad omständigheter somunder skapat problem för äldreomsorgen. Äldreomsorgen stårinför stora problem. Köerna till vård och boende är fullständigt oacceptabla.Vanvården måste åtgärdas omgående. Rehabiliteringen får inte vara ensidoverksamhet utan måste integreras i hela äldreomsorgen. Alla måste erbjudasen smärtfri och god omvårdnad i livets slutskede. Den enskildes rätt ochönskemål måste värnas. Närståendevården måste stödjas. Det mångkulturellasamhället ställer krav på större mångfald i äldreomsorgen. Det förebyggandefolkhälsoarbetet kan undanröja framtida lidande. Betydelsen av närvård i formav hemsjukvård, hemtjänst och annan socialtjänst kommer att öka. Motionärernavill mot bakgrund av detta införa en omsorgsgaranti. Kommunerna skall, utifrånen av utarbetad skiss, fastställa en omsorgsgaranti. Den skallha ett innehåll som garanterar den enskilde äldre en kvalitativ god omsorg. Dekommuner som inte lever upp till de rättigheter som garanteras avomsorgsgarantin skall bli skyldiga att ge de äldre som drabbas av detta enavgiftsreduktion. Motionärerna pekar på några behovsaspekter som måste varatillgodosedda för att omsorgen skall kunna räknas som kvalitativt god. Detsärskilda boendet bör ha en medicinskt ansvarig läkare. Det behövs också flersjuksköterskor i omsorgen. Fortbildning för personalen måste innehållaobligatoriska moment av kunskap om näringsbrist liksom om hur man förebyggerliggsår. Omvårdnadsforskning har visat att det oftast behövs enkla förändringari rutiner och hjälpmedel för att häva undernäringen. Med en god kunskap om denåldrande kroppen går det genom ändrade rutiner m.m. att förebygga liggsår. Ävensmärtlindring bör ingå i garantin. Alla fallskador skall utredas. En läkareskall tillkallas för undersökning så att skadorna inte förblir oupptäckta.Läkemedelshanteringen måste förbättras. Det behövs fortbildning för såvälförskrivare som övrig personal. Vidare anser motionärerna att valfriheten skallingå i garantin. Detta sker enklast genom en äldrepeng. Pengen följer den äldretill det boende eller den service som den äldre vill ha.I samma motion begärs också tillkännagivande om äldre funktionshindrade(yrkande 16). Motionärerna konstaterar att får personer medfunktionshinder inte behålla sin personliga assistans efter att de fyllt 65 år.De anser att rätten till personlig assistans skall kvarstå även efter 65-årsdagen. Motionärerna vill också införa en rätt till korttidsvård ochdagverksamhet i socialtjänstlagen och att rätten till individuella planer försin i lagen.I motion Fi68 av m.fl. (fp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en tydligareredovisning av den enskildes valmöjligheter inom äldreomsorgen (yrkande 5).Motionärerna anför att olika alternativ inte erbjuds utan att den enskildehänvisas till det av kommunen beslutade alternativet, oavsett om dettaupphandlas av privat entreprenör eller är i drift. Av regeringensskrivelse om den kommunala verksamheten framgår att nära hälften av dem somavsagt sig hemtjänst gjort det på grund av missnöje med kvalitet eller avgifteroch att de kände att de hade litet inflytande själva. Detta måste, enligtmotionärerna, tas som ett viktigt underlag i den framtida planeringen aväldreomsorgen och bl.a. leda till att tydligare redovisning av den enskildesvalmöjligheter görs.I motion So48 av m.fl. (v) yrkas att beslutar attutöver regeringens förslag om ett nationellt mål för äldreomsorgen tillföra ettmål för boendet (yrkande 6) och att hos regeringen begär förslag tillnationell norm för personaltäthet inom särskilt boende för äldre (yrkande 7).Motionärerna ställer sig bakom regeringens förslag till mål för äldrepolitikenmen anser att det bör tillföras ytterligare ett mål för de äldres boende. Deäldre skall ha rätt till eget rum i särskilt boende, men ingen skall tvingastill det. Detta mål tydliggör för kommunerna hur viktigt boendeplaneringen ärför att de övriga målen skall kunna nås. Vidare understryker motionärerna attdet finns ett klart samband mellan den medicinska omvårdnaden och tillgångentill kvalificerad medicinsk personal. Enligt motionärernas uppfattning ärpersonaltätheten och personalutbildningen grunden i en god äldreomsorg ochutgör ett kvalitetsbegrepp som går att mäta. Motionärerna föreslår därför attregeringen får i uppdrag att återkomma med en nationell norm för personaltäthetinom särskilt boende för äldre.I samma motion yrkas också att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att se över åldersgränser och arbetstider i enföränderlig framtid (yrkande 8) och att hos regeringen begär förslagtill lag mot diskriminering på grund av ålder (yrkande 9). Motionärerna anföratt den ökande medellivslängden betyder att antalet vårdbehövande ökar menockså att antalet äldre som gärna fortsätter ett aktivt förvärvsliv ökar.Åldersgränserna kommer därmed att behöva diskuteras, inte bara inomarbetslivet, utan även t.ex. hur länge man skall erhålla personlig assistans,bilstöd osv. Det är en paradox, anför de, att vi blir piggare och lever längresamtidigt som allt fler bränns ut . En kortare arbetstid och därmed ettlugnare tempo skulle bidra till att fler skulle kunna vara kvar längre iarbetslivet. Försörjningsbördan skulle fördelas jämnare över generationernasamtidigt som fler skulle finna delaktighet i samhällslivet. En utredning bördärför tillsättas som får i uppdrag att se över åldersgränser och arbetstider ien föränderlig värd. Regeringen tar i propositionen upp attitydernas betydelseoch påpekar att attityder inte enkelt låter sig påverkas genom politiskabeslut. Motionärerna delar denna uppfattning men anser att den lagstiftandeförsamlingen ibland måste gå före för att påverka samhällets attityder. En lagsom förbjuder diskriminering på grund av ålder kan långsiktigt påverkasamhällets attityder, anför de.I motion So52 av m.fl. (mp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett tillägg bör görastill de nationella målen för äldrepolitiken med lydelsen ?att äldre skall kunnaleva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag samt harätt att kunna välja boende utifrån innehåll i boendets utformning? (yrkande1). Vidare yrkas att hos regeringen begär förslag till hurvalfriheten för äldre i de särskilda boendeformerna skall kunna tryggas(yrkande 5). Tillkännagivande begärs om att kooperativ och stiftelser bör gessamma ekonomiska förutsättningar som kommunala boendeformer (yrkande 6).Motionärerna anser att de nationella mål som föreslås är helt oantastliga medvill ha ett tillägg om att äldre skall kunna välja sitt boende och innehållet iboendets utformning. De anser vidare att en av de största bristerna i desärskilda boendeformerna är de äldres bristande möjligheter att via aktivbrukarmedverkan kunna påverka utformningen av boendet. Det saknas ocksåmöjlighet att få vara med och påverka vilka man vill leva tillsammans med underde sista åren av sitt liv. Ett boende med utgångspunkt i var och ens språk,livsstil eller handikapp borde få vara en mänsklig rättighet, anför de. Ettsteg på vägen är att skapa förutsättningar för kooperativ, stiftelser och andraatt få samma ekonomiska förutsättningar som kommunala boendeformer.I samma motion begärs också tillkännagivande om äldres rätt till fortsattbistånd enligt LSS även efter (yrkande 8). Motionärerna anser attden som haft rätt till personlig assistans självklart skallha rätt till det även efter pensioneringen. De frågar sig hur det är tänkt attde nationella målen för äldrepolitiken skall kunna tillförsäkras även dennagrupp.I motion So49 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande om attbegreppet ?värdighetsgaranti? skall skrivas in i den nationella planen (yrkande1). Det hemställs att hos regeringen begär förslag till envärdighetsgaranti (yrkande 2). Vidare begärs tillkännagivanden om valfrihet iboende och hemtjänst (yrkande 3), om avskaffande av diskriminerandeåldersgränser (yrkande 5) och om den parlamentariska äldreberedningens uppgiftatt utvärdera ädelreformen (yrkande 7). Motionärerna uppskattar att regeringenvalt FN:s 46:e generalförsamlings resolution med en deklaration med principerför äldre personer att utgöra grund för de nationella mål somföreslås. har översatts med svenskans respekt. Motionärernaanser att begreppet ?värdighet? Respekten för äldre och derasbehov av en klok äldrepolitik rymmer alla FN-begreppen i sammanhanget:oberoende, vård, självförverkligande samt värdighet. Det är ett av skälen tillatt motionärerna föreslår att en ?värdighetsgaranti? skall skrivas in i dennationella planen. Värdighetsgarantin bör innehålla följande moment: Det skallfinnas en läkare, helst en geriatriker, knuten till varje enhet som betecknassom särskilt boende. Det skall finnas skilda vårdenheter för senildementa ochpsykiskt friska. Det skall finnas eget rum eller egen bostad för alla som såönskar. Kommunen skall planera äldreboendet så att den enskilde kan bo kvar iden kommundel han/hon bott tidigare. Det skall klart uttalas att ingen skallbehöva ligga och vänta innan en blöja byts. Det skall finnas tillräckligt medpersonal för att mata och hjälpa till med att dricka. Det skall finnastillräckligt med personal för att ge en säker och trygg omvårdnad, dvs. denenskilde skall få känna sig ompysslad, observerad och personligt tilltaladnågra minuter varje . Det skall finnas tillräckligtmed personal så att de som så orkar hjälps upp ur sina bäddar i rimlig tid ochdessutom får komma ut i andra miljöer än det egna rummet. Ideella insatserskall tas till vara. Det skall finnas så god tillgång till personal att ingenskall behöva dö i ensamhet.Bland de nationella målen lyfter regeringen fram att de äldre skall hatillgång till en god vård och omsorg. Detta exemplifieras med att äldre sålångt möjligt skall ges möjlighet att bo kvar hemma så länge som de självaönskar. Motionärerna hänvisar till att verkligheten ser helt annorlunda ut. Detfinns långa köer till särskilda boendeformer och att bristen på valfrihet förde äldre när det gäller boendet är uppenbar. Det måste, anför de, vara denenskildes efterfrågan av en viss vård eller ett visst boende som skall styra,inte huvudmännens uppfattning om vad som är mest lämpligt.Regeringen skriver vidare att attityderna till de äldre måste ändras och attdet finns många skrivna och oskrivna regler som stänger ute de äldre frånsamhällslivet. Motionärerna instämmer och vill påminna om denåldersdiskriminering som majoritet gör sig ansvarig till när denlåter 65-årsåldern utgöra en definitiv gräns för LSS samt för rätten att verkasom privatpraktiserande läkare respektive tandläkare.Motionärerna, som anser att vård och omsorg tillhör samhällets huvudfrågor,finner det anmärkningsvärt att inte funnit motiv att låtaäldrevården efter ädelreformen utvärderas av en parlamentarisk kommitté. Nuföreslår regeringen att en parlamentariskt sammansatt äldreberedning skalltillsättas med uppgift att tillsammans med äldreprojektet initiera, samordnaoch följa aktiviteter i samband med deltagande i FN:s internationellaår för äldre - 1999. Motionärerna utgår från att beredningen även kommer att fåarbeta med utvärdering av äldrevården efter ädelreformen.I motion So423 av m.fl. (kd) begärs en utvärdering avädelreformen (yrkande 2). rapporter om ädelreformen ärviktiga, anför motionärerna. Ansvaret för gamla och sjukas trygghet ligger dockpå politikernas bord. har tidigare krävt att regeringenskulle tillsätta en parlamentarisk utredning som utvärderar ädelreformen ochsom får uppdrag att visa på lösningar som garanterar kvaliteten inom alläldreomsorg. Detta krav står kvar, anför motionärerna.I samma motion yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om synen på ålderdom och en generell uppvärdering avlivserfarenhet (yrkande 4). Motionärerna anser att värdet av erfarenhet ochvisdom som den äldre generationen har skaffat sig under ett långt liv inteuppskattas så som det borde. Samhället saknar en grundläggande respekt förålderdomen. Motionärerna anser att ett tillvaratagande av den äldregenerationens livserfarenheter vore en allmän kvalitetshöjning som skulleunderlätta livet för många.I motionen yrkas också att hos regeringen begär förslag om enstrategi för att motverka diskriminering av äldre i vården (yrkande 3).Motionärerna refererar till en undersökning som bl.a. , biträdandeöverläkare på , och , geriatrisköverläkare, medverkat i och anser att det i det tysta håller på att växa framen åldersgräns inom sjukvården och hävdar att de äldre inte behandlaslika bra som de yngre. Motionärerna anser också att åldersgränsen förrätt till personlig assistans innebär en diskriminering.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att nationella mål för äldrepolitikenskall läggas fast. Mångfalden av insatser och det faktum att flera huvudmän harolika ansvarsområden gör det önskvärt med nationella mål för äldrepolitiken.Samlade nationella mål som går över sektors- och lagområden gör att detgemensamma åtagandet blir tydligare. Målen gör det lättare att mobiliseragemensamma resurser. Effekten av samhällets insatser blir därmed större.Utskottet delar också regeringens uppfattning att det blir lättare att jämförautvecklingen och att utkräva ansvar av de politiskt folkvalda. Nationella målstärker därmed demokratin.De nationella målen skall ange inriktningen av äldrepolitiken. Att söka uppnåmålen är sedan en uppgift inte bara för regering och riksdag utan också förkommuner, landsting, myndigheter, organisationer m.fl. Med utgångspunkt i målenbör kommunerna utarbeta lokala äldrepolitiska handlingsprogram.Utskottet finner det positivt att utgångspunkten för regeringens förslag tillmål är den resolution som 46:e generalförsamling antog ochsom innehåller en deklaration med principer för äldre personer. De avregeringen föreslagna målen är att äldre skall- kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag,- kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende,- bemötas med respekt, samt- ha tillgång till god vård och omsorg.Regeringen ger i propositionen en omfattande redovisning och konkretiseringav vad målen innebär. Utskottet finner målen väl avvägda.Moderata samlingspartiet avvisar regeringens arbetsmetod att formuleralångsiktiga mål för äldrepolitiken och därefter utveckla metoderna. Partietvill i stället införa en allmän hälsoförsäkring. Detta skulle enligt motioneninnebära att gränsdragningsproblemen mellan kommun och landsting upphör.Utskottet, som anser att nationella mål bör fastställas för äldrepolitiken,avvisar tanken på en försäkringslösning av äldreomsorgen. Utskottet anser ocksåatt äldreomsorgen skall vara demokratiskt styrd, att den skall vara solidarisktfinansierad och att den skall vara tillgänglig efter behov och inte efterköpkraft.I en motion från begärs ett tillägg till målen om vårdtagaresrätt till identitet och social gemenskap. Utskottet, som delar motionärernasuppfattning att identitet och social gemenskap är angeläget, anser att målet omett bibehållet oberoende för äldre liksom att de skall bemötas med respektomfattar den enskildes rätt till egen identitet. Dessa mål tillsammans medmålet att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhälletsyftar också till att den enskilde skall kunna upprätthålla sina gamla ellerutveckla nya sociala kontakter.Centerpartiet vill vidare skärpa det första målet så att det klart framgåratt den enskilde skall ha rätt att påverka hur, var, hos vem och med vilketinnehåll som omsorgen skall ges. begär ett tillägg om att äldreskall kunna välja boende utifrån innehållet i boendets utformning.Vänsterpartiet vill ha ett nationellt mål för boendet, innebärande att denenskilde skall ha rätt till eget rum i särskilt boende men att ingen skalltvingas till det. I flera motioner diskuteras också den enskildes rätt attvälja omsorgsform och innehåll. Motionärerna begär tillägg i hälso- ochsjukvårdslagen om rätten att välja, de föreslår införande av äldrepeng,säkerställande av konkurrens m.m.I propositionen föreslås att ett mål skall vara att äldre skall kunna levaett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag. Äldre skallkunna leva ett oberoende liv. Även de som blir helt beroende av exempelvisäldreomsorgens eller sjukvårdens insatser skall ges möjlighet att påverka sittliv och sin vardag. Målet om god vård och omsorg konkretiseras på så sätt attäldre skall ha tillgång till vård och omsorg som passar honom eller henne. Häranförs att allt mer mångkulturella karaktär reser nya krav på attutforma äldreomsorgen med hänsyn till människors olika språk och ursprung.Utskottet har tidigare uttalat att det är angeläget att den enskilde gesmöjlighet att själv bestämma över sin livssituation och det sätt på vilketomsorgen ges och att äldres kunskap och kompetens skall tas till vara.Utskottet vidhåller denna uppfattning som väl täcks av de mål regeringenföreslagit. Utskottet finner inte anledning att i de nationella målen skriva inen nationell norm för personaltätheten inom det särskilda boendet för äldre.Samtidigt vill utskottet understryka att det är nödvändigt att ha en godpersonalbemanning och en välutbildad personal för att kunna erbjuda en godkvalitet i vården och omsorgen.Flera kommuner och landsting har utvecklat olika former avkvalitetssäkring av vårdkedjan för äldre. Som exempel kan nämnas länslandsting som utarbetat en kvalitetsrevision av vårdkedjan för äldre mellanlänssjukvård, primärvård och kommun. Utskottet förutsätter att detta arbetekommer att fortsätta i kommuner och landsting och att man även kommer attutforma konkreta handlingsplaner för äldreomsorgen på lokal nivå utifrån denationella mål som fastställs. Kommuner och landsting kan överväga omde vill fastställa någon form av garantier för omsorgen som några motionärerföreslår. Andra motionärer begär en särskild värdighetsgaranti. Följande momentföreslås ingå: Det skall finnas en läkare, helst en geriatriker, knuten tillvarje särskilt boende; det skall finnas skilda vårdenheter för dementa och förpsykiskt friska och det skall finnas eget rum eller egen bostad för alla somönskar det. Utskottet delar motionärernas uppfattning att detta är angelägnamoment. Utskottet anser det angläget att det finns en ansvarig läkare för varjesärskilt boende. Utskottet återkommer strax till frågan om läkartillgången idet särskilda boendet. Vad gäller rätten till eget rum i det särskilda boendethar utskottet i yttrandet till finansutskottet över tilläggsbudgeten för år1998 (1997/98:SoU8y) tillstyrkt regeringens förslag om ett nytt anslag förbidrag till äldrebostäder m.m. Anslaget påskyndar utvecklingen mot godaboendemiljöer i det särskilda boendet. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det bör finnas skilda vårdenheter för dementa och psykisktfriska äldre. Detta ankommer dock på kommunerna att organisera.