bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — 1995/96:220) där det framhölls beträffande den nu aktuella möjlighetentill bemyndigande att det kunde tänkas situationer när det är nödvändigt, elleri vart fall lämpligt, att regeringen får besluta om utgifter på ramanslagutöver anvisat belopp. En snabb händelseutveckling kan, påpekades det ibudgetlagspropositionen, leda till att ett belopp som inte ryms inom den högstakreditgränsen måste betalas utan dröjsmål och innan beslut om ettförhöjt anslag hinner komma. Som exempel angavs kraftigt höjda räntor påstatsskulden i samband med oro på kreditmarknaden, tillkommande EU-avgifter,utgifter med anledning av katastrofer och utbetalningar till följd av infriadegarantier.I den ekonomiska vårpropositionen anges att den kvarståendebudgeteringsmarginalen för uppgår till . Om detfinns risk för att utgiftstaket kommer att överskridas skall regeringen enligtbudgetlagen (42 §) för att undvika detta vidta sådana åtgärder som den harbefogenhet till eller föreslå nödvändiga åtgärder.I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 finansplanen, avsnitt 4.9)begärde regeringen, på motsvarande sätt som året innan, att skullebemyndiga regeringen att besluta att ett ramanslag som inte avserförvaltningsändamål får överskridas om ett riksdagsbeslut inte hinner inväntasoch om överskridandet ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten. Enligtregeringens bedömning skulle det endast undantagsvis bli nödvändigt attutnyttja denna möjlighet till överskridande. På förslag av finansutskottet(bet. 1997/98:FiU1 s. 212) bifölls regeringens begäran. Finansutskottetförutsatte att överskridanderätten kommer att utnyttjas med storåterhållsamhet. I en reservation (m, fp, kd) betonades vikten av att regeringenhåller sig till de av anvisade anslagen. Trovärdigheten för den nyabudgetprocessen kräver att regeringen inte har möjlighet att göraöverskridanden utan att underställa dessa för prövning, sades det.Näringsutskottet uppger att för utnyttjade regeringen bemyndigandet förtre överskridanden (till rättsväsendet, totalförsvaret och EU-avgiften).Näringsutskottet erinrar om att med anledning av regeringens beslut att drain rätten att driva från utgången av har ochBarsebäck hos Regeringsrätten ansökt om rättsprövning enligt lagen(1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut. Bolagen har ävenbegärt att Regeringsrätten skall förordna att regeringens beslut tills vidareinte skall gälla, s.k. inhibition. har vidare begärt att skall pröva regeringens beslut ur konkurrenssynpunkt.Mot bakgrund av tidigare beslut om bl.a. en lag om kärnkraftensavveckling ser näringsutskottet det som logiskt att nu bemyndigarregeringen att träffa och genomföra för staten bindande avtal med , ochandra eventuella parter, om ersättning i form av pengar eller egendom somstaten direkt eller indirekt förfogar över.Det får betraktas som självklart att regeringen inte i förväg anger enbedömning av storleken på ersättningen för avvecklingen av reaktorn.Näringsutskottet tillstyrker därför förslaget i propositionen att en miljonkronor nu skall anvisas på ett nytt anslag för ändamålet och att regeringenskall bemyndigas att - utan nytt beslut av - överskrida anslaget omregeringen av tidsskäl inte hinner invänta ett beslut av riksdagen.Näringsutskottet noterar att regeringen, om anslagsbeloppet behöveröverskridas, i första hand avser att återkomma till under hösten 1998med förslag om höjning av anslagsbeloppet på tilläggsbudget. I det här ärendetskulle det av budgetskäl men också av hänsyn till ansvar vara attföredra om fick fatta beslut om en sådan höjning av anslaget.Slutligen finner näringsutskottet skäl att erinra om bestämmelsen i budgetlagenom att regeringen, vid risk för överskridande av utgiftstaket, skall vidtasådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå nödvändigaåtgärder.Näringsutskottet avstyrker med det nu anförda berörda motioner. Propositionentillstyrks.I en gemensam avvikande mening avstyrker företrädarna för Moderatasamlingspartiet, och regeringens förslag ochtillstyrker motionerna.Kompletterande informationEfter det att näringsutskottet avgivit sitt yttrande har Regeringsrättenförordnat att regeringens beslut om upphörandet av rättenatt driva kärnkraftsreaktorn tills vidare inte skall gälla (beslutmeddelat , mål nr 1424-1998). Regeringens beslut har alltsåinhiberats.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan inledningsvis konstatera att har antagiten lag om kärnkraftens avveckling. De nu aktuella förslagen är i huvudsak enföljd av de beslut tidigare fattat om avveckling av kärnkraften.Näringsutskottet noterar i sitt yttrande att regeringen, om anslagsbeloppetbehöver överskridas, i första hand avser att återkomma till underhösten 1998 med förslag om höjning av anslagsbeloppet på tilläggsbudget. I dethär ärendet skulle det, enligt näringsutskottet, av budgetskäl men också avhänsyn till ansvar vara att föredra om fick fatta beslutom en sådan höjning av anslaget.Finansutskottet vill med anledning av näringsutskottets yttrande i denna delerinra om att finansutskottet har framhållit att grundregeln alltidbör vara att behov av extra medel som överstiger kreditgränsen i första handskall begäras på tilläggsbudget (bet. 1997/98:FiU1, s. 213). Det gällernaturligtvis också i det nu aktuella fallet. anser att det voreönskvärt om möjlighet gavs för att fatta beslut om en sådananslagsförändring, om den skulle aktualiseras. Det skulle bland annatmöjliggöra en bedömning av hur en eventuell anslagshöjning skall finansieras. Ilinje med vad utskottet anförde i sitt yttrande över budgetlagen(1995/96:FiU8y), vill utskottet framhålla att beslut om tilläggsbudget gerriksdagen information om bakgrunden till de befarade överskridandena ochmöjlighet att pröva och debattera de aktuella frågorna, även om utgifterna ipraktiken redan är fullbordade.Utskottet vill också, även detta i enlighet med tidigare ställningstaganden,framhålla att en redogörelse för hur eventuella överskridanden finansierasalltid bör ingå i de utfallsredovisningar regeringen lämnar riksdagen.Utskottet noterar att regeringen anger i propositionen att om bemyndigandet attöverskrida ramanslaget utnyttjas kommer överskridandet samt, vilket utskottetsärskilt välkomnar, dess finansiering att ingå i de utfallsredovisningar somregeringen skall lämna till riksdagen.I likhet med näringsutskottet vill finansutskottet erinra om bestämmelsen ibudgetlagen om att regeringen, vid risk för överskridande av utgiftstaket,skall vidta sådana åtgärder som den har befogenhet till eller föreslå riksdagennödvändiga åtgärder.Utskottet har framhållit betydelsen av transparens iregeringens budgetförslag. För att skall kunna fatta sina beslut påfullgott beslutsunderlag krävs att de anslag som föreslås är uppsatta medrealistiska belopp. Avvecklingen av förslagsanslag och 1 000-kronorsanslag harvarit steg i rätt riktning som utskottet välkomnat.I det fall som är aktuellt kan utskottet dock ha förståelse för attregeringen inte kan ange en preciserad bedömning av belastningen påstatsbudgeten för ersättningen för avvecklingen av reaktorn. Det liggernaturligtvis också i intresse att regeringen kan träffa enöverenskommelse som är så fördelaktig som möjligt för staten. I detta specifikafall kan alltså regeringens förslag om anslagsbelopp accepteras.Det föreslagna bemyndigandet att under vissa förutsättningar överskridaanslaget grundas på en bestämmelse i budgetlagen. Utskottet anser bemyndigandetsom regeringen begär ligga inom ramen för såväl budgetlagens bokstav som dessintentioner. Som framgått ovan gäller bemyndigandet om rätten att överskridaanslaget under . Därefter upphör det nu föreslagna bemyndigandetatt gälla.Med hänvisning till det anförda tillstyrker finansutskottet att regeringen,med anledning av avvecklingen av , skall bemyndigas att, somunderlag för slutlig fastställelse i domstol, träffa och genomföra för statenbindande avtal med och med eventuella andra parter som kanerfordras i samband med en överenskommelse om ersättning i form av pengar elleregendom som staten direkt eller indirekt förfogar över (yrkande 32).Vidare bör regeringen bemyndigas att under besluta om att detföreslagna ramanslaget får överskridas om ett riksdagsbeslut om ökning avanslagsbeloppet inte hinner inväntas (yrkande 33).Därmed avstyrks motionerna Fi17 (m) yrkande 9 (delvis), Fi19 (fp) yrkandena15 och 16, Fi22 (kd) yrkande 9 samt Fi27 (m, fp, kd) yrkandena 2 och 3avstyrks.Följaktligen tillstyrker utskottet att anvisar en miljon kronorunder ett nytt ramanslag B 11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket under utgiftsområdet (yrkande 49 delvis). Motionerna Fi17 (m)yrkande 9 (delvis), Fi19 (fp) yrkande 21 (delvis), Fi22 (kd) yrkande 10 samtFi27 (m, fp, kd) yrkande 1 avstyrks därmed.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Avveckling av Clearingfonden och EnergiforskningsfondenPropositionenEnligt regeringens förslag skall Clearingfonden och Energiforskningsfondenavvecklas och behållningen på totalt ca tillföras eninkomsttitel på statsbudgeten. /87 redovisas inkomsterfrån avgifterna direkt på statsbudgetens inkomstsida och fonderna tillförs inganya medel. Det påpekas också i propositionen att medlen på de båda fondernainte har använts.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet har i sitt yttrande (NU9y) inget att erinra mot regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan uppfattning än näringsutskottet och tillstyrkersåledes regeringens förslag (yrkande 34).Ändring av ellagenPropositionenDen nya ellagen (1997:857) trädde i kraft och ersatte dengamla ellagen . Bestämmelser om tillsyn finns i 12 kap. i den nyalagen. Där stadgas bl.a. att den myndighet som utövar tillsyn såvitt avserfrågor om elsäkerhet, , får meddela förbud ivissa angivna avseenden. Det saknas möjlighet enligt den nya ellagen att förenaett sådant förbud med vite.Med hänvisning till att ett vitesföreläggande är det mest verksammapåtryckningsmedlet vid överträdelser mot de aktuella förbuden anser regeringenatt det bör införas en möjlighet att förena ett förbud med vite och framläggerförslag om erforderlig ändring i ellagen. Vidare föreslås korrigeringar av tvåandra paragrafer.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet har i sitt yttrande (NU9y) inget att erinra mot regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan uppfattning än näringsutskottet och tillstyrkersåledes regeringens förslag till ändring i ellagen (yrkande 13).Utgiftsområde 22 KommunikationerVäghållning och statsbidrag (A 2)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag ökas med 21,3miljoner kronor för att möjliggöra en ökad satsning på Vägverketssektorsuppgifter inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet. Finansieringen skergenom en minskning av anslaget A 1 : Administration med motsvarandebelopp. Den föreslagna överföringen av medel från administration tillsektorsuppgifter innebär bl.a., framhåller regeringen, att kommer attkunna öka sina insatser när det gäller trafiksäkerhetsarbetet. Därmed fördjupasarbetet med att förverkliga den s.k. nollvisionen inom trafiksäkerhetsområdet.MotionenI motion Fi56 (yrkande 17 delvis) godtas regeringens förslag attminska anslaget A 1 : Administration med 63 miljoner kronor.Motionärerna motsätter sig däremot den av regeringen föreslagna ökningen avanslaget A 2 Väghållning och statsbidrag och framhåller att det anslagettvärtom bör minskas kommande år.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande (TU5y) regeringens förslag ochavstyrker motionen. Företrädaren för tillstyrker i en avvikandemening motionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och tillstyrker regeringensförslag till höjning av anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag (yrkande 49delvis) och avstyrker motion Fi56 (mp) yrkande 17 (delvis).Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar desamlade konsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramarför budgetåret 1998.Bidrag till sjöfarten (B 4)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten ökas med 110miljoner kronor. Förslaget till höjning hänger samman dels med enuppbördsteknisk ändring av sjömansskatten, dels med att att bidraget tillkostnader för sociala avgifter avses höjas från till perkalenderår och årsarbetskraft fr.o.m. . Belastningen på anslagetB 4 Bidrag till sjöfarten kommer därvid att öka med 70 respektive 40 miljonerkronor . Finansiering sker genom att anslaget A 4 Investeringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar minskas med 70 miljoner kronorsamt genom att anslaget A 1 : Administration minskas med 40 miljonerkronor.MotionernaI kommittémotion Fi45 av Per m.fl. (m) (yrkande 1) avvisasregeringens förslag om ökat statligt bidrag till sjöfartsnäringens socialaavgifter. Motionärerna framhåller att specifika industristöd skapar ineffektivaorganisationer och snedvrider marknaden. Det största problemet för svenskrederinäring är inte hård internationell konkurrens i sig - betonarmotionärerna - utan snarare svensk arbetsrätt och avsaknaden av ettinternationellt register av dansk eller norsk modell.Även de gröna yrkar i motion Fi56 (yrkande 17 delvis) avslag påregeringens förslag i denna del.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet erinrar i sitt yttrande (TU5y) om att i december 1996antog ett nytt näringspolitiskt mål för sjöfartspolitiken som innebär attstaten skall tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkoroch härigenom tillvarata sjöfartens möjligheter att såsom en konkurrenskraftigexportnäring stärka betalningsbalansen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet.1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115).Regeringen redovisade sina bedömningar av konkurrenssituationen för densvenska sjöfartsnäringen i en särskild skrivelse till Sveriges Redareföreningden . I skrivelsen angavs att inriktningen skulle vara attsnabbt pröva förutsättningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna.Regeringen säger sig ha för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för år1999 med konkreta förslag till lösningar i dessa frågor i enlighet med deninriktning som angavs i regeringens skrivelse. I avvaktan härpå kommerregeringen från att tillfälligt öka bidraget till kostnader försocialavgifter per kalenderår och årsarbetskraft.Trafikutskottet vidhåller sin uppfattning att staten bör tillförsäkra densvenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor på det internationella planet.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att anslaget B 4 Bidrag tillsjöfarten tillfälligt ökar genom höjda bidrag till kostnader försocialavgifter. Någon åtgärd med anledning av motionsyrkandet tordesålunda inte vara erforderlig. avstyrker därför för sin delmotion Fi45 (m) yrkande 1.Trafikutskottets ståndpunkt till förmån för regeringens förslag om en ökningav anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten är inte förenlig med ställningstagandet imotion Fi56 (mp) mot en sådan ökning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet och de grönatillstyrker i avvikande meningar respektive motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och tillstyrker regeringensförslag till höjning av anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten (yrkande 49 delvis)och avstyrker motionerna Fi45 (m) yrkande 1 och Fi56 (mp) yrkande 17 i dennadel.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar desamlade konsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramarför budgetåret 1998.Utredningsarbete med anledning av förlisning (B 6)PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt obetecknat anslag B 6 Utredningsarbete medanledning av förlisning uppgående till anvisas.Finansiering sker genom att anslaget A 1 : Administration minskas medmotsvarande belopp.Såvitt nu kan bedömas kommer efterarbetet med anledning av utredningen om M/förlisning som lämnades att pågå under år 1998.Statens kostnader för detta arbete beräknas till 1,7 miljonerkronor.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet tillstyrker i sitt yttrande (TU5y) propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och tillstyrker regeringensförslag till nytt anslag B 6 Utredningsarbete med anledning av (yrkande 49 delvis).Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar desamlade konsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramarför budgetåret 1998.VäginvestPropositionenRegeringen föreslår att , AB Väginvest,förändras i syfte att uppnå administrativa samordningsvinster. Den upplåningtill väginvesteringar som sker för räkning i ochGöteborg genom särskilda dotterbolag bör fortsättningsvis ske direkt avVäginvest. Vidare föreslås att statens aktieinnehav i överförs frånVäginvest till . Regeringen anger att Väginvest bör äga och förvaltaden statliga andelen av aktierna i projektbolaget . Därmed kanenligt propositionen Väginvests verksamhet renodlas till att omfatta skildaformer av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande av aktier iprojektbolag m.m.MotionenEnligt kommittémotion Fi45 yrkande 2 av Per m.fl. (m) bör statenvisa stor restriktivitet när det gäller att låta statliga verk ha dotterbolag.En sammanblandning av ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blirnämligen ofta följden. För bolagsverksamhet gäller heller inteoffentlighetsprincipen vilket är olyckligt ur demokratisynpunkt. Vidare erinrasom att de historiska erfarenheterna av statlig bolagsverksamhet inte är heltpositiva. Motionärerna anser att förslaget om att överföra förvaltningen avSweRoad direkt till bör anstå till dess utredningen om statligtjänsteexport har slutbehandlats. Vidare anges att det är olyckligt attVäginvest ombildas till ett statligt förvaltningsbolag som bl.a. skall ägaBotniabanan AB. Enligt motionen bör statens infrastruktur på trafikområdet ägasdirekt av statsverket och inte via statliga finansbolag. Vidare framhålls attregeringens förslag innebär att Väginvest kan teckna förbindelser och ingåavtal som påverkar statsbudgeten vilket inte förutsatts i budgetlagen. Motdenna bakgrund avstyrks regeringens förslag.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrande (TU5y) att det är angeläget att statensverksamhet sköts effektivt och rationellt så att administrativa kostnader kanbegränsas. ser därför positivt på att ansvaret för statensupplåning av olika väginvesteringar samlas i ett enda företag, nämligenVäginvest. konstaterar vidare att SweRoad, som bedriverkonsultverksamhet, försäljning och export av produkter och tjänster inomväghållningsområdet i ett stort antal länder, har helt annorlunda uppgifter änVäginvests övriga verksamhet. SweRoad har därför inte haft några väsentligafördelar av att vara ett dotterbolag till . delarregeringens uppfattning att SweRoad bör återgå till att förvaltas direkt avVägverket. För att uppnå samordningsvinster inom trafikområdet är det vidareenligt trafikutskottets mening lämpligt att ändamålet för Väginvests verksamhetutvidgas till att gälla även banhållningsområdet. Därmed kan statens aktier iBotniabanan AB förvaltas på ett effektivt och ändamålsenligt sätt.Finansutskottet bör därför enligt trafikutskottets mening tillstyrkaregeringens förslag (yrkande 35) att Väginvests verksamhet skall omfatta skildaformer av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande ochförvaltning av aktier, andelar och andra rättigheter i bolag samt attVägverkets verksamhet skall bedrivas inom vägsektorn och banhållningsområdet.Av det anförda följer att motion Fi45 (m) yrkande 2 bör avslås.Företrädarna för Moderata samlingspartiet tillstyrker i en avvikande meningmotionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser i likhet med trafikutskottet att det är angeläget attstatens verksamhet sköts effektivt och rationellt så att administrativakostnader kan begränsas. Det finns flera fördelar med att koncentrera ansvaretför att låna upp medel för att finansiera statlig verksamhet.Trafikutskottet ser positivt på att Väginvest ges ansvaret för dennaverksamhet avseeende väginvesteringar och tillstyrker att Väginvests verksamhetutvidgas till att gälla även banhållningsområdet samt att aktierna iBotniabanan AB tillförs bolaget.Finansutskottet har i sitt yttrande FiU4y till trafikutskottet redovisatbudgetlagens bestämmelser avseende finansieringen av infrastrukturinvesteringaroch i detta sammanhang uttryckt sin syn på finansiering av denna typ avinvesteringar.Som framgår av 23 § lagen om statsbudgeten kan undantag göras från attfinansiering av infrastrukturinvesteringar skall ske över anslag. Det gällerexempelvis om avgifter skall tas ut för utnyttjande av en trafikanläggning,framgår det av motivtexten i proposition 1995/96:220 om lag om statsbudgeten.När andra finansiärer än staten medverkar i finansieringen kan det somutskottet ser det vidare vara lämpligt att verksamheten organiseras ibolagsform. Väginvest bör kunna ha en viktig uppgift i sådana sammanhang.Utskottet tillstyrker således att Väginvests verksamhet skall omfatta skildaformer av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, att äga ochförvalta aktier, andelar och andra rättigheter i bolag och skall bedrivas inomvägsektorn och banhållningsområdet.Utskottet tillstyrker i likhet med trafikutskottet att aktierna i ägas av staten och förvaltas av Vägverket.Vad utskottet anfört innebär att det följer trafikutskottets förslag ochtillstyrker propositionen yrkande 35 samt avstyrker motion Fi45 (m) yrkande 2.BotniabananPropositionenRegeringen har i proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete ochvälfärd angett att kostnaderna för finansiering, planering, projektering,upphandling och byggande av , exklusive resecentra, som beräknasuppgå till högst , bör finansieras med lån. Enligtpropositionen bör staten och berörda kommuner bilda ett aktiebolag, , med ansvar att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra utBotniabanan.I enlighet med dessa riktlinjer föreslås ekonomiska vårpropositionatt regeringen bemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellanÖrnsköldsvik och samt för det fortsatta planeringsarbetet ställa utkapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan AB:s eget kapital och attgarantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare ochfordringsägare, inom en ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till1 i prisnivå , varav 195 miljoner kronoravser finansiella kostnader. För att möjliggöra att utandröjsmål skall kunna starta och bygga upp sin verksamhet, föreslås attBanverket får använda anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll avstatliga järnvägar för lån till Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram på 50miljoner kronor. skall återbetala medlen till senastden . Av propositionen framgår vidare att regeringen avser attfortlöpande återkomma till i budgetpropositionen i syfte att följaupp utbyggnaden av Botniabanan.MotionernaRegeringens förslag till finansiering av avstyrks i motionerna Fi30och Fi45 (båda m).I kommittémotion Fi45 yrkande 3 av Per m.fl. (m) framhålls attinvesteringar som finansieras på ett tvivelaktigt sätt och i strid medbudgetlagen inte bör accepteras. Enligt motionen finns det dessutom starka skälför att en genomgripande genomgång görs av projektet i syfte att uppnåbesparingar och effektiviseringar. Motionärerna anser därför att mycket talarför en senareläggning av Botniabanan.I kommittémotion Fi30 av m.fl. (m) erinras om att riksdagennyligen har lagt fast regler för hur budgeten skall utformas med syfte attskapa en stram och effektiv beslutsprocess där kostnaderna och effekterna förolika budgetåtaganden redovisas på ett tydligt sätt.