bet · GL01FöU11 · 1998-05-07 00:00:00 — Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet m.m. I betänkandet behandlas proposition 1997/98:84 Försvarsmaktens ekonomioch verksamhet m.m. samt nio motioner som väckts med anledningav propositionen.I propositionen beskriver regeringen allvarliga ekonomiska problem somuppstått i Försvarsmaktens ekonomi och planering. Som ett led i åtgärdernaför att bringa Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet i balans föreslårregeringen att ändrar det övergripande målet för Försvarsmaktensberedskap. Vissa delar av krigsorganisationen kan då ges lägre beredskap ändet nu gällande s.k. ettårsmålet. Utskottet föreslår att bifallerregeringens förslag. Avvikande mening framförs av Moderatasamlingspartiet och i skilda reservationer.Regeringen redovisar vidare i propositionen åtgärder som den själv ellerFörsvarsmakten kan fatta för att uppnå balans i planeringen. Åtgärdernaavser verksamheten under det innevarande budgetåret och berörpliktutbildningen, materielanskaffningen inklusive försvarsindustrin ochfrivilligverksamheten. I anslutning härtill har framställts ett flertalmotionsyrkanden, bl.a. med krav om ett nytt försvarsbeslut och stopp förolika slags investeringar. Utskottet föreslår att samtliga motionsyrkandenavslås. Sju reservationer och fem särskilda yttranden har avgivits i anslutninghärtill, varav två fempartireservationer (m, fp, v, mp och kd) till förmån förett nytt försvarsbeslut respektive stopp för investeringar.Näringsutskottet har avgivit yttrande över propositionen. Försvarsutskottetdelar näringsutskottets bedömning att regeringen förriksdagen bör redovisa en samlad bild av tillgängliga resultat av de skildauppdrag om försvarsindustrin som regeringen gett till myndigheterna. Regeringen föreslår i propositionen att riksdagengodkänner förslaget till ändring av övergripande mål för Försvarsmaktenvad avser Försvarsmaktens beredskap. 1997/98:Fö10 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till ändring av övergripande målför Försvarsmakten vad avser Försvarsmaktens beredskap i enlighet med vadi motionen anförts,2. att hos regeringen begär underlag för ett nytt försvarsbeslutunder i enlighet med vad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompensation till Försvarsmakten för uteliggande förskott.1997/98:Fö11 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytt försvarsbeslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omedelbara åtgärder i avvaktan på det nya försvarsbeslutet.1997/98:Fö12 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om femåriga försvarsbeslut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Försvarsmaktens beredskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avbryta JAS-projektet.1997/98:Fö13 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär underlag för ett nytt försvarsbeslutunder i enlighet med vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att upprätthålla handlingsfriheten för regering och riksdag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nedläggning av varvsproduktionen på Muskö.1997/98:Fö14 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att verksamheten med tre flygdivisioner på F 21 bibehålls.1997/98:Fö15 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en stark svenskförsvarsindustri och beställningar till denna.1997/98:Fö16 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att materielprojekt som är beslutade om och där en beställningföreligger inte skall vara undantagna besparingarna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bryta kontraktet på JAS delserie tre för att skapahandlingsutrymme,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ubåt ,. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla nyinvesteringar och flyttningar av verksamhet skallstoppas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för Försvarsmaktens löneförhandlingar skall ligga påArbetsgivarverket,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell verksamhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt försvarsbeslut ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en flyttning av den flygburna signal- och radarspaningen samtflygtransporterna på till ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omorganisationen av Försvarsmaktens helikopterverksamhet.1997/98:Fö17 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om incidentberedskapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt försvarsbeslut med en tydlig målbild,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tydliggöra cirkeln säkerhets- och försvarspolitiska mål-operativ förmåga-kostnader,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att helt undanta hemvärns- och frivilligverksamheten frånbesparingar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen i sin årliga redovisning till omanpassningsåtgärder tydligt redogör för konsekvenserna av de nu föreslagnaberedskapssänkningarna,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en noggrann översyn av de planerade investeringarna inomFörsvarsmakten för att finna alternativa besparingar till de redan föreslagna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förnyad prövning av den beslutade flyttningen av den flygburnasignal- och radarspaningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell försvarsindustriell strategi.1997/98:Fö18 av och () vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1997/98:84. Försvarsmaktens ekonomi och planeringRegeringenUnder uppstod allvarliga problem i Försvarsmaktens ekonomi ochplanering. Regeringen redogör i propositionen för dessa problem och förvilka åtgärder som bedöms nödvändiga för att den planerade verksamhetenoch tilldelade ekonomiska resurser skall komma i balans. Åtgärderna tar tillstörsta delen sikte på innevarande budgetår.Totalförsvarsbeslutet 1996Regeringen anför att den på grundval av underlag från Försvarsmakten -Försvarsmaktsplan 97 (FMP 97) - lämnade ett iförhållande till denna plan något modifierat förslag till . För attfinansiera verksamhetsförändringarna föreslog regeringenutgiftsbegränsningar bl.a. genom krav på rationaliseringar inomFörsvarsmakten och stödmyndigheterna. Regeringen anser att deförändringar som föreslogs var finansierade. Även Försvarsmakten ansågförändringarna vara kostnadsneutrala sett över beslutsperioden.Utgiftsbegränsningarna översteg enligt regeringenverksamhetsförändringarna med omkring 800 miljoner kronor.Riksdagen beslutade (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109) i enlighet med regeringens förslag - 1996 årstotalförsvarsbeslut.Försvarsmaktens anmälan av obalansenEfter totalförsvarsbeslut anmäldeFörsvarsmakten i sitt budgetunderlag till regeringen attplaneringen inför försvarsbeslutsperioden var i obalans. Kostnadernabedömdes bli ca högre än tidigare beräknat.Enligt regeringen uppgav Försvarsmakten att de ekonomiskaförutsättningarna för att genomföra försvarsbeslutet hade försämrats. Dettaförhållande sades ha sin grund i statsmakternas beslut att lägga in ytterligareverksamhet i planen, icke realiserbarhetsprövad rationalisering och enmindre ramsänkning.Regeringen ålade i skilda beslut Försvarsmakten att redovisa orsakerna tillobalansen och föreslå åtgärder för att komma till rätta med den. I sindelårsrapport till regeringen anmälde Försvarsmakten attobalansen kvarstod. Den bedömdes kortsiktigt vara hanterbar, främst genomambitionsförändringar.Budgetpropositionen om obalansenRegeringen anförde i budgetpropositionen att den i Försvars-maktens budgetunderlag anmälda obalansen var anmärkningsvärd ochallvarlig. Regeringen ansåg att det inom den i totalförsvarsbeslutet angivnaekonomiska ramen skulle vara möjligt att genomföra aktuella förändringar avkrigs- och grundorganisationen samt att upprätthålla den kompetens ochkvalitet som förutsattes i beslutet. Regeringen föreslog därför ingenförändring av de av beslutade verksamhetsmålen eller av denekonomiska ramen.Obalansen under hösten 1997Regeringen anför att Försvarsdepartementet fick uppgiftersom tydde på att den ekonomiska obalansen var större än vad som tidigarehade anmälts. Problemet - det ekonomiska underskottet i förhållande tillplanerad verksamhet - bedömdes nu till ca förperioden 1998-2002.I den kvartalsrapport som regeringen fick var dock bilden intefullt så mörk. uppskattade Försvarsmakten obalansen till . Som huvudorsaker uppgavs kostnader för omstruk-turering och alltför optimistiska antaganden om kostnadsreduceringar.Regeringen anför vidare att Försvarsmakten redovisade denplanerade ekonomiska utvecklingen . Det uppgavsinte vara möjligt att genomföra all verksamhet som förutsattes i 1996 årstotalförsvarsbeslut. Uttryckt i pengar handlade det enligt Försvarsmakten omen ambitionssänkning motsvarande under denaktuella perioden.Försvarsmaktens förklaring till obalansenEnligt regeringen anmälde Försvarsmakten i en skrivelse attmyndighetens ekonomiska resurser genom olika statsmaktsbeslut harreducerats med i förhållande till FMP 97. Härutöverhar, enligt Försvarsmakten, verksamhet till ett värde av 1 900 miljonerkronor tillkommit genom ytterligare beslut av statsmakterna.Resterande av den totala obalansen på uppgavs ha orsakats av Försvarsmakten själv. De ökadebehoven finns främst i IT-verksamheten och i förbandsverksamheten inomarmé- och marinprogrammen.Regeringens uppdrag till Försvarsmakten i december 1997I ett beslut konstaterade regeringen att extraordinäraåtgärder måste vidtas för att bringa ordning i Försvarsmaktens planering. Ibeslutet uppdrog därför regeringen åt Försvarsmakten att till i februari 1998lämna underlag för olika besparingsåtgärder i fråga om anpassning ochberedskap, förbandsverksamhet, materielförsörjning, effektivisering ochanställd personal.Enligt uppdraget skulle Försvarsmakten, inom ramen för riksdagsbeslutet idecember 1997 (prop. 1997/98:1 utg.omr. 6, bet. 1997/98:FöU1, rskr.1997/98:82) om anslag och verksamhet för , redovisa ett nytt förslagtill budget för samt vilka konsekvenser för planeringen som förslagetfår för resten av försvarsbeslutsperioden.Försvarsmaktens förslag för att återställa balansen i planeringen omfattadeverksamhetsinskränkningar motsvarande , bl.a.genom attminska materielbeställningar och förskjuta materielprojekt,reducera lednings- och förbandsverksamheten,minska utbildningen och inkalla färre värnpliktiga,reducera lagerhållningen av reservdelar och drivmedel samtsänka beredskapen.Försvarsmakten avsåg dessutom att inplanera en årlig reserv på 400 miljonerkronor, dvs. under perioden 1998-2001.Nya uppgifter i Försvarsmaktens budgetunderlag i mars 1998Försvarsmakten redovisade budgetunderlag för . Enligtregeringen skiljer sig detta från vad Försvarsmakten redovisade i februaribl.a. genom attviss planerad verksamhet, främst inom materielområdet, tidigarelagts frånår 2002 och 2001,ambitionsminskningarna inom förbandsverksamheten är något mindreunder senare delen av försvarsbeslutsperioden samtatt cirka hälften av den planerade minskningen i lagerhållningen på 550miljoner kronor återförs under perioden 1999-2001.Sammantaget innebär Försvarsmaktens förslag i budgetunderlaget för år1999 verksamhetsreduceringar med under perioden1998-2001, inte med som uppgetts behov av ifebruari.Regeringen redogör vidare för den systemomläggning som skett föranslagsavräkning av materielkostnader och därav följande svårigheter attpro- gnostisera utfallet av dessa kostnader.Regeringen anför att på regeringens uppdrag har grans-kat Försvarsmaktens förmåner till anställda, formerna för lönebildning,tillämpning av avtal m.m. har bl.a. funnit att det finnsskäl för regeringen att i resultatdialogen med myndighetsledningen ställastörre krav på ett arbetsgivarbeteende som gagnar verksamheten.Utskottets övervägandenRegeringen inleder propositionen med en redogörelse för processen för att nåklarhet om obalansen i Försvarsmaktens planering, från Försvarsmaktensanmälan om problemet fram till rådande läge i mars 1998.Redogörelsen visar på stora svårigheter att definiera hur stor obalansenmellan verksamhet och ekonomiska resurser faktiskt är. Bedömningarna harväxlat med tiden och och Försvarsmakten har inte varitöverens om förutsättningar och slutsatser.Utskottet fick kännedom om problemet i anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen . Dels anmälde regeringen i propositionenatt obalansen uppmärksammats och kunde äventyra försvarsbeslutet om detinte åtgärdades, dels fick utskottet föredragningar i frågan såväl avföreträdare för som av Överbefälhavaren.Regeringskansliet föredrog frågan för utskottet ytterligare engång.Utskottet ansåg (bet. 1997/98:Fö1 s. 42) att den redovisade obalansenmellan verksamhetsinriktning och kostnader var mycket allvarlig. Dettaunderströks enligt utskottet av att den av regeringen i propositionenredovisade obalansen kunde komma att visa sig vara betydligt större.Utskottet förutsatte att regeringen återkom till medsin bedömning samt eventuella förslag till beslut, om det krävdesen annan inriktning av Försvarsmaktens verksamhet än den som fastställdes i1996 års försvarsbeslut.Utskottet kan konstatera att ekonomiska problem i Försvarsmaktensplanering dessvärre inte är något nytt fenomen. De har med vissregelbundenhet återkommit . Särskidautredningsinsatser har gång efter annan behövts, senast generaldirektörGunnar Petris utredning om Försvarsmaktens akuta ekonomiskaproblem (Ds Fö 1987:1) samt genomgång avJAS 39 ekonomi (RRV , dnr 20-95-0520).Utskottet anser att regeringens redogörelse i propositionen visar påbetydande och oacceptabla brister i systemet för att styra och följa uppFörsvars-maktens verksamhet. Inte minst gäller det den nuvarande storaosäkerheten i att kunna förutsäga betalningsutfall och anslagsbelastning.Försvarsmaktens styrning, ledning och förvaltning i fred måste reformerasom det skall gå att komma till rätta med ständigt återkommande obalanser iförsvarsplaneringen. Statsmakternas styrning och uppföljning avFörsvarsmaktens verksamhet måste också bli effektivare, vilket ocksåutskottet i annat sammanhang (bet. 1997/98:FöU10) påtalat.Utskottet uttalar sig där för en skyndsam reformering av det nu gällandesystemet och lämnar synpunkter på beslutsunderlaget beträffandeFörsvarsmaktens uppgifter, operativa förmåga, verksamhetsområden,anslagsstruktur, materielförsörjning m.m. Utskottet förutsätter att det inleddaarbetet med denna reformering prioriteras.Utskottet konstaterar att , efter en anmälan frånMiljöpartiet, granskar frågan om regeringens agerande ochförsvarsministerns ansvar i samband med Försvarsmaktens ekonomiskaproblem försvarsbeslut (granskningsärende 1997/98:26).Orsakerna till obalansen och regeringens åtgärderRegeringenPerioden 1997-2001Regeringen anser att totalförsvarsbeslutet , utgående frånFörsvarsmaktens underlag och den därpå baserade propositionen, var välfinansierat.Försvarsbeslutet förutsatte rationaliseringar såväl inom Försvarsmaktensom inom stödmyndigheterna. Regeringen anser att dessa rationaliseringarbör kunna förverkligas. De skall således kunna finansiera verksamhet ienlighet med vad avsåg.Regeringen anför att i enlighet med förslagen i vårpropositionen1996 (prop. 1995/96:150) beslutade en besparing på 200 miljoner kronorårligen på Försvarsmaktens anslag, sammanlagt med 800 miljoner kronorunder perioden. Regeringen avsåg att besparingen skulle realiseras genomeffektiviseringar inom utgiftsområdet, främst vid stödmyndigheterna.Besparingen har dock ännu inte tagits ut på det sätt som avsågs.Regeringen anför vidare att i enlighet med 1996 årsvårproposition beslutade att materielbeställningar för skullesenareläggas och Försvarsmaktens anslag minskas med . Detta belopp skall återläggas under åren 2000 och 2001.Efter försvarsbeslutet år 1996 har Försvarsmakten, enligt regeringen, fåttuppgifter som inte varit finansierade utan som Försvarsmakten förutsattskunna inrymma i givet anslag. Dessa beslut omfattar ca 200 miljoner kronorför perioden. Dessutom har regeringen beslutat om en indragning av 200miljoner kronor av kassabehållningen vid reservmateriellagret. Vidare harriksdagen beslutat en sänkning av Försvarsmaktens ram med 350miljoner kronor . Denna sänkning föranleddesav förväntade rationaliseringar inom statens fastighetsförvaltning.Regeringen anser sålunda att sammanlagt ca av den bristsom Försvarsmakten har anmält kan hänföras till beslut av ellerregeringen totalförsvarsbeslut.Regeringen uppger vidare att det inom pågår en analysav konsekvenserna av övergången till full tillämpning avanslagsförordningen (1992:760). Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i den frågan.Regeringen hävdar sammanfattningsvis att de ändringar som riksdagengenom totalförsvarsbeslutet gjorde i förhållande till FMP 97 var ekonomisktbalanserade. Obalansen hade varit lika stor även om FMP 97 hadegenomförts utan några ändringar.Regeringen betonar att statsmakterna måste kunna utgå från attmyndigheternas underlag är korrekt och noga kontrollerat. Regeringen anseratt Försvarsmaktens underlag försvarsbeslut, FMP 97, inteuppfyllde detta krav, vilket regeringen anser mycket allvarligt.I propositionen tar regeringen endast ställning till de åtgärder som krävsför . Regeringen avser att i den ordinarie budgetprocessenåterkomma till med förslag som gäller resten av försvarsbesluts-perioden.Budgetåret 1998Grundat på Försvarsmaktens underlag redovisar regeringen i propositionenolika åtgärder. föreläggs ett förslag om ändrade krav påberedskap inom Försvarsmakten. Vidare informerar regeringen om åtgärdersom kommer att påverka plikttjänstgöringen, materielanskaffningen samthemvärns- och frivilligverksamheten.Sammantaget reduceras verksamheten för med motsvarande , varav inom utbildning m.m. och inom materielområdet.Mot bakgrund av granskning av förmåner ochlönebildning m.m. utgår regeringen ifrån att Försvarsmakten som ansvarigarbetsgivare beaktar vad anfört i sina rapporter.Enligt regeringen berör de i propositionen föreslagna reduceringarna inteFörsvarsmaktens internationella verksamhet.MotionernaI flera motionener framhålls det att regeringen har ett för snävt perspektiv isin beskrivning av de aktuella planeringsproblemen i Försvarsmakten ochvilka åtgärder som är nödvändiga att vidta. Den gemensamma nämnaren fördessa yrkanden är tidigareläggning av nästa försvarsbeslut.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö10 framhålls sålunda att detstår klart att varken de mål eller de medel som angavs i 1996 årsförsvarsbeslut kommer att kunna realiseras under den resterande delen avförsvarsbeslutsperioden. Ett nytt försvarsbeslut som återställer balansenmellan uppgifter och resurser sägs därmed bli ofrånkomligt. Enligtmotionärerna har det också blivit uppenbart att de femårigaförsvarsbeslutsperioderna är mindre ändamålsenliga. Kombinationen av enförberedd kontrollstation och de akuta planeringsproblemen talarsålunda för en ominriktning av försvaret . Försvarsmakten bördärför av regeringen få i uppdrag att redovisa ett underlag för enominriktning (yrkande 2). Utgångspunkten för en sådan ominriktning, somkan förväntas bli betydande, föreslås bli:Ett nytt försvarsbeslut omfattande perioden 2000-2010.Tillräckligt underlag från myndigheterna för detta beslut.En ny och flexibel rytm för beslut om försvaret.Även i kommittémotion Fö12 kritiseras systemet medfemåriga försvarsbeslutsperioder. Motionärerna konstaterar att 1996 årsförsvarsbeslut är giltigt, vilket i och för sig inte anses märkligten snabbt föränderlig värld. För ett totalförsvar som bygger på principen omanpassning till snabba förändringar blir detaljerade och fasta femårsplanerföga lämpade. Systemet med femåriga försvarsbeslutsperioder bör därföröverges och regeringen återkomma till med förslag till ett nyttsystem (yrkande 1).Miljöpartiet förordar också ett nytt försvarsbeslut . Ikommittémotion Fö16 anses det sålunda inte gå att lappa och laga på ettförsvarsbeslut som fattats på felaktiga grunder i ytterligare fyra år.Motionärerna anser att det behövs ett nytt försvarsbeslut där det tas etthelhetsgrepp och där konsekvenserna dras av den rådande säkerhetspolitiskasituationen (yrkande 7).Kristdemokraterna pekar i sin kommittémotion Fö17 på behovet av entrovärdig försvarspolitik och ett folkförsvar med handlingsfrihet.Motionärerna anser att det behöver läggas en ny grund för försvarspolitikenutifrån omvärldsutvecklingen och det vidgade säkerhetsbegreppet. I sambandmed den framflyttade kontrollstationen bör därför ett förslag tillnytt försvarsbeslut med en tydlig målbild föreläggas (yrkande 2).Myndigheterna bör åläggas att ta fram erforderligt underlag.Motionärerna framhåller vidare att det svenska försvaret måste vila på enstabil och trovärdig grund som ger långsiktig styrka i en svårförutsägbarframtid. Den nuvarande försvarspolitiken sägs innebära risker för obalansmellan säkerhetspolitikens mål och totalförsvarets uppgifter och resurser.Cirkeln säkerhets- och försvarspolitiska mål-operativ förmåga-kostnadermåste därför tydliggöras (yrkande 3).I motion Fö11 (fp) av framhålls att det nu löpandeförsvarsbeslutet uppenbarligen måste revideras. Motionären anser attFörsvarsmaktens problem till sin grundläggande natur är strukturella och attde åtgärder som regeringen nu föreslår inte förmår lösa dessa problem -endast skjuta dem . Det synes inte särskilt meningsfullt att lappaoch laga på ett försvarsbeslut som redan har havererat. Ett nytt skyndsamtförsvarsbeslut är enligt motionären sålunda ofrånkomligt för att långsiktigtlösa försvarets problem (yrkande 1). Detta nya beslut bör utgå frånprinciperna om ett flexibelt försvar, internationell anpassning och hållbarfinansiering.Även i motion Fö13 (m) av och ansesdet uppenbart att varken fastställda mål eller medel fastställda i 1996 årsförsvarsbeslut kan förverkligas under den resterande försvarsbeslutsperioden.Lika uppenbart anser motionärerna det vara att det då behövs ett nyttförsvarsbeslut som återställer balans mellan uppgifter och resurser (yrkande1).Partimotion Fö10 (m) tar också upp frågan om lånefinansiering av förskott.Denna fråga hör samman med konsekvenserna från införandet avanslagsförordningen, vilka redovisats vara en av orsakerna till obalansen iFörsvars-maktens planering. Motionärerna konstaterar att regeringen ipropositionen anmäler att analys pågår i av dessakonsekvenser. Motionärerna förutsätter att regeringen återkommer medförslag till som gör att införandet av anslagsförordningen, liksomdess fulla tillämpning, kan ske på ett verksamhetsneutralt sätt. Det kaninnebära att Försvarsmakten kan behöva kompenseras när uteliggandeförskott skall likvideras (yrkande 3).Miljöpartiet uppmärksammar i sin kommittémotion (RRV) granskning av förmåner och former förlönebildningen för anställda i Försvarsmakten. Motionärerna pekar på attRRV i sin rapport skriver att det borde vara möjligt för Försvarsmakten attredan under år 1998 minska omfattningen av kostnaderna för lönetilläggm.m. Motionärerna anser att regeringen borde lägga tillbaka ansvaret förFörsvarsmaktens löneförhandlingar till (yrkande 5).Samma motion är kritisk mot att regeringen har fredat områdetinternationell verksamhet från besparingar. Motionärerna konstaterar attFörsvars-makten har personal tjänstgörande i Natostaber, vilket inte ansesförenligt med vår alliansfrihet.