bet · GL01KU21 · 1998-02-17 00:00:00 — Utskottet utgårfrån att statliga myndigheter och företag som helt eller delvis ägs av statennoga överväger arvodessättningen så att arvodena inte framstår som oskäliga.Utskottet anser däremot inte att arvodena i de styrelser som här särskiltstuderats generellt är för höga och kan därför inte ställa sig bakom kraven imotionerna K265 respektive K514 på en generell översyn (yrkande 1) ellergenerellt sänkta arvoden (yrkande 2), varför motionerna avstyrks.IT-frågorMotionernaI motion 1997/98:K333 föreslår m.fl. (m) att regeringen skyndsamtåterkommer till med förslag till samlade riktlinjer för webb-baseradinformation och användningen av Internet för kommunikation med medborgarna,varvid behovet av transparens, konflikten mellan säkerhet och öppenhet samtregler för diarieföringen bör beaktas (yrkande 14). Enligt motionärerna bordedet vara en självklarhet att alla statliga myndigheter, verk och företaghar en strategi för användningen av IT som en viktig del i sittinformationsuppdrag till medborgarna.Bengt () hemställer i motion 1996/97:K403 att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ommedborgarterminaler (yrkande 3). I motionen framhålls bl.a. vikten av attmedborgarna har tillgång till dataterminaler på medborgarkontoren och andraoffentliga platser i samhället, t.ex. biblioteken, för att komplettera depersondatorer och terminaler som finns på arbetsplatser och i bostäderna. S.k.nätdatorer ger möjlighet inte bara till förbättrad information i olikamarknads- och samhällsfrågor utan också till enkel förmedling av meddelandenfrån envar. Medborgaraspekten bör alltid finnas med inför utbyggnad av digitalanät för förmedling av samhällskontakt.I motion 1997/98:K522 hemställer () att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillgång tillresurser så att även synskadade kan få tillgång till publika datorer påbibliotek och medborgarkontor. Enligt motionären blir publika datorer på bl.a.bibliotek och medborgarkontor alltmer tillgängliga för allmänheten. Ett skältill att dessa datorer inte är anpassade till synskadade är att man ofta intehar råd att finansiera inköp av de tekniska hjälpmedel som behövs inomordinarie budget.Kerstin Warnerbring m.fl. (c) aktualiserar i motion 1997/98:T815 yrkandena18-22 frågor om IT och samhällsinformationen. I yrkande 18 anförs att det är enviktig faktor att den elektroniska versionen av rättsliga dokument jämställsmed den tryckta versionen. Enligt motionärerna bör det vara möjligt att skapaen säker produktion av rättsliga dokument så att den elektroniska versionen kanligga till grund för den tryckta versionen. I yrkande 19 framhålls behovet avett allmänt tillgängligt elektroniskt rättsligt informationssystem baserat påinternationella standarder. En sådan standard är enligt motionen (). I yrkande 20 behandlas frågor omfinansiering av drift och underhåll av ett rättsligt informationssystem. Enligtmotionärerna bör erforderliga medel avsättas för investeringar i bl.a.programvaror och vissa kostnader för uppdatering av databaserna. I yrkande 21behandlas frågan om styrelseform och daglig drift av ett rättsligtinformationssystem. Det framhålls att stiftelseformen kan vara lämplig för attutforma policy och leda utvecklingen av systemet och att det därutöver kanbehövas ett sekretariat för den dagliga driften. Statsmakterna bör ställaerforderliga medel till förfogande för dessa ändamål. I yrkande 22 föreslås attregeringen bör verka för att EU:s databaser för rättsinformation, Celex, blirfritt tillgängliga via www-tekniken på Internet. Dessa baser är i dagavgiftsbelagda.BakgrundI regeringens skrivelse 1997/98:19 Utvecklingen i informationssamhälletredovisas bl.a. översiktligt den offentliga sektorns IT-användning. Avredovisningen framgår att en väl fungerande offentlig förvaltning i allt högregrad bygger på samverkan mellan den offentliga och privata sektorn samt EU-organen. I arbetet med att forma en förvaltning för 2000-talets krav ochförväntningar har informationstekniken en viktig roll. En fungerande öppen ochsäker infrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning är av avgörandebetydelse. Arbetet med att bygga ut en sådan infrastruktur pågår på olika håll.Regeringen anser att infrastrukturen inte klarar alla krav på öppen ochsäker kommunikation, t.ex. när det gäller en säker överföring av elektroniskadokument till myndigheter och mellan myndigheter.Informationsservice via Internet till medborgare och företag har enligtStatskontoret slagit igenom i den statliga förvaltningen. Hemsidor,myndighetsinformation, tjänster och konkreta ärenderutiner finns hos centralaoch lokala myndigheter. Enligt Statskontoret har satsningar på nyaservicetelefontjänster fortsatt och utnyttjandet har vuxit mellan och1997.Frågor om tillgänglighet till och offentlighet i grundinformation har enligtregeringen blivit en allt viktigare fråga. I skrivelsen nämns i dettasammanhang förslag i betänkandet Integritet OffentlighetInformationsteknik (SOU 1997:39), (dir. 1996:43) ocharbetsgruppen inom om ett nytt rättsdatasystem. Enligtskrivelsen är också beslut om registerbaserade folk- ochbostadsräkningar ett viktigt led i utvecklingen av samhälletsinformationsförsörjning (prop. 1995/96:90, bet. 1995/96:FiU6, rskr.1995/96:117).Enligt en undersökning som genomförts vid Statskontoret och som redovisats ifebruari 1997 hade av de tillfrågade organisationerna inom offentligförvaltning åtminstone någon Internetadress. Centrala myndigheter var nåbara ihögre grad än regionala och lokala.Inom arbetar Toppledarforum med att åstadkomma en mereffektiv offentlig verksamhet byggd på en gemensam öppen och säker elektroniskinfrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning.Beträffande den nämnda arbete kan nämnas att ettbetänkande lämnats med titeln - i samhällets tjänst (SOU 1997:146). Ibetänkandet föreslås bl.a. att myndigheternas person-, företags- ochfastighetsregister bör göras så lätt tillgängliga som möjligt för allmänhetenoch att priset för att hämta data av aktuellt slag skall baseras påsjälvkostnadsprincipen. I vissa fall skall enligt förslaget myndigheterna kunnagöra undantag från huvudregeln och ta ut en högre avgift, som även täcker andrakostnader än kostnaderna för själva uttaget. Det kan också enligt utredningenfinnas fall när det är motiverat att inte ta betalt, t.ex. när uttagskostnadenunderstiger faktureringskostnaden. Förslagen berör främst (befolkningsregister), (företags-register) ochLantmäteriverket (fastighetsinformation). Alla statliga myndigheter som haroffentliga databaser berörs dock av de nämnda principerna för prissättning. Iutredningen föreslås att en ny nämnd inrättas med ansvar för bl.a. utvecklingenav nya rutiner för elektronisk uppgiftslämning och ett allmänt ochstandardiserat användargränssnitt. Nämnden bör också bli huvudman för detstatliga persondataregistret.Vad gäller särskilt frågan om ett nytt rättsdatasystem har den nämndaarbetsgruppen inom lämnat en rapport om sittarbete (Ds 1998:10). Rapporten innehåller olika förslag ägnade att skapa godabetingelser för utvecklingen av ett nytt rättsdatasystem. Bland övervägandenaoch förslagen kan nämnas att staten bör svara för en kontinuerlig grundservicepå rättsinformationens område med hjälp av informationsteknik. Ansvaret böromfatta de offentliga rättskällorna i vad avser förarbeten, rättspraxis och destatliga myndigheternas föreskrifter. Detta innehåll bör vara obligatoriskt.Referat av avgöranden från och Kommissionen för de mänskligarättigheterna samt internationella överenskommelser bör också utgöraobligatoriskt material. Vad gäller annan rättsinformation bör enligtarbetsgruppen bl.a. kommunala föreskrifter, allmänna råd från statligamyndigheter, rättsfallsreferat och rättsinformation med anknytning till EUsärskilt prioriteras. Merparten av informationen skall tillhandahållasavgiftsfritt. föreslås svara församordning mellan de deltagande myndigheterna.Staten skall svara för att det finns grundläggande standarder för märkning,strukturering och sökning av informationen. Grundtanken med det föreslagnasystemet är att varje offentligt organ som ger ut viss rättsinformation skallansvara för att den sprids elektroniskt, att den är korrekt och aktuell. Allinformation bör finnas tillgänglig via en gemensam ingångssida på Internet iett gränssnitt anpassat för detta. Något av märkningsspråken SGML och/eller XMLbör väljas.I fråga om allmänhetens tillgång till publika datorer och kommunikationenmellan medborgare och myndigheter på elektronisk väg kan nämnas följande.I liksom i många andra länder pågår en rad projekt som syftar tillatt förbättra medborgarnas information och inflytande i samhället medutnyttjande av datateknik. Inom det s.k. (IT-stöd i offentligsamservice) som erhållit stöd från har utvecklats ett antal prototyper avIT-lösningar som senare vidareutvecklats av de företag som ingick i projektet.Erfarenheterna från projektet ligger delvis till grund för ett EU-projekt,Infosund, som medverkar i tillsammans med ett antal störreeuropeiska städer. Ett parallellt EU-projekt som deltar i ärService-Center 2000, där syftet är att medborgarna skall kunna hämtainformation av olika slag från olika källor.En viktig roll i detta sammanhang spelar försöksverksamheten medmedborgarkontor, eftersom dessa tillhandahåller publika datorer med hjälp avvilka allmänheten kan söka information hos myndigheter etc. EnligtInrikesdepartementets arbetsgrupp (In 1997:A), som har till uppgift att följaoch stödja försöksverksamheten, har antalet medborgarkontor ökat kraftigt underde . fanns det 15 medborgarkontor. var antalet ca100. av kommunerna har frågan om medborgarkontor på dagordningen,20 kommuner planerar att inrätta medborgarkontor och i 42 kommuner pågårutredning. beräknas det finnas ca 180 medborgarkontor.Riksdagens databaser, , finns tillgängligagratis. Rixlex innehåller bl.a. propositioner i fulltext fr.o.m. riksmötet1993/94, texterna i motioner, utskottsbetänkanden och protokoll fr.o.m.riksmötet /90, planeringsinformation om arbetet i kammaren,föredragningslistor och talarlistor, frågor och svar om EU och Europafrågor,() i fulltext med register, regeringensutredningsdirektiv till pågående utredningar samt sammanfattningar av domarfrån Domstolen för mänskliga rättigheter i Strasbourg.Riksdagen har också en s.k. hemsida på Internet. På denna finns informationunder bl.a. följande rubriker: Debatt & beslut, De folkvalda, Så arbetarriksdagen, informerar, EU och Rixlex. har SverigeDirekt, den offentliga sektorns gemensamma s.k. webbplats, etablerats. SverigeDirekt, som nås via Internetadress, syftar till att ge medborgarnaen ökad service genom en gemensam ingång till den offentliga sektornsinformation på Internet.Härtill kommer ett växande antal datanätverk, som på olika sätttillhandhåller samhällsinformation, t.ex. SUNET, som är det svenskauniversitetsnätet, /, Skoldatanätet, Miljödatanätet,Kulturdatanätet och Invandrartidningen.När det gäller den elektroniska tillgången till EG-rätten finns framför alltkommissionens databas , som drivs av EU:s Publikationskontor. I nationell värd för Celex. Databasen ingår i den s.k.rättsbanken, som är en av de ca 100 databaser som ABmarknadsför. finns Celex tillgänglig via Internet. Celextillhandahålls mot avgift, en princip som enligt ett beslut iPublikationskontorets styrelse skall gälla även framgent tillsvidare.EG-rättslig information finns från också tillgängligkostnadsfritt via gemenskapernas Internetserver . Informationsbäraren äri detta fall Europeiska gemenskapernas officiella tidning (EGT), där denofficiella publiceringen av EG:s rättsakter sker. EGT kommer att finnas gratistillgänglig på detta sätt från publiceringen. De mestgrundläggande texterna avseende EG-rättslig information finns eller kommer attfinnas att tillgå på den nämnda Internetservern . Sedan den 1 juli 1997lägger även ut sina beslut samt fördragen på sin egen hemsida påInternet.Den nämnda arbetsgruppen för ett nytt rättsdatasystem, från vars rapport (Ds1998:10) ovanstående information hämtats, föreslår att det svenskarättsinformationssystemet bör hållas öppet för EG-rättslig information. Påvilket sätt denna information skall delta i systemet får enligt förslagetnärmare lösas från fall till fall. Det offentliga organ som förfogar över visstmaterial i detta hänseende bör också bli informationsansvarigt.Vad gäller särskilt frågan om s.k. nätdatorer har följande informationinhämtats från sekretariat. En nätdator är en persondator utanhårddisk som hämtar all information från ett nätverk. En nätdator kan intelagra någon information. En förutsättning för en effektiv användning avnätdatorer i stor skala vad gäller kommunikation mellan medborgare och t.ex.myndigheternas databaser är att det finns en snabb anslutning via telenätetfrån källan direkt till den enskilda datorn, vilket inte är fallet i dag.Beträffande synskadades tillgång till publika datorer har viss informationinhämtats från (). Enligt SRF behöver en synskadaden s.k. skärmläsare för att kunna avläsa bildskärmen på en dator. En synskadadmed ytterligare funktionshinder kan behöva fler hjälpmedel, t.ex. ett speciellttangentbord och röststyrning. Det finns tre typer av skärmläsare: sådana somförstorar text och bild på skärmen, sådana som läser upp text och annaninformation med hjälp av syntetiskt tal samt sådana som presenterar text ochannan information med hjälp av punktskrift på en s.k. punktdisplay. Vissaskärmläsare kombinerar flera metoder. Kostnaderna för den beskrivnautrustningen är enligt SRF ca för en skärm med optisk förstoring ochlika mycket för en utrustning med syntetiskt tal. Utrustning för punktskriftkostar beroende på hur många tecken som visassamtidigt. För den mest avancerade versionen tillkommer kostnader på ca 20 000kr för ett tilläggsprogram. Enligt SRF finns publika datorer med skärmläsare påvissa bibliotek, bl.a. i , och Linköping.Utskottets bedömningSom framgått av redovisningen i det föregående pågår ett omfattande arbete medatt utveckla informationstekniken, vilket ligger i linje med syftena i de häraktuella motionerna. Som framgår av bl.a. regeringens skrivelse om utvecklingeni informationssamhället (skr. 1997/98:19) strävar regeringen efter att på bredfront uppmärksamma de problem som är förknippade med denna utveckling.Utskottet delar den uppfattning som framförs i skrivelsen ominformationsteknikens viktiga roll i framtidens samhälle och att en fungerande,öppen och säker infrastruktur för informations- och kunskapsförsörjning är avavgörande betydelse. Utskottet konstaterar att ett arbete med denna inriktningpågår på flera områden.Vad gäller de enskilda motionerna som behandlas i denna del av betänkandetvill utskottet anföra följande.I motion 1997/98:K333 (m) yrkande 14 anförs att regeringen skyndsamt böråterkomma till med förslag till samlade riktlinjer för webb-baseradinformation och användningen av Internet för myndigheternas kommunikation medmedborgarna. Som framgår av bakgrundsbeskrivningen finns engemensam webbplats för den offentliga sektorn i i form av SverigeDirekt, som syftar till att ge medborgarna en gemensam ingång till denoffentliga sektorns information på Internet. Redaktionen för Direktställer vissa minimikrav på myndigheternas webbplatser för att de skall få varamed i Direkt. Kraven är att webbplatsen är godkänd för publicering avden aktuella myndigheten, har uppgifter om senaste uppdatering, har länkar ochinnehåll som regelbundet kontrolleras samt har en välkomstsida med en tydligorganisationsmarkering och uppgift om informationsansvarig med åtminstone en e-postadress som klickbar länk. Till detta kan läggas att informationsservice viaInternet till medborgarna synes ha slagit igenom i den statliga förvaltningenenligt vad som redovisats i det föregående och att hemsidor,myndighetsinformation, tjänster och konkreta ärenderutiner finns hos såvälcentrala som lokala myndigheter. av undersökta myndigheter hade ibörjan av 1997 åtmin-stone någon Internetadress. Utskottet finner, medhänvisning till den pågående utvecklingen, inte anledning för att nuaktualisera frågan om riktlinjer etc. på det sätt som föreslås i motionen,varför motion K333 yrkande 14 avstyrks.Frågan om medborgarnas tillgång till publika datorer behandlas i motion1996/97:K403 (fp) yrkande 3. Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärviktigt att medborgarna har tillgång till dataterminaler på t.ex.medborgarkontor och bibliotek. Utskottet hänvisar i denna del till den snabbautbyggnadstakten vad gäller medborgarkontoren som redovisas ibakgrundsavsnittet. Till följd av denna utveckling får medborgarna ökademöjligheter att kommunicera med myndigheterna via publika datorer. I motionenpläderas för att medborgarnas kommunikation med myndigheterna sker med hjälp avs.k. Enligt vad utskottet inhämtat saknas ofta en snabbtarbetande anslutning via telenätet mellan källan och den enskilda datorn,vilket är en förutsättning för en effektiv kommunikation i stor skala mellanmedborgarna och myndigheternas databaser. Motionen får med vad utskottet anförtanses besvarad, varför den avstyrks.I motion 1997/98:K522 (s) anförs att även synskadade bör få tillgång tillpublika datorer på bibliotek och medborgarkontor. Utskottet, som principielltdelar motionärens uppfattning, är emellertid inte berett att lämna någotpreciserat förslag till hur frågan skall lösas praktiskt. Som framgått avbakgrundsredovisningen är den specialutrustning som behövs för att synskadadeskall kunna använda datorer kostnadskrävande. Med hänsyn till detta bör fråganom en snabbare utbyggnad av specialutrustade publika datorer för synskadade ienlighet med intentionerna i motionen närmare övervägas av ansvariga centralamyndigheter och inom de enskilda kommunerna. Med detta får motion 1997/98:K522anses besvarad, varför den avstyrks.Vad gäller frågan om en säker produktion av rättsliga dokument, somaktualiseras i motion 1997/98:T815 (c) yrkande 18, kan nämnas att den särskildaarbetsgruppen för ett nytt rättsdatasystem i sin rapport framhållit att detfinns olika möjligheter att styrka korrektheten i dokument lagrade i ochhämtade från en www-databas som är uppkopplad mot Internet. En möjlighet ärserviceidentifiering, som innebär att identiteten på en Internetserverfastställs och garanteras. En annan möjlighet är att varje dokument säkras medhjälp av en s.k. digital signatur.I samma motion (yrkande 19) framhålls behovet av internationella standarder iett rättsligt informationssystem. Den nämnda arbetsgruppen har i denna delföreslagit att myndigheterna själva bör bestämma valen mellan StandardGeneralized Markup Language (SGML) och Extended Markup Language (XML), somantas bli fullt kompatibla i framtiden.I motion T815 yrkandena 20 och 21 behandlas frågan om finansiering av driftoch underhåll samt frågan om styrelseform och daglig drift vad gäller etträttsligt informationssystem. Den nämnda arbetsgruppen har i denna delföreslagit att bör utgörasamordningsmyndighet med uppgift att bl.a. samordna frågor om standardisering,ansvara för praktisk sammanlänkning av databaserna, sköta praktisk samordningoch gemensamma driftsfrågor, träffa avtal med dem som vill delta i systemet ochbevaka gemensamma säkerhetsfrågor.I den nämnda motionen, yrkande 22, föreslås att regeringen bör verka för attEU:s databas för rättsinformation, Celex, blir fritt tillgänglig på Internet.Som framgått av bakgrundstexten i det föregående finns alternativa möjligheteratt hämta EG-rättslig information kostnadsfritt, t.ex. via EU:s InternetserverEUROPA. Det har även framgått att arbetsgruppen för ett nytt rättsdatasystemhar förordat att det föreslagna rättsinformationssystemet bör hållas öppet förinformation om EG-rätten i vissa delar.Motion 1997/98:T815 yrkandena 18-22 föranleder med hänsyn till vad utskottetanfört inga åtgärder från sida, varför motionen idessa delar avstyrks.Relationen medborgare-myndigheterMotionernaI motion 1997/98:K256 begär () att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om myndigheternas tillgänglighet(yrkande 2). I motionen anförs att systemet med röstbrevlådor inte fungerar påett tillfredsställande sätt. Systemet innebär enligt motionären att det tarorimligt att nå en person att prata med, vilket på ett oacceptabeltsätt minskar de offentliga institutionernas tillgänglighet.Bengt () aktualiserar i motion 1996/97:K403 frågor medanknytning till en förstärkt medborgarroll. Det gäller införande avs.k.medborgarkontrakt (yrkande 1) och en utredning med inriktning på att införamedborgarkort i (yrkande 2). Medborgarkontraktets innebörd är enligtmotionen att varje medborgare skall veta vad han eller hon kan kräva av denoffentliga sektorn, kunna jämföra tillgängliga alternativ och veta vart manskall vända sig med klagomål. Ett medborgarkort kan rymma information som gördet användbart som t.ex. anställningskort, körkort eller patientkort inomvården och vid inköp eller i samband med samhällsservice.I motion 1997/98:K405 föreslår m.fl. (mp) en utredning omhur de offentliga publikationerna skall bli så ekonomiskt tillgängliga sommöjligt för enskilda och mindre och/eller fattiga organisationer (yrkande 1).En möjlig finansieringskälla för en prissänkning kan enligt motionärerna varade vinster som uppstår i det nuvarande produktions- och distributionssystemet.I motionen föreslås också att de offentliga publikationerna som regel alltidbör vara så miljövänligt producerade som möjligt (yrkande 2).Agne m.fl. (c) föreslår i motion 1997/98:K530 att bör geregeringen till känna att den enskildes rättsställning gentemot myndigheter börstärkas (yrkande 1). Enligt motionärerna skall den enskilde vid fel ellerförsummelse från myndighetens sida kunna lita på rättssystemet och uppleva atthan eller hon blir rätt behandlad, får upprättelse och tillförsäkrasgottgörelse. Enligt yrkande 2 bör regeringen återkomma till medförslag om en rätt för den enskilde att anlita allmänt biträde i vissaförvaltningsärenden i kontakter med myndigheter. En sådan ordning skulleinnebära en förstärkning av den enskildes rättsställning.I motion 1997/98:So673 föreslår m.fl. (v) att enrättighetskatalog för ungdomar upprättas (yrkande 1). Enligt motionärerna ärdet viktigt att samhället klargör vilka rättigheter och skyldigheter deungdomar har som lämnar skolan. Ungdomar uppfattar enligt motionen attregelsystemen är mycket oklara.BakgrundFrågan om röstbrevlådor har behandlats av (bet.1997/98:KU1). Av betänkandet framgår att efterfrågan på röstbrevlådefunktionenökar när det gäller riksdagsförvaltningen. Olägenheten med att den som hamnar ien röstbrevlåda kan bli fast där kan enligt förvaltningskontorelimineras genom att samtalet automatiskt kopplas tillbaka till växeln. På siktkommer en sådan funktion att installeras i . Med hänvisning till dettaavstyrkte utskottet en motion i vilken yrkades att röstbrevlådorna skulleavskaffas. följde utskottet.Medborgarkontrakt är den svenska benämningen på uttrycket ?Citizen´sCharter?, som introducerades av den brittiska regeringen . I dokumentet,som omfattade flera olika verksamhetsområden, som sjukvård, arbetsmarknad,polis, post, hyresmarknad, skola och järnvägar, angavs vissa garanteradeservicenivåer, t.ex. maximal väntetid, och kompensation för dålig service.Systemet med ?Citizen´s Charter? har senare byggts ut till att omfatta alltflerserviceområden, och medborgarkontrakt för enskilda serviceområden hartillkommit. Chartersystemet syftar till att dels ge medborgaren somservicekonsument mer makt och ökad valfrihet, dels höja kvaliteten i denoffentliga servicen.Utskottet har tidigare (bet. 1992/93:KU2 s. 34 f.) behandlat frågan ommedborgarkontrakt.