bet · GL01SkU15 · 1998-02-10 00:00:00 — åtgärder som syftartill att på bästa sätt gynna en rättvis fördelning och bidra till tillväxt ochökad sysselsättning.De åtgärder som kan vara aktuella på skatteområdet är alltså begränsade.Utformningen av inkomstskatten på förvärvsinkomster har betydelse såväl frånfördelningssynpunkt som för incitamenten för arbete, utbildning och sysselsätt-ning. Som anförs i budgetpropositionen är det angeläget att begränsaskatteuttaget på arbete och att undvika alltför höga marginaleffekter förflertalet. Regeringen avser att i vårpropositionen lägga fram förslag sominnebär att den nuvarande s.k. värnskatten begränsas till en mindre grupp. Närekonomiskt utrymme föreligger bör man enligt regeringens uppfattning sökauppfylla ambitionen att den statliga inkomstskatten endast skall beröra avdem som har förvärvsinkomster. Frågan om skattesänkningar i normalainkomstlägen kommer också att prövas mot möjliga finansieringsvägar och medhänsyn till den inverkan åtgärderna kan ha på sysselsättning och arbetslöshet.I detta sammanhang bör noteras att regeringen fortsätter sitt arbete med deviktiga skatteväxlingsfrågorna, och samtliga de frågor som tas upp i olikamotioner rörande utvecklingen av tjänstesektorn omfattas enligt vad utskotteterfarit av de överväganden som pågår på detta område.I likhet med finansutskottet (FiU1 s. 126) kan utskottet ocksåkonstatera att villkoren för företag och företagande förbättrats avsevärt underde , trots att även företagen har fått bidra till saneringen av deoffentliga finanserna. Inriktningen har varit att på olika sätt förbättravillkoren för mindre och medelstora företag genom konkreta åtgärder av olikaslag, och regeringen bedriver ett brett arbete för att förenkla regler ochrutiner framför allt för småföretagare och andra mindre arbetsgivare. Medanledning av vad som anförs i en del av motionerna vill utskottet också erinraom att energiskatterna och vägtrafikbeskattningen ses över bl.a. medutgångspunkt i beslut om energipolitiken 1997 och med syfte attförbättra styreffekterna för trafiksäkerhet och miljö.Några särskilda riktlinjer för regeringen utöver vad som följer av riksdagensbeslut behövs inte enligt utskottets uppfattning. I avvaktan påresultatet av de överväganden som pågår kan det inte heller anses aktuellt mednågra detaljändringar i de aktuella skattefrågorna. Utskottet avstyrker alltsåmotionerna i dessa delar.Fallskärmsavtal m.m.MotionernaMotionerna Fi912 av och () yrkande 7 ochSk702 av och () yrkande 1 innehåller krav på en särskildbeskattning av höga avgångsvederlag (s.k. fallskärmar). Yrkande 2 i den sist-nämnda motionen går ut på att få en utredning om hur avgångsvederlag drabbarvanliga löntagare. Ett annat yrkande som riktar sig mot alltför höga chefslönerframställs i motion A428 av m.fl. (v) och innebär att inkomst-skatten inte får urholkas (yrkande 2).UtskottetVid sin behandling av motsvarande frågor (1996/97:SkU15) instämdeutskottet i uppfattningen att de kraftiga avgångsvederlag som utgår tillpersoner i en redan gynnad ekonomisk ställning är stötande och höll medmotionärerna i deras kritik mot företeelsen som sådan. På grund avdefinitionsproblem och andra tekniska svårigheter är det dock mycketkomplicerat att ingripa mot beteenden av detta slag genom åtgärder påskatteområdet. Vad utskottet anförde innebär att regeringen böruppmärksamma frågan och så långt som möjligt utnyttjar de andra vägar som finnsför att komma till rätta med problemen. Med tanke på de påfrestningar som underen följd av år drabbat åtskilliga grupper i samhället och defördelningspolitiska målsättningar som gäller för regeringens arbete utgårutskottet från att regeringen fortlöpande följer utvecklingen och på lämpligtsätt ingriper mot illojala handlingsmönster av detta slag.Eftersom syftet med motionerna bör tillgodoses på annat sätt än genom åtgär-der vid beskattningen avstyrker utskottet motionerna.FastighetsskattenMotionernaI ett tjugotal motioner från företrädare från samtliga riksdagspartier riktasen mer eller mindre långtgående kritik mot fastighetsskatten och konsekvensernaav fastighetstaxeringen. Motionerna innehåller yrkanden om avveckling avskatten, sänkning av skatteuttaget, olika omläggningar av bostadsbeskattningenoch en övergång till ett annat underlag för skatten än fastighetstaxeringen.Kritiken mot fastighetstaxeringsreglerna syftar bl.a. till att mildrasituationen för fastboende i skärgården, i andra attraktiva områden och istorstäderna och till att undvika effekter som motverkar energisparande ellerandra ekologiskt motiverade investeringar. De aktuella frågorna tas upp imotionerna Sk640, Sk641 och Sk642 från Socialdemokraternas sida, Sk603, Sk633,Sk601, Sk609 yrkande 2, Sk674, Sk675 yrkande 2 och Bo202 yrkande 4 frånModeraterna, yrkandena 1 och 2, Sk671 yrkandena 1 och 2, Sk672, Fi912yrkandena 5 och 6, Bo203 yrkandena 4 och 6 och Sk713 yrkandena 1-7 frånCentern, A455 yrkande 5 och Sk712 från , Sk326 yrkandena 18-20 frånVänsterpartiet, Sk325 yrkande 25 från och Sk618, Sk673, N272yrkande 1, A459 yrkande 4 och Bo218 yrkandena 6 och 15 från framhöll vid sin behandling av olika motioner rörandefastighetsskatten och fastighetstaxeringen att de grundläggande principerna fördenna beskattning borde ligga fast. anförde finansutskottet att dedramatiskt höjda taxeringsvärdena inom vissa kustnära områden och skärgårds-områden medfört problem i synnerhet för de fastboende i dessa områden. Medanledning av en motion från sida underströk finansutskottetvikten av att arbetet inom (Fi 1997:07, dir.1997:37), som skall vara klar före utgången av 1998 med sin genomgripandeanalys av samtliga faktorer som har inflytande på taxeringsvärdena, bedrivsskyndsamt och att frågan om bedömningen av lägesfaktorerna och deras betydelseför taxeringen ges särskild prioritet. Enligt finansutskottet borde utredarenså snart som möjligt, helst , presentera resultatetav sina överväganden när det gäller lägesfaktorerna och frågan om ett utökatlokalt inflytande över fastighetstaxeringen med sikte på att uppnå förändringarav nuvarande taxeringssystem med giltighet . Finansutskottetsuppfattning godtogs av som med anledning av motionen riktade etttillkännagivande till regeringen av denna innebörd. Utskottet finner detalltjämt angeläget att arbetet fullföljs så att de taxeringsvärden som gällerför 1998 påverkas.Jämsides med arbetet inom har en särskildarbetsgrupp inom genomfört en fördjupad analys av frågan omunderlaget för fastighetstaxeringen. Resultatet av detta arbete har nyligenlagts fram i promemorian Fastighetsskatt - alternativa underlag m.m. (Ds1998:3). I promemorian redovisas utifrån ett ekonomiskt perspektiv förhållandetmellan fastighetsskatten och kapitalbeskattningen i övrigt och vissa fördel-ningseffekter och andra konsekvenser av olika alternativ.Inom övervägs nu frågan om en parlamentarisk utredning omde olika alternativ som står till buds. Enligt utskottets mening är detvärdefullt om den kritik som har riktats mot fastighetsskatten i olika hänseen-den och möjligheterna att uppnå förbättringar snabbt kan belysas inom ramen fören sådan utredning. Syftet bör vara att allsidigt belysa fördelar och nackdelarmed olika tänkbara alternativ i en strävan att uppnå breda politiska lösningarav dessa viktiga frågor. I sammanhanget vill utskottet framhålla att det i daginte finns utrymme för generella sänkningar av fastighetsskatten. Eventuellaframtida sänkningar av fastighetsskatten måste vägas mot andra angelägnaskattelättnader eller reformer. I utredningens uppdrag bör däremot ingå attpröva om speciella skäl talar för särskilda lättnader för begränsadekategorier, t.ex. den bofasta skärgårdsbefolkningen, och att avvägalämpligheten härav mot behovet av andra angelägna åtgärder.Utskottet utgår från att regeringen kommer att tillsätta enparlamentarisk utredning med denna inriktning. Vid sidan härav börFastighetstaxeringsutredningen skyndsamt fullfölja sitt uppdrag enligt deintentioner som utskottet har redovisat. Det anförda innebär enligtutskottets mening att syftet med de aktuella motionerna helt eller delvis kananses tillgodosett. Utskottet avstyrker alltså motionerna i dessa delar.TomträttMotionernaMotionerna Sk620 av () och Sk675 av (), yrkande 1, går ut på att fastighetsskatten på tomträttsmarkskall tas ut av kommunen, dvs. fastighetsägaren, och inte av tomträttshavaren.I sitt yttrande 1996/97:SkU1y till finansutskottet anförde utskottet att detinte fanns skäl för att ändra den nuvarande ordningen. Utskottet grundade sinuppfattning på att en sådan omläggning bör medföra en motsvarande höjning avtomträttsavgälden. I annat fall rubbas de ekonomiska förutsättningar som liggertill grund för tomträttsavtalet. Även av andra skäl är förslaget olämpligt, ochutskottet avstyrker alltså dessa yrkanden.FörmögenhetsskattenMotionernaI motion Sk324 av m.fl. (m) yrkas att förmögenhetsskatten avskaffasgradvis (yrkande 3) och i motion Sk671 av och () ett principbeslut om att avveckla denna skatt (yrkande 3).I motionerna Sk628 av och () och Sk632 av dePourbaix-Lundin (m) begär motionärerna förslag om avveckling avsambeskattningen av förmögenheter. Motion Sk631 av ochJan () går ut på att gifta par inte skall sambeskattas.UtskottetOlika yrkanden om att avveckla förmögenhetsskatten och om att slopa sam-beskattningen av förmögenhet prövades i samband med budget-behandlingen . (FiU1 s. 151) i likhet medskatteutskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till tidigare ställnings-tagande att behålla denna från fördelningspolitisk och statsfinansiell synpunktviktiga skatt. vidhåller denna uppfattning. När det gällerdetaljutformningen kan utskottet i och för sig instämma i att det frånjämställdhetssynpunkt och av andra skäl kan framstå som önskvärt att slopasambeskattningen av förmögenhet. Det finns dock skäl även för att behållasambeskattningen. Som utskottet framhöll i sitt betänkande 1996/97:SkU20 s. 38förebygger reglerna att en förmögenhet av rena skatteskäl delas upp inom enfamilj. Utskottet anser att reglerna inte bör utformas på ett sätt som ledertill åtgärder av detta slag. Därtill kommer att en slopad sambeskattning ledertill ett betydande skattebortfall, och det finns i dagens läge inte någotutrymme för en sådan åtgärd.Utskottet avstyrker således de aktuella motionerna.Byte av varor och tjänsterMotionernaMotionerna Sk655 av m.fl. (v) yrkandena 1 och 2 och Sk701 av KiaAndreasson m.fl. (mp) yrkandena 1 och 2 går ut på att befria bytesringar ochderas medlemmar från beskattning för de vanligtvis ganska små värden som bytenaavser.UtskottetByte av varor och tjänster i organiserade former skall i princip beskattas, ochundantag från dessa principer skulle medföra besvärliga gränsdragningsproblem.Utskottet har avstyrkt likartade yrkanden, bl.a. i betänkandena1996/97:SkU15 och 1996/97:SkU24. Vad som anförs i motionerna utgör enligtutskottets uppfattning inte skäl för en annan ståndpunkt. Utskottet avstyrkeralltså motionerna.BisamhällenMotionenI motion Sk705 av Skånberg och () yrkas att inkomsterav upp till 15 bisamhällen inte bör beskattas.Utskottet1991 års skattereform innebar att även inkomster av hobbybetonad verksamhet iprincip skall beskattas. Om verksamheten drivs som en hobby och i liten skalakan emellertid avdragsrätten för omkostnader medföra att något belopp attbeskatta inte återstår. I sådana fall finns det dock ett undantag föromsättningar som inte uppgår till . Utskottet är inteberett att ompröva tidigare ställningstaganden i dessa frågor utan avstyrkermotionen.Självförvaltning av hyreshusMotionenI motion Sk608 av () yrkas att ersättning på upp till ca 9 000kr till hyresgäster och bostadsrättshavare för deltagande isjälvförvaltning skall undantas från beskattning.UtskottetVåren infördes ett särskilt undantag från beskattning för inkomst i formav hyresrabatter till hyresgäster och bostadsrättshavare som deltar i s.k.självförvaltning av hyreshus. Enligt utskottets uppfattning finns det inte skälför att nu göra ändringar i detta beslut. Rent allmänt gäller attkontantersättningar för arbetsinsatserna skall beskattas i vanlig ordning.Utskottet avstyrker alltså motionen.Föräldraaktivitet vid kommunala förskolorMotionenYrkande 1 i motion Ub807 av m.fl. (mp) innebär att skatte-reglerna skall ändras för att stimulera föräldraaktivitet vid kommunalaförskolor.UtskottetVid sin behandling av motsvarande fråga (1996/97:SkU15 s. 1) anfördeutskottet att frågan rörde gränsdragningen mellan vad som är skattepliktigtjänsteinkomst och vad som inte är skattepliktigt. Utskottet utgick från attRiksskatteverket och regeringen skulle uppmärksamma även denna fråga i sinaöverväganden rörande tjänstebeskattningen och ansåg att resultatet av de pågå-ende övervägandena borde avvaktas. Vad som anförs i motionen utgör inte någotnytt som bör föranleda någon annan ståndpunkt, och utskottet avstyrker alltsåmotionen.BarnomsorgMotionernaMotionerna Ub204 av () yrkande 4 och Ub212 av OlleLindström (m) yrkande 2 innehåller krav på skattereduktion för styrktabarnomsorgskostnader.UtskottetKostnader för barn, resor till barndaghem och liknande skall enligt gällandeprinciper inte beaktas vid beskattningen. Utskottet, som prövat denna frågasenast i sitt yttrande till finansutskottet , vidhåller dennaståndpunkt och avstyrker motionen.Tjänstebilar m.m.MotionernaI motion Sk325 av m.fl. (mp) yrkande 6 begär motionärernaförslag till en miljöinriktad tjänstebilsbeskattning på sammaintäktsnivå som före omläggningen 1997. Motionärerna vänder sig bl.a. mot attde lättnader i förmånsbeskattningen som genomfördes finansierades genomatt inte räkna upp skiktgränsen för statlig inkomstskatt.I motion Sk660 av m.fl. (c, m, fp, kd) vänder sig motio-närerna mot att de nya reglerna innebär ökade krav på resejournaler, vilketleder till en ökad administration, risk för fusk och svårigheter medkontrollen. När det gäller bilar som utgör arbetsredskap i näringsverksamhetanser motionärerna att de bör undantas från förmånsbeskattning om de endast imindre omfattning används privat och att man bör ta större hänsyn till detfaktiska värdet av förmånen.UtskottetDe lättnader i beskattningen av bilförmåner som genomfördes (prop.1996/97:19, SkU1y, FiU1) skall ses mot bakgrund av att tidigare regler iallmänhet visats leda till för höga förmånsvärden. utformadesreglerna på ett från miljösynpunkt lämpligare sätt än tidigare, bl.a. genom attförmånstagaren i princip själv skall betala kostnaderna för drivmedel förprivatkörning. Med anledning av de frågor om miljöanpassning av bilar somtagits upp i vissa motioner hänvisade utskottet till den översyn som pågårrörande vägtrafikens samlade beskattning i syfte att förbättra den samladestyreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö (dir. 1996:37).Utskottet vidhåller på det hela taget att de genomförda ändringarna är välavvägda och finner inte skäl att föreslå några åtgärder med anledning av motionSk325. Utskottet avstyrker alltså motionen i denna del.Med anledning av vad som anförs i motion Sk660 vill utskottet framhålla attreglerna medger jämkning för bilar som är att betrakta som arbetsredskap ochatt reglerna också innebär frihet från förmånsbeskattning när bilen endast iringa omfattning använts för privat bruk. Dessa frågor behandlas utförligt iRiksskatteverkets rekommendationer i ämnet (RSV S1997:16 och S 1996:35).Motionärerna har enligt utskottets uppfattning inte påvisat att dessa regler ärotillräckliga. Utskottet avstyrker därför även denna motion.Glesbygdsavdrag och liknandeMotionernaI motion Sk707 av () yrkas ett särskilt skatteavdrag för demsom inte har tillgång till kollektivtrafik. Yrkande 1 i motion T231 av ElvingAndersson m.fl. (c) innehåller krav på en utredning om avdrag eller kompensa-tion för dem som har långa avstånd till basservice. Yrkande 1 i motion T335 avPeter () har liknande innebörd och innefattar krav på ett särskiltglesbygdsavdrag.UtskottetEnligt utskottets uppfattning bör skattereglerna i möjligaste mån utformasgenerellt för hela landet, och utskottet kan inte instämma i att det finns skältill särskilda kostnadsavdrag för landsbygden. Det anförda innebär attutskottet avstyrker dessa motioner.Ökade levnadskostnaderMotionernaI motionerna Sk616 begär m.fl. (m), Sk630 av () ochSk706 av () förslag om nya avdragsregler för ökadelevnadskostnader vid tillfälligt arbete på annan ort, vid dubbel bosättningm.m. Motionärerna anser att reglerna försvårar för den som söker arbete utanförbostadsorten och att reglerna behöver anpassas till den allt snabbare samhälls-utvecklingen.UtskottetEn översyn av avdraget för ökade levnadskostnader pågår (Fi1997:17, dir. 1997:128). De frågor som tas upp i motionerna ingår i direktivenför utredningen. Uppdraget skall i den delen redovisas senast den 15 maj 1998.Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av utredningsarbetet avvaktas,och utskottet avstyrker därför motionerna.Förmån av flygresorMotionenI motion Sk617 av () yrkas att flygbolagsanställda som ärbosatta utomlands skall medges undantag från de nya regler som gäller förbeskattningen av förmåner av fria flygresor mellan bostaden och arbetsorten.Bakgrunden till motionen är att den som är anställd hos ett flygbolag med sta-tionering här i landet men som är bosatt utomlands inte kan erhålla avdrag försina resor mellan bostaden och stationeringsorten på det sätt som gäller förden som är bosatt här i landet.UtskottetVid sin behandling av motsvarande fråga anförde utskottet(1996/97:SkU15 s. 13) att den som beskattas här i landet enligt lagen om sär-skild inkomstskatt för utomlands bosatta visserligen inte är berättigad tillavdrag för resor mellan bostaden i utlandet och stationeringsorten i Sverige.Som utskottet då framhöll beror detta på att beskattningen sker enligt enschablon som innebär att skatten utgår enligt en låg skattesats - - ochberäknas på bruttoinkomsten. I allmänhet leder detta till att skatten totaltsett blir lägre än om den skulle ha beräknats på samma sätt som för den som ärbosatt här i landet. Utskottet vill - lika litet som - bestrida atten schablon av detta slag kan slå på ett annat sätt i det enskilda fallet. fann utskottet emellertid att det inte fanns tillräckliga skäl för attompröva denna fråga, och det har inte nu framkommit något nytt som börföranleda en annan bedömning. Utskottet avstyrker alltså motionen.Engångsbelopp från försäkringskassanMotionenI motion Sk656 av () yrkas att skattereglerna för retroaktivaengångsbelopp ändras så att socialnämnderna kan få tillbaka vad de har utgiviti förskott på det retroaktiva beloppet. Av motionen framgår bl.a. attsocialnämnden kan lämna förskott till en person som väntar på beslut omförtidspension eller annan förmån från och förena förskottetmed återbetalningsskyldighet. När förmånen sedan utbetalas retroaktivtåterbetalas förskottet direkt till socialnämnden, efter skatteavdrag. Imotionen påtalas att nettobeloppet efter skatt normalt sett inte täcker deförskott som har utgått, eftersom preliminärskatten på retroaktivaengångsbelopp i allmänhet är förhållandevis hög. Enligt motionen har det isådana fall visat sig svårt att återkräva förskottet, vilket i praktiken kanleda till att den skattskyldige fått ersättning både från ochfrån tid.UtskottetUtskottet vill inte bestrida att preliminärskatten på engångsbelopp i vissafall kan försvåra för socialnämnden att ograverat få tillbaka hela det beloppsom socialnämnden har utbetalat i förskott till någon som väntar på beslut ompension eller annan förmån från . Enligt vad utskottetinhämtat skulle det emellertid vara alltför komplicerat att utforma ochtillämpa särskilda regler för preliminärskatten i en sådan udda situation somdet här är fråga om. Svårigheterna sammanhänger inte endast med att denskattskyldige kan ansöka om jämkning av preliminärskatten för den del av åretsom återstår efter utbetalningen av engångsbeloppet. Därtill kommer attåterbetalningskravet i vissa situationer måste prövas av , somenligt sociallagstiftningen skall bedöma socialnämndens krav ur olika aspekter.Enligt utskottets uppfattning har motionären inte påvisat att frågan - sett iett större perspektiv - har så väsentlig betydelse för kommunerna att det kananses motiverat med en närmare utredning. Utskottet anser alltså att det saknastillräckliga skäl för en översyn av reglerna och avstyrker alltså motionen.PensionssparandeMotionernaI motion Sk657 av () yrkas en utredning om en avdragsrätt förpensionssparande som är knutet till livstiden, inte till kalenderåret. Vidareyrkas i motion Sf305 av m.fl. (fp), yrkande 9, attavdragsrätten för pensionsförsäkringar höjs från 0,5 till 1,5 basbelopp.UtskottetAvdragsrätten för pensionsförsäkringspremier begränsades från i all-mänhet ett basbelopp till ett halvt basbelopp som ett led i EU-finansieringen(prop. 1994/95:203, SkU28). Åtgärden beräknades ge en förstärkning på 800miljoner kronor och vidtogs i stället för tidigare planer på enfinansiering genom fastighetsskatt på jordbruk. Begränsningen avavdragsbeloppet och avdragsreglernas utformning i övrigt skall också ses motbakgrund av att reglerna är avsedda för ett långsiktigt pensionssparande ochatt det i särskilda fall finns möjligheter till en utökad avdragsrätt. tidigare bedömning var det rimligt att avdragsrätten trappades nedtill en mer välavvägd nivå. saknas det utrymme för att återgå till dentidigare avdragsnivån eller att utöka avdragsrätten på det sätt som föreslås imotion Sk657. Utskottet avstyrker alltså motionerna.Startkonto, kompetenskontoMotionernaI motion Sk658 av m.fl. (kd) yrkas ett riksdagsuttalande om attinföra ett startkonto för innovatörer. Avsikten är att uppfinnare och andraskall kunna göra avsättningar till ett särskilt konto för att kunna samlastartkapital för innovationer.I motion Ub810 begär m.fl. (c) en utredning av ett nytt systemmed kompetenskonton som skall skapa möjligheter till rimlig ekonomisk för-sörjning under en utbildningstid mitt i livet (yrkande 18).UtskottetUtskottet har i sitt betänkande 1996/97:SkU15 avstyrkt likartade yrkanden medhänvisning bl.a. till att utskottet inte kunde ställa sig bakom allmännaönskemål om skattelättnader i form av skattefria kontoavsättningar. Samtidigthar utskottet framhållit att det finns ett egentligt behov av att utjämnabeskattningen mellan olika beskattningsår endast om det annars kan bli fråga omväsentliga skillnader i beskattningen av betydande belopp. Av dessa skälavstyrker utskottet motion Sk658.De kompetenskonton som förespråkas i motion Ub810 ingår i ett kompliceratsystem för att trygga en rimlig ekonomisk försörjning under en utbildningstidmitt i livet. Som motionärerna själva framhåller är förslaget förenat meduppenbara problem, och utskottet är inte berett att nu pröva förslaget utan enföregående bedömning från arbetsmarknads- och utbildningspolitiska utgångs-punkter. Utskottet avstyrker alltså även detta yrkande.Sparavdrag för barnMotionenI motion Sk605 begär och () förslag tillkapitalavdrag för barn för att man skall slippa problem i samband med beskatt-ningen av småbelopp och i stället uppmuntra barnen att spara pengar på bank.UtskottetUtskottet har vid sin tidigare behandling av likartade yrkanden (senast ibetänkande 1993/94:SkU20) haft förståelse för syftet att uppnå förenklingar menhar med tanke på den statsfinansiella situationen avstyrkt de motionsyrkandensom framställts på denna punkt. har utskottet anfört att de tekniskaproblemen med denna fråga borde kunna tas upp av (Fi 1993:07). Utredningen har i sitt slutbetänkande (SOU 1996:100 del A s. 261)belyst svårigheterna att genomföra förbättringar genom att ändra på bankernasavdragsskyldighet för preliminär skatt och deras skyldighet att lämna kontroll-uppgifter. har utredningen konstaterat att det nyaskattekontosystemet innebär att något betalningskrav inte kommer att riktas motden som har ett underskott på skattekontot på och att dettadelvis avhjälper bristerna i den nuvarande ordningen.Utredningens redogörelse för dessa frågor visar enligt utskottets mening attdet inte kan anses motiverat att nu fortsätta ansträngningarnaatt uppnå ytterligare förbättringar.