bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet anseratt det är viktigt att fortsätta med dettaarbete.Även om det kan finnas starka skäl som talar föratt volymmålet bör tas bort till förmån för andramål anser utskottet att man bör avvaktaregeringens översyn av volymmålet innan någraförändringar genomförs. Det blir då också möjligtatt ta del av de erfarenheter som de s.k.frilänen har. Även med tanke på attkonjunkturuppgången håller på att mattas kan detfinnas skäl att avvakta med ett avgörande ifrågan.Det kan i detta sammanhang påpekas attregeringen tillsatt en arbetsgrupp som har tilluppgift att se över styrning, uppföljning ochutvärdering av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsgruppen skall bl.a. se över de nuvarandeverksamhetsmålen för AMV.Med hänsyn till det utvärderingsarbete som pågårfinns det inte skäl att ställa sig bakomKristdemokraternas begäran om en ändrad metod föruppföljningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna. Utskottet avstyrker därför motionA257 (kd) yrkande 33.När det sedan gäller frågorna omregelförenklingar vill utskottet anföra följande.Vid utskottets behandling av förslaget ominnevarande års budget konstaterade utskottet attdet fanns ca 20 arbetsmarknadspolitiska åtgärderinom de båda utgiftsområdena 13 och 14. Utskottetansåg att regelsystemet var omfattande och attdet kunde vara svårt att få överblick överåtgärderna och av vad som gäller för en vissenskild åtgärd. Utskottet ansåg attförenklingsarbetet var mycket viktigt och att detborde intensifieras. Utskottet förutsatte attregeringen i sitt fortsatta arbete särskiltskulle beakta möjligheterna att genomföraförenklingar.Utskottet har ingen annan uppfattning . Detär därför tillfredsställande att regeringenfortsatt förenklingsarbetet genom bl.a. förslagetatt vissa åtgärder skall slås samman ochregelverket ändras. Utskottet vill också påpekaatt regeringen föreslagit att vissa åtgärdersåsom OTA och resursarbete skall avvecklas.Förenklingsarbetet bör enligt utskottets meningfortsätta. En lösning som kan övervägas är attminska antalet åtgärder och ökaflexibiliteten i dem. Något tillkännagivande kaninte erfordras i denna del. Motionerna A231 (s)och A257 (kd) yrkande 12 bör avslås i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Utskottet har ingen annan uppfattningen änVänsterpartiet om att det i vissa fall ärnödvändigt med anställningsstöd, vilket ävenmedges enligt regelverket. Det finns därförenligt utskottets mening inte skäl att göra någotsärskilt tillkännagivande med anledning av motionA291 (v) yrkande 3. Motionen avstyrks därför.När det gäller förslaget i motion A268 (s) om attarbetssökande eller enskilda i grupp bör gesmöjlighet att tillföra synpunkter på utformningenav olika åtgärder vill utskottet hänvisa till attdetta kan vara en betydelsefull del iutarbetandet av de individuellahandlingsplanerna. Utskottet avstyrker därförmotion A268 (s).Den fråga aktualiserat och somrör vilka arbetsmarknadspolitiska åtgärderkvinnor respektive män erbjuds har varit föremålför översyn av RRV. Regeringen gav i slutet avnovember 1996 verket i uppdrag att göra enöversyn av de konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ettjämställdhetsperspektiv. Uppdraget redovisades inovember 1997. Rapporten visade att kvinnor ochmän får del av åtgärderna i förhållande tillderas respektive andel av de arbetslösa. Däremotverkade det som om kvinnor och män genomåtgärderna får placeringar i, för könet,traditionella yrken och sektorer. Även om antaletplatser för kvinnor och män var jämnt fördeladeföljde utbildningsriktningarna inomarbetsmarknadsutbildningen ett traditionelltmönster på så sätt att det framför allt var mänsom fick utbildning inom tillverkningsindustrinoch kvinnor inom vårdsektorn. Männen var ocksåkraftigt överrepresenterade i de åtgärder somfrämst ledde till arbete. RRV föreslog attregeringen i regleringsbreven skulle uppdra åtden lokala nivån att utforma mål för att brytaden könsuppdelade arbetsmarknaden. att regleringsbreven borde innehålla kravpå återrapportering.I regleringsbrevet för AMV budgetåret 1998hänvisas till förordningen (1987:405) om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten som angeratt AMV skall arbeta utifrån ettjämställdhetsperspektiv. Vidare finns ettverksamhetsmål som anger att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall användaspå ett sådant sätt att de, tillsammans medanvisningen av lämpliga sökande till de ledigaplatserna, medverkar till att brytakönsuppdelningen på arbetsmarknaden. AMVutvecklar även ett datasystem som bättre skallkunna registrera om åtgärder används "brytande"eller "konserverande".Enligt utskottets mening är det bra att detkommit i gång ett arbete som både syftar till attfördela de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påett bättre sätt mellan kvinnor och män än vad somhittills varit fallet och underlättar att brytakönsuppdelningen på arbetsmarknaden. Det ärviktigt att arbetet förbättras ochvidareutvecklas. Utskottet är inte berett attgöra något tillkännagivande med anledning avmotion A810 (kd) yrkande 14. Motionen får ansestillgodosedd genom vad utskottet anfört, varförden bör avslås.Utskottet delar inte den uppfattning som kommertill uttryck i motion A262 och som innebär att del av de medel som används förarbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle kommatill bättre användning om de fördes över tillkommuner och landsting. En hörnsten iarbetsmarknadspolitiken är att det är de som bästbehöver stöd som skall få det. Resurserna ärbegränsade och måste därför i första hand riktasin på att förbättra villkoren för dem med desämsta förutsättningarna. En allmän överföring avmedel skulle vara svår att förena medambitionerna att minska långtidsarbetslöshetenoch motverka långa tider utan arbete. Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motionen.I flera motioner föreslås att försöksverksamhetenmed frilän bör utvidgas, såväl geografiskt sominnehållsmässigt. Som framgår av ovanståenderedogörelse för propositionen pågår enutvärdering av försöksverksamheten. Eftersomförsöken pågått under endast begränsad tid anserutskottet att det är för tidigt att dra någraslutsatser om dem. Utskottet är därför inteberett att tillstyrka något av de förslag som rörde s.k. frilänen. Motionerna A219 (s), A250 (s),Sk648 (kd) yrkande 2, T325 (c) yrkande 4 och N237(fp) yrkande 14 avstyrks därför.När det slutligen gäller frågan om införandet avett särskilt anslag under utgiftsområde 14 somäven skall inkludera arbetslöshetsersättningen påutgiftsområde 13 kan utskottet notera att denursprungliga tanken när indelningen gjordes iutgiftsområden var att aktiva åtgärder ochpassiva ersättningar i form av transfereringarskulle hållas åtskilda. Utskottet anser att detfinns goda skäl för att det bör vara så. Under desenaste åren har emellertid gränsen i dettahänseende mellan utgiftsområdena suddats ut.Detta beror bl.a. på att åtgärderna resursarbeteoch aktivare användning av arbetslöshets-ersättning som är att betrakta somarbetsmarknadspolitiska åtgärder finansieratsöver anslaget A 1 på utgiftsområde 13. Ävenåtgärden, OTA har delvis finansierats översistnämnda anslag. En ändring sker . Åtgärdenresursarbete finansieras numera under anslaget A2 utgiftsområde 14. Från och med årsskiftet1998/99 kommer även OTA att helt finansieras fråndetta anslag. Vad gäller Aktivare användning avarbetslöshetsersättning föreslår regeringen attdenna åtgärd endast skall förlängas t.o.m. den 30september 1999. På lite sikt kommer alltsåindelningen i utgiftsområden att åter renodlas,dvs. anslaget A 1 inom utgiftsområde 13 kommerhuvudsakligen att finansiera passivaersättningar. Utskottet anser därför inte att detfinns skäl att bifalla motion A221 (v) yrkande 5.Offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (OTA)PropositionenRegeringen föreslår att de som anvisats OTA ochsom fyller fårmöjlighet att åter anvisas åtgärden fram tillpensionsåldern. För personer som inte fyllt 62 åroch som redan deltar i OTA skall åtgärden kunnaförlängas till utgången av december 1999.Det är angeläget att äldre personer även ifortsättningen får det stöd de behöver för attkunna delta i aktiv yrkesvägledning ellerutbildning. Regeringen föreslår därför att lagen(1996:870) om offentliga tillfälliga arbeten föräldre arbetslösa förlängs till utgången avdecember 2001 (prop. 2).MotionerBåde i motion A276 (yrk. 14) ochKristdemokraterna i motion A257 (yrk. 20)hemställer att regeringens förslag om förlängningav lagstiftningen om OTA avslås.Barbro () yrkar i motion A239 attlagen som reglerar OTA förtydligas så att detklart framgår vem som är arbetsgivare och därmedansvarig för tillämpningen och efterlevnaden avarbetsmiljölagen (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen är det regeringensavsikt att avveckla åtgärden. Avvecklingen kommeratt ske successivt och innebär som nämnts bl.a.att arbetslösa som fyllt senast den 31december 1998 får fortsätta att delta i åtgärdentill dess de har uppnått pensionsåldern.Enligt utskottets mening är det bra att antaletarbetsmarknadspolitiska åtgärder reduceras.Därför anser utskottet i likhet med regeringenatt OTA bör avvecklas. Enligt utskottets meningär det dock viktigt att åtgärden avvecklas på ettgenomtänkt sätt. För att förhindra icke önskvärdakonsekvenser av att åtgärden upphör bör, somutskottet påpekat under avsnittet Arbetsmarknadenför äldre, de övriga arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna anpassas till äldre arbetslösassituation. En lösning utskottet anvisar är attförlänga anvisningstider eller låta en åtgärdavlösa en annan. Utskottet ställer sig bakomförslagen i denna del (prop. Som enföljd av detta ställningstagande avstyrkerutskottet motionerna A257 (kd) yrkande 20 ochA276 (m) yrkande 14. Regeringsförslaget ochmotionerna är budgetrelaterade.Utskottet övergår härefter till den motion somrör påstådda oklarheter kring arbetsgivaransvaretenligt arbetsmiljölagen. Motionären villframhålla att detta är ett problem inte bara ifråga om OTA utan även för andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Gemensamt för dessa åtgärder är att det inteföreligger något anställningsförhållande mellanden som deltar i åtgärden och anordnaren av den.Däremot anses vid tillämpning av vissabestämmelser i arbetsmiljölagen den som deltar iåtgärden som arbetstagare och den som anordnaråtgärden som arbetsgivare. Detta framgår av deregelverk som reglerar åtgärderna. Det problemsom motionären tar upp har enligt utskottetsmening inte sin grund i lagstiftningen utan berorsnarare på brister i informationen kringreglerna. Det får ankomma på berörda myndigheteratt undanröja dessa brister. Utskottet anserdärför att motion A239 (mp) yrkande 1 bör avslås.ArbetspraktikPropositionenDet finns fleraarbetsmarknadspolitiska åtgärder som har detgemensamt att de kan innefatta praktik. Syftetmed åtgärderna är att deltagaren skall få dennödvändiga kontakt med arbetslivet som ökarkompetensen så att han eller hon kan få ettreguljärt arbete. Exempel på sådana åtgärder ärarbetsplatsintroduktion och arbetslivsutveckling.Det kommer även att finnas behov avåtgärder av detta slag. Som ett led i regeringensförenklingsarbete föreslås att dessa åtgärderersätts av en ny form av praktikåtgärd,arbetspraktik.Praktikplatserna måste hålla hög kvalitet.Arbetspraktiken får inte tränga undan ordinariearbetstillfällen. Den bör kunna användas som ettled i yrkesvägledning och även för att bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden. När det ärmotiverat bör arbetspraktiken kunna kombinerasmed utbildning.Arbetspraktik skall kunna användas av alla somär anmälda som arbetslösa arbetssökande hosarbetsförmedlingen och som av arbetsförmedlingenbedöms vara i behov av praktik. Anvisning tillarbetspraktik bör kunna ske fr.o.m. den dagpersonen i fråga fyller . Undantag fråndenna åldersregel bör kunna göras för ungahandikappade, för arbetslösa som fårinkomstrelaterad arbetslöshetsersättning och förungdomar i de kommuner som inte tecknat avtalenligt lagen (1995:706) om kommuners ansvar förungdomar. I sistnämnda fall bör dock inteutbildningsbidrag kunna lämnas. Innehållet i ochlängden av arbetspraktiken bestäms avarbetsförmedlingen med utgångspunkt i individensbehov. Praktikperioden bör emellertid vara . Denna tid bör dock kunna förlängasmed ytterligare för utrikes födda ochför arbetshandikappade.En arbetsgivare som anordnar arbetspraktik skallsom regel bidra till finansieringen av åtgärdengenom att betala ett finansieringsbidrag på 3 000kr . I vissa fall bör den som anordnararbetspraktik undantas från skyldigheten attbetala finansieringsbidrag. Detta gäller ideellaorganisationer. Det gäller också den som anordnararbetspraktik för utrikes födda, ungahandikappade och arbetshandikappade eller förpersoner som deltar i arbetspraktik ivägledningssyfte i högst åtta veckor.För att undvika undanträngningseffekter skalllänsarbetsnämnden samråda med berörda fackligaorganisationer innan beslut om arbetspraktikfattas. får deltagarnautbildningsbidrag i form av dagpenning enligtsamma försäkringsvillkor som för andra gruppersom får utbildningsbidrag. Deltagaren skall inteanses som arbetstagare utom när det gällertillämpning av arbetsmiljölagen.Som ett ytterligare led i förenklingsarbetetavser regeringen att föra samman de bestämmelsersom styr arbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktadrehabilitering och bidrag till start avnäringsverksamhet till en och samma förordning,förordningen om arbetsmarknadspolitiska åtgärder,i vilken även den nya åtgärden arbetspraktikskall regleras.När det gäller den nya åtgärden arbetspraktikbör på samma sätt som gällt för exempelvisåtgärden arbetsplatsintroduktion i lag anges attdeltagaren inte skall anses som arbetstagare. Detbör också anges att vissa bestämmelser iarbetsmiljölagen ändå skall gälla. Vidare börregeringen ges befogenhet att föreskriva attanordnare i vissa fall skall betalafinansieringsbidrag. För att uppnå störreenhetlighet bör lagen reglera alla de åtgärdersom faller under begreppetarbetsmarknadspolitiska aktiviteter. Den nyalagen om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter börträda i kraft . börlagen (1995:705) om arbetsplatsintroduktion ochlagen (1997:1266) om arbetslivsutveckling upphöraatt gälla.Förslaget medför vissa förändringar i lagen(1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Ett annatförslag är att begreppet egen näringsverksamhetslopas så att bidrag till den arbetslöse kanlämnas även om han eller hon väljer att drivanäringsverksamhet genom en juridisk person.MotionerKristdemokraterna begär i motion A257 attstatliga myndigheter också skall undantas frånskyldigheten att betala finansieringsbidrag (yrk.19). I kommittémotion MJ308 framställsmotsvarande yrkande beträffandeskogsvårdsstyrelsen (yrk. 7).Folkpartiet hemställer i motion A255 attregeringen skall göra en uppföljning av den nyaåtgärden för att utröna om den leder tillreguljära arbeten (yrk. 7).I motion A225 anför m.fl. (s) attdet även bör vara möjligt att användaarbetsmarknadspolitiska medel för att städastränder.Jan och (båda s) anser imotion A249 i likhet med attskogsvårdsstyrelsen bör undantas frånskyldigheten att betala finansieringsbidrag.Motionärerna anser vidare att inte helleranordnare av oegennyttiga projekt eller anordnareav starta-eget-projekt inom ramen för ALU börvara skyldiga att betala finansieringsavgift.Barbro () anför i motion A239 att detär viktigt att en stödform inte införs förrän denhar utvärderats med utgångspunkt iarbetsmiljölagens bestämmelser (yrk. 3).Motionären begär också att författningstexternabeträffande arbetslivsutveckling ocharbetsplatsintroduktion skärps när det gällerarbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön ochinnebörden av detta enligt arbetsmiljölagen (yrk.4). Motionären begär också attarbetsförmedlingarna skall åläggas att informeraom arbetsmiljöansvaret och sända placeringsbesluttill (yrk. I motion A263anser samma motionär att anordnare avarbetsmarknadsprojekt inom natur- och kulturvårdbör undantas från att betala finansieringsbidrag.Utskottets ställningstagandeRegeringen aviserar i propositionen att den avseratt införa en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd,benämnd arbetspraktik. Den skall ersätta de bådaåtgärderna arbetslivsutveckling (ALU) ocharbetsplatsintroduktion (API). Utskottet kannotera att den tilltänkta åtgärden som sådan intehar underställts prövning. Däremotläggs det i propositionen fram ett antallagförslag som har anknytning tillförändringarna. Det är fråga dels underutgiftsområde 14 om en lag omarbetsmarknadspolitiska aktiviteter, dels underutgiftsområde 13 om vissa ändringar i lagen omarbetslöshetsförsäkring som hänvisar till en nyförordning. Enligt propositionen är avsikten attföra samman de bestämmelser som styrarbetsmarknadsutbildning, yrkesinriktadrehabilitering och bidrag till start avnäringsverksamhet till en och samma förordning,den nyssnämnda förordningen omarbetsmarknadspolitiska aktiviteter, där även dennya åtgärden arbetspraktik skall ingå. Genomkopplingen till lagen omarbetslöshetsförsäkringen klargörs i vilkenutsträckning deltagaren i åtgärden kankvalificera sig för arbetslöshetsersättning.Enligt utskottets mening är det positivt attantalet åtgärder reduceras. Åtgärdssystemet blirdärigenom mer överskådligt. Det är också bra attregler förs samman i en och samma förordning.Utformningen av åtgärden som den beskrivs ipropositionen framstår som i huvudsak bra.Utskottet har dock vissa invändningar. Det gällerdet finansieringsbidrag som regeringen tänker sigatt anordnaren av åtgärden skall betala tillstaten. Sådana invändningar har även framförts iflera motioner.De nuvarande åtgärderna ALU och API skiljer sigåt på det sättet att anordnaren av ALU intebehöver betala något finansieringsbidrag. Vid APIdäremot skall anordnaren erläggafinansieringsbidrag i vissa fall. Bidragetsstorlek är för tre kategorier deltagare, personeröver , invandrare eller arbetshandikappade,. För övriga deltagare uppgårbidraget till . I vissa fallbehöver arbetsgivaren inte betala någotfinansieringsbidrag alls. Det gäller bl.a. förunga handikappade.Som åtgärden beskrivs i propositionen är tankenatt alla anordnare skall betalafinansieringsbidrag vid arbetspraktiken. Vissaundantag skall kunna göras, nämligen för personermed svagare ställning på arbetsmarknaden såsomutrikes födda och arbetshandikappade. Likasåskall anordnare som är ideella organisationerkunna undantas liksom anordnare av arbetspraktikför personer som deltar i praktiken ivägledningssyfte under viss kortare tid.Utskottet anser att det finns ytterligare falldär finansieringsbidraget bör kunna reduceras. Engrupp som är särskilt utsatt är de s.k.långtidsinskrivna. Dessa personer har trots desenaste årens sysselsättningsökning haft svårtatt få fotfäste på arbetsmarknaden. Det är därförangeläget att möjligheterna att erbjuda dem enåtgärd inte minskar. Utskottet anser attfinansieringsbidraget för denna grupp bör sättaslägre än det nu aviserade beloppet om 3 000 krper månad. En lämplig nivå är enligt utskottetsmening . Denna lägre nivå börenligt utskottets mening bara gälla i de fallstat, kommun eller landsting är anordnare. Iövriga fall skall finansieringsbidraget såledesvara . Utskottet anser vidareatt den lägre nivån på finansieringsbidraget förlångtidsinskrivna som finns vid praktik i stat,kommun och landsting bör kunna finansieras genomatt möjligheterna till kringkostnadsersättningbegränsas till att enbart omfatta ideellaorganisationer.Enligt utskottets mening bör den nya åtgärdenarbetspraktik betraktas som en form avarbetsmarknadsutbildning enligt den nyaförordning som beskrevs ovan. Därigenom kommeråtgärden att kopplas till ersättningsreglerna ilagen om arbetslöshetsförsäkring på motsvarandesätt som gäller förarbetsmarknadsutbildningen.Utskottet anser som framgått av avsnitt 2.1 attriksdagen bör anta regeringens förslag dels tilländring i lagen om arbetslöshetsförsäkring.Vidare avser utskottet att bör antaregeringens förslag till lag omarbetsmarknadspolitiska aktiviteter (prop. yrk.1).Vad som anförts om finansieringsbidraget vidarbetspraktik bör ges regeringen till känna.Motionerna A249 (s), A257 (kd) yrkande 19, A263(mp) och MJ308 (kd) yrkande 7 avstyrks i den månde inte kan anses tillgodosedda genom vadutskottet anfört. Regeringens förslag ochmotionsyrkandena är budgetrelaterade.När det sedan gäller förslagen som framförs imotion A225 (s) om vilka projekt som bör omfattasav arbetspraktiken anser utskottet att det börankomma på beslutande myndighet att avgöra vadsom är en lämplig anvisning. Utskottet är därförinte berett att göra något uttalande medanledning av motionen och avstyrker därför denna.Utskottet delar inte den uppfattning som kommertill uttryck i motion A239 och som innebär bör göra en utvärdering av hurarbetsmiljölagen förhåller sig tillarbetspraktiken redan innan den införs. Av denföreslagna lagen om arbetsmarknadspolitiskaaktiviteter framgår att arbetsmiljölagen i vissahänseenden skall gälla både förarbetsgivaren/anordnaren och den anvisade. Detfår förutsättas att den som anvisar någon till ensådan åtgärd lämnar adekvat information om deregler som gäller för åtgärden i fråga. Utskottetavstyrker därför A239 (mp) yrkandena 3-5.När det slutligen gäller det förslag omuppföljning som förs fram av Folkpartietförutsätter utskottet att regeringen liksom vidandra åtgärder kommer att följa utvecklingen avarbetspraktiken. Utskottet kan därför inte ställasig bakom motion A255 (fp) yrkande 7, somavstyrks.Kommunal utvecklingsgaranti m.m.PropositionenDen infördes en möjlighet förkommunerna att genom avtal medlänsarbetsnämnderna åta sig att erbjuda ungdomarmellan 20 och som står tillarbetsmarknadens förfogande en aktiverande ochutvecklande åtgärd. hade204 av landets 288 kommuner tecknat avtal. Iytterligare 42 kommuner pågick förhandlingar.Under första halvåret 1998 deltog i genomsnitt1 356 ungdomar . Statskontoret har iaugusti 1998 redovisat en delrapport i ettregeringsuppdrag avseende en utvärdering avåtgärden. Av rapporten framgår att majoriteten avungdomarna, , var sysselsatta med någon formav utbildning varvad med praktik. En fjärdedelpraktiserade inom näringslivet.MotionerKristdemokraterna yrkar i motion A257 att nivånpå det skattefria bidraget till dem inom denkommunala utvecklingsgarantin som står utanförarbetslöshetsförsäkringen höjs (yrk. 6-7).I motion A255 anför att regeringenbör utvärdera den kommunala utvecklingsgarantinför att undersöka om det finns tendenser tillrundgång (yrk. 11).Peter och () begär imotion A273 att regeringen skyndsamt utreder omde kommuner som vill införa en generellersättning utan biståndsprövning för de ungdomarsom omfattas av den kommunala utvecklingsgarantinkan göra detta utan att förlora det statligastödet.I motion A239 framför () attdet av lagstiftningen tydligt bör framgå vem somenligt arbetsmiljölagen är att anse somarbetsgivare för den som deltar i praktik ellerannan kompetenshöjande verksamhet enligt 6 c §socialtjänstlagen (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeNär det gäller yrkande om enutvärdering av åtgärden kan utskottet konstateraatt regeringen har gettStatskontoret i uppdrag att se över den kommunalautvecklingsgarantin. Av uppdraget framgår attStatskontoret skall ge en allsidig belysning avutvecklingsgarantin. Studien skall bl.a. belysaundanträngningseffekter, eventuellainlåsningseffekter och effekter för konkurrensen.En delrapport har lämnats ochen slutrapport kommer att lämnas senast den 12februari 1999. Med hänsyn till detta uppdragfinns det enligt utskottet inte skäl att bifallaFolkpartiets begäran om en utvärdering. Utskottetavstyrker därför motion A255 (fp) yrkande 11.Enligt 6 c § socialtjänstlagen (1980:620) kan densom uppbär försörjningsstöd under vissaförhållanden anvisas praktik eller annankompetenshöjande verksamhet om den enskilde intehar kunnat beredas någon lämpligarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Enligt 6 e § sammalag skall den som deltar i sådan verksamhetdärvid inte anses som arbetstagare.