bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Bl.a.saknas erforderliga beslutsmöjligheter, ochdärigenom försvåras arbetet med att nåintentionerna för arbetsmarknadspolitiken.Regeringen bör därför utvärdera de lokalaarbetsförmedlingsnämndernas sammansättning,ansvar och befogenheter för att kunna övervägaeventuella förändringar (yrk. Motionärenanser vidare att regeringen bör verka för attgoda exempel på väl fungerandearbetsförmedlingsnämnders arbete sprids i landet(yrk. 2).Tomas m.fl. (s) anser i motion A237 attriksdagen bör markera vikten av att kommunernafår ett reellt inflytande över dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna och vikten avfortsatt försöksverksamhet med lokal samverkan.Hans Karlsson m.fl. (s) anser i motion A272 (yrk.1) att handlingsutrymmet förarbetsförmedlingsnämnderna måste vidgas.Byråkratiska regler utgör hinder för att styraåtgärderna efter de behov och möjligheter sområder i respektive kommun. Motionärerna anserdärför att arbetsförmedlingsnämnderna bör gesutrymme att utifrån lokala förutsättningar ochbehov styra och prioritera åtgärdernas inriktningoch fördelning.Sven-Erik och () pekar imotion A265 på att s.k. språkskolor i regel tarut en avgift för att förmedla au pairarbete.Motionärerna anser att eftersom aupairverksamheten är ett viktigt inslag iungdomars sysselsättning som ger erfarenheter förett fortsatt yrkesliv bör en utredning granska aupairförmedlingsverksamheten.Åsa och () anseri motion A206 att större frihet bör ges tillarbetsförmedlingar och de lokalaarbetsförmedlingsnämnderna att hanteraarbetsmarknadspolitiska medel.Yvonne Ruwaida (mp) anser i motion A719 (yrk. 2)att kurser i demokrati bör anordnas avarbetsförmedlingen för att ge alla arbetslösamöjlighet att få kunskaper om de demokratiskamöjligheter som finns att påverkasamhällsutvecklingen.Utskottets ställningstagandeFlertalet av motionerna under detta avsnitt berörmöjligheterna för aktörerna på den lokala nivånatt samverka i större utsträckning.I utskottets betänkande 1997/98:AU1 medanledning av budgetpropositionen för år 1998refererades en studie som utförts inom utskottetskansli. I studien redovisades att man påförmedlingarna genomgående gav uttryck för entudelad syn på möjligheten att göra lokalaanpassningar. Å ena sidan ger budgetprocesseninom AMV i princip goda möjligheter att lokaltbesluta om vilken typ av åtgärder som medlenskall användas till, å andra sidan anser man attvolymkraven är starkt styrande. För att uppnåvolymkravet måste man använda billigare åtgärderi vad som anses vara en alltför stor omfattning.Utskottet kan i anslutning till detta konstateraatt regeringen i årets budgetproposition aviseraratt man avser att se över volymkravet för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna och återkommamed förslag i den ekonomiska vårpropositionen1999.Också verksamheten vidarbetsförmedlingsnämnderna behandlades i ovannämnda betänkande. Utskottets uppfattning var dåatt arbetsförmedlingsnämnderna bör ha så fårestriktioner som möjligt. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Genom decentralisering ochlokal förankring kan träffsäkerheten ochkvaliteten i åtgärderna öka. ansvararnämnderna för att målen för den nationellaarbetsmarknadspolitiken efterlevs. De lokalamöjligheterna är begränsade av de resurser somkan ställas till förfogande. Skall etttillräckligt antal personer kunna omfattas avinsatserna måste det finnas restriktioner t.ex. ifråga om tid i åtgärd och ersättningsnivå.I propositionen gör regeringen, mot bakgrund avde utvärderingar som gjorts av RRV och avHögskolan i , bedömningen attförsöksverksamheten med lokal samverkanförefaller ha haft förtjänster för ansvarigaaktörer, men att det också finns nackdelar sommåste beaktas. Regeringen har därför givitHögskolan i ett nytt uppdrag att utvärderaden förlängda försöksverksamheten med lokalsamverkan. Regeringen avser också att fortsättaarbetet med att vidareutveckla styrningen ochuppföljningen av den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten samt att stärka den lokalasamverkan. För att stärka utvärderingen av dearbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärdernaföreslår regeringen att ytterligare resurserskall tillföras Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering. Utskottetåterkommer till detta i en senare del avbetänkandet.Utskottet konstaterade i det regionalpolitiskabetänkande 1997/98:AU11 att erfarenheterna frånden hittillsvarande försöksverksamheten medfriare användning av arbetsmarknadspolitiskamedel var goda på många håll. Utskottet ansågdock att det var viktigt att mer systematiskakunskaper inhämtades om effekterna avförsöksverksamheten innan en ytterligareutvidgning kunde övervägas. Utskottet vidhållerdenna uppfattning.Vad gäller förslag att deinternationella arbetsförmedlingarna bör fåefterföljare på fler orter i landet ser utskottetpositivt på denna typ av arbetsförmedlingar menanser inte att det ankommer på attnärmare ange några förutsättningar för detta.I fråga om motion A265 rörande aupairförmedlingsverksamhet kan utskottetkonstatera att det råder ett straffsanktioneratförbud mot att begära ersättning av denarbetssökande vid arbetsförmedling. En misstankeom överträdelse blir därför ett ärende förpolismyndighet och åklagare att utreda. I sambandmed avregleringen av arbetsförmedlingsmonopoletupphörde också AMS tillsynsfunktion när detgäller privat arbetsförmedlingsverksamhet. Någonutredning av det slag som föreslås i motionen ärenligt utskottets bedömning inte nödvändig.Mot denna bakgrund avstyrker utskottetmotionerna A206 (c), A232 (s) yrkandena 1 och 2,A237 (s), A265 (v), A272 (s) yrkande 1, A719 (mp)yrkande 2 samt Sf608 (c) yrkande 11.Försöksverksamhet med ett statligt stöd tillarbetsförmedlande insatser vid centrumbildningarskall, i enlighet med riksdagensställningstagande till propositionen omkonstnärernas villkor (prop. 1997/98:87), pågåunder . Försöksverksamhetenhar på förslag av kulturutskottet, betänkande1997/98:KrU13, utvidgats till att omfatta ävenstudieförbunden och folkparkerna.Försöksverksamheten skall utvärderas av AMS isamråd med ochKonstnärsnämnden.Utskottet anser att utvärderingen avförsöksverksamheten bör avvaktas innanytterligare utvidgning eller förlängning övervägsoch kan därför inte instämma i Kristdemokraternasoch förslag. Utskottet instämmerinte heller i förslag att de medelsom disponerar förkulturändamål skall föras över tillKulturdepartementet. I denna fråga anserutskottet att de arbetsmarknadspolitiskaresurserna skall fördelas efter de mål som styrarbetsmarknadspolitiken. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna Kr272 (kd) yrkande 6 delvis ochKr274 (mp) yrkandena 9, 13 och 14.Anslaget A 1 ArbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderPropositionenTusental kronor-----------------------------------------------------------1997 Utgift 4 183 974 Anslags- 235 7001sparande-----------------------------------------------------------1998 Anslag 4 118 585 Utgifts- 4 348 9281prognos-----------------------------------------------------------1999 Förslag 4 189 814-----------------------------------------------------------2000 Beräknat 3 613 964-----------------------------------------------------------2001 Beräknat 3 656 960-----------------------------------------------------------1 Obetecknad del av anslagssparande 5,4miljoner kronor har förts bort frånanslaget. Resterande anslagssparandeberäknas att förbrukas underinnevarande budgetår.Från anslaget finansieras kostnader för personaloch lokaler samt andra förvaltningskostnader vidArbetsmarknadsstyrelsen (AMS),länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna samtarbetsmarknadsinstituten (). Under anslagetredovisas också den avgiftsfinansieradeverksamheten vid Arbetslivstjänster, Askekursgård och IAESTE-praktik.Under innevarande budgetår finansierastillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar och med600 från anslaget. Även frånanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har250 avsatts för detta ändamål.Regeringen bedömer att det även under år 1999finns ett stort behov av personalförstärkningar.Det är viktigt enligt regeringen att kvaliteten iförmedlingsarbetet kan öka via t.ex. förbättradindividuell vägledning, ökade företagskontakter,effektivare matchning av lediga platser ocharbetssökande och via åtgärder som bryter denkönsuppdelade arbetsmarknaden. Regeringen hardärför även för beräknat 600 miljonerkronor under anslaget för tillfälligapersonalförstärkningar vid arbetsförmedlingar ocharbetsmarknadsinstitut.Vidare anser regeringen att det är angeläget attskärpa tillsynen över arbetslöshetskassorna ochföreslår därför att frånarbetsmarknadsavgiften får användas för dennatillsyn (prop. 3).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion A276(yrk. 4) att anslaget för minskas med 50miljoner kronor. Till följd av de reformerpartiet föreslår i fråga om dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna minskarutgiftsbehovet.Kristdemokraterna förordar i motion A257 (yrk.10) en besparing genom att AMS får mer avstabskaraktär och att länsarbetsnämndernaantingen regionaliseras eller samordnas medlänsstyrelsernas verksamhet. Partiet anser attanslaget för skall minskas med 100miljoner kronor (yrk. 34 delvis) Det extratillskottet för arbetsförmedlingsverksamhet anserpartiet är riktigt men ärtveksamma till att den traditionella metodenanvänds. I stället bör en del avresurstillskottet användas för att stimuleraegenföretagarverksamhet inom denna sektor (yrk.11).I kommittémotion So376 (yrk. 4) anserKristdemokraterna att reglerna förarbetsmarknadsinstitut med särskilda resurser förhörselskadade bör ändras så att vägledningsstödäven kan ges till hörselskadade som är anställda.Centerpartiet anser, utan att framställa någotsärskilt yrkande, i motion Fi210 att de medel somregeringen anvisar för tillfälligapersonalförstärkningar bör minskas med 400miljoner kronor.Folkpartiet anser i motion A255 (yrk. 18 delvis)att skall avslå regeringens förslag ommedel till tillfälliga personalförstärkningar påarbetsförmedlingarna med motiveringen att ingaordentliga analyser görs av hur medlen används.Vidare anser partiet att anslaget för budgetåret1999 bör minskas med (yrk. 20delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning attdet finns ett fortsatt stort behov av de medelför tillfälliga personalförstärkningar som AMVkunnat använda . De besparingar påAMS och länsarbetsnämndernasförvaltningskostnader, som har beslutatom, har inneburit att antalet årsarbetare harminskat från /95 med 799 personer. AMV gör, iårsredovisningen , bedömningen att debesparingar verket ålagts och kravet att påbesparingarna inte får beröra förmedlingen kommeratt uppfyllas.Två av AMV:s tre övergripande mål är att minskalångtidsarbetslösheten och motverka långa tiderutan arbete. Utskottet instämmer i regeringensbedömning att de individuella handlingsplanernahar stor betydelse för möjligheten att snabbthitta lämpliga åtgärder som innebär att dearbetssökande får ett reguljärt arbete. I enrapport från AMS daterad redovisas att77 % av de arbetssökande som var eller riskeradeatt bli långtidsarbetslösa hade en aktuellhandlingsplan. I det rådande arbetsmarknadslägetär det enligt utskottet angeläget attarbetsförmedlingarna får tillräckliga resurserför att kunna klara det stora antaletarbetssökande på ett tillfredsställande sätt.Utskottet kan därför inte ansluta sig tillKristdemokraternas förslag om ytterligarebesparingar (motion A257 yrk. 10 och 34 delvis)eller förslag att inga medel skallavsättas till personalförstärkningar (motion A255yrk. 18 delvis och 20 delvis).Utskottet kan inte heller godta Moderaternasförslag till besparingar i motion A276 yrkande 4eftersom de bygger på att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna reformeras påett sätt som utskottet inte kan ansluta sig till.Enligt uppfattning bör somnämnts en del av det extra tillskottet förarbetsförmedlingsverksamhet användas för attstimulera egenföretagsverksamhet i form av s.k.jobbcenter. Utskottet har i tidigareställningstaganden, bl.a. i betänkande1997/98:AU1, ansett attarbetsförmedlingsverksamheten i första hand är enstatlig uppgift. Utskottet vidhåller dennaståndpunkt och avstyrker därför motion A257 (kd)yrkande 11.Med anledning av motionsförslaget om ändraderegler för arbetsmarknadsinstituten kan utskottethänvisa till vad som sägs i propositionen om attde senaste årens arbetsmarknadsläge inneburitstora påfrestningar på servicen vid bådearbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitut.Yrkesinriktad rehabilitering har efterfrågats avnya grupper, som har stora problem att komma inpå arbetsmarknaden. Resurserna skall därmed räckatill fler och även till grupper med svårareproblem. Regeringen anser därför att institutenbör effektivisera arbetsmetoderna för att uppnåett ökat resursutnyttjande och kommer att uppdraåt AMS att analysera och beskriva hur denyrkesinriktade rehabiliteringen vid skallbedrivas i framtiden.Utskottet, som anser att resultatet av detta böravvaktas, avstyrker förslag imotion So376 yrkande 4 om ändrade regler förarbetsmarknadsinstituten.Utskottet ställer sig bakom förslaget att 14,5miljoner kronor av inflytandearbetsmarknadsavgifter får användas för tillsynenav arbetslöshetsförsäkringen (prop. 3).3.3 ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderOmfattning och inriktningBakgrundDe s.k. arbetsmarknadspolitiska åtgärderna brukardelas in i konjunkturberoende åtgärder och ickekonjunkturberoende åtgärder. finnsett tjugotal arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Huvuddelen av dessa finansieras över anslaget A2. Av nedanstående tabell framgår de viktigasteåtgärderna och finansieringskällan .------------------------------------------------Konjunkturberoende åtgärder Anslag------------------------------------------------Arbetslivsutveckling (ALU) A 2, UO14------------------------------------------------Arbetsmarknadsutbildning A 2, UO14------------------------------------------------Arbetsplatsintroduktion (API) A 2, UO14------------------------------------------------Datortek/aktivitetscenter A 2, UO14------------------------------------------------Individuellt anställningsstöd A 2, UO14------------------------------------------------Generationsväxling A 1, UO13------------------------------------------------Kommunalt , UO14------------------------------------------------Offentliga tillfälliga arbeten för A 1, UOäldre arbetslösa (OTA) 13------------------------------------------------Projektarbeten A 1, UO13------------------------------------------------Resursarbete A 2, UO14------------------------------------------------Starta-eget-bidrag A 2, UO14------------------------------------------------SwIT yrkesutbildning A 2, UO14------------------------------------------------Utvecklingsgaranti för ungdomar A 2, UO14------------------------------------------------Yrkesinriktad rehabilitering () A 1, UO14------------------------------------------------Ej konjunkturberoende åtgärder Anslag------------------------------------------------Offentligt skyddat arbete (OSA) A 3, UO14------------------------------------------------B 6, UO14------------------------------------------------Lönebidrag A 3, UO14------------------------------------------------Som framgår av framställningen nedan föreslårregeringen en del förändringar när det gäller dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Regeringenföreslår bl.a. att åtgärdernaarbetslivsutveckling (ALU) ocharbetsplatsintroduktion (API) skall ersättas aven ny åtgärd, arbetspraktik. Vidare aviserarregeringen att åtgärden offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa (OTA) fr.o.m. den 1januari 1999 skall finansieras med medel från A2-anslaget på utgiftsområde 14.Utöver de åtgärder som beskrivits ovanfinansieras från anslaget kostnader förinterpraktikstipendier, utgifter för vissmedfinansiering som svarar mot utbetalningar frånanslaget A 4 Europeiska socialfonden m.m.avseende mål 3, flyttningsbidrag,utredningskostnader, informationsinsatser,försäkringskostnader, arbetshjälpmedel,otraditionella insatser, försöksverksamhet medsysselsättningsskapande åtgärder samt s.k.särskilda medel. Vidare får vissa medel användasför tillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar.Huvuddelen av anslaget utgör ersättning förförsörjning till de personer som deltar i olikaformer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utgifterna under anslaget påverkas därför tillstörsta delen av omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, av hur stordel av deltagarna i åtgärderna som har rätt tillarbetslöshetsersättning samt av regler kringbidragsnivåer.Regeringen bedömer att antalet deltagare iarbetsmarknadspolitiska åtgärder elleryrkesinriktad rehabilitering kommer att bli lägreän vad som beräknades i samband med statsbudgeten1998. () beräknar attantalet personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder kommer att uppgå till i genomsnitt 169000 . Regeringen har därför föreslagitpå tilläggsbudget till statsbudgeten att anslaget A 2 minskas med 800miljoner kronor. Regeringen beräknar attomfattningen av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna under kommer att uppgåtill 165 000 i genomsnitt , inklusivedet nationella programmet för IT-utbildning.Därutöver beräknas 12 000 personer delta i denyrkesinriktade rehabiliteringen. Regeringen avseratt se över volymkravet för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna och återkommamed förslag i den ekonomiska vårpropositionen år1999.Under år 1998 har det startatsförsöksverksamheter vid flera län som innebärfriare användning av medel inomarbetsmarknadspolitikens ram, s.k. frilän. Dessalän är , , , ochVärmlands län. Försöksverksamheten innebär bl.a.att länen inte behöver uppfylla något volymmål.Vidare får en större del av åtgärdsmedlenanvändas otraditionellt än vad som gäller förövriga IFAU) har fått i uppdrag attutvärdera försöksverksamheten med avseende påkostnadseffektivitet, påverkan på tillväxten,fördelningseffekter, undanträngnings- ochinlåsningseffekter samt övervältringseffekter.Vidare har Statskontoret fått i uppdrag attlöpande följa verksamheten i län.Utskottet kommer i det följande att endastbehandla de arbetsmarknadspolitiska åtgärder därregeringen lägger fram förslag eller där detframställs motionsyrkanden.MotionerI motion A291 framför olikaförslag som rör ungdomar. Partiet anser attkortsiktiga särlösningar inte löserarbetslösheten bland dem. Det kan vara nödvändigtatt i vissa fall ge anställningsstöd tillungdomar och långstidsarbetslösa under de förstasex månaderna och därigenom underlättanyanställningar (yrk. 3).Som framgår av redogörelsen för motionerna underutgiftsområde 13 anser i motionA221 att det bör införas ett anslag föromställningskostnader inom ramen förutgiftsområde 14 som inkluderar det nuvarandeanslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning.Genom en sådan förändring skulle en mer flexibellösning åstadkommas som medger ett aktivareförhållningssätt i syfte att minimera det passivabidragsberoendet (yrk. 5).Kristdemokraterna anser i motion A257 att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna måste ändrastill enklare och mer generella system med ökadflexibilitet (yrk. Uppföljning avåtgärdernas effektivitet bör ske genom attkostnader per åtgärd sätts i relation till hurmånga som får reguljärt arbete (yrk. 33).Enligt vad anför ikommittémotion A810 finns det skillnader mellande arbetsmarknadspolitiska åtgärder som mänerbjuds och de som kvinnor erbjuds. Kvinnor ärunderrepresenterade i åtgärder som riktas motarbetslivet. Männen får mer påkostadearbetsmarknadsutbildningar, sägs det i motionen(yrk. 14).Michael m.fl. (s) anser i motion A231 attreglerna för arbetsmarknadspolitiska åtgärder börförenklas så att varje län utifrån egna ochnationella förutsättningar kan bedriva den mesteffektiva arbetsmarknadspolitiken utan att detkrävs försöksverksamheter.I motion A268 framför m.fl. (s)synpunkten att arbetssökande enskilt eller igrupp bör ges möjlighet att tillföra synpunkterpå utformningen av olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder.Thomas och (båda mp)anser i motion A262 att en stor del av de medelsom används till arbetsmarknadsåtgärder skullekomma till bättre användning om de fördes övertill kommuner och landsting för att där skapariktiga arbeten.I flera motioner framförs olika förslag som rörs.k. frilän m.m.Jan och (båda s) anser imotion A250 att regelverket bör ändras så attlänen ges större möjlighet att disponera över dearbetsmarknadspolitiska medlen.Dan () anser i motion Sk648 (yrk. 2)att bör bli ett s.k. frilän.Åsa () förespråkar i motion A219 attStrömstad bör bli ett försöksområde med sänktarbetsgivaravgift.I motion T325 framför m.fl. (c)att man i regionen fritt bör fådisponera de arbetsmarknadspolitiska medlen (yrk.4).Runar och (båda fp)föreslår i motion N237 att alla län som villskall kunna bli frilän (yrk. 14).Utskottets ställningstagandeNär det gäller de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna är det framför allt två frågor som äromdiskuterade. Den första frågan rör om det börfinnas ett s.k. volymmål för åtgärderna. Denandra frågan rör vilka regelförenklingar som börgenomföras. Som framgår av utskottets behandlingav den allmänna inriktningen av politiken har ettflertal partier kommit in på dessa frågor.Utskottet har berört volymmålet i avsnittet 1.1ovan. Enligt utskottet har volymmålet ett starktsamband med utformningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Som framgårovan har regeringen angivit ettbestämt volymmål, uttryckt som det antal personeri genomsnitt som skall delta i någonarbetsmarknadspolitisk åtgärd finansierad påanslaget. Utskottet har vid flera tillfällenifrågasatt om det varit möjligt att uppnå deföreslagna målen. Utskottets ifrågasättande hargällt dels om det skulle bli möjligt att uppnå såstora volymer på de åtgärder som regeringenföreslagit, dels om de höga volymerna inte skullekomma att innebära att kvaliteten på åtgärdernasjunker. Utskottet har särskilt befarat attarbetsmarknadsutbildningen inte skulle kunna fåtillräcklig volym.En hörnsten i arbetsmarknadspolitiken är att såmånga arbetslösa som möjligt skall kunna delta iåtgärder av olika slag. Genom att arbetslösadeltar i åtgärder ökar deras möjligheter att fåanställning som risken förpassivisering och utanförskap minskar. Denomfattande arbetslösheten har därför krävtrelativt omfattande volymer påarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns ävenandra skäl till de stora volymerna, nämligenarbetslöshetsförsäkringens konstruktion somomställningsförsäkring. Försäkringen bygger påatt de försäkrades ersättningsrätt sträcker sigöver ersättningsperioder om sammanlagt 300 dagar.För att ha rätt till ytterligare ersättning måsteden försäkrade uppfylla vissa krav, vilka bl.a.innebär att han eller hon måste ha arbetat ellerdeltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd underen viss tid.I samband med utskottets behandling avbudgetpropositionen budget gjordeutskottet vissa uttalanden om volymmålet (bet.1997/98:AU1). I sitt ställningstagande påpekadeutskottet att det fanns en risk för att AMV inteskulle klara av att uppfylla målet. Utskottetpåpekade också att det fanns risk för s.k.flaskhalseffekter. Detta fenomen skulle enligtutskottet bero på att när efterfrågan stiger inomnäringslivet stiger även behovet av välutbildadarbetskraft. I den förväntade konjunkturuppgångenskulle det vara en överhängande risk förflaskhalseffekter. Ett sätt att komma till rättamed detta problem var enligt utskottet attprioritera utbildningsinsatser så att efterfråganpå utbildad arbetskraft tillgodosågs. I annatfall skulle det finnas en risk för ökadinflation. För att motverka detta krävdes enligtutskottet att man utökade antalet kortayrkesinriktade specialistutbildningar. För detfall regeringen skulle finna att volymmåletinnebar en faktisk begränsning vad gällde deekonomiska möjligheterna att anordna utbildningarborde volymmålet stå tillbaka enligt utskottet.Utskottet föreslog ett tillkännagivande om attregeringen i dessa fall skulle vara oförhindradatt ändra det uppsatta målet.Utskottet kan konstatera att AMV trots denrådande arbetsmarknadssituationen inte haruppnått det av regeringen uppsatta målet . Däremot är det enligt utskottetglädjande att regeringen prioriterat arbetet medatt höja kvaliten på åtgärderna.