bet · GM01KU8 · 1998-11-10 00:00:00 — Ändringar i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank I betänkandet behandlas proposition 1997/98:164Ändringar i lagen (1988:1385) om riksbank.I propositionen föreslås att riksbanks-lagen delasin i kapitel. Vidare föreslås att ges enutökad föreskriftsrätt, att bestämmelserna omRiksbankens kreditgivning förtydligas, att enbestämmelse om att får tillhandahållasystem för avveckling av betalningar införs och attbegreppet kreditinstitut ändras till finansinstitut.Två motioner har väckts med anledning avpropositionen.Utskottet konstaterar att deändringar som föreslås ipropositionen innebär ändringar avredaktionell karaktär och sådanaändringar som lagfäster Riksbankenspraxis. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag ochavstyrker motionerna. Moderatasamlingspartiets representanterreserverar sig till förmån för attdet i riksbankslagen förs in ettstycke där de bestämmelser som rörfullmäktiges ansvarsområde anges.Företrädarna för Vänsterpartietreserverar sig beträffande förbudetmot s.k. monetär finansiering. 1997/98:164 vari yrkas att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,2. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank,3. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank,4. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta-och kreditreglering,5. lag om ändring i lagen (1996:168) om vissa äldresedlar,6. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Lagförslagen är intagna i bilaga 1. 1997/98:Fi72 av () vari yrkasatt i enlighet med vad i motionen anförtsbeslutar ändra 8 kap. 1 § lagen om Sverigesriksbank, så att staten får samma fördelar vidupplåning hos som finansinstitut.1998/99:Fi4 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att bestämmelser omfullmäktiges ansvarsområde i enlighet med 41 § i dettidigare lagförslaget förs in som första stycke i 1kap. 5 § riksbankslagen i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att beslutar att de förändringar somkom till uttryck i konstitutionsutskottetsbetänkande /98:KU15 förs in i den nya lagen ienlighet med vad som anförts i motionen. Ärendet och dess beredningProposition 1997/98:164 Ändringar i lagen(1988:1385) om riksbank remitterades tillfinansutskottet. beslutade attöverlämna propositionen och de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1997/98:Fi72 och1998/99:Fi4 till underförutsättning av detta utskotts medgivande.Utskottet har beslutat ta emotärendet.I propositionen anges att () har beretts tillfälle att avgeyttrande. När propositionen överlämnades tillriksdagen hade regeringen ännu inte erhållit någotyttrande från . Regeringen har sedermera erhållitett yttrande från ()vilken har tagit över uppgifter. Yttrandet haröverlämnats av regeringen till finansutskottet somlämnat det vidare till konstitutionsutskottet.Proposition 1997/98:40 innehåller förslag omRiksbankens ställning. Konstitutionsutskottetbehandlar proposition 1997/98:40 i betänkandena1997/98:KU15 samt 1998/99:KU2.Propositionens huvudsakliga innehållI proposition 1997/98:164 föreslås attriksbankslagen delas in i kapitel. Vidare föreslåsatt ges en utökad föreskriftsrätt, attbestämmelserna om kreditgivningförtydligas, att en bestämmelse om att Riksbankenfår tillhandahålla system för avveckling avbetalningar införs och att begreppet kreditinstitutändras till finansinstitut.Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1999.Yttrande från ()Med hänvisning till sitt relativt omfattandeyttrande över förslaget om ställning(prop. 1997/98:40) begränsar Europeiskacentralbanken sitt yttrande över de nu aktuellaförslagen till att avse vissa aspekter (ECB:syttrande över förslagen om ställningåterfinns i bilagorna 10 och 11 i prop. 1997/98:40).ECB noterar bl.a. att ändringen till begreppetfinansinstitut innebär att erforderlig klarhetuppnås. ECB noterar och välkomnar att Riksbankenskall erhålla betryggande säkerhet när den beviljarkredit i penningpolitiskt syfte och när den beviljarkredit för att främjabetalningssystemets funktion. Förslagen omRiksbankens kreditgivning och om återköpsavtal ipenningpolitiskt syfte kommer att underlätta denframtida integrationen av Riks-banken i Europeiskacentralbankssystemet (ECBS). ECB noterar 6 kap. 8 §enligt vilken i likviditetsstödjandesyfte och, om det finns särskilda skäl, på särskildavillkor får bevilja kredit eller lämna garanti tillsådana bankinstitut och svenska företag som stårunder tillsyn av Finans-inspektionen. En sådanbestämmelse kan behöva ses över igen före Sverigesdeltagande i och integration i ECBS.ECB har ingen erinran mot att yttrandetoffentliggörs. Yttrandet har, som nämntsovan, vidarebefordrats tillkonstitutionsutskottet och finns ocksåtillgängligt hos (dnrFi 98/1880).Kapitelindelning av lagen om SverigesriksbankPropositionenI proposition 1997/98:40 om ställningföreslås ett stort antal ändringar i lagen(1988:1385) om riksbank. De flesta av demföranleds av att ledningsstrukturföreslås förändras. Regeringen anför i proposition1997/98:164 att om förslaget i proposition1997/98:40 antas kommer riksbankslagen att blisvårläst och oöverskådlig. Det finns därför skäl attdela in lagen i kapitel. I bilaga 3 i propositionenåterges riksbankslagen såsom den föreslås se ut den1 januari 1999.Propositionen grundas på en promemoria somutarbetats inom . I promemorian,som har remissbehandlats, föreslås vissa ändringar ilagen (1988:1385) om riksbank, bl.a. attlagen delas in i kapitel. I promemorian föreslåsockså att den i proposition 1997/98:40 föreslagnauppräkningen i 41 § av fullmäktiges uppgifter tasbort. Fullmäktige i riksbank anför i sittremissvar på promemorian att det inte finns någonanledning att avvika från förslaget i såvälpartiöverenskommelsen som i proposition 1997/98:40att i en bestämmelse räkna upp vad som ärfullmäktiges ansvarsområde. Fullmäktige föreslår attdet i 1 kap. 5 § i den nya lagen tas in ett förstastycke som anger de bestämmelser som rörfullmäktiges ansvarsområde. Regeringen framhållerdock i proposition 1997/98:164 att den, tillskillnad från fullmäktige, anser att det saknasbehov av att i en särskild bestämmelse i lagen räknaupp just fullmäktiges arbetsuppgifter. I proposition1997/98:164 föreslås således att paragrafen utgår.MotionenI motion 1998/99:Fi4 av m.fl. (m)framhålls att propositionen i allt väsentligtinnehåller förslag till lagtekniska förändringar.Motionärerna ställer sig bakom de förtydliganden somföreslås i propositionen, bl.a. genom att lagendelas in i kapitel. I motionen noteras attlagförslaget inte tar hänsyn till deställningstaganden i vissa sakfrågor som gjordes ibetänkande 1997/98:KU15 och som har ställtsig bakom.Motionärerna föreslår att beslutar att deförändringar som kom till uttryck i betänkande1997/98:KU15 förs in i den nya lagen. De aktuellaändringarna avser att mottagare av Riksbankensskriftliga redogörelse skall vara riksdagensfinansutskott och att skall varaöverpröv-ningsinstans i mål om skiljande avdirektionsledamot från anställning (yrkande 2).Motionärerna noterar vidare att proposition1997/98:164 avviker från såväl den ännu intefärdigbehandlade propositionen 1997/98:40 omRiksbankens ställning som den bakomliggandefempartiuppgörelsen. Den i den tidigare 41 § tänktauppräkningen av det nya fullmäktiges ansvarsområdehar tagits bort. Motiveringen för detta är ytterstknapphändig, trots att riksbanks-fullmäktigeförordat att bestämmelsen skall vara kvar.Motionärerna föreslår att det i 1 kap. 5 § i den nyalagen tas in ett första stycke som i enlighet medden tidigare föreslagna 41 § anger de bestämmelsersom rör fullmäktiges ansvarsområde (yrkande 1).UtskottetInledningsvis vill utskottet erinra om att det ibetänkandena /98:KU15 och 1998/99:KU2 harbehandlat proposition 1997/98:40 Riksbankensställning. Utskottet har i dessa två betänkandenställt sig bakom regeringens förslag i proposition1997/98:40 med undantag för följande ändringar.Utskottet föreslår att skriftligaredogörelse skall lämnas till riksdagensfinansutskott, inte . Vidare skall andradirektionsledamöter än riksbankschefen kunna föratalan mot ett beslut att skilja vederbörande frånuppdraget hos i stället förArbetsdomstolen. Dessutom föreslås en redaktionelländring. Dessa förslag från utskottet, som såledesförs fram i betänkandet 1998/99:KU15, innebärändringar i 33 b, 47 och 50 §§ i riksbankslagen.Utskottet kan konstatera att de ändringar somföreslås i den nu aktuella propositionen 1997/98:164innebär ändringar av redaktionell karaktär ochsådana ändringar som lagfäster praxis.Bland annat föreslås att riksbankslagen delas in ikapitel. De tre nämnda paragraferna föreslåsdärvid få nya beteckningar, i likhet med övrigaparagrafer i riksbankslagen, men någon ändring idessa paragrafers lydelse föreslås inte iproposition 1997/98:164.Konstitutionsutskottet har inget att invända motatt riksbankslagen delas in i kapitel. De ändringarsom utskottet föreslår i 33 b, 47 och 50 §§riksbankslagen i betänkande 1998/99:KU2 påverkasinte av att paragraferna ändrar beteckning. Kravet imotion Fi4 (m) yrkande 2 om att de förändringar somkom till uttryck i betänkande 1997/98:KU15 skallföras in i den nya riksbankslagen är såledestillgodosett. Någon ytterligare åtgärd med anledningav yrkandet är inte påkallad, och motionen avstyrksdärmed i denna del.Vidare yrkas i motion Fi4 (m) att det i 1 kap. 5 §riksbankslagen skall tas in ett särskilt stycke somräknar upp det nya fullmäktiges arbetsuppgifter.Utskottet vill för sin del framhålla att genomindelningen av riksbankslagen i kapitel nås en godöverblick över lagen. Fullmäktiges arbetsuppgifterframgår av lagen i dess helhet. Att i en särskildbestämmelse upprepa bestämmelser som återfinns påannan plats i lagen är överflödigt. Utskottet delarsåledes regeringens uppfattning att det saknas behovatt i en särskild bestämmelse räkna upp justfullmäktiges arbetsuppgifter.Således avstyrks motion Fi4 (m) yrkande 1. Den ipropositionen föreslagna lydelsen av 1 kap. 5 §riksbankslagen tillstyrks.Riksbankens kreditgivningPropositionenI propositionen föreslås att bestämmelserna omRiksbankens kreditgivning förtydligas. Riksbankenfår möjlighet att bevilja kredit även till andraföretag än bankinstitut. Vidare föreslås attskillnaden mellan kreditgivning i penningpolitisktsyfte och kreditgivning som syftar tillatt främja en säker och effektivbetalningsavveckling klargörs.Kreditgivning i penningpolitiskt syfte och för attfrämja betalningssystemets funktion får beviljasendast mot betryggande säkerhet. Ilikviditetsstödjande syfte får beviljakredit eller ge garanti till bankinstitut ochsvenska företag under tillsyn.Regeringen erinrar om att enligt 23 §riksbankslagen inte får bevilja kredit till staten.Bestämmelsen omfattar dock inte intradagskrediter.En statlig myndighet som deltar i Riksbankensbetalningssystem () bör kunna beviljas kreditunder dagen på samma villkor som övriga deltagare.Bestämmelsen i nya 8 kap. 1 § bör därför enligtregeringen anpassas till detta.MotionenI motion 1997/98:Fi72 av ()föreslås att riksbankslagen ändras så att statensupplåning underlättas. Motionären hänvisar tillMaastrichtfördragets artikel 104 där det föreskrivsatt det är förbjudet för medlemsländernascentralbanker att ge bl.a. nationella regeringarrätt att övertrassera konton eller att ge dem andraformer av krediter. Enligt motionären innebärrestriktionen en diskriminering av det offentliga.Sverige har anpassat sig till detta förbud. Därmedär staten tvingad att täcka sina budgetunderskott påmarknaden och är utlämnad till den ränta somfinansinstituten bestämmer. Motionären anser attriksdagen bör ta tillbaka EU-anpassningen på dettaområde och besluta ändra 8 kap. 1 § i riksbankslagenså att staten får samma fördelar vid upplåning hosRiksbanken som finansinstitut.Motionären erinrar om att i och medmedlemskapet automatiskt omfattas av artikel 104. OmSverige bryter mot artikeln skulle göra sigskyldigt till fördragsbrott och därmed riskera attställas inför för prövning. Motionärenanser att måste hävda sin rätt att fattabeslut som går emot fördraget, om det uppstår enmajoritet för detta i . skall klartdeklarera sina motiv och vara berett att försvarasaken i domstol. Skulle tvingas ändra sigeller ådömas böter är detta viktigt för atttydliggöra hur mycket frihet har gett uppoch kan leda till en folklig beslutsamhet, sominnebär att söker utträde ur unionen.UtskottetDen bestämmelse som motionären vill ändra infördes iriksbankslagen 1995 och förbjuder attbevilja kredit till staten. Utskottet kan konstateraatt regeringen i den nu aktuella propositionen inteföreslår någon ändring i det stycke som motionärenavser.När bestämmelsen infördes framhöll regeringen attmonetär finansiering, även benämntsedelpressfinansiering, är liktydigt med att statenfinansierar utgifter i statsbudgeten genom att lånai . En sådan finansieringsform kan - omden blir bestående - uppfattassom om sedelpressarna utnyttjas för att betalastatens utgifter (prop. 1994/95:150 s. 102-113).Under riksdagsbehandlingen av förslaget anfördefinansutskottet att ett förbud mot monetärfinansiering bidrar till att öka penningpolitikenstrovärdighet och därmed möjligheterna att uppnå envaraktigt låg och stabil prisutveckling samt lågaräntor. noterade vidare attregeringens förslag tillgodosåg de krav det svenskamedlemskapet ställer på anpassning av svenskförfattning till EU:s lagstiftning. De svenskaregler som gällt fram till dess var inte förenligamed EG-fördraget. följde utskottet (bet.1994/95:FiU20 s. 70-71, rskr. 1994/95:447-455).Finansutskottet har också senare i samband medbehandling av snarlika förslag som framförs imotion Fi72 (c) framhållit att med avskaffadvalutareglering och EU-medlemskapet är enkreditpolitisk reglering där staten tar upp kredit iRiksbanken inte längre möjlig att upprätthålla (bet.1997/98:FiU29, rskr. 1997/98:253).Konstitutionsutskottet vill för sin del ocksåframhålla att inte kan lagstifta ienlighet med motionärens önskemål utan att begåfördragsbrott.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotion 1997/98:Fi72 (c). Propositionentillstyrks i berörd del.Lagförslagen i övrigtI propositionen föreslås att skall harätt att utfärda föreskrifter på detpenningpolitiska området. Enligt regeringen framstårdet som ändamålsenligt att den möjlighet somregeringsformen ger att delegera föreskriftsrätttill utnyttjas. Vidare föreslårregeringen att begreppet kreditinstitut ersätts avbegreppet finansinstitut i riksbankslagen.I propositionen föreslås även ändringar i lagen(1992:1602) om valuta- och kreditreglering, i lagen(1996:168) om vissa äldre sedlar samt isekretesslagen (1980:100). Det rör sig i dessa fallom konsekvensändringar med anledning dels avändringen av begreppet kreditinstitut tillfinansinstitut, dels av indelningen avriksbankslagen i kapitel.Utskottet tillstyrker propositionens ovannämnda lagförslag. beträffande vissa ändringar iriksbankslagenatt avslår motion 1998/99:Fi4 yrkande 2,2. beträffande fullmäktigesarbetsuppgifteratt med bifall till proposition 1997/98:164 idenna del samt med avslag på motion 1998/99:Fi4yrkande 1 antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank såvitt avser 1kap. 5 §,res. 1 (m)3. beträffande kreditgivningatt med bifall till proposition 1997/98:164 idenna del samt med avslag på motion 1997/98:Fi72antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1988:1385) om riksbank såvittavser 8 kap. 1 §,res. 2 (v)4. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar propositionens i bilaga 1 intagnaförslag tilla) lag om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank,i den mån den inte omfattas av vad utskottethemställt under mom. 3,b) lag om ändring i lagen (1998:000) om ändringi lagen (1988:1385) om riksbank,i den mån den inte omfattas av vad utskottethemställt under mom. 2,c) lag om ändring i lagen (1998:000) om ändringi lagen (1988:1385) om riksbank,d) lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta-och kreditreglering,e) lag om ändring i lagen (1996:168) om vissaäldre sedlar, ochf) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Stockholm den 10 november 1998På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), BarbroHietala (), (), (), JerryMartinger (m), (),(), KerstinKristiansson (s), (), (), NilsFredrik (), Per (), (), IngerStrömbom (kd), () och Pär- Axel (). Fullmäktiges arbetsuppgifter (mom. 2)Per , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Vidare yrkas i" och på s. 5 slutar med"5 § riksbankslagen tillstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet kan konstatera att i ett avseende avvikerlagförslaget i proposition 1997/98:164 från såvälpropositionen om ställning (prop.1997/98:40) som den bakomliggandefempartiuppgörelsen. Den i den tidigare 41 § tänktauppräkningen av det nya fullmäktiges ansvarsområdehar tagits bort. Propositionens motivering för dettaär ytterst knapphändig, trots attriksbanksfullmäktige förordat att bestämmelsen skallvara kvar. Utskottet anser att det i 1 kap. 5 § iden nya lagen skall tas in ett första stycke som ienlighet med den tidigare föreslagna 41 § anger debestämmelser som rör fullmäktiges ansvarsområde.Därmed tillstyrks motion Fi4 (m) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande fullmäktiges arbetsuppgifteratt med bifall till motion 1998/99:Fi4 yrkande 1 ochmed anledning av proposition 1997/98:164 i dennadel antar den som Reservanternas förslagbetecknade lydelsen av 1 kap. 5 § lagen(1988:1385) om riksbank,-----------------------------------------------------I proposition 1997/98:164 Reservanternas förslagföreslagen lydelse-----------------------------------------------------1 kap.5 §-----------------------------------------------------Fullmäktige skall1. utse ledamöter idirektionen enligt 9 kap.12 § regeringsformen,chef för samtfastställa inbördesordning mellan viceriksbankschefer enligt 1kap. 4 §,2. besluta om lön ochandraanställningsförmåner förledamöterna i direktionenenligt 4 kap. 5 § andrastycket,3. lämna medgivande föravgående ledamöter avdirektionen att inneha enanställning eller ettuppdrag enligt 3 kap. 1 §fjärde stycket,4. besluta om att skiljaledamot av direktionenfrån hans anställningenligt 2 kap. 2 § förstastycket,5. lämna förslag tilldisposition avRiksbankens vinst tillriksdagen och Riksdagensrevisorer enligt 10 kap.3 § andra stycket,6. svara förframställningar inom sittansvarsområde enligt 4kap. 1 §,7. besluta omarbetsordning iRiksbanken enligt 9 kap.4 § första stycket,8. leda verksamhetenvid revisionsenhetenenligt 9 kap. 2 § andrastycket, och9. bestämma utformningenav de sedlar och mynt sombanken ger ut enligt 5kap. 1 § första stycket.-----------------------------------------------------Ärenden som inte skall avgöras av fullmäktige avgörsav direktionen. Direktionen kan besluta att ärendenfår avgöras av riksbankschefen eller någon annantjänsteman i Riksbanken.-----------------------------------------------------2. kreditgivning (mom. 3)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Den bestämmelse som" och slutar med"motion 1997/98:Fi72 (c)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att riksbankslagen bör ändras såatt statens upplåning underlättas. EnligtMaastrichtfördragets artikel 104 är det förbjudetför medlemsländernas centralbanker att ge bl.a.nationella regeringar rätt att övertrassera kontoneller att ge dem andra former av krediter. Dennarestriktion innebär en diskriminering av detoffentliga. har anpassat sig till dettaförbud. Därmed är staten tvingad att täcka sinabudgetunderskott på marknaden och är utlämnad tillden ränta som finansinstituten bestämmer. Utskottetdelar motionärens uppfattning att harfrånhänt sig ett användbart ekonomiskt instrumentsom skulle kunna hjälpa till att brygga överkonjunktursvackor, utan dyr statlig upplåning ellerkontraproduktiva skattehöjningar.Utskottet delar motionärens uppfattning attriksdagen bör ta tillbaka EU-anpassningen på dettaområde och besluta ändra 8 kap. 1 § i riksbankslagenså att staten får samma fördelar vid upplåning hosRiksbanken som finansinstitut.I och med medlemskapet omfattas av artikel104. Om bryter mot artikeln skulle Sverigegöra sig skyldigt till fördragsbrott och därmedriskera att ställas inför för prövning.Sverige måste hävda sin rätt att fatta beslut somgår emot fördraget om det uppstår en majoritet fördetta i . skall klart deklareramotiven för agerandet och vara berett att försvarasaken i domstol. Skulle tvingas ändra sigeller ådömas böter visar detta hur mycket frihetSverige har gett upp. Detta kan leda till en folkligbeslutsamhet som innebär att söker utträdeur unionen.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi72(c) och föreslår att beslutar att ändra 8kap. 1 § riksbankslagen så att lagen anger attstaten får låna hos Riksbanken.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande kreditgivningatt med bifall till motion 1997/98:Fi72 och medanledning av proposition 1997/98:164 i denna delantar den som Reservanternas förslag betecknadelydelsen av 8 kap. 1 § lagen (1988:1385) omSveriges riksbank,-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag-----------------------------------------------------8 kap.1 §-----------------------------------------------------skall ta emot betalningar till och görautbetalningar för staten.Riksbanken får ta emot inlåning från staten.-----------------------------------------------------får inte får beviljabevilja kredit till eller kredit till och förvärvaförvärva skuldförbindelse skuldförbindelse direktdirekt från staten, annat från staten eller annatoffentligt organ eller offentligt organ.institution inomEuropeiska unionen. får enligt 6kap. 7 § andra stycketRiksbanken får dock också bevilja kredit tillenligt 6 kap. 7 § andra staten under dagen.stycket bevilja kredit får också inomtill staten . ramen för övrigaRiksbanken får också inom bestämmelser i denna lagramen för övriga bevilja kredit till ochbestämmelser i denna lag förvärva skuldförbindelsebevilja kredit till och från finansinstitut somförvärva skuldförbindelse ägs av staten eller annatfrån finansinstitut som offentligt organ.ägs av staten eller annatoffentligt organ.-----------------------------------------------------Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) omSveriges riksbank2. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) omändring i lagen (1988:1385) om riksbank3. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) omändring i lagen (1988:1385) om riksbank4. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) omvaluta- och kreditreglering5. Förslag till lag om ändring i lagen (1996:168) omvissa äldre sedlar6. Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) Sammanfattning...................................1Propositionen....................................1Motionerna.......................................1Utskottet........................................2Ärendet och dess beredning.....................2Propositionens huvudsakliga innehåll...........2Yttrande från ()...2Kapitelindelning av lagen om riksbank.3Propositionen................................3Motionen.....................................3Utskottet....................................4Riksbankens kreditgivning......................5Propositionen................................5Motionen.....................................5Utskottet....................................6Lagförslagen i övrigt..........................6Hemställan.....................................7Reservationer....................................81. Fullmäktiges arbetsuppgifter (mom. 2).......82. kreditgivning (mom. 3).........10Propositionens lagförslag.......................121. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank 122. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank163. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:000) om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank204. Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- ochkreditreglering 215.