bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Motionen avstyrks.Lagstiftning (avsnitt 6)Behovet av lagändringar (avsnitt 6.1)Regeringen bedömer att det tydligt bör framgå av lagstiftningen att estetiskavärden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö.Vissa ändringar i (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen(1995:1649) om byggande av järnväg bör göras i detta syfte.Regeringen anför att intar en central roll i detregelsystem som anger förutsättningarna för planering och byggande. Lageninnehåller olika krav som skall leda till att den byggda miljön sammantaget fåren god kvalitet. En omsorgsfullt utformad miljö med hög kvalitet utmärks av attflera olika aspekter - funktionella, tekniska, ekologiska, estetiska, socialaoch ekonomiska - sammanvägs till en helhet. ger uttryck fören sammanvägd syn på de kvalitetskrav som skall ställas på den byggda miljön.Lagen anger enligt regeringens uppfattning inte tillräckligt tydligt att ocksåestetisk utformning skall beaktas vid de bedömningar som görs enligt lagen.Estetisk utformning bör därför ges en tydligare ställning i lagstiftningen.Väg- och järnvägsbyggande är verksamheter som har stor betydelse för stads-och landskapsbilden. Även de lagar som reglerar dessa verksamheter bör enligtregeringens mening ge uttryck för att estetiska värden skall beaktas.I avsnittet utvecklas också betydelsen av estetiska värden som begrepp, m.m.Utskottet vill erinra om att vissa av de paragrafer i ochlagen om byggande av järnväg som föreslås ändrade i föreliggande propositionockså föreslås ändrade - i andra avseenden - i regeringens proposition1997/98:90 Följdlagstiftning till m.m. Denna proposition kommer attbehandlas av jordbruksutskottet i betänkandet 1997/98:JoU25.Jordbruksutskottets betänkande tas upp till avgörande i kammaren vid en senaretidpunkt än kulturutskottets nu aktuella betänkande 1997/98:KrU14.Plan- och bygglagen (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) ombyggande av järnväg (avsnitten 6.2 och 6.3)Utskottet redovisar i det följande regeringens förslag till lagändringar samtmotionsförslag om avslag på dessa. Utskottet redovisar också bostadsutskottetsställningstagande i fråga om . Utskottet tar efterredovisningarna ställning till förslagen.Regeringen föreslår att en estetiskt tilltalande utformning avbebyggelsemiljön skall anges uttrycklingen som ett allmänt intresse i plan- ochbygglagen (1987:10) PBL. I det följande används förkortningen PBL. Regeringenföreslår att 2 kap. 2 § PBL skall kompletteras genom att det anges attplanläggning också skall främja en estetiskt tilltalande utformning avbebyggelse, grönområden, kommunikationsleder och andra anläggningar. Enligtparagrafens andra stycke skall detta också beaktas i andra ärenden enligtlagen.Genom att den nya bestämmelsen placeras i den angivna paragrafen markeras detatt det är fråga om ett grundläggande kvalitetskrav. Regeringen anför bl.a. attdet kan vara lämpligt att kommunen i arbetet med översiktsplaneringenformulerar övergripande mål för hur kravet på en estetiskt tilltalandebebyggelsemiljö skall kunna tillgodoses vid arbetet med den närmare planeringenoch utformningen av olika bebyggelseområden i kommunen.Syftet med ändringen är enligt författningskommentaren (prop. s. 55) att göradet tydligt att en estetiskt tilltalande utformning är ett allmänt intresse somskall beaktas vid förändringar av den byggda miljön. Denna ändring av 2 kap. 2§ PBL behandlas i propositionens avnitt 6.2.1.Regeringen föreslår vidare att lagtexten skall förtydligas så att det framgåratt byggnader skall ges yttre form och färg som är estetiskt tilltalande.Regeringen anser att hänsynstagande till en estetiskt tilltalande utformning avbyggnader bör framgå av bestämmelserna i 3 kap. 1 § PBL. Förarbetena till denuvarande bestämmelserna (prop. 1985/86:1 s. 479 f.) ger stöd för att ställakrav på en sådan placering, utformning och färgsättning att den yttre miljönfår en god estetisk kvalitet. Prövningen skall göras med hänsyn bl.a. tillförutsättningarna på platsen. Således skall byggnader placeras och utformas påett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- och landskapsbilden och tillnatur- och kulturvärden på platsen. Vidare skall prövningen avse att byggnaderges yttre form och färg som är lämpligt för byggnaderna som sådana och ger engod helhetsverkan. Regeringen redovisar att enligt flera remissinstansersuppfattning ger de nuvarande bestämmelserna inte ett tillräckligt stöd för atthävda estetiska värden vid prövningen av ansökningar om bygglov. Regeringen görden bedömningen att den - i förhållande till den äldre byggnadslagstiftningen -förändrade synen i dessa avseenden inte fått det med PBL åsyftade genomslaget.För att få en sådan effekt - och framför allt för att det skall vara möjligtatt möta förståelse även hos fastighetsägarna - krävs att kommunen aktivtarbetar med att upplysa om de värden som ligger i lokal byggnadstradition ochaktsamhet om vardagsmiljön. Väl underbyggda ställningstaganden och välmotiverade beslut underlättar förståelsen för de estetiska värdena. Sådanavärden bör behandlas i planbeskrivningar.I författningskommentaren (s. 55) anför regeringen att syftet med lag-ändringen är att det av lagtexten tydligt skall framgå att estetiskttilltalande utformning är en viktig faktor vid utformningen av den byggdamiljön. Denna ändring av 3 kap. 1 § PBL behandlas i propositionens avsnitt6.2.2.Enligt nu gällande bestämmelser skall ändringar av byggnader utföras varsamtså att bl.a. byggnadens särdrag beaktas. Regeringen föreslår att begreppetsärdrag i 3 kap. 10 § PBL byts mot begreppet karaktärsdrag. Därmed är detbyggnadens karaktärsdrag som skall beaktas vid ändringar av byggnader. Syftetmed ändringen är att understryka att det inte bara är enstaka, unika detaljerhos den enskilda byggnaden som skall behandlas varsamt vid ändringar utan ocksådet som karaktäriserar en byggnad och dess samspel med omgivningen. Det skallsåledes framgå att det allmänna varsamhetskrav som de aktuella bestämmelsernager uttryck för innebär att också estetiska och kulturhistoriska kvaliteter iden vardagliga bebyggelsemiljön skall beaktas vid ändringar av byggnader. Detkan röra sådant som byggnadsmaterial, takutformning, färgsättning och form.Denna ändring av 3 kap. 10 § PBL behandlas i propositionens avsnitt 6.2.3.PBL slår fast att det är en angelägenhet att planlägga användningen avmark och vatten. skall enligt nu gällande lydelse av PBL verkaför en god byggnadskultur och en god stads- och landskapsmiljö. Regeringenföreslår att 11 kap. 1 § första stycket PBL kompletteras så att byggnadsnämndenskall verka för en stads- och landskapsmiljö som också är estetiskttilltalande. Därigenom görs det tydligt att det i första hand ankommer påkommunen att ta fram underlag för bedömningar av hur önskemålen om en estetisktgod kvalitet kan uppnås.Denna ändring av 11 kap. 1 § PBL behandlas i propositionens avsnitt 6.2.4.I författningskommentarerna till PBL (prop. s. 55, 56) konstateras attbegreppet estetiskt tilltalande har behandlats i propositionens avsnitt 6.1. senare del av detta avsnitt av betänkandet behandlar utskottetmotionsförslag om uppdrag till att utveckla begreppet ?estetiskttilltalande?.I propositionen (avsnitt 6.1) anförs bl.a. följande beträffande estetiskavärden som begrepp.Estetiska värden eller kvaliteter är något som vi tillskriver t.ex. olikaföremål, byggnader eller miljöer. Det är fråga om bedömningar men som framhållsav arbetsgruppen och av flera remissinstanser kan olika komponenter som ärväsentliga för bedömningar av estetiska värden i den byggda miljön beskrivas.Sådana värden avser exempelvis hur byggnader eller bebyggelse genom sinfärgsättning, storlek och skala, materialval, fasadutformning, yttrerumsbildningar och markanslutning samspelar med sin omgivning och gestaltar defunktioner som skall tillgodoses genom åtgärden. Utgångspunkten vid bedömningarmåste vara att åtgärder som är aktuella tillför helhetsbilden positiva värdenoch inte förvanskar egenskaper som kan anses vara värda att bevara. Vid sådanabedömningar är det bl.a. av betydelse hur synlig åtgärden är. Skalbrott, upp-seendeväckande färgsättning eller starkt avvikande formgivning måste tillexempel utsättas för en mer kritisk granskning än mindre synliga tillägg. Dockkan även smärre förändringar såsom utbyte av fönster, fasadbeklädnad ellertakbeläggning få avgörande betydelse för byggnader som sådana och förhelhetsintrycket. Det bör framhållas att det med ?samspel med omgivningen? intemenas att all utformning måste följa omgivningens mönster. Respekt föromgivningen utesluter inte nyskapande.Den grundläggande frågan om behovet av ändringar i PBL för att hävda deestetiska värdena tas upp i motion 1997/98:Kr30 (m). Motionärerna har ingenannan uppfattning än den som förs fram i propositionen om att den gemensammamiljön är av stor vikt för oss alla. Härvidlag är inte minst miljömässiga ochestetiska kvaliteter viktiga. De anför att uppfattningen om vad som är vackerteller ändamålsenligt är en subjektiv bedömning där olika faktorer tillmätsolika vikt. Arkitektur är en skapande konstform. Konst och skapande kultur kaninte lagstiftas fram. Innebörden i motionen är att estetiska kvaliteter kan hävdas med stöd av PBL. Motionärernas slutsats är att böravslå regeringens förslag till ändringar i PBL (yrkande 1 delvis).Bostadsutskottet har med anledning av förslagen till ändringar i PBL och medanledning av avslagsförslaget i motion 1997/98:Kr30 (m) anfört följande.Bostadsutskottet har uppmärksammat att en stor uppslutning i motioner (mp, kd,c respektive v ) finns när det gäller att ge de arkitekturpolitiska frågornastörre tyngd än de har . delar uppfattningen ipropositionen och i dessa motioner om att handlingsprogrammet för arkitektur,formgivning och design bör förverkligas. Avsikten med lagförslagen enligtpropositionen är att ge de estetiska värdena en tydligare ställning. Ipropositionen erinras visserligen om att förarbetena till den s.k. PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 479 f.) ger stöd för att ställa krav på godestetisk kvalitet. Detta skulle kunna leda till slutsatsen att några ändringari PBL inte skulle vara erforderliga för att kunna hävda de estetiska värdena ivår bebyggelsemiljö. Enligt propositionen stämmer dock dagens bestämmelser iPBL mindre väl överens med den förändrade synen på vikten av att hävda detestetiska i bebyggelsemiljön. PBL i sin nuvarande utformning anses inte ha fåttde genomslag som åsyftats. motsätter sig mot denna bakgrundinte de i propositionen föreslagna ändringarna i PBL. Ett genomförande avändringarna i PBL avser således att ytterligare markera att planläggningenockså skall främja en estetiskt tilltalande utformning av bl.a. vårbebyggelsemiljö. finner det viktigt att kommunerna i arbetetmed översiktsplaneringen formulerar övergripande mål för hur kravet på enestetiskt tilltalande miljö skall kunna tillgodoses. Sammanfattningsvis anserbostadsutskottet att ändringarna i PBL kommer att innebära att också detestetiska perspektivet i vår miljö kommer att kunna hävdas i rimlig omfattning.Med hänvisning till vad som anförts i yttrandet tillstyrker bostadsutskottetlagförslaget. I enlighet härmed avstyrker bostadsutskottet motion 1997/98:Kr30(m) yrkande 1 i denna del.I väglagen (1971:948) finns bestämmelser som ger uttryck för flertalet av deolika tekniska, funktionella och miljömässiga aspekter som sammantaget skallbidra till en hög kvalitet i väghållningen och planeringen av nya vägar.Regeringen anser att grundläggande krav på estetiska värden bör ges entydligare ställning i lagstiftningen. Regeringen föreslår att bestämmelser omestetisk utformning skall införas som ett allmänt intresse vid väghållning. I4 § andra stycket föreslås tilläggas att en estetisk utformning skalleftersträvas vid väghållning dvs. vid byggande av väg och drift av väg. Vidarehar ordet kulturmiljövård bytts ut till kulturmiljö som är det numera användabegreppet.Vidare anser regeringen att när vägar byggs bör hänsyn tas till stads- ochlandskapsbilden och till natur- och kulturvärden för att framhäva behovet avanpassning av vägar och väganordningar till omgivningen. Ett tillägg av dennainnebörd föreslås i 13 § väglagen.Dessa ändringar av 4 och 13 §§ väglagen behandlas i propositionens avsnitt6.3.1.I motion Kr30 (m) föreslås - med motivering som redovisats ovan under PBL - attriksdagen skall avslå de föreslagna ändringarna i väglagen (yrkande 1 delvis).Slutligen föreslår regeringen att bestämmelser om estetisk utformning skallinföras som ett allmänt intresse vid planläggning, byggande och underhåll avjärnvägar för att grundläggande krav på estetiska värden skall ges en tydligareställning i lagstiftningen. Ett tillägg till 1 kap. 3 § lagen (1995:1649) ombyggande av järnväg föreslås som innebär att estetisk utformning skalleftersträvas. I lagens nuvarande lydelse exemplifieras inte de allmännaintressen som skall beaktas vid planering, byggande och drift av järnväg.Utöver det förslag till tillägg som redovisats ovan föreslår regeringen etttillägg till 1 kap. 3 § så att det i lagen - enligt mönster från väglagen -exemplifieras vilka hänsyn som skall tas, nämligen till miljöskydd, naturvårdoch kulturmiljö.Regeringen föreslår också att 1 kap. 4 § skall kompletteras på samma sätt som13 § väglagen, nämligen genom att det i lagen anges att hänsyn skall tas tillstads- och landskapsbilden och till natur- och kulturvärden.Dessa ändringar av 1 kap. 3 och 4 §§ lagen om byggande av järnväg behandlas ipropositionens avsnitt 6.3.2.I motion Kr30 (m) föreslås - med motivering som redovisats ovan under PBL - attriksdagen skall avslå de föreslagna ändringarna i lagen om byggande av järnväg(yrkande 1 delvis).Kulturutskottet anser att det är ett mycket viktigt första steg iförverkligandet av ett arktitekturpolitiskt handlingsprogram att nuhar förelagts förslag till sådana ändringar av väglagen, PBL och lagen ombyggande av järnväg att estetiska värden och kvaliteter lyfts fram och skallprägla den verksamhet som lagarna reglerar. Den fysiska miljöns utformning -med tillvaratagande av estetiska och kulturhistoriska värden och med öppenhetför nyskapande - är av mycket stor betydelse för människors livskvalitet. Denfysiska miljön är - vid sidan av medieutbudet - den del av kulturen sommänniskor kommer i daglig kontakt med. Det är mycket betydelsefullt att det sommänniskor möter är av hög kvalitet - inte minst i estetiskt hänseende.Utskottet ställer sig bakom de nu föreslagna ändringarna av de tre aktuellalagarna på de grunder som anförts i propositionen och som i sammandragredovisats ovan. Utskottet föreslår att med avslag på motion Kr30 (m)yrkande 1 dels antar regeringens förslag till lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10), dels - med av utskottet föreslagna ändringar av formellnatur - antar regeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) ochregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande avjärnväg. Utskottets ändringsförslag av formell natur framgår av utskottetshemställan.Utskottet förutsätter att effekterna av de av regeringen föreslagna och avutskottet tillstyrkta lagändringarna noga följs upp och utvärderas. När nyabegrepp, hänsynsregler m.m. införs är det av största vikt att efter en lämpligtid ta reda på hur de har tolkats och tillämpats och om effekterna av de nuaktuella lagändringarna har blivit de eftersträvade. Som regeringen kunnatkonstatera i propositionen har t.ex. PBL i sin nuvarande utformning inte fåttdet genomslag som varit avsett, då det gäller att hävda de estetiska värdena.Det kan visa sig att det finns anledning att i nästa steg av genomförandet avhandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design överväga om de nuföreslagna lagändringarna varit tillräckliga eller om lagarna åter bör ändraseller kompletteras. Det kan också visa sig att även andra lagar behöver ändrasoch kompletteras för att de estetiska värdena bättre skall kunna hävdas. Dethar t.ex. förts en ingående debatt om det i PBL bör föras in tydligarebestämmelser om större hänsynstagande till omgivning och helhetsverkan vidbyggnaders placering och utformning, varvid det också har hävdats att om såsker får detta inte utesluta förnyelse och arkitektonisk utveckling. Utskottetförutsätter att denna och andra sådana omdebatterade frågor ingår i denkommande utvärderingen och i de överväganden som grundas påutvärderingsresultaten. Ett annat exempel på frågor som skulle kunna bliaktuella att överväga i det fortsatta arbetet är frågan om behovet av enreglering av arbetsmiljöns utformning i estetiskt hänseende. Utskottetbehandlar i det följande ett motionsförslag som rör arbetsmiljölagen.I motion Kr30 (m) föreslås ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av bättre information i plan- och byggfrågor (yrkande 2 delvis). Ensådan information skulle förbättra den offentliga diskussionen i frågor som rörutformningen av den byggda miljön. Kommunerna bör bättre ta till vara det storaintresset för den gemensamma miljön.Bostadsutskottet erinrar om att - enligt regleringsbrevet - genomlättillgänglighet och tydlig information skall bidra till enhetlig tillämpningbl.a. Till detta kommer betydelsen av verksamhet(prop. s. 48). Rådet har till uppgift att verka för att den byggda miljönutvecklas så att den främjar god livskvalitet samt att stimulera till debatt idenna anda. Slutligen erinras om att enligt sin instruktion (SFS1996:124) har att informera om nya eller ändrade regler inom sittverksamhetsområde. avstyrker motionsyrkandet.Kulturutskottet vill erinra om att regeringen i propositionen betonar viktenav en demokratisk dialog mellan det offentliga och allmänheten i frågor som rörutformningen av den byggda och formade miljön. Utskottet vill framhålla attkommunerna har det största ansvaret härvidlag. De bör inom de ramar som PBLger, och även i övrigt, själva ansvara för utformningen avinformationsverksamheten och dialogen med allmänheten. Som bostadsutskottetpåpekar skall informera om nya eller ändrade regler. skallockså vidareutveckla sina föreskrifter och allmänna råd om byggandet. Vid sidanav och har även och Arkitekturmuseetansvar för informations- och kunskapsspridning. Utskottet anser att någotuttalande i frågan från till regeringen inte är påkallat.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr30 (m) yrkande 2i denna del.I motion Kr38 (v) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av att utveckla begreppet estetiskt tilltalande då detgäller utformning av bebyggelsen. Motionärerna föreslår att i samrådmed andra berörda myndigheter bör ges ett uppdrag med detta syfte. Också imotion Kr34 (kd) yrkande 1 föreslås att tolkningen av begreppet görs tydlig såatt klara riktlinjer för tillämpning av lagstiftningen skapas.I propositionen (s. 17) tas upp frågan om det lämpliga i att preciserabegreppet ?estetiskt tilltalande? och vad en sådan precisering i så fall skallinnehålla. Utskottet har i det föregående återgivit vad regeringen anfört omestetiska värden som begrepp (prop. s. 16). I propositionen anförs det ocksåatt det är svårt att finna en lämplig utformning av vad som avses med estetiskavärden. Estetiska värderingar är bedömningar och därmed, liksom andravärderingar, föränderliga över tiden. Estetiska krav måste utgå frånvärderingar som har en allmän acceptans.Bostadsutskottet uttrycker i sitt yttrande förståelse för den uppfattning somredovisas i propositionen. Det finns enligt bostadsutskottets mening intetillräcklig anledning för att ge sitt stöd för en uppfattning somskulle innebära att en utveckling av det estetiska perspektivet skullebegränsas eller ges en viss inriktning. Det kan nämligen på goda grunderbefaras att en precisering av begreppet ?estetiskt tilltalande? skulle kunna fåen effekt motsatt den motionärerna eftersträvar. Statsmakterna har ettsjälvklart ansvar för utvecklingen av den byggda miljön. Det finns dock godaskäl för uppfattningen att de estetiska värdena och kvaliteterna bäst utvecklasoch vidmakthålls genom olika insatser och initiativ på den lokala nivån, bl.a.genom att sådana värden i befintliga miljöer tas till vara och förstärks.Bostadsutskottet avstyrker motionsyrkandena.Kulturutskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag ominförande av tydligare bestämmelser om estetiska värden i lagstiftningen. Dettaär ett uttryck för att estetiskt väl utformade anläggningar och miljöer utgörett gemensamt intresse för det offentliga, för byggherrar och för alla dem somkommer i kontakt med det som byggs. Som utskottet anfört i det föregående och ilikhet med vad bostadsutskottet också anför bör det göras enuppföljning och utvärdering av frågan om lagändringarna haft åsyftad effekt.Boverket som skall informera om nya regler utfärdar också föreskrifter ochallmänna råd och följer utvecklingen av tillämpningen av regelverk inom sittansvarsområde. Något uppdrag i enlighet med syftet i motionerna bör dock intelämnas till verket. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr34 (kd) yrkande 1 och Kr38 (v) yrkande 3.Utskottet tar i det följande upp vissa frågor som har anknytning till PBL.I motion Kr37 (c) begärs en utredning med syfte att åstadkomma enlagstiftning som förhindrar förfulning av bebyggelse. Motionären anser attregeringens handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design är en brainledning på ett arbete för att lyfta fram det vackra i bebyggelsen, men anserockså att det behövs en lagstiftning med den i motionen föreslagna inriktningen(yrkande 1).Motionsförslaget har tagits upp till behandling i bostadsutskottets yttrande.Bostadsutskottet framhåller att avsikten med den i propositionen föreslagnalagstiftningen är att inte acceptabla bebyggelsemiljöer skall kunna förhindrasoch att befintliga sådana miljöer skall kunna ges en mera tilltalandeutformning, i vart fall i ett någorlunda långt perspektiv.I likhet med bostadsutskottet anser kulturutskottet att det inte finnstillräcklig anledning för att begära en utredning om lagstiftning somförhindrar en förfulning av bebyggelsen. Effekterna av den i propositionenföreslagna lagstiftningen bör - som utskottet tidigare framhållit - utvärderasnågra år efter ikraftträdandet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet yrkande 1 i motion Kr37 (c).I två motioner tas arkitektens roll och ställning under byggprocessen upp. I entredje motion behandlas frågan om vissa yrkesgruppers inflytande överbyggprocessen.Enligt motion Kr30 (m) är det av största vikt att intentioner i fattadebeslut om byggande och konstnärlig utsmyckning också genomförs. Här hararkitekten en nyckelroll. Arkitekten bör i sitt uppdrag ha att också medverkavid genomförandet av byggandet (yrkande 2 delvis).I motion Kr35 (s) begär motionärerna att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om ändringar i lagstiftningen med syfte att förstärkaarkitektens ställning under byggprocessen (yrkande 2). Det är viktigt attarkitekten under hela byggprocessen får ansvara för att idéer fullföljs framtill det att projektet slutförts. Endast då finns det förutsättningar för attfå den genomtänkta arkitektur och gestaltning som eftersträvas. ?Den osynliggjorda kompetensen? bör enligt motion Kr38 (v) tas till vara vidöverläggningar och beslut om vården och förvaltningen av det befintligabyggnadsbeståndet. Två nyckelgrupper är antikvarier och hantverkare, vilka harstor betydelse för att hög kvalitet skall uppnås; även byggnadsarbetares,fastighetsskötares, elektrikers och målares kunskaper bör tas till vara(yrkande 8).Bostadsutskottet har uppfattat motion Kr35 (s) som att den avser attförstärka både den arkitektkompetens som skall finnas i ochsådant arbete som avser den arkitektoniska byggprocessen.Bostadsutskottet konstaterar att det i PBL slås fast att det är en kommunalangelägenhet att planlägga användningen av mark och vatten.Propositionsförslaget om ändring av PBL avser att klargöra att detta ansvaräven omfattar att verka för en estetiskt tilltalande miljö.