bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Budgetåret1999 väntas amorteringen påstatsskulden uppgå till 16,0miljarder kronor.BudgetpropositionenRegeringen föreslår att den ilikhet skallbemyndigas att under budgetåret1999 ta upp ett lån enligt lagen(1988:1387) om statens upplåning(yrkande 6).MotionenModerata samlingspartiet begär imotion Fi208 att regeringen skallbemyndigas att ta upp lån med högstdet belopp som motsvarar detberäknade lånebehovet enligtmotionen (yrkande 6).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla attupplåningsbehovet bestäms avriksdagens beslut om inkomster ochutgifter. Det innebär att denverkliga prövningen avupplåningsbehovet görs i sambandmed budgetarbete. Tillutgifterna räknas i dettasammanhang även statens upplåninggenom som skalltäcka bl.a. myndigheternas lån förinvesteringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet.Finansutskottet anser bl.a. motbakgrund av detta att det inteföreligger något behov förriksdagen att fastställa enbeloppsgräns för den statligaupplåningen. Finansutskottettillstyrker det i finansplanenbegärda upplåningsbemyndigandet(yrkande 6) och avstyrker motionFi208 (m) yrkande 6.4.4 Finansiering av investeringaroch rörelsekapital4.4.1 Lån för myndighetersinvesteringar ianläggningstillgångar förförvaltningsändamålRegeringen får besluta attanskaffning avanläggningstillgångar som används istatens verksamhet skallfinansieras med lån iRiksgäldskontoret. Beslut om sådanfinansiering får dock endast görasinom låneramar som riksdagenfastställt. Enligt lagen(1996:1059) om statsbudgeten skallriksdagen fastställa entotal låneram i Riksgäldskontoretför myndigheternas investeringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet (20 §).Systemet med finansiering avmyndigheternasanläggningstillgångar med lån iRiksgäldskontoret har tillämpatsi . Det är investeringarför förvaltningsändamål, såsomt.ex. maskiner, inventarier ochADB-system, som finansierats pådetta sätt. Myndigheternaskostnader för amorteringar ochräntor finansieras underavskrivningstiden med anslagsmedel,avgiftsinkomster eller andra medelsom får disponeras i verksamheten.Även större objekt med långaavskrivningstider, t.ex.fastigheter, som utgörproduktionsfaktorer i myndighetensverksamhet kan finansieras på dettasätt.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.4)föreslås att skalllåneramen för myndigheternasinvesteringar ianläggningstillgångar som används istatens verksamhet uppgå till 16,7miljarder kronor (yrkande 12).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigarepåpekat (senast bet. 1996/97:FiU1s. 232-234, bet. 1997/98:FiU1 s.215) att skillnaden mellanbeviljade låneramar förmyndigheternas investeringar ochfaktiskt utnyttjade belopp är såstor att det kan skapa problem förden finansiella styrningen avmyndigheterna. Utskottet kunde medtillfredsställelse notera i förraårets behandling av låneramarna(bet. 1997/98:FiU1 s. 215) attregeringen skulle göra en översynav beräkningsmetoden förlåneramarna för att därigenom fåett bättre underlag för bedömningav den totala låneramen. Utskottetkan nu konstatera att regeringenuppger att propositionens förslagbygger på en jämfört med tidigareår noggrannare prövning avmyndigheternas låneramar.Utskottet tillstyrker regeringensförslag (yrkande 12) beträffandelån för myndigheternasinvesteringar ianläggningstillgångar.4.4.2 MyndighetersräntekontokrediterRegeringen kan besluta attrörelsekapital i statens verksamhetskall finansieras med krediter iRiksgäldskontoret inom en kreditramsom fastställer.Detta regleras i lagen (1996:1059)om statsbudgeten (21 §).Myndigheterna placeraröverskottslikviditet ochfinansierar tillfälligalikviditetsunderskott iRiksgäldskontoret. Myndigheternasräntekontokredit ligger normalt iintervallet av myndighetensomslutning.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt6.4) föreslås att skallregeringen bemyndigas att fattabeslut om krediter för myndighetersräntekonton i påhögst (yrkande 13). Regeringen anger attpropositionens förslag bygger på ennoggrannare prövning avmyndigheternas kreditbehov.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag om myndighetersräntekontokrediter iRiksgäldskontoret (yrkande 13).4.4.3 Sjunde lånoch räntekontokreditI det reformerade systemet förinkomstgrundad ålderspension finnsen nyinrättad sjunde fondstyrelseinom Allmänna pensionsfonden. Dennaskall förvalta en särskild fond,Premiesparfonden. I fonden skallingå premiepensionsmedel för deförsäkrade inompremiepensionssystemet som inte görett aktivt val av fondförvaltare.Kostnaderna för förvaltningen avPremiesparfonden skall tas ur deförvaltade medlen.BudgetpropositionenMed anledning av att sjunde kommer att få medeltill verksamheten tidigast undersenare delen av 1999 föreslårregeringen att fondstyrelsen skallges möjlighet att erhålla lån ochkredit i (avsnitt6.4). Regeringen begär därför attden bemyndigas att dels besluta omlån i på högst 19miljoner kronor för investeringar ianläggningstillgångar som används ifondstyrelsens verksamhet, delsbesluta om kredit på räntekonto iRiksgäldskontoret för fondstyrelsenpå högst (yrkande 14).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag (yrkande 14).4.5 Ekonomiska åtagandenEnligt regeringsformen 9 kap. 10 §får regeringen inte utan riksdagensbemyndigande ta upp lån eller iövrigt ikläda staten ekonomiskaförpliktelser. I budgetlagen (12-14§§) finns bestämmelser ombefogenheter för regeringen attikläda staten ekonomiskaförpliktelser. Ibudgetpropositionen finnsredogörelser förgarantiverksamheten och förbeställningsbemyndiganden.4.5.1 GarantierEtt nytt sätt att hantera garantieri staten infördes . Det nyaförfarandet innebär att risken ivarje garantiengagemang eller gruppav engagemang beräknas och utifråndetta bestäms en årlig avgift förgarantin. Till den del avgifterinte erhålls från garantitagaren ärdet fråga om en statlig subvention.En sådan subvention skall belastaett anslag.För att kunna tillämpa sammaförfarande på äldre garantier harRiksgäldskontoret inlett ett arbetemed att beräkna subventionsvärdenför de äldre garantierna. Under1999 kommer detta arbete attfortsätta. När beräkningen avsubventionsvärden och denförlustrisk som finns i den gamlastocken av garantier har slutförts,bör detta värde sedan föras upp påanslag inom respektiveutgiftsområde om inte avgiften förgarantin kan höjas i motsvarandegrad. utrederockså hanteringen av statens låntill näringslivet för attmöjliggöra en ordning där lånenbehandlas på samma sätt somgarantier, dvs. risken värderas ochprissätts.I regeringens skrivelse 1997/98:187Uppföljning av (kapitel 5) finns en redovisning avgarantiverksamhetens omfattningunder 1997. Utskottet behandlardenna skrivelse i betänkandetsavsnitt 5.2 och kommenterar därgarantiverksamheten närmare.4.5.2 BeställningsbemyndigandenEtt beställningsbemyndigandeinnebär att bemyndigarregeringen att intill ett visstbelopp och för ett visst ändamålbeställa varor eller tjänster samtbesluta om bidrag, ersättning, låneller liknande som medför utgifteräven under senare budgetår än detår statsbudgeten avser.Vid de anslag och verksamheter därbeställningsbemyndiganden begärsfinns i årets budgetpropositiontabeller med information om bl.a.nya och infriade förpliktelserunder . I tabell 6.7 iavsnitt 6.6 i budgetpropositionenges en sammanfattning perutgiftsområde av de åtaganden ochutfästelser som kräverbeställningsbemyndiganden.Utskottet välkomnar propositionensredovisning av bemyndigandena.Sammanställningen ger en godöverblick över förpliktelser ochbegärda bemyndiganden. Avredovisningen framgår attregeringen begär bemyndiganden föråtaganden om totalt 151 miljarderkronor. Ett beställnings-bemyndigande är liktydigt med attanslag måste anvisas.Utskottet vill framhålla att beslutom omfattningen av och ändamåletmed ett bemyndigande således börprövas lika noga som ettanslagsbeslut.Av redovisningen framgår vidare attde begärda bemyndigandena inom deflesta utgiftsområdenöverensstämmer med omfattningen avde beräknadeutestående förpliktelserna. I någrafall begär dock regeringenbemyndiganden på belopp somöverstiger den förväntade summan avförpliktelser. Eftersom ettbeställningsbemyndigande innebäratt åtar sig att anvisaanslag kanett bemyndigande som överstiger deberäknade åtagandena jämföras medatt mer medel än vad som beräknasbli förbrukade anvisas. Utskottetnoterar därför medtillfredsställelse att regeringen ibudgetpropositionen anger att detpågår en dialog med berördamyndigheter i syfte att uppnå enökad överensstämmelse mellanberäknade utestående förpliktelseroch begärda bemyndiganden.Utskottet förutsätter attregeringen i detta arbete tillämparprincipen att begärda bemyndigandenskall överensstämma med beräknadeutestående förpliktelser.4.6 Bemyndigande för ramanslagBudgetpropositionenEnligt 6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten fårregeringen med riksdagensbemyndigande besluta att ettramanslag får överskridas, om dettaär nödvändigt för att i enverksamhet täcka särskilda utgiftersom inte var kända då anslagetanvisades eller för att ett avriksdagen beslutat ändamål medanslaget skall kunna uppfyllas.Regeringen begär ibudgetpropositionen (avsnitt 6.7)att den bemyndigas att få besluta att ettramanslag får överskridas om:1. ett riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinnerinväntas, samt2. överskridandet ryms inom detfastställda utgiftstaket förstaten.Enligt regeringens bedömning böroundvikliga utgiftsökningar iförhållande till anvisat anslag ide flesta fall kunna rymmas inomramen för den högsta tillåtnaanslagskrediten på . I avvaktanpå riksdagsbeslut om ytterligaremedel kan likviditetsbehovetundantagsvis behöva genomatt regeringen tillfälligt utökarmyndighetens kredit på räntekontotinom ramen för den av riksdagenbeslutade samlade kreditramen. Ifråga om ramanslag som används förförvaltningsändamål är det nästanaldrig aktuellt med överskridandensom överstiger den högsta tillåtnakrediten. Något bemyndigande idetta avseende anser sig regeringendärför inte behöva inhämta.När det gäller ramanslag somanvisats för regelstyrd verksamhet,icke påverkbara EU-relateradeutgifter, infriande av garantiersamt oförutsedda utgifter kan såstora förändringar inträffa attutgifterna inte ryms inom denhögsta tillåtna anslagskrediten.Regeringen avser i sådana fall atti första hand återkomma tillriksdagen med förslag om anslag påtilläggsbudget. Förändringarna kandock inträffa snabbt ochbetalningarna kan behöva göras utandröjsmål. Om anslag påtilläggsbudget inte hinner anvisasbör regeringen bemyndigas attbesluta om överskridande när deförutsättningar som anges i 6 §andra stycket budgetlagen äruppfyllda, dvs. om det ärnödvändigt för att i en verksamhettäcka särskilda utgifter som intevar kända då anslaget anvisadeseller för att ett av riksdagenbeslutat ändamål med anslaget skallkunna uppfyllas. Överskridandet fårinte vara större än att det rymsinom det fastställda utgiftstaketför staten.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att det avpropositionen framgår att rättenatt medge överskridandenutnyttjades under 1997.Under 1998 har regeringen enligtredovisningen i det avsnitt därbemyndigandet begärsanvänt bemyndigandet två gånger.Därutöver måste regeringen, vilketframgår av propositionens avsnittom tilläggsbudgeten (avsnitt 7.3),medge överskridanden för två anslagför vilka regeringen inte hinneravvakta beslut påtilläggsbudget. De berörda anslagenär A 2 Mottagande av asylsökandeoch B 4 Kommunersättningar vidflyktingmottagande underutgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar.Utskottet förutsätter attbemyndigandet, i enlighet med vadregeringen anför, utnyttjas endasti begränsad omfattning och attregeringen även fortsättningsvisför redovisar hurbemyndigandet har utnyttjats samthur detta har finansierats.Utskottet tillstyrker med detanförda regeringens förslag(yrkande 15).5 Ekonomisk styrning och statligredovisning5.1 Utvecklingen avresultatstyrningenBudgetpropositionenFinansutskottet har vid ett antaltillfällen redovisat sin syn påolika generella frågor som rörutvecklingen av styrningen ochuppföljningen av statlig verksamhetsett ur synvinkel.Senast vid sin behandling av 1998års ekonomiska vårproposition angavutskottet vissa krav pååterrapporteringen avresultatinformation ibudgetförslaget för . Ibudgetpropositionen redogörregeringen nu för de åtgärder denvidtagit med anledning avriksdagens begäran om en förbättradredovisning av mål och resultat.I det föreliggande budgetförslagethar ambitionen - helt i enlighetmed utskottets önskemål - främstvarit en generell förbättring avresultatredovisningarna, isynnerhet för utgifts- ochverksamhetsområden därresursförbrukningen är betydandeeller där förväntade effekter ärsärskilt betydelsefulla. I syfteatt åstadkomma detta har arbetetinriktats på att göra målstrukturentydligare, att i ökad utsträckninganvända tidsserier för redovisningav prestationer och effekter samtatt beräkna anslagen för år 2000och 2001 i såväl löpande som fastapriser. Ambitionen har även varitatt göra regeringens egna analyseroch bedömningar av uppnåddaresultat tydligare.Regeringen pekar på att den ipropositionen Statlig förvaltning imedborgarnas tjänst (prop.1997/98:136) har angett vissariktlinjer för den fortsattautvecklingen av resultatstyrningen.I budgetpropositionen anmälerregeringen att den avser attgöra en översyn av mål ochmålstrukturer samt vid behovföreslå reviderade mål. Ipropositionen understryks att måleni första hand bör avse effekter iform av den påverkan som kan uppnåsgenom statliga insatser och attmålen skall var uppföljningsbaraoch - så lång möjligt - kunna liggafast för att underlättaresultatjämförelser över tiden.Regeringen understryker vidare attresultatstyrningen förutsätter attrelevant resultatinformation lämnastill den som skall utövastyrningen. Andra viktigaförutsättningar är en utarbetadstrategi för uppföljning ochutvärdering av den statligaverksamheten samt en aktiv dialogfrån regeringens sida medmyndigheterna och med riksdagen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig för sin delpositiv till det regeringenredovisar om det pågående arbetetinom området resultatstyrning.Utskottet delar det som anförs omatt arbetet med att utvecklastyrformen kräver ett fortlöpandeoch långsiktigt utvecklingsarbete.Det är mot denna bakgrund viktigtatt den dialog som inletts på såvälpolitisk nivå som påtjänstemannaplanet mellan riksdagenoch regeringen om mål- ochresultatfrågor kan fortsätta.Utskottet kan rent generelltkonstatera att kvaliteten på denresultatinformation som regeringenlevererat till successivthar förbättrats under senare år.Inte minst betydelsefullt är detatt arbetet med att utveckla denområdesspecifikaresultatredovisningen intensifierasi nära kontakt mellan berördautskott och departement.Finansutskottet pekade i sittyttrande (1997/98:FiU2y) över ettförslag från revisorer(förs. 1997/98:RR7) påmöjligheterna för utskotten att ien dialog med regeringen komma framtill att resultatinformation kanöverlämnas till tidigareän i budgetpropositionen. Med deåtgärder som regeringen nu aviserarkan - som också påpekas ipropositionen - möjligheterna att iseparata skrivelser till riksdagenlämna fördjupad resultatinformationinom respektive utgiftsområde kommaatt förbättras.I bilaga 6 till finansplanen lämnasinformation om utvecklingen inomstatsförvaltningen. Utskottet anseratt formen och tidpunkten för dennainformation bör övervägas avregeringen. Utskottet välkomnarvidare att arbetet med attförbättra uppföljningen ochutvärderingen av verksamheten ochekonomin i kommuner och landstingkommer att drivas vidare med ökadkraft.5.2 Uppföljning av (regeringens skrivelse 1997/98:187)SkrivelsenEnligt lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (38 §) skallregeringen ,dock senast efterbudgetåret, se till att enårsredovisning för staten lämnastill . Årsredovisningenskall innehålla resultaträkning,balansräkning ochfinansieringsanalys. Den skall äveninnehålla det slutliga utfallet påstatsbudgetens inkomsttitlar ochanslag. Regeringen är ocksåredovisningsskyldig inför riksdagenför statens medel och de övrigatillgångar som står tillregeringens disposition (44 §).I fyra olika avsnitt i skrivelse1997/98:187 behandlas ett antalaspekter på det ekonomiska utfalletunder året i ett försök att ge ensammanfattande bedömning avresultatet under den aktuellaperioden liksom den ekonomiskaställningen vid utgången av året.Förutom årsredovisningen för staten(avsnitt 2) och statsbudgetensutfall (avsnitt 3) lämnas enbeskrivning av avgiftsfinansieradstatlig verksamhet (avsnitt 4) ochav den statliga garantiverksamhetenm.m. (avsnitt 5).Slutligen presenteras (i avsnitt6) de generella iakttagelser ochslutsatser som RRV gjort i sambandmed revisionen under det gångnaåret. De verksamhetsspecifikapåpekanden och förslag som RRVredovisat i sin årliga rapport tillregeringen, liksom regeringensbedömningar och åtgärder i dessafall, behandlas ibudgetpropositionen för år 1999under respektive utgiftsområde.För att bl.a. uppfylla budgetlagenskrav på redovisningstidpunkt haråterrapporteringen till riksdagendenna gång skett i en separatskrivelse. Motsvarande redogörelselämnades föregående år ibudgetpropositionen (prop.1997/98:1 volym 1 kap. 7).MotionenI motion Fi6 av m.fl.(m) välkomnas utvecklingen mot enseparat skrivelse med uppföljningav föregående års resultat.Motionärerna anser dock attskrivelsen bör lämnas betydligttidigare så attvårriksdagen ges möjlighet attbehandla den. En lämplig tidpunktär i nära anslutning tillvårpropositionen. Motionärernaavråder dock från att inarbetaskrivelsen i den ekonomiskavårpropositionen, eftersom denna iallt väsentligt handlar omframåtsyftande riktlinjer förbudgetarbetet. Med en behandling avskrivelsen förstärksriksdagsårets delning i en vår meduppföljning och kontroll blandatmed långsiktig planering och enhöst koncentrerad på nästkommandeårs budget.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning harregeringens redovisning tillriksdagen av den ekonomiskauppföljningen gradvis utvecklasunder den tid som budgetlagen variti kraft. Den inledandesammanfattningen i skrivelsen avstatens ekonomiska situation anserutskottet dock behöver utvecklasytterligare. Med tanke på denstatliga budgetens omfattning ochbetydelse för såvälsamhällsekonomin som de enskildamedborgarna vore det värdefullt omregeringens övergripande bedömningav det ekonomiska utfallet kundebli mer utförlig till kommande år.Utskottet vill i övrigt kommenteraregeringens redovisning på ettantal punkter.Utskottet konstaterar attårsredovisningen för staten baseraspå den information sommyndigheterna presenterar i sinaårsredovisningar och som skallavlämnas varjeår. Affärsverken skall lämna sinaårsredovisningar senast den 1april. Årsredovisningen för statensammanställs avredovisningsmaterial som blivitföremål för revision.Revisionsutlåtande skall lämnassenast efter det attmyndigheten lämnat sinårsredovisning. I normalfalletlämnas revisionsberättelsen den 1april. Underlag till årsredovisningför staten inklusive slutligtutfall på statsbudgeten kan enligtuppgift från Finansdepartementetmed nu gällande bestämmelser ochrutiner lämnas i slutet av april.För beredningen i Regeringskanslietåtgår enligt departementet cirka enmånad, vilket innebär attuppföljningsskrivelsen tillriksdagen kan lämnas först i börjanav juni.Enligt utskottets mening är det ioch för sig önskvärt att skrivelsenlämnas så attmotionstid kan löpa och gå ut föresommaruppehållet. Det skullemöjliggöra att utskottet kundeavsätta tid framtill för attbehandla denna typ av frågor.Därigenom skulle uppföljningsfrågorkunna behandlas skilt frånförslagen i vår- ochbudgetpropositionerna. Samtidigtvill utskottet understryka att entidigareläggning inte får gå utöver kvaliteten i skrivelsen.Utskottet noterar härvid att ettutvecklingsarbete pågår inom ramenför det s.k. (Verktyg för Ekonomisk styrning avSTAten) som bl.a. syftar till attunderlätta och påskynda processenför årsredovisningen för staten.Utskottet vill peka på att enparlamentarisk referensgrupp knytstill arbetet i enlighet medriksdagens beslut medanledning av ett förslag frånRiksdagens revisorer (bet.1997/98:FiU13). I detta sammanhangär det naturligt att diskuterasåväl skrivelsens omfattning ochstruktur som tidpunkt föravlämnande.När det gäller statsbudgetensutfall bör regeringen generelltöverväga behovet av en ytterligarebearbetning och analys av deinkomsttitlar och anslag där destörsta absoluta och relativaavvikelserna förelåg. Ett braexempel på en sådan redovisning ärvad som i skrivelsen (s. 29) sägsom utvecklingen och förändringen avtobaksskatten.Av uppföljningsskrivelsen framgåratt anslagsbehållningarna ökadefrån 42 miljarder till nära 54miljarder kronor ellermed nära . godkände riksdagenen beräknad förbrukning avanslagsbehållningarna om 6miljarder kronor (skrivelsen s.40). Således avvek utfallet mednära från denav godkända beräkningen.Ökningen av anslagsbehållningarnaförklaras främst av att utgifternaminskade oväntat mycket underslutet av 1997. Eftersom denprognosticerade minskningen avanslagsbehållningarna ingår blandde takbegränsade utgifterna innebärden ovan nämnda avvikelsen att detakbegränsade utgifterna blev likamycket lägre och attbudgeteringsmarginalen inte behövdetas i anspråk lika mycket för dettasom förutsattes i statsbudgeten.Budgeteringsmarginalen, dvs.skillnaden mellan de takbegränsadeutgifterna och utgiftstaket, blev24 miljarder kronor eller nära 14miljarder kronor större änprognosticerat.Utskottet vill understryka att destora anslagsbehållningarna ökarsannolikheten för att riksdagensbeslut om nivåer på anslag ochutgiftsområdesramar inte kommer attöverensstämma med förbrukade medel.Det är därför ur riksdagensperspektiv önskvärt att prognosernarörande förbrukningen avanslagsbehållningar blir bättre.Utskottet anser därutöver attinformation om hur mycket avanslagsbehållningarna som ärintecknade kan vara värdefull.Utskottet har uppmärksammat att detav avsnittet om garantier (s.47-50) framgår att den garanteradekapitalskulden vid utgången av år1997 var 669 miljarder kronor.Därav svaradeInsättningsgarantinämnden för 407miljarder, vilket motsvarar ca 60%av stocken. Sammantaget beräknassubventionerna motsvara en framtidabudgetutgift över tiden på drygt 15miljarder kronor i dagenspenningvärde.Utskottet kan notera attåterrapporteringen till riksdagenav gjorda utfästelser genom den nyabudgetlagen klart har förbättratsunder senare år. Eftersom denstatliga insättningsgarantin tillenskilda har helt andra syften änövrig garantiverksamhet är det intesjälvklart att de statligagarantierna skall summeras på detsätt som gjorts på s. 50 iskrivelsen. Om man i stället gör enuppdelning på olika typer avgarantier framkommer ocksåunderskottet i den statligakreditgarantiverksamheten på etttydligare sätt. Det finns vidareanledning att se verksamhetensresultat över en längre tidsperiodeftersom variationerna kan varastora mellan åren.I skrivelsen nämns också att statenhar åtaganden i form avkreditgarantier och pensioner m.m.som redovisas inom linjen ibalansräkningen. Dessa uppges uppgåtill vidutgången av . Utskottetanser i sammanhanget att det finnsanledning att understryka att detär fråga om väsentligt skilda typerav åtaganden. Pensionsåtagandenakommer i huvudsak att infrias,medan kreditgarantierna i de flestafall inte skall behöva leda tillutbetalningar. Detta återspeglasockså i hur dessa åtagandenfinansieras.Med det anförda föreslår utskottetatt regeringens skrivelse meduppföljning av budgetåret 1997läggs till handlingarna. Till dendel motionen inte är tillgodoseddmed det anförda avstyrker utskottetmotion Fi6 (m).5.3 Socialt bokslutMotionenI motion Fi904 av . (s) redogörs för att detnumera är vanligt att aktiebolagoch enskilda bolag kompletterarsina årsberättelser och ekonomiskabokslutsrapporter med ett socialtbokslut. Ett socialt bokslut är enrapport som i sammandrag redovisarföretagets personalpolitiska måloch riktlinjer och hur dessaöverensstämmer med det gångna åretsverksamhet.