bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Jag undrar nuvarför det har blivit så.Hans Svensson: Till vill jag säga att det nya pensionssystemetskall finansieras inom ramen för ett oförändrat avgifts- och skatteuttag.18,skall fördelas mellan löntagare och arbetsgivare med utgångspunkten9,var. De fem partierna har också bestämt sig för att utnyttja debefintliga egenavgifterna på som löntagarna betalar. Man har dådiskuterat på vilket sätt man skall kompensera löntagarna för mellanskillnadenmellan och de av bruttolönen som motsvarar av denpensionsgrundande inkomsten. Vi trodde att vi hade en lösning , dåvi gemensamt kunde redovisa att kompensationen skulle ske inom ramen förskattesystemet genom ett höjt grundavdrag. När vi sedan gått djupare ianalysarbetet har våra experter visat oss att vi får ett antal icke önskvärdaeffekter med den lösningen. Det var bara att beklaga att den lösning vi då varöverens om inte höll.Vi har försökt använda tiden för att hitta en alternativ lösningsom skulle ge löntagarna rimlig kompensation. Den tid som stod till buds räckteinte till för att vi skulle kunna hitta en kompensationslösning för löntagarnasom alla fem partier kunde enas kring. Vi har rett ut alla andra frågor, menför den här frågan räckte inte tiden till. Därför har vi valt en lösning somskall gälla inom ramen för ett oförändrat skatte- och avgiftsuttag. Vigår inte in och petar i egenavgifterna eller arbetsgivaravgifterna. I detförslag till ny avgiftsstruktur som finns i propositionen har den allmännalöneavgiften blivit avsevärt högre. Det utrymme som i stället skulle ha legatpå löntagarna respektive arbetsgivarna finns i stället under den allmännalöneavgiften. Efter valet skall vi dra i gång arbetet med att hitta en lösningoch sedan återkomma till med det slutliga förslaget.Om vi ger en kompensation som påverkar den kommunala ekonomin skallnaturligtvis den kommunala sektorn kompenseras. Vi får se om den slutligalösningen kommer att innehålla sådana element som påverkar den kommunalaekonomin eller inte. Det är för tidigt att uttala sig om. Vi har alternativ somutesluter sådana konstruktioner. Vi har haft ett stort antal olika alternativatt arbeta med, en del inom skattesystemet och en del utanför.Den sista frågan gällde sjömännen. I vårpropositionen har regeringen aviserat- detta är alltså inte en del av fempartiöverenskommelsen - att ettberedningsarbete pågår under ledning av i syfte attse över sjömännens situation, kopplat också till pensionssystemet.Marie (): Jag har bara en liten följdkommentar till det svar jag fickav . Han fortsatte att prata om att det krävs att vi kompenserarkommuner och landsting om vi skall fortsätta med den här typen avavgiftsväxling. Tycker fortfarande att metoden att finansierapensionssystemet med egenavgifter är en framkomlig väg?Ulla (): har klart och tydligt sagt att kommunernaskall kompenseras om det blir på det sättet. Jag skulle vilja veta vem det ärsom skall belastas då? Vem skall betala kompensationen? Kommer den att hamna påsamma nivå som på de utgående pensionerna, eller skall den betalas viaskattsedeln?Olof : Finansieringen av pensionerna gör att oavsett vilken färgregeringen har, så tvingas man att göra ingrepp i pensionssystemet avkonjunkturskäl. Regeringen har rätt att när som helst göra ändringar i detpågående pensionssystemet. Om jag vore yngre skulle jag vara rädd för vadsom kommer att hända när jag går i pension. Pensionssystemet borde ha en mycketbättre förankring i exempelvis grundlagen. Det räcker inte med att hänvisa till18 § när det gäller pensionssystem. Det är beklagligt att man inte sett tillrättssäkerheten i det nya systemet. Dagens ungdomar borde alltså vara litetoroliga.Hans Svensson: Jag fick frågor om kompensationen. Om de fem partierna väljeratt kompensera löntagarnas höjning av egenavgiften från till meden lösning inom skattesystemet som påverkar den kommunala ekonomin, så skallockså kommunerna kompenseras. Men det finns även ett antal andra lösningar sominte sker inom skattesystemet. Därigenom blir frågan helt enkelt hypotetisk.Kopplingen till grundlag och annat skall egentligen kanske någon av vårajurister uttala sig om. Vi har i propositionen med en beskrivning avpremiepensionsdelen och den avsättning som sker där. Där finns detformuleringar och uttalanden från regeringen om synen på det grundlagsskyddadei premie-pensionsdelen.Ordföranden: Då går ordet till från den blivande premie-pensionsmyndigheten.Hans Nyman: Premiepensionssystemet är bekant för utskottet, och jag skalldärför bara mycket kort peka på huvudpunkterna i systemet. I stället skall jaginrikta mig på en beskrivning av hur systemet kommer att fungera praktiskt. Jagvill främst peka på tre områden: fondförvaltarna i systemet, val och byte avfonder och information och vägledning. Jag börjar med huvudpunkterna isystemet.Pensionsmedlen skall förvaltas i värdepappersfonder som administreras avfristående fondförvaltare. De skall uppfylla vissa krav och ha träffatanslutningsavtal med PPM. Det skall också inrättas ett särskilt, statligtfondbolag. Pensionsspararna får välja i vilka fonder inkommande medelskall placeras, och de får fritt byta fond eller fonder. Ompensionsspararna inte gör något aktivt val kommer pengarna att placeras i ensärskild fond inom Allmänna pensionsfonden.Kretsen av möjliga förvaltare kan enkelt sägas bestå av förvaltare som hartillstånd att driva verksamhet i , alltså både svenska och utländskaförvaltare. gäller det ungefär 125 förvaltare med i runda tal800 fonder av olika slag. avser att efter sommareninleda förhandlingar med de förvaltare som vill ansluta sig till systemet. Föratt tidsplanerna skall hålla bör förhandlingarna vara avslutade . Det bör påpekas att det inte är fråga om att förhandla framindividuella avtal med varje förvaltare. Jag återkommer till detta senare.Såvitt vi kan bedöma kommer processen att innehålla tre delmoment. Det förstaär att finna en lämplig utformning av avtalet. Det kommer att krävaöverläggningar med dels branschorgan, dels enskilda förvaltare. Tanken är attdet skall utmynna i ett standardavtal som kommer att vara i princip likadantför samtliga förvaltare. Avtalen kommer i alla fall att se likadana ut förvarje grupp av fonder. Mellan olika typer av fonder kan det alltså finnas vissaskillnader. Avtalen kommer att bli av standardavtalskaraktär, och det blir upptill fondförvaltarna att anta eller förkasta avtalet.Det följande momentet är av praktisk natur. Det handlar om utskick, tecknandeav avtal, registreringar, uppkopplingar osv. Det sista skedet blir tester avsystemet.Hur många fonder och förvaltare som i slutändan kommer att anslutas tillsystemet är svårt att säga . PPM har att ställa krav på en prisreduktionav förvaltarnas tjänster, och det kommer att verka reducerande på antalet,beroende på hur hårt PPM går fram. Vi har också ett krav på att tillgodosebehoven av mångfald och valfrihet i kapitalförvaltningen. Det innebär attantalet fonder och förvaltare ändå kommer att bli betydande i sammanhanget.Varje vår kommer spararna att få sig tillställt ett besked om sin intjänadepensionsrätt och i samband med den en blankett från PPM där de ges möjlighetatt välja vilken eller vilka fonder de vill placera sina pengar i. Blanketternakommer att utformas för optisk läsning, så att man inte behöver lägga in dessaval manuellt i PPM:s system.Spararnas svar kommer att sammanställas och matas in i systemet och slutligenskickas över till de anslutna förvaltarna som köporder.Vid sidan av de årliga valen kommer det att vara möjligt att byta fond iprincip när spararen så önskar. Vi ser framför oss att det i första hand kommeratt ske med tonvalstelefoner och via Internet. Det kommer naturligtvis ocksåatt vara möjligt att göra det med blanketter.Slutligen frågan om information och vägledning. En viktig punkt där är attpremiesystemet innebär en väsentlig förändring i förhållande till det tidigarepensionssystemet. Medborgarna kommer själva att ges ansvaret för förvaltningenför en viktig del av den framtida pensionen. Det här ställer självfallet mycketstora krav på information och vägledning.När det först gäller den allmänna informationen om det nya systemet har bådeIngrid och tidigare varit inne påRiksförsäkringsverkets roll som sammanhållande informationsgivare. Deninformationen kommer givetvis också att omfatta premiereservdelen. PPM kommeräven i övrigt förstås att lämna information om premiepensionssystemet. Detkommer att ske på olika sätt, via broschyrer och TV och på annat sätt.I samband med valet av fonder kommer PPM att sammanställa en grundläggandevägledning om pensionssparande och om fonder, olika typer av tillgångar,riskspridning osv. Vid fondvalet kommer det att finnas tillgänglig ensammanställning av fakta om de enskilda fonderna.Jag skulle avslutningsvis vilja nämna något om Internet. All information somjag nämnt tidigare kommer att finnas på PPM:s hemsida. Där kommer det attfinnas länkar till anslutna förvaltare och andra myndigheter, t.ex. RFV ochFinansinspektionen. Det kommer att göra PPM:s hemsida kanske till denviktigaste samlade källan för information om fond- och pensionssparande iSverige.Via Internet kommer det att vara möjligt att kontrollera sitt konto, dvs. hurmedlen är placerade och hur mycket andelarna är värda. Vi ser framför oss attdet kommer att finnas möjligheter att göra pensionsprognoser direkt påInternet, i varje fall utifrån vissa grundläggande antaganden. Som jag nämndetidigare skall man också kunna göra omplaceringar direkt över Internet.Många kommer att ha behov av att ställa frågor om systemet. PPM kommer därföratt behöva en inte obetydlig kundtjänstfunktion. Det kommer alltså att fåformen av ett call center dit man kan ringa och ställa frågor. Här har förståsförsäkringskassan en viktig roll. Kassorna kommer att kunna svara på frågor.Sammanfattningsvis kommer systemet att ge upphov till en mängd frågor sombehöver lösas under resans gång. Kanske skall jag nämna de två störstautmaningarna. Den ena är informationsfrågan, som flera varit inne på, att nå uttill alla medborgare med god och begriplig information om hur systemet skallfungera. Den andra stora utmaningen är att hitta ett fungerande ochkostnadseffektivt sätt att hantera ett fondförsäkringssystem med över fyramiljoner försäkrade och kanske ett stort antal fonder och förvaltare.Gullan (): Det här med premiepensionsmedlen är en väldigt intressantoch ny del i pensionssystemet. Jag tycker att det är viktigt att frågan belysesfrån olika synpunkter. Därför skulle jag vilja be representanten för att kort lämna några synpunkter som ni anser är viktiga.Ulla (): Det finns såvitt jag förstår två alternativ påpremiepensionsdelen. Det ena är att jag bestämmer mig för att jag vill ha enavkastning som är jämn över . Då tar jag en försäkring hosPremiepensionsmyndigheten. Det andra alternativet är att min pension hoppar uppoch ned följande utvecklingen på aktiebörser och aktiemarknader.Vad jag skulle vilja veta är om det kommer att finnas någon form av garanti isystemet för dem som inte väljer en försäkringsmodell med en stadig utveckling.Via dåliga placeringar t.ex. kanske man mister en stor del av sittpensionskapital eller kommer pensionskapitalet inte att utvecklas med 3 %respektive . Kan det finnas en risk att man som premiepensionssparare blirav med sina pengar?Ingrid Skeppstedt (c): När vi nu bestämmer oss för att föra över pengarna tillolika fonder uppkommer det kostnader: Hur kommer de att regleras? Är det varoch en som belastas med dessa kostnader, eller blir det någon form av kollektivkostnad?Anita (): Jag har en fråga som tangerar det tog upp. Närdet gäller att säga något om framtiden är det alltid svårt. Vi har hört vilkaolika bromsare och gasare och olika index det finns när det gällerinkomstprognoserna för att kunna möta svårigheterna. Man gör olika analyser.Jag undrar om man gjort några analyser av vad som kan hända när vi sätter enså stor del av pengarna i fonder? De är beroende av vilken utveckling man fårinte bara i utan i hela finansvärlden. Finns det någon typ av mekanismsom gör att man kan möta väldigt stora förändringar, eller är det heltöverlämnat till vad som sker på marknaden i övrigt?Karin Wegestål (s): Vi har hört att pensionerna kommer att ligga på samma nivåsom , den som vi har i det nuvarande systemet. Då måste man ha gjort någonprognos på hur mycket premiepensionen skall ge, för den ingår i det beloppet.Därför skulle jag gärna vilja veta: Hur mycket blir det ungefär på engenomsnittspension som kommer ifrån premiepension? Jag har själv frånFinansdepartementet fått en uppgift på att det skulle handlaom mellan och beroende på hur lyckosamt man har gjort sinplacering.Arne Kjörnsberg (s), finansutskottet: Kan någon från tala om vilken förvaltningskostnad - mellan tumme ochpekfinger bara, jag begär inte mera - ni räknar med? Det blir ett stort antal,så det måste finnas stordriftsfördelar här. Ni kan gärna jämföra med hur det äri . Om ni inte vet hur det är där skall jag tala om för er senare.Leif : Vi har följt utvecklingen av systemet väldigt noga under de häråren. Vi har också sett utvecklingen i andra länder. Vi måste bara konstateraatt vi skall vara väldigt glada att vi har kommit så här långt, för vi ser vadsom återstår i många av våra grannländer när det gäller pensionerna.Vad gäller premiepensionen skulle jag vilja gå fram till den tidpunkt då vibörjar vilja ta ut pengarna. Då finns det två möjligheter. Man kan antingenfortsätta med fonderna och få en utjämning där. Men det kommer attvara beroende av upp- och nedgångar på t.ex. aktiemarknaderna. Eller så har manmöjlighet att gå över till en livränta med garanterade utbetalningar.Övergången kan vara känslig därför att man kan hamna i en situation medplötsliga nedgångar på börsen eller att perioden infaller så att det ärolämpligt att ta ut pengar som man har i aktieportföljer.Därför tycker vi att det vore rimligt att de som vill gå över till enlivränta med garanterade utbetalningar skulle kunna göra detta successivt föratt därigenom reducera risken för att pensionskapitalet skall urholkas av endålig börsutveckling. Det finns sådana instrument på marknaden. Därför bordedetta finnas med här. Det är min synpunkt.När man tar ut pengarna i en garanterad livränta är detPremiepensionsmyndigheten som har ett monopol. På samma sätt som vi får väljafondförvaltare borde vi också kunna välja vilket livförsäkringsbolag som skullefå förvalta livräntorna med garanterade utbetalningar. Vi tror att detta systemskulle vinna på det därför att man då får konkurrens både påadministrationskostnaderna och på förvaltningen. Det kan röra sig om väldigtmycket pengar. Vikten av att det blir en effektivitet där är väldigt stor.Detta tror jag att man kan göra med upprätthållande av kravet attPremiepensionsmyndigheten skall vara formell försäkringsgivare. Jag tror attdet finns praktiska lösningar där.Hans Nyman: Jag skall först beröra frågan om garanti när man inte har någonlivränta. Det är riktigt att om man väljer att inte ha någon livränta finns detingen garanti för pensionens nivå. Däremot kan man minska risken försvängningar, kanske framför allt på börsen, genom att i ökad utsträckning närman närmar sig pensionen gå över till sparande i t.ex. räntefonder. Då kan manräkna med i varje fall mindre svängningar.När det gäller kostnader för byte och administration av systemet är det härett slutet system, dvs. alla kostnader i den mån de uppstår kommer att betalasav dem som ingår i systemet. Exakt vilka tjänster i alla detaljer som skallbekostas individuellt och vilka som kommer att drabba kollektivet är för tidigtatt säga . Det finns aviserat bl.a. i propositionen att regeringen kommer attåterkomma i fråga om avgifter för fondbyten. Man kan där tänka sig att det ären avgift för byten, först ett visst antal fria byten, t.ex. fem gånger, ochdärefter en mindre avgift. De frågorna är inte färdigbehandlade ännu.När det gäller prognoser avseende premiepensionens del av den totalapensionen vet jag inte om jag är rätt man att svara. Jag har sett att Postensfamiljeekonomer gjorde beräkningar för unga personer som är . Vid en hyggligt gynnsam börsutveckling skulle ungefär en tredjedelav den slutliga pensionen komma från premiepensionsdelen för dem. Huruvida deberäkningarna är riktiga vågar jag inte ansvara för.Kostnadsnivån för förvaltningen är en fråga där vi skall förhandla medförvaltarna. Tanken är att vi i förhållande till förvaltarna skall uppträda somen stor kapitalplacerare, som ett stort fondförsäkringsbolag. Förvaltarnakommer då att ha bara en andelsägare och ha mindre kostnader för utskick tillindividuella sparare. Detta tillsammans med beloppens storlek bör medföraväsentliga reduceringar i förvaltningsavgiften. Exakt var avgifterna kommer attlanda vet vi inte ännu.Slutligen om successiv övergång till livränta. Förslaget är inte så utformati dag och inte heller är det så att man skulle kunna överlåtalivränteförvaltningen i sin helhet till ett fristående försäkringsbolag, utandet kräver i så fall ändringar i det nuvarande förslaget.Francisca : Inför utskottets beredning av frågan omPremiepensionsmyndighetens verksamhet vill RRV uppmärksamma utskottet på frågorsom rör revisionen och PPM. Med tanke på den mycket höga kostnadsnivån förPPM:s verksamhet i ursprungsförslaget i utredningens betänkande om lag ompremiepension och att försäkringen är obligatorisk för enskilda är detangeläget att garantera medborgarna en effektiv kostnadskontroll. Det är därförangeläget att medborgarnas legitima krav på offentlighet och insyn uppfyllsgenom en oberoende och offentlig revision. Regeringen anför även ipropositionen att formerna för den statliga redovisningen och revisionen börövervägas med sikte på en effektiv kostnadskontroll.Regeringens förslag innebär dock att PPM, till skillnad från alla andramyndigheter, så långt som möjligt bör undantas från statlig revision.Regeringen föreslår i stället att två auktoriserade revisorer skall utses attgranska PPM:s årsredovisning.Vi vill framföra att vi inte ser några skäl till en inskränkning av RRV:srevisionsmandat för den nya myndigheten. RRV ser tre principiellt viktigaanledningar till att revisionen av PPM bör ske som för övriga myndigheter.Den första är allmänintresset. Detta är stort eftersom det ärpensionsspararna själva som genom årliga avgifter bär PPM:s kostnader.Pensionsspararna bär därutöver hela den finansiella risken för sitt sparande,som ju är obligatoriskt.Den andra är offentlighetsprincipen. Allmänheten har ett berättigat intresseatt få insyn i PPM:s verksamhet. Det är då också viktigt att revisionen av PPMsker i enlighet med de krav på offentlighet och insyn som gäller förverksamheter i staten.Den tredje principen gäller regeringens intresse att få en samladåterrapportering av revisionens iakttagelser avseende hela statsförvaltningen.Om PPM skulle undantas från statlig revision kan RRV därmed inte ge regeringeninformation angående hela statsförvaltningen. Enligt RRV bör verket därför avgeen revisionsberättelse över granskningen av myndighetens årsredovisning.Slutligen vill RRV fästa utskottets uppmärksamhet på den mycket höga nivån pådriftskostnader som PPM i den föreslagna konstruktionen kommer att få. Enligtberäkningarna i utredningen bedöms PPM:s driftskostnader uppgå till ca 1miljard kronor initialt. RRV anser att den föreslagna kostnadsnivån äratt betrakta som alltför hög. I vårt remissyttrande gav vi därför förslag tilleffektiviserande åtgärder för att sänka driftskostnaderna.Ulla (): Jag har egentligen en följdfråga på Hans Nymans svar tillmig vad gällde premiepensionen och den garanterade delen. Man kan alltid förepensionsåldern gå över till räntebärande fondpapper, säger . Det ärsäkert så. Men jag kan inte föreställa mig att en enda av mina grannar, ochinte heller jag själv, kan avgöra skillnaden mellan räntebärande fondpapper ochaktiefonder och vad som är bäst för en. Det innebär att makten över minapensionsmedel kommer att finnas hos bankerna eller hos kapitalinstituten. Dåkan man säga: Lägg allt i AP-fonderna. Men det är ett ganska defensivttänkande. Det här är ett gigantiskt systemskifte.Jag skulle vilja veta om PPM kommer att ha något ansvar för att se till attden enskilda människan kommer att kunna lära sig det här med räntebärandepapper och veta exakt när man skall byta.Hans Nyman: Vi kommer att ta det ansvaret genom att försöka lämna så god ochbegriplig information som möjligt. Det är det enda sätt vi har att ta på ossdet ansvaret.Ordföranden: Jag skulle vilja fråga ungdomsorganisationerna hur de uppfattarinfasningen av pensionssystemet och om de har några konkreta synpunkter förtillfället.Martin Jefflén: Jag kommer från Ung Vänster, ungdomsförbund.Jag blev ganska sent inkallad till detta, så jag har inte hunnit sätta mig in ialla teknikaliteter i pensionssystemet. Men vi delar i huvudsak Vänsterpartietskritik vad gäller systemet med livsinkomstprincipen. Det är ganska oroväckandeatt inte frågorna kring studier lösts. Vi tror att det kommer att slå hårdaremot kvinnor och invandrare eftersom det är hela livsinkomsten som skall varabasen för pensionen.Jag tycker inte heller att vi har fått något svar på den fråga som LOtidigare riktade om förtidspensionärer. Där skulle jag vilja ha litetklargörande om vad som kommer att hända. Om man går till pension tidigare blirlivsinkomsten naturligtvis lägre.Ingrid : Som jag sade inledningsvis tycker vi att det i grunden är ettväldigt bra system. För RFV återstår väldigt mycket att göra, information inteminst är viktig.Jag skulle vilja ta upp en sakfråga till, och det gäller förvaltningen avicke-väljarnas premiepensionsmedel. Vi tror att förvaltningen av icke-väljarnasmedel är viktig för legitimiteten för hela systemet. I propositionen har man entrygghetsprincip och en försiktighetsprincip, som gör att alla medlen skallförvaltas på samma sätt. Vi delar inte bedömningen att detta är bra. Vi troratt man skall ha en placeringsprofil som anpassar sig till individens ålder ochåterstående år till pensionen, dvs. att man har någon typ av generationsfonder.Det vore till stor skada för hela systemet ifall den grupp som avstår från attvälja systematiskt skulle missgynnas.Hans Svensson: Från Ung Vänster togs frågan upp om förtidspensionärerna. Jagberörde det inledningsvis i mitt anförande men kan understryka det igen attregeringen har lagt fram en egen proposition - förtidspensionerna har alltsåstått utanför fempartiöverenskommelsen - om principer för ett reformeratförtidspensionssystem till . Den har varit föremål för behandling iutskottet och kommer att gå vidare till kammaren för avgörande och diskussioninom de närmaste veckorna.Vi har alltså en beredskap och en projektorganisation i vardande vidSocialdepartementet för att ta emot beslut över den propositionenoch återkomma med ett komplett lagförslag som tillsammans med deandra delar som är under utredning skulle kunna ge den slutligahelheten. Visst hade det varit idealiskt att vi hade kunnat lägga ett jätte-paket med propositioner på bordet vid en och samma tidpunkt, men det finnsockså logistiska skäl till att vi måste ha vissa frågor avklarade och avgjordafrån sida innan vi kan komma med de sista pusselbitarna. Jag tyckerinte att tidsperioden är någonting som viskall behöva skämmas för, utan vi har klarat av att inom det uppsatta måletkunna redovisa detta.Det är viktigt när det gäller förtidspensionärer att understryka attregeringen i propositionen gör helt klart att ingen skall behöva lämna sinförtidspension och ta ut ålderspension . Har man fåttförtidspension beviljad efter de regler som skall fastställas skall man ocksåha en möjlighet att ha den kvar till 65-årsdagen och därifrån lyfta enålderspension.Jag tycker också att vi på ett bra sätt har fått spegla frågorna kringfinansiell stabilitet och kring hur vi i det nya systemet tar hand om dendemografiska utvecklingen.