bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — En sådan information skulle förbättra denoffentliga diskussionen i frågor som rör utformningen av den byggda miljön.Utskottet vill med anledning av förslagen till ändringar i PBL och medanledning av förslagen i motion 1997/98:Kr30 (m) i vad den behandlas i dettayttrande anföra följande. Även om det inte främst tillkommer bostadsutskottetatt bedöma frågan om behovet av ett handlingsprogram för arkitektur,formgivning & design har utskottet uppmärksammat att en stor uppslutning imotioner finns när det gäller att ge de arkitekturpolitiska frågorna störretyngd än de har . Som exempel på positiva uttalanden omhandlingsprogrammet kan tas motionerna 1997/98:Kr33 (mp), 1997/98:Kr34 (kd),1997/98:Kr37 (c) och 1997/98:Kr38 (v). Dessa motioner behandlas nedan i vad derör bostadsutskottets beredningsområde. Utskottet delar uppfattningen ipropositionen och i dessa motioner om att handlingsprogrammet bör förverkligas.Den kritik mot de föreslagna PBL-ändringarna som tas upp i m-motionen geremellertid utskottet anledning att något utveckla sin syn på frågan.Som framgått ovan är avsikten med lagförslagen enligt propositionen inte attåstadkomma en förskjutning mellan å ena sidan de allmänna och å andra sidan deenskilda intressen som skall vägas mot varandra. Avsikten med lagändringarnaär, fortfarande enligt propositionen, att ge de estetiska värdena en tydligareställning. I propositionen erinras om att förarbetena till den s.k. PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s. 479 f.) ger stöd att ställa krav på en sådanplacering, utformning och färgsättning att den yttre miljön får en god estetiskkvalitet. Vad nu refererats om regeringens inställning skulle kunna leda tillslutsatsen att några ändringar i PBL inte skulle vara erforderliga för attkunna hävda de estetiska värdena i vår bebyggelsemiljö. Utskottet villemellertid inte motsätta sig de i propositionen föreslagna ändringarna i PBL.Motivet för dessa anges i propositionen främst vara att dagens bestämmelser iPBL stämmer mindre väl överens med den förändrade synen på vikten av att hävdadet estetiska i bebyggelsemiljön. PBL i sin nuvarande utformning anses inte hafått de genomslag som åsyftats.Ett genomförande av ändringarna i PBL avses således att ytterligare markeraatt planläggningen också skall främja en estetiskt tilltalande utformning avbl.a. Utskottet finner det viktigt att kommunerna iarbetet med översiktsplaneringen formulerar övergripande mål för hur kravet påen estetiskt tilltalande miljö skall kunna tillgodoses. Sammanfattningsvisanser utskottet att ändringarna i PBL kommer att innebära att också detestetiska perspektivet i vår miljö kommer att kunna hävdas i rimlig omfattning.Med hänvisning till vad nu anförts och i propositionen föreslagits omändringar i PBL tillstyrker utskottet lagförslaget. Avslagsyrkandet i motion1997/98:Kr30 (m), yrkande 1 i motsvarande del, avstyrks alltså.Inte heller är utskottet berett tillstyrka motionens yrkande 2 i motsvarandedel om behovet av bättre information i plan- och byggfrågor. Utskottet villerinra om att - enligt regleringsbrevet - genom lättillgänglighet ochtydlig information skall bidra till enhetlig tillämpning bl.a. av PBL. Dessutomvill utskottet erinra om vad i propositionen (s. 48) anförs om betydelsen avStadsmiljörådets verksamhet. Rådet som är ett rådgivande organ inom Boverkethar till uppgift att verka för att den byggda miljön utvecklas så att denfrämjar god livskvalitet samt stimulera till debatt i den andan. Slutligen börerinras om att verket enligt sin instruktion (SFS 1996:124) har att informeraom nya eller ändrade regler inom sitt verksamhetsområde.Vad nu redovisats leder utskottet till uppfattningen att det kan antas attsådana informationsinsatser som tagits upp i motion 1997/98:Kr30 (m) kommer attgenomföras utan någon begäran, om behov därav anses erforderligt.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motionen i motsvarande del.I motion 1997/98:Kr38 (v) yrkande 3 föreslås ett tillkännagivandetill regeringen om behovet av att utveckla begreppet ?estetiskt tilltalandeutformning av bebyggelsen?. Motionärerna föreslår att bl.a. ges ettuppdrag med detta syfte. Också i motion 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 1 föreslåsatt tolkningen av begreppet görs tydlig så att klara riktlinjer för tillämpningav lagstiftningen skapas. De båda yrkandena behandlas i detta yttrande vad rörPBL.Även i propositionen (s. 17) tas upp frågan om det lämpliga i att preciserabegreppet ?estetiskt tilltalande? och vad en sådan precisering i så fall skallinnehålla. I propositionen anförs i denna del sammanfattningsvis att det ärsvårt att finna en lämplig utformning av vad som avses med estetiska värden.Estetiska värderingar är bedömningar och därmed, liksom andra värderingar,föränderliga över tiden. Estetiska krav måste utgå från värderingar som har enallmän acceptans.Utskottet har förståelse för den uppfattning som redovisas i propositionen.Mot denna uppfattning, som delvis är utgångspunkten för de nu behandlademotionerna, kan berättigad kritik inte anföras. Även om det finns brister närdet gäller utformning av den byggda miljön finns enligt utskottets mening intetillräcklig anledning för att ge sitt stöd för en uppfattning somskulle innebära att en utveckling av det estetiska perspektivet skullebegränsas eller ges en viss inriktning. Det kan nämligen på goda grunderbefaras att en precisering av begreppet ?estetiskt tilltalande? skulle kunna fåen effekt motsatt den motionärerna eftersträvar. Statsmakterna har ettsjälvklart ansvar för utvecklingen av den byggda miljön. Detta konstaterandeinnebär emellertid inte att riksdag och regering genom uttalande i den enaeller andra riktningen skall formulera de ytterligare motiv som enligtmotionärerna bör vägleda ändringarna i PBL. Tvärtom finns goda skäl föruppfattningen att de estetiska värdena och kvaliteterna bäst utvecklas ochvidmakthålls genom olika insatser och initiativ på den lokala nivån bl.a. genomatt sådana värden i befintliga miljöer tas till vara och förstärks. Utskottetfinner de i propositionen framförda motiven nu tillräckliga. När lagstiftningenvarit i kraft någon tid får det anses naturligt att följa upp om lagändringarnahaft åsyftad effekt.Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet bifall till de nubehandlade v- och kd-motionerna i de delar som behandlar frågan om begreppet?estetiskt tilltalande?.I motion 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivandetill regeringen om att en utredning genomförs i syfte att åstadkomma enlagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen. Motionären hänvisartill att man i har en lagstiftning med denna inriktning.Som framgått av vad ovan redovisats är avsikten med de föreslagna ändringarnai PBL att öka medvetenheten om de estetiska värdena och kvaliteterna ibebyggelsemiljön och ge dessa företeelser ökad tyngd. Avsikten med ändringarnai PBL är givetvis att inte acceptabla bebyggelsemiljöer skall kunna förhindrassamt att befintliga sådana miljöer skall kunna ges en mera tilltalandeutformning i vart fall sett i ett någorlunda långt perspektiv.Även om det kan vara vanskligt att nu fullt ut bedöma de kommande effekternaav de ändringar i PBL som föreslås i propositionen finns enligt utskottetsuppfattning inte tillräcklig anledning att göra det i motionen föreslagnatillkännagivandet om en utredning som förhindrar en förfulning av bebyggelsen.Syftet med förslaget i motion 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 får anses tillgodosettutan någon ytterligare åtgärd. Motionsförslaget bör avslås avriksdagen.En förändring av lagstiftningen för att förstärka arkitektens ställningföreslås i yrkande 2 i motion 1997/98:Kr35 (s). Motionären anför att det ärviktigt att den ansvarige arkitekten får möjlighet att fullfölja ansvaret förden arkitektoniska processen. Motionären anser att det finns behov avförändringar i lagstiftningen så att arkitektens ställning förstärks. Därmedkommer vi att få en mera genomtänkt arkitektur.Som utskottet uppfattat motionen avser den att förstärka både denarkitektkompetens som skall finnas i samt sådant arbete somavser den arkitektoniska processen utanför nämnden.I PBL slås fast att det är en angelägenhet att planläggaanvändningen av mark och vatten. Som framgår av vad ovan redovisats föreslås enändring i PBL i avsikt att klargöra att detta ansvar även omfattar att verkaför en estetiskt tilltalande miljö. I kommunen tillkommer uppgiften närmast deneller de nämnder som fullgör kommunens uppgifter inom plan- ochbyggnadsväsendet, i lagen betecknad byggnadsnämnd. Enligt PBL (11 kap. 4 §)skall till sitt biträde ha minst en person medarkitektutbildning och i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning ochmed den särskilda kompetens som behövs för att nämnden skall kunna fullgörasina uppgifter på ett tillfredsställande sätt.Inga delade meningar torde råda om arkitektens yrkeskunskaper skall tas tillvara bl.a. när det gäller vår bebyggelsemiljö i allmänhet. Inte minst viktigtär detta när det gäller den fråga som diskuteras. Utskottet har inte beläggför annat än att byggnadsnämnderna tar till vara den möjlighet detinnebär att ha tillgång till tjänstemän med arkitektkompetens. Lagstiftaren hargenom den ovan redovisade utformningen av PBL också givit uttryck för dennauppfattning. Om motionärens avsikt är att ansvaret i skallfördelas annorlunda än tar bostadsutskottet avstånd från motionärensförslag. Att inflytandet över den arkitektoniska processen skulle förskjutasfrån de förtroendevalda i nämnden till dess tjänstemän är utskottet främmande.Framsynta och progressiva kommunalpolitiker är kapabla att - inom de ramar PBLställer upp - ta det ansvar för bebyggelsemiljöns utformning som lagstiftningenålägger dem. Att de kommunala förtroendemännen värderar de råd och synpunktersom den ansvarige tjänstemannen för fram får närmast anses självklart.Utskottet delar för övrigt uppfattningen i propositionen att frågan om denkompetens som behövs är tillräckligt reglerad i PBL. Vad gäller denarkitektoniska processen utöver vad nu behandlats kan det inte, som motionärenföreslår, anses lämpligt att genom förändringar i lagstiftningen förstärkaarkitektens ställning. Det görs bäst genom att på andra sätt öka kompetensenhos yrkesverksamma bl.a. inom byggande. I propositionen (s. 37-38) behandlasfrågan om en förbättrad utbildning inom arkitektur och samhällsplanering. Den imotionen aktualiserade frågan har alltså delvis uppmärksammats i propositionen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1997/98:Kr35 (s)yrkande 2 om arkitektens ställning under byggprocessen.Förslagen i motion 1997/98:Kr33 (mp) yrkande 1 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 1går ut på att större hänsyn än skall tas till miljön och kvaliteten ibebyggelsen. I mp-motionen anförs att det ekologiska perspektivet och detkonstnärliga inslaget skall genomsyra hela byggprocessen. I v-motionenframhålls det angelägna i att staten verkar för att en hållbar utvecklingkommer till stånd när det gäller den byggda miljön. Motionärerna anser att ävenett miljömål bör finnas bland de mål efter vilka statens insatser i detarkitekturpolitiska programmet bör bedrivas.Den omständigheten att ett miljömål inte formulerats så som motionärernaönskar innebär inte att de miljömässiga och ekologiska strävandena fått ståtillbaka i handlingsprogrammet. Beträffande den ekologiska aspekten villutskottet erinra om vad i propositionen upplysts (s. 30-31) nämligen om deinsatser och regeringen gjort och gör i sammanhanget. I propositionenanförs i denna del bl.a. att kommuner som ansöker om bidrag inom ramen för delokala investeringsprogrammen för ekologiska omställningar skall redovisa hurde arkitektoniska kvaliteterna skall tas till vara. Miljömålet genomsyrarutformningen av handlingsprogrammet som sådant. Utifrån de aspekter sombostadsutskottet närmast har att beakta vill utskottet erinra om att flera avde föreslagna ändringarna i PBL har som motiv just att fokusera på omsorgen omvår miljö. Bl.a. gäller detta ändringen i 2 kap. 2 § PBL. Denna ändring går,som anförts ovan, ut på att en estetiskt tilltalande utformning avbebyggelsemiljön uttryckligen skall anges som ett allmänt intresse i PBL.Förutom vad nu redovisats finns anledning erinra om att efterförslag av bostadsutskottet initierat ett utredningsarbete om ekologisktbyggande samt om miljö- och hälsodeklaration av bostäder. Detta arbete somutförts av har redovisats. Enligt vad utskottet erfarit kommerverkets uppdrag förmodligen att redovisas i den till aviseradebyggpropositionen.Med hänvisning till vad nu anförts och mot bakgrund av att undernästa kan väntas delvis behandla sådana frågor som tagits upp imotionerna 1997/98:Kr33 (mp) yrkande 1 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 1 om miljönoch kvaliteten i bebyggelsen avstyrker utskottet bifall till de bådamotionsyrkandena.I motionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 2 tasupp frågan om tillgängligheten och att denna bör få en tydligare framtoning ihandlingsprogrammet.Den av motionärerna aktualiserade frågan har uppmärksammats i propositionen.Där anförs (s. 20) att de farhågor som under beredningen av propositionen förtsfram om att förändringarna i PBL kan komma att motverka tillgängligheten förpersoner med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga enligt regeringen äröverdrivna. Kraven på tillgänglighet har enligt propositionen starkt stöd i PBLoch i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m.,byggnadsverkslagen (BVL). I propositionen framhålls att kravet är ett starktallmänt intresse.Vidare kan erinras om att frågan om tillgänglighet i bebyggelsen harbehandlats av utskottet och tidigare i vår (se bet. 1997/98:BoU4 ochBoU5). I sistnämnda betänkande redovisades socialutskottets av riksdagengodkända betänkande vari anfördes att lagstiftning för att uppnå ökadtillgänglighet kunde komma i fråga om bl.a. ökad information och kommunalatillgänglighetsprogram som en del i den kommunala översiktsplaneringen intevisade sig tillräckliga. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen senareunder våren uppdra åt att samordna arbetet med att utforma ettgenerellt program för ökad tillgänglighet. En redovisning av det hittillsgjorda arbetet kommer troligen att redovisas i byggpropositionen i maj i år.Utskottet anser även beträffande denna fråga att resultatet av de pågåendeövervägandena i regeringens kansli bör avvaktas. Med det anförda avstyrkerutskottet v- och kd-motionerna i motsvarande delar.Under denna rubrik i yttrandet behandlar utskottet också motion 1997/98:Kr33(mp) yrkande 7 och yrkande 12. I yrkande 7 föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om att minst en procent avinvesteringskostnaden för ny- och ombyggnad skall användas till konstnärligestetisk utsmyckning. I yrkande 12 föreslås ett tillkännagivande avatt val av material skall tillmätas stor betydelse vid ny- och ombyggnation.Motionsyrkandena behandlas i detta yttrande i vad det avser sådanabebyggelsemiljöer som hävdas med stöd av PBL.Det finns anledning att även beträffande de nu redovisade motionsyrkandenaknyta an till vad i propositionen (s. 30-31) anförts bl.a. om de lokalainvesteringsprogrammen för ekologisk omställning och utveckling. Regeringen harinom ramen för programmet bl.a. lyft fram den byggda miljöns betydelse. Såledesskall kommunerna i de lokala investeringsprogrammen redovisa hur dearkitektoniska kvaliteterna tas till var i de projekt för vilka medel söks.Regeringen anser det vidare viktigt att de arkitektoniska kvaliteterna tas tillvara och utvecklas. I det fortsatta arbetet med arkitektur och formgivningingår att behandla frågor om styrmedlens konsekvenser för den byggda ochformade miljön.De i mp-motionen behandlade frågorna om estetisk utsmyckning och materialvalkan alltså förutses komma att uppmärksammas i det fortsatta arbetet medarkitektur och formgivning. Något tillkännagivande till regeringen kan därförinte anses erforderligt. Motionen avstyrks i motsvarande del.I detta avsnitt av yttrandet behandlar utskottet avslutningsvis yrkande 8 imotion 1997/98:Kr33 (mp). Ett tillkännagivande till regeringenföreslås som går ut på att forskare och folkbildare bl.a. skall etablerasamverkansformer i avsikt att föra ut debatten om vår boendemiljö.Utskottet har erfarit att () anslagit medel tillArkitekternas utvecklingsstiftelse för fördjupning och utveckling avbl.a. sådana frågor som motionärerna aktualiserat. Dessutom vill utskotteterinra om att regeringen enligt propositionen avser att geRiksantikvarieämbetet i uppdrag att studera lämpliga former för hur denoffentliga och privata sektorn skall samverka inom särskilda bevarande- ochutvecklingsområden. Syftet med förslaget i mp-motionen om samverkansformer föratt fördjupa kunskapen om vår boendemiljö får därmed anses i inte ringa deltillgodosett utan någon åtgärd. Yrkande 8 i mp-motionen 1997/98:Kr33avstyrks med hänvisning till det anförda.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar bostadsutskottet fyra motionsyrkanden som inte direktkan anses ha anknytning till proposition 1997/98:117. Det gäller yrkandena 4-6i motion 1997/98:Kr38 (v) och yrkande 11 i motion 1997/98:Kr33 (mp).I yrkande 4 i v-motionen föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om att kommunerna skall ha skyldighet att upprättaboendeplaneringsprogram i anslutning till arbetet med den kommunalaöversiktsplanen. I yrkande 5 förordas ett tillkännagivande av innebörd attformerna runt bygglovsansökan liksom bygganmälan inför byggstart bör utvecklasför att ge större tyngd åt allmänintresset. Syftet är enligt motionärerna attuppnå effektivitet i byggprocessen.Utskottet instämmer med motionärerna när de erinrar om att vidupprepade tillfällen fört fram kravet på boendeplaneringsprogram. Senastbehandlades frågan av . Utskottet vill nu erinra omatt av översiktsplanen bl.a. skall framgå kommunens syn på hur den byggdamiljön skall utvecklas och bevaras. Program av den typ motionärerna önskar kanarbetas fram i anslutning till översiktsplanarbetet. Någon skyldighet härvidlagkan inte anses erforderlig. Det bör överlåtas åt den enskilda kommunen att idetta hänseende ge planarbetet den inriktning och omfattning som kan anseslämplig. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:Kr38 (v) yrkande 4.Även frågan om bygganmälan har utskottet behandlat tidigare under (se bet. 1997/98:BoU4). Utskottet erinrade då bl.a. om att vissa övervägandenom byggkontrollens utformning pågick i regeringens kansli. kan tilläggas atti den till aviserade byggpropositionen överväganden om byggkontrolloch bygganmälan kan förväntas. Regeringens kommande förslag bör avvaktas.Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet gör samma bedömning beträffande yrkande 11 i motion 1997/98:Kr33(mp). Förslaget i denna motion är att någon neddragning av () verksamhet inte bör ske så länge den forskningspolitiska utredningenpågår. Frågan bör, enligt motionärerna, i stället övervägas av den utredningen.Också frågan om BFR:s verksamhet kommer att redovisas i den till i maj i åraviserade byggpolitiska propositionen. Motionsyrkandet bör avslås av riksdagen.I motion 1997/98:Kr38 (v) tas upp frågan om EG-rätten och byggandet.Motionärerna föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attdenna aktivt bör delta vid utformningen av sådana EG-direktiv som bl.a. styrbyggande.Utskottet, som vid olika tillfällen erhållit information bl.a. om regeringensarbete inom EU avseende frågor som regleras i det s.k. byggproduktdirektivet,har inte anledning till annat antagande än att dessa frågor drivs med denmålmedvetenhet som också motionärerna finner väsentlig. Ett tillkännagivandeenligt deras förslag kan inte anses tjäna något reellt syfte. Utskottet anseratt bör avslå motionsförslaget.Stockholm den 21 april 1998På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), Per (), UlfBjörklund (kd), () och ().Avvikande meningar1. Ändringar i PBL m.m.Sten (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubriken iplan- och bygglagen som börjar med ?Utskottet vill? och förerubriken frågor slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1997/98:Kr30 (m) är det lätt att instämma ipropositionens utgångspunkter att den gemensamma miljön är av stor vikt för ossalla. Lika lätt är det att dela motionärernas uppfattning om att vad som ärvackert och ändamålsenligt är en subjektiv bedömning. Det ankommer påbyggherrar, planerare, byggnadsnämnder och arkitekter att i en ständigtpågående process medverka i sådana avvägningar så att vid förändringarna ibebyggelsemiljön också den estetiska aspekten beaktas. Som hävdas i motionenfinns det risk att denna process hämmas om den snörps in i en rigidlagstiftning. Arkitektur är en skapande konstform. Konst och skapande kulturkan inte lagstiftas fram.Som framgår av propositionen är avsikten med förändringarna i lagstiftningeninte att åstadkomma en förskjutning mellan å ena sidan de allmänna och å andrasidan de enskilda intressen som skall vägas mot varandra vid prövningen bl.a.enligt PBL. Inte heller är förändringar av PBL, enligt propositionen (s. 19),nödvändiga för att hävda en estetiskt god kvalitet när det gäller placering,utformning och färgsättning av den yttre miljön. Sådana krav kan nämligenenligt propositionen hävdas med stöd av PBL. Utskottet delar dennauppfattning. Med hänvisning till vad i propositionen anförts kan man på godagrunder ställa sig frågan om lagstiftning verkligen är den mest lämpligaåtgärden för att öka medvetenheten och betydelsen av att ge vår bebyggelsemiljöen estetiskt tilltalande utformning och kvalitet. Svaret på denna fråga måstebli nej. Det troliga är att ett genomförande av de av regeringen föreslagnaPBL-ändringarna kommer att motverka sitt syfte nämligen att ta tillvara ochutveckla estetiska värden.Som anförs i m-motionen måste andra vägar sökas för att fördjupa insikten ochbehovet av en god estetiskt tilltalande stads- och landskapsmiljö. För dettabehövs i stället för lagstiftning bättre information än . Det gäller bl.a.att i bebyggelseprocessen väga samman ekonomi och estetiknär det gäller funktion och utformning.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår bostadsutskottet att riksdagenavslår propositionen om ändringar i PBL och som sin mening ger regeringen tillkänna vad nu anförts om information i plan- och byggfrågor. Med det anfördatillstyrker utskottet motion 1997/98:Kr30 (m) yrkandena 1 och 2, båda yrkandenai motsvarande del.Utskottets ställningstagande innebär att skäl saknas att i sak behandla demotioner i vilka bl.a. behandlas vissa förtydliganden i PBL. Motionerna1997/98:Kr33 (mp) yrkandena 1, 7, 8 och 12, 1997/98:Kr34 (kd) yrkandena 1 och3, 1997/98:Kr35 (s), 1997/98:Kr37 (c) yrkande 1 samt 1997/98:Kr38 (v) yrkandena1-3, det andra, fjärde, femte och sistnämnda yrkandet i motsvarande del.2. Begreppet ?estetiskt tilltalande?Owe () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande under rubriken i som börjar med?Utskottet har? och slutar med ?estetiskt tilltalande? bort ha följandelydelse:Utskottet har ovan anslutit sig till förslaget i propositionen om ändringar iPBL. Ett genomförande av lagförslaget innebär att det bättre än för närvarandeges möjligheter att beakta hur de estetiska värdena skall hävdas och tas tillvara vid utformningen av vår byggda miljö. Som anförs i motionerna 1997/98:Kr34(kd) och 1997/98:Kr38 (v) bör begreppet ?estetiskt tilltalande? utvecklas föratt närmare kunna tillämpas i den praktiska hanteringen. Det finns goda skälinstämma med motionärerna om att begreppet bör preciseras för att gelagstiftningen det genomslag som bedöms rimligt. bör ges i uppdrag atti samråd med andra myndigheter utveckla begreppet estetiskt tilltalandeutformning av bebyggelsen. Vad nu förordats är i sak en anslutning till yrkande1 i kd-motionen och till yrkande 3 i v-motionen, de båda yrkandena imotsvarande del. Vad nu anförts bör med anledning av de bådamotionsyrkandena som sin mening ge regeringen till känna.3.