bet · GL01SoU24 · 1998-05-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om människors rätt till adekvat diagnos vid misstanke om Alzheimer ochdemenssjukdom,3. att hos regeringen begär förslag som säkerställer att enskildaalternativ bland de särskilda boendeformerna kan garanteras villkor som ärlikvärdiga med den kommunala verksamheten i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:So418 av och (kd,m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omäldre reumatikers behov av vård och rehabilitering.1997/98:So423 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av ädelreformen,3. att hos regeringen begär förslag om en strategi för att motverkadiskriminering av äldre i vården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om synen på ålderdom och en generell uppvärdering av livserfarenhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anhörigstöd bör bli en skyldighet för kommunen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en äldreminister och äldreombudsman,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortbildningens betydelse för vårdpersonalen inom äldreomsorgen.1997/98:So431 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett sammanhållet huvudmannaskap för hemsjukvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemservicecheck för äldre,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mångfald och valfrihet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigvården.1997/98:So432 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i regelsy-stemet att uttrycket ?medicinskt färdigbehandlad? tas bort ur lagstiftningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommunerna skall utnyttja möjligheten att ekonomiskt stödjaanhöriga,5. att hos regeringen begär förslag till en översyn när det gällervårdbidraget som pensionsgrundande inkomst,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inordna tandvården för pensionärer i högkostnadsskyddet,9. att hos regeringen begär upprättandet av en riksnorm förpensionärernas förbehållsbelopp,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppfylla löftet om ett eget rum för alla i äldreboendet.1997/98:So433 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stimulansbidrag till de kommuner som bygger ut äldreboendet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en fungerande vårdkedja,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre läkarkontakt på ålderdomshem och sjukhem,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbyggd hemvård,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad hemtjänst,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anhörigvård,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att korta vårdköerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny modell för beräkning av avgifter för äldreomsorgen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dagverksamhet och gruppboende för dementa,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre utredningar av demenssjuka,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede.1997/98:So435 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avöversyn av avgiftssystemet för vård och omsorg.1997/98:So615 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag om lagstadgad rätt tillvalfrihet för de äldre i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So639 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinska insatser inom äldreomsorgen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensfrågor och arbetskraftsbrist inom äldreomsorgen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ojämlikheten i beviljandet av hemtjänst,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning om hemservicestöd för äldre,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningsinsatser för anhörigvårdare,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligverksamheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mångfald och valfrihet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att bo tillsammans på vårdinstitutioner,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggning med om taxorna och förbehållsbeloppet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demensvården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede.1997/98:Sf303 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om överläggningar mellan kommunförbunden och staten om förbättradeförutsättningar för närståendevården och hemsjukvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts i övrigt om förbättrat stöd och förbättrade villkor förnärståendevårdarna,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hälsoekonomisk värdering av närståendevården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning och kvalitetskontroll av närståendevården med beaktandeav integritetsaspekterna.1997/98:Sk653 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensupphandling av hemtjänsten.Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:155 Utvecklingeninom den kommunala sektorn och som av finansutskottet överlämnats tillutskottet för beredning1997/98:Fi65 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vård i livets slutskede (5),6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldre människors valmöjligheter till vård (5),1997/98:Fi67 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om äldreomsorgen och handikappomsorgen,1997/98:Fi68 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en tydligare redovisning av den enskildes valmöjligheter inomäldreomsorgen.Ärendets beredning i utskottetI ärendet har inkommit skrivelser från , iRonneby, i och och ungdomar. har uppvaktat utskottet medanledning av propositionen. Propositionen i huvuddragI propositionen fastslår regeringen de tre huvudprinciperna för äldrepolitiken- att den skall vara demokratiskt styrd genom folkvalda församlingar- att den skall vara solidariskt finansierad genom skattemedel- att den skall vara tillgänglig efter behov, inte efter köpkraft.Vidare föreslår regeringen mål och inriktning för den framtidaäldrepolitiken. Målen som regeringen föreslår är att äldre skall- kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende- kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag- bemötas med respekt- ha tillgång till god vård och omsorg.De nationella målen för äldrepolitiken omfattar de flesta samhällsområden,anförs det. För att uppnå dem krävs insatser av staten, landstingen ochkommunerna - men också av arbetsmarknadens parter, av föreningsliv,trossamfund, andra sammanslutningar och av enskilda människor.I propositionen redovisas att regeringen för att ge nödvändigaresursförstärkningar har aviserat och delvis beslutat att höja statsbidragentill landsting och kommuner med sammanlagt under perioden1997-2000. Regeringen har i den ekonomiska vårpropositionen (1997/98:150)föreslagit ytterligare höjningar av statsbidragen till kommuner och landsting.Regeringen understryker vikten av att resurstillskottet kommer äldreomsorgentill godo och lyfter särskilt fram behovet av samverkan mellan landsting ochkommuner, bl.a. för att garantera medicinsk kompetens i den kommunalaäldreomsorgen.Utöver det generella resurstillskottet aviserar regeringen att den avser atti budgetpropositionen för föreslå en förstärkning avresurserna till äldreområdet med varav 100 miljonerkronor omprövas om tre år.Rimligare avgifter: Regeringen föreslår ändringar i socialtjänstlagen sominnebär förtydligande av reglerna för avgifter för äldre- ochhandikappomsorgen.Förstärkt tillsyn, effektivare kontroll och kvalitetssäkring: Socialstyrelsenoch länsstyrelserna föreslås tillföras för att förstärkatillsynsarbetet. I socialtjänstlagen föreslås en ny bestämmelse införas om engenerell anmälningsplikt för den som är verksam inom omsorger om äldre ellerfunktionshindrade. Regeringen anser vidare att det bör finnas en opartiskinstans, i form av förtroendenämnder, dit enskilda och anhöriga kan vända signär det uppstår problem i samband med vård och omsorg. En ny bestämmelseföreslås föras in i socialtjänstlagen som anger att kvaliteten i verksamhetenfortlöpande skall utvecklas och säkras. Särskilda föreskrifter skall kunnautfärdas om detta.Mer forskning, ökad kunskap och kompetens: föreslås få i uppdrag att ta fram ett förslag till ett nyttforskningsprogram. Ökade resurser föreslås tillföras äldreforskningen om totalt60 för . Vidare föreslås en satsning påfortbildning av arbetsledare och förtroendevalda som är ansvariga föräldrefrågor med , och 60miljoner kronor år 2001.För utveckling och förnyelse föreslås särskilda initiativmedel om 90 miljonerkronor . Exempel på sådana initiativ är stöd till regionalaäldrecentra och försöksområden, generationsöverbryggande kontaktverksamhet,satsning på telefonjour samt utveckling av informationstekniken inomäldreområdet.Ökad livskvalitet för anhöriga och äldre föreslås stödjas genom att särskildautvecklingsmedel om avsätts . Samverkan medfrivilliga organisationer är viktiga i sammanhanget, anförs det.Insatser mot ohälsa. Förebyggande insatser för äldre genom bl.a. uppsökandeverksamhet i bör utvecklas, liksom ett brett folkhälsoarbete, heterdet. Regeringens förslag till en förbättrad tandvård för äldre redovisas.I propositionen lämnas också en redogörelse för regeringens strategi föräldrepolitiken under de närmast åren. Regeringen anser det angeläget med sammabreda enighet angående äldrepolitiken i övrigt som den som uppnåtts påpensionsområdet, varför en parlamentariskt sammansatt äldreberedning kommer atttillsättas, anförs det.Nationella mål och inriktning för äldrepolitikenI propositionen föreslås att nationella mål för äldrepolitiken skall läggasfast. Målen omfattar en rad olika samhällssektorer. De kan brytas ned ochkonkretiseras inom olika verksamheter och för förhållanden som berör äldre.Målen för den nationella äldrepolitiken är, enligt propositionen, att äldreskall- kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag,- kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende,- bemötas med respekt, samt- ha tillgång till god vård och omsorg.Uppfyllelsen av de nationella målen skall regelbundet följas upp avregeringen som också i anslutning härtill har att ge förslag till ytterligareåtgärder.De nationella målen skall ge en inriktning av den framtida äldrepolitiken.Att söka uppnå målen är en uppgift inte bara för regering och riksdag utanockså för kommuner, landsting och myndigheter samt - från sina egnautgångspunkter - organisationer, näringsliv och inte minst för enskildamänniskor. Med utgångspunkt i målen kan kommunerna utarbeta lokalaäldrepolitiska handlingsprogram.I propositionen konkretiseras också målen:Äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande. Detta innebär bl.a.att äldre skall- ha inflytande. Den enskilde skall ha inflytande i samhället som boende,patient, mottagare av hemtjänst eller i andra sammanhang. Äldre bör finnasrepresenterade bland förtroendevalda i kommuner, landsting och riksdag.Pensionärsorganisationernas möjlighet att medverka i processen inför beslut ikommuner och landsting som rör äldres förhållanden skall tas till vara,- kunna arbeta om de själva vill. Det skall vara möjligt att påverka sinarbetstid,- ha möjlighet att förmedla sina erfarenheter till yngre generationer. Iarbetslivet, i familjen, inom organisationer, i skolan, i den högreutbildningen och i det politiska livet behövs kunskaper om gångna tider, omkulturarv och andra länders kulturer och om livet självt,- få möjlighet att lära nytt. Äldres lust och förmåga att få nya kunskaper,färdigheter och intressen skall tillgodoses. Föreningslivet, men ocksåutbildningsväsendet, kan bidra. När framtidens informationssamhälle växerfram skall de äldre finnas med.Äldre skall känna trygghet och leva ett oberoende liv. Detta innebär bl.a. attäldre skall- ha en tryggad ekonomi. Pensionssystemet skall vara pålitligt och följsamt motsamhällsekonomin,- välja när de vill pensioneras. Det nya pensionssystemet öppnar förmöjligheten att gå i pension ,- kunna leva ett så självständigt liv som möjligt. Även den som blir heltberoende av exempelvis äldreomsorgens eller sjukvårdens insatser skall gesmöjlighet att påverka sitt liv och sin vardag,- inte behöva flytta på grund av sjukdom och handikapp. Så långt som möjligtskall den enskilde få sina vårdbehov tillgodosedda i hemmet. Bostäderna böranpassas till människor med funktionshinder,- kunna röra sig i bostadsområden, i butiker och restauranger, på gator och medkollektivtrafik. Samhället skall planeras på ett sådant sätt att äldres behovav tillgänglighet till allmän service tillgodoses,- känna sig trygga både hemma och ute på gator och torg. Det brottsförebyggandearbetet har stor betydelse för att skapa trygghet för äldre.Äldre skall mötas med respekt. Detta innebär bl.a. att äldre skall- inte diskrimineras på grund av sin ålder,- ses som individer. Precis som bland yngre människor skiljer sig intressen ochförmågor, hälsa, tillgångar, behov och kulturell bakgrund. De individuellaönskemålen skall vara avgörande,- inte utnyttjas eller bli illa behandlade. Genom personalens yrkesansvar, godarbetsledning och effektiv tillsyn skall brister i vård och omsorg motverkas,- behandlas med respekt. Äldre har värdefulla livserfarenheter och har bidragitmed viktiga insatser i arbetsliv och familj.Äldre skall ha tillgång till en god vård och omsorg. Detta innebär bl.a. attäldre skall- så långt möjligt ges möjlighet att bo kvar hemma i sin ursprungliga bostad sålänge som de själva önskar,- kunna flytta till en särskild boendeform om vårdbehoven är stora,- ha tillgång till en vård och omsorg som passar alla. alltmermångkulturella karaktär reser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människor med olika språk och ursprung,- ha tillgång till hälso- och sjukvård på samma villkor som yngre människor,- kunna lita på att vård och omsorg har god kvalitet. Människovärde,individuella behov och önskemål, integritet, självbestämmande och värdighetskall respekteras,- kunna lita på att personalen kan sina saker. Grundutbildningen hos personalenskall vara gedigen och anpassad till dagens situation. Fortbildning måste geskontinuerligt,- få avsluta livet med värdighet och i frid. Vården i livets slutskede skallvara av hög kvalitet. Lindring av smärta och andra obehag, kärleksfullomvårdnad och en fridfull miljö är viktiga inslag. Hjälpen skall finnas därman är, ingen skall behöva flytta mellan olika boenden och sjukhus i onödan.Ingen skall behöva dö ensam.I propositionen anförs att ett gott samhälle för alla åldrar måste byggas påsolidaritetens grund. Med utgångspunkt i varje människas lika värde blir detgemensamma ansvarstagandet en sammanhållande kraft i samhället. Generationernahålls samman av den övergripande uppgiften att ge varje människa möjligheteratt leva ett gott liv. Det finns därför några självklara grundpelare ivälfärdssamhället, en god start i livet för varje barn, vård och omsorg försjuka och funktionshindrade samt en trygg ålderdom.Den gemensamma finansieringen av vård och omsorg är en naturlig följd avsolidaritetens principer. Den är grunden för ett system där var och en fårhjälp och stöd efter behov - oberoende av personlig ekonomi, social bakgrund,kön eller ålder. Den demokratiska styrningen är nödvändig för att utvecklingenav vård och omsorg sker i enlighet med allmänintresset och med hänsyn tillsärskilt utsatta och röstsvaga grupper.Attityder till äldre måste ändras, anförs det. Attityder, förväntningar ochförhållningssätt gentemot äldre avspeglas på olika sätt i samhällslivet, oftaouttalat eller underförstått. Ett exempel är olika skrivna och oskrivnaåldersregler inom arbetslivet, vården eller politiken. Det berättigade i dessaregler behöver granskas ingående. Målet måste vara att i alla sammanhangavlägsna alla obefogade åldersstreck. Det finns ett stort behov av attåstadkomma en annan balans i värderingarna när det gäller människor i olikafaser av livet och vad de kan bidra med respektive har rätt att förvänta sig.Ett erkännande av att ?alla behöver behövas? är en god grund för resonemanget,anför regeringen.Äldre skall ha möjlighet att arbeta, anförs det vidare. Det finns en trendatt allt fler lämnar arbetsmarknaden . Denna måste brytas. Många orkarinte arbeta fram till pensionsåldern. är många som lämnatarbetsmarknaden av åldersskäl fullt kapabla att fortsätta sitt yrkesarbete, menhar av olika skäl - avgångsregler, brist på lämpligt arbete, förmånligaavgångserbjudanden - valt eller tvingats att avstå. Det finns, enligtpropositionen, ett stort behov av ett mera flexibelt förhållande tillmänniskors yrkesarbete som äldre. En långsiktig förändring av regler, villkoroch attityder är nödvändig.I propositionen lämnas också en redogörelse för regeringens strategi föräldrepolitiken . Regeringen anser det angeläget medsamma breda enighet angående äldrepolitiken i övrigt som den som uppnåtts påpensionsområdet, varför en parlamentariskt sammansatt äldreberedning kommer atttillsättas, anförs det. Beredningen skall ta till vara vad som framkommer inomäldreprojektet, under FN:s äldreår och i de olika statliga utredningar som nuarbetar med dessa frågor. Den parlamentariska äldreberedningens arbete kansedan läggas till grund för väl förankrade förslag med inriktning på samhälletslångsiktiga äldrepolitik och förverkligandet av de äldrepolitiska målen.I motion So43 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts dels om regeringens förslag tillnationell handlingsplan för äldrepolitiken (yrkande 1), dels om en allmänhälsoförsäkring (yrkande 2) och dels om en handlingsplan för äldrevården(yrkande 9). Motionärerna anför att de redan när ädelreformen beslutades hösten1990 varnade för att den nya gränsdragningen mellan landstingen och kommunernasansvarsområden skulle skapa allvarliga problem. Bland annat skulle det blisvårt att utkräva medicinskt ansvar. Det blev det också. Motionärerna ärkritiska mot regeringens arbetsmetod att formulera långsiktiga mål föräldrepolitiken och därefter utveckla en långsiktig strategi för hur dessa målskall förverkligas. Regeringens ambition är vittgående men abstrakt och därfördåligt genomtänkt och preciserad, anför de. De anser att de vårdskandaler somblivit synligare sammanhänger med gränsdragningsproblem mellan detvå kommunala nivåerna. Det är bl.a. mot bakgrund av gränsdragningsproblem inomäldrevården som förslag till en allmän hälsoförsäkring skall ses.Förslaget innebär att pengarna för vård och omsorg följer den enskildepatienten oavsett val av vårdform och vårdgivare. Försäkringen skallfinansieras av den del av landstingens budget som går till hälso- ochsjukvård, som landstingsskatten vad gäller denna del avskaffas ochersätts med avgift. Utöver detta skall kostnaderna för sjukpenningensrehabiliteringsdel och läkemedel samt statens bidrag till hälso- och sjukvårdingå som del i försäkringen. Försäkringen, som bör administreras avförsäkringskassan, skall finansieras solidariskt och omfatta alla medborgare.Genom en hälsoförsäkring elimineras dagens tvister mellan kommuner ochlandsting om betalningsansvaret för en patient, eftersom pengarna för vårdenföljer patienten, anför de. Det moderata handlingsprogrammet för äldrevårdentar sikte på att huvudmannaskaps- och revirgränser inom vård och omsorg måsteraseras. Samarbetet inom hela vårdkedjan måste förbättras så att de äldresbehov och medbestämmande sätts i centrum. Valfriheten inom äldreboendet måstestärkas. Valfriheten bör regleras i socialtjänstlagen. måsteerbjuda flexibla lösningar som vilar på den hjälpbehövandes egna önskemål. Detbör t.ex. vara möjligt att anställa en granne eller anhörig efter samma avgiftsom gäller för dem i övriga . Äldrevårdens personal är med sinkompetens en viktig förutsättning för en god äldrevård, anförs det. Den måsteges den status som följer av bl.a. en gedigen utbildning och fortbildning. Deanhöriga måste få den uppskattning och det stöd de är värda. Frivilliginsatsersom görs via enskilda och föreningar måste uppmärksammas och stödjas. Demens ärett begrepp som fortsatt måste stå i fokus. Det är viktigt att stödjaforskningen kring demenssjukdomarna. Vården i livets slutskede måste inriktasmot att upprätthålla patientens livskvalitet.I motion Fi67 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om vad imotionen anförts om äldreomsorg och handikappomsorg (yrkande 4). Motionärernaanser att kommunerna bör koncentrera sin verksamhet kring ett begränsat antalkärnområden varav äldreomsorgen är ett. De hänvisar till sina yrkanden i motionSo43. Kommunerna skall fortsätta att ställa upp för de anhöriga som vårdaräldre och funktionshindrade genom att garantera avlösning i hemmet. Detta börskrivas in i socialtjänstlagens 6 §. Vidare anser de att handikappade medpersonlig assistans skall få rätt att behålla sin assistans även efter att defyllt 65 år.I motion So406 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts dels om vikten att tillgodogörasig de äldres kunskap, kompetens och utveckling (yrkande 1), dels om de äldresekonomiska situation (yrkande 3), dels om äldreboendet (yrkande 8) och dels omalternativa vårdformer (yrkande 12). Vidare yrkas att beslutar attvälfärdspolitiken skall utformas med hänsyn tagen till enskilda människors val(yrkande 2) och att hos regeringen begär förslag till lagstiftning isyfte att säkerställa konkurrens och valfrihet i äldrevården (yrkande 9) liksomförslag till etableringsrätt för enskilda vårdgivare (yrkande 16). Motionärernaanför att den stora resurs som den äldre människan är måste tas till vara. Devill gå i spetsen för en attitydförändring till åldrandet och till de äldre.Inställningen till de äldre måste präglas av respekt för den kunskap ochlivserfarenhet de besitter. Motionärerna vill understödja olika slag avmentorskap där den äldre generationen fungerar som stöd och rådgivare till denyngre yrkesverksamma generationen inom olika branscher. De anser det ocksåväsentligt att de äldres erfarenhet och kompetens får utrymme isamhällsdebatten.Motionärerna anför att pensionärernas ekonomiska situation sedan slutet på80-talet varit allvarlig. I kommuner och landsting har avgifter höjts liksomskatten, vilket också påverkar enskilda pensionärers ekonomi. Detta harinneburit att allt fler av landets pensionärer nu tvingas söka socialbidrag föratt få ekonomin att gå ihop. Särskilt tydligt är detta när det gällertandvården. Den nya välfärdspolitiken måste bygga på den enskildes val och attresurserna skall följa det val som den enskilde själv träffar, anförs det.