bet · GL01SoU13 · 1998-03-26 00:00:00 — Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande barn- och familjepolitikenatt med anledning av motion 1997/98:So6 yrkandena 1 och 2 och medavslag på motionerna 1997/98:So6 yrkande 4, 1997/98:So7 yrkande 2,1997/98:So8 yrkande 4, 1997/98:So11 yrkande 1 och 1997/98:So610 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Barn- och familjepolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 19 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Det nuvarande familjepolitiska stödet ger inte den flexibilitet och valfrihetsom borde vara en självklarhet i ett modernt välfärdssamhälle. Lika väl som detskall finnas tillgång till barnomsorg så att båda föräldrarna kan förvärvsarbetskall det också vara möjligt att med samhällets stöd kunna avstå frånförvärvsarbete på hel- eller deltid medan barnen är små. Det vårdnadsbidrag sominfördes under den borgerliga regeringen uppfyllde en del av dessa krav.Utskottet vill nu gå vidare och införa ett samlat stöd för alla barn mellan 0och , motsvarande föräldraförsäkring, barnbidrag och flerbarnstillägg. Dettskulle ge grundtrygghet, rättvisa och stor valfrihet för föräldrarna. bör regeringen tillsätta en utredning om det familjepolitiska stödetoch därefter återkomma med förslag till ett samlat familjestöd byggt pågrundtrygghet. Detta bör med anledning av motion So7(c) yrkande 2 geregeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande barn- och familjepolitikenatt med anledning av motion 1997/98:So7 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:So6 yrkandena 1, 2 och 4, 1997/98:So8 yrkande 4,1997/98:So11 yrkande 1 och 1997/98:So610 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Barn- och familjepolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 19 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Regeringens besparingspolitik har haft socialt oacceptabla konsekvenser.Sänkningen av barnbidraget som återställts var en sådan besparing som sloghårt mot de barnfamiljer som befann sig på marginalen av sin ekonomi.Tillsammans med regeringens totala misslyckande med att öka sysselsättningen habesparingspolitiken drabbat många barn och föräldrar. Just den rekordstoraarbetslösheten är kanske den största enskilda orsak som försatt många barn ien svår situation. Barn till föräldrar som är arbetslösa mår ofta sämre än barntill föräldrar som har ett arbete att gå till.Den socialdemokratiska nedmonteringen av vård och omsorg har även resulterati att köerna till barn- och ungdomspsykiatrin växer. Funktionshindrade barn harinte alltid rätt till personlig assistans när de vistas i daglig kommunalverksamhet osv.Det är ett obestridligt faktum att den socialdemokratiska regeringens fördapolitik har försämrat situationen för barnen i vårt land. Utskottet återkommerdet följande till olika förslag om hur barnpolitiken kan utvecklas. nu anfört bör med anledning av motion So11 (fp) yrkande 1 gregeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande barn- och familjepolitikenatt med anledning av motion 1997/98:So11 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1997/98:So6 yrkandena 1, 2 och 4, 1997/98:So7 yrkande 2,1997/98:So8 yrkande 4 och 1997/98:So610 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Barn- och familjepolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 19 slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Regeringens skrivelse ger inte på långt när en korrekt bild av vad dentidigare borgerliga regeringen gjorde och vad den nuvarande socialdemokratiskaregeringen gjort för barnen i . Regeringen nämner t.ex. inte den reformsom den borgerliga regeringen genomförde 1994, nämligen att införa rätt föralternativa barnomsorgsformer att erhålla samma stöd som offentliga, avdragsrätför barnomsorgskostnader samt vårdnadsbidrag. Reformen gav enligt utskottetföräldrarna en reell valfrihet baserad på de enskilda familjernas önskningar ocbehov. Den nuvarande regeringen har en alltför inskränkt syn på vad valfrihetför föräldrarna innebär. Enligt utskottet är det de enskilda familjernasmöjligheter att skapa goda och trygga miljöer, där barnen blir sedda och får tioch kärlek, som på ett avgörande sätt bestämmer om barnen skall få en goduppväxt. Utskottet anser att införandet av ett vårdnadsbidrag är ett värdefullinslag i denna process. Förskollärare, lärare, kuratorer etc. skall vara ettstöd för föräldrarna i deras föräldraskap, inte ses som en ersättning förföräldrarna.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna So6 (m) yrkande 1 och So8(kd) yrkande 4 bör ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande barn- och familjepolitikenatt med anledning av motionerna 1997/98:So6 yrkande 1 och 1997/98:So8yrkande 4 och med avslag på motionerna 1997/98:So6 yrkandena 2 och 4,1997/98:So7 yrkande 2, 1997/98:So11 yrkande 1 och 1997/98:So610 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Det minskade barnafödandet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 19 börjar med ?Enligtskrivelsen? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Den gigantiska budgetsanering som genomförts har varit mycket kännbar,särskilt för barnfamiljer. För att klara livets nödtorft tvingas ca 700 000personer söka socialbidrag. Hushållens försämrade ekonomi, hög arbetslöshet,genomförda och aviserade besparingar i de offentliga utgifterna har enligtutskottet lett till att barnafödandet minskar dramatiskt och trenden ärnedåtgående. Så föddes t.ex. nära 124 000 barn, motendast 95 000 , en dramatisk nedgång. De som väljer bort att föda barär kvinnor med låg inkomst. Om inte något görs kan barn komma att bli enklassfråga.Samtidigt konstaterade regeringen i tilläggsbudgeten 1997 att utgifterna förfamiljepolitiken minskat med ?p.g.a. den demografiskautvecklingen?. Att det svenska födelsetalet är nere i de lägsta siffrorna påmånga år tycks inte bekymra regeringen. I stället ses det minskade antalet barnsom något positivt för budgeten. En av anledningarna till det tidigare högafödelsetalet i är enligt utskottet den generella välfärden som gjort demöjligt för kvinnor att kombinera förvärvsarbete med skötsel av små barn. Förbara födde den svenska kvinnan flest barn i Europa.Internationellt sett betraktades detta som ett resultat av en familjepolitiksom förenade arbete och familj. Att nativiteten nu sjunker är enligt utskottetett svidande underbetyg åt regeringens familjepolitik.Kortsiktigt har det minskade barnafödandet hjälpt till att sanerastatsfinanserna rejält, men på kommer det att bli förödande. Om manser frågan krasst ekonomiskt, kan man se det minskade barnafödandet som enutebliven investering av närmare 30 000 framtida producenter i vårt samhälle nuoch framöver. Om man betänker att varje person under sin livstid tillförekonomin ca under sina produktiva år förstår mandimensionerna. Visserligen kan samhället kortsiktigt tjäna ett antal miljarderpå ett lågt barnafödande , men därefter kommer kostnadernatt bli desto större. Det minskade barnafödandet är en viktig parameter somsaknas i regeringens finansplan. anser att nedgången ibarnafödandet måste tas på allvar, och vi vill därför att regeringen analyseraranledningarna och kommer med förslag till åtgärder. vill i dettasammanhang hävda jämställdhetsdirektivet (1994:124).Vad utskottet anfört med anledning av motion 1997/98:So677 (v) yrkande ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det minskade barnafödandetatt med anledning av motion 1997/98:So677 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Barnvårdarverksamheten (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 19 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 13? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att de flesta ensamstående föräldrar förutom ekonomiskhjälp har behov av kontakt med andra i samma situation samt av vila ochavlastning. För den som inte har släktingar eller något annat nätverk bör enligutskottet samhället kunna erbjuda nätverksstöd i form av en stödperson ellerstödfamilj. Jourhavande dagmamma/barnvakt eller nätverksgrupper i bostadsområdekan vara en lösning. Utskottet anser att kommunerna bör pröva ett system medhemvårdare som ger tillfällig hjälp i hemmet när föräldern själv eller barnet äsjukt.Vad utskottet anfört med anledning av motion So629(kd) yrkande ge regeringen till känna. Motion So677 (v) yrkande 7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande barnvårdarverksamhetenatt med anledning av motion 1997/98:So629 yrkande 13 och med avslag pmotion 1997/98:So677 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 27 börjar med ?Utskottetkan? och på s. 28 slutar med ?är tillgodosedda? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att skall genomföras på liknande sätt somhandlingsprogrammet och härigenom få ett starkare genomslag ikommunerna, dvs. genom kommunala handlingsplaner och genom en nationell strategsom innefattar mål och en tidsplan för det kommunala genomförandet. Alla somarbetar med barn eller fattar beslut om barn måste enligt utskottet fåutbildning om . Det gäller såväl politiker som lärare,socialarbetare, stadsplanerare, jurister, poliser, åklagare, domare, psykologersamt personal inom sjukvården och barnomsorgen etc. Även alla barn och ungdomamåste få kännedom om . Till skillnad från vad som gäller påmiljöområdet finns det inte några krav på barnkonsekvensbeskrivningar vid olikabeslut i t .ex. samhällsplaneringen eller på det sociala området. måste barnkonsekvensbeskrivningar göras innan beslut fattas.Socialstyrelsen, och bör få i uppdrag att tillsammansutveckla en metod för konsekvensanalyser. Regeringen bör även ta uppöverläggningar med i samma fråga, anser utskottet.Barnkonventionen berör alla departement, och det är därför viktigt attregeringen har en samlad syn på barn- och ungdomsfrågor. För attbarnkonventionen skall få genomslag måste det framgå av regeringens anvisningartill myndigheterna att ett barnperspektiv skall beaktas i verksamheterna.Detta bör med anledning av motion So801(c) yrkandena 2-4 geregeringen till känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande FN:s barnkonventionatt med anledning av motion 1997/98:So801 yrkandena 2-4 och med avslapå motionerna 1997/98:So7 yrkandena 1 och 3, 1997/98:So8 yrkandena 1 och 2,1997/98:So9 yrkandena 2, 5 och 6, 1997/98:So10 yrkandena 1 och 2,1997/98:So11 yrkande 2, 1997/98:So624, 1997/98:So631, 1997/98:So640yrkandena 1-3, 1997/98:So662 och 1997/98:K343 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Frågor om?och slutar med ?inte föregripas.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet skulle en inkorporering av i svensk laggöra genomförandet effektivare än vid transformering av konventionen. bestämmelser i konventionen som är tekniskt och rättsligt detaljerade. Omdomstolarna skulle tolka konventionen i inskränkande riktning kan regering ochriksdag utnyttja rätten att införa eller behålla nationella bestämmelser som gålängre än konventionen när det gäller att förverkliga barnets rättigheter. Detkommer att dyka upp nya diskrepanser mellan den nationellalagstiftningen och , och den enda möjligheten att få ett fulltgenomslag i svensk rätt för konventionen är enligt utskottet att inkorporeraden.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna K343 (v) yrkande 1 och So10(mp) yrkande 1 bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande FN:s barnkonventionatt med anledning av motionerna 1997/98:K343 yrkande 1 och1997/98:So10 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1997/98: So7 yrkandena1 och 3, 1997/98:So8 yrkandena 1 och 2, 1997/98:So9 yrkandena 2, 5 och 6,1997/98:So10 yrkande 2, 1997/98:So11 yrkande 2, 1997/98:So624,1997/98:So631, 1997/98:So640 yrkandena 1-3, 1997/98:So662 och 1997/98:So801yrkandena 2-4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Övergrepp mot barn (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 44 börjar med ?Antaletanmälda? och på s. 45 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att statsmakterna har en skyldighet att garantera barnensbehov av skydd mot sexuella övergrepp. Varken polisen eller det övrigarättsväsendet ges emellertid de resurser som krävs för att effektivt kunnaförebygga och bekämpa sexualbrott och andra övergrepp riktade mot barn.Bestämmelserna i socialtjänstlagen om anmälningsskyldighet för misstänktaövergrepp mot barn fungerar inte på ett tillfredsställande sätt eftersompersonalen inte vågar gör någon anmälan. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till en lagändring som kommer till rätta med problemet.Detta bör ges regeringen till känna med anledning av motion So6 (m) yrkande 3.Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande övergrepp mot barnatt med anledning av motion 1997/98:So6 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:So9 yrkande 4, 1997/98:So214 yrkande 5, 1997/98:So607yrkandena 2 och 3, 1997/98:So614, 1997/98:So622, 1997/98:So657,1997/98:So672 yrkandena 1 och 2, 1997/98:So674 yrkande 8, 1997/98:So678yrkandena 2, 3, 5 och 6, 1997/98:So801 yrkande 17, 1997/98:Ju28 yrkande 5och 1997/98:Ju29 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Övergrepp mot barn (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 45 börjar med ?Mot bakgrundoch slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör vidare kommunerna ges i uppdrag att utveckla särskildahandlingsplaner för hur man skall arbeta bl.a. med barn som utsatts för sexuellövergrepp och barn till misshandlade kvinnor. Det nu sagda bör medanledning av motion Ju28 (v) yrkande 5 ge regeringen till känna. Övriga motioneavstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande övergrepp mot barnatt med anledning av motion 1997/98:Ju28 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1997/98:So6 yrkande 3, 1997/98:So9 yrkande 4, 1997/98:So214yrkande 5, 1997/98:So607 yrkandena 2 och 3, 1997/98:So614, 1997/98:So622,1997/98:So657, 1997/98:So672 yrkandena 1 och 2, 1997/98:So674 yrkande 8,1997/98:So678 yrkandena 2, 3, 5 och 6, 1997/98:So801 yrkande 17 och1997/98:Ju29 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Insatser för barn som far illa (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 45 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följande lydelse:Flera rapporter visar att många barn och ungdomar far illa på olikasätt. Många upplever att de inte syns eller behövs och saknar vuxna att prataoch umgås med. Utskottet anser att regeringen skall presentera ettåtgärdsprogram för att hjälpa de barn som mår dåligt.Detta bör med anledning av motion So8 (kd) yrkande 3 ge regeringentill känna. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande insatser för barn som far illaatt med anledning av motion 1997/98:So8 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:So9 yrkande 3 och 1997/98:So10 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Återinförande av 26 § barnavårdslagen (mom. 18)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?De åtgärder?och slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att socialtjänstlagen skall kompletteras på så sätt attinnehållet i den tidigare barnavårdslagens 26 § återinförs. Åtgärderna enligtdet lagrummet vidtogs stegvis och i samråd med den enskilda familjen ochinleddes med att de sociala myndigheterna i samarbete med familjen planeradeåtgärder som syftade till att stötta familjen. Hjälpte inte detta fanns detmöjlighet att komma med förmaningar och eventuellt varningar till familjen.Därefter kunde de sociala myndigheterna lämna föreskrifter om barnetslevnadsförhållanden och sedan beordra övervakning av barnet. Först som en sistaåtgärd kunde beslut om omhändertagande bli aktuellt. Genom denna bestämmelsebevarades och respekterades familjen som en enhet som själv skulle kunnaförbättra sin situation. kommer enligt utskottet socialnämndernas åtgärderoch agerande ofta överraskande och dessutom . Detta bör medanledning av motion So610 (m) yrkande 6 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande återinförande av 26 § barnavårdslagenatt med anledning av motion 1997/98:So610 yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Mellantvång enligt LVU (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Utskottethar? och slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör bestämmelser om s.k. mellantvång utgå ur LVU. Ett tvång iett inledningsskede, vilket mellantvånget är, skapar undantagslösmotstånd och vanmakt hos den som berörs av åtgärden. Utskottet föreslår attmellantvånget ersätts med en möjlighet till ett frivilligt kontraktsförfarandemellan myndighet och föräldrar/den omhändertagne.Detta bör med anledning av motion So654 (v) yrkande 2 ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande mellantvång enligt LVUatt med anledning av motion 1997/98:So654 (v) yrkande 2 som sin meninger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Långvariga familjehemsplaceringar (mom. 22)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 56 börjar med ?Regeringenhar? och slutar med ?därför avslås? bort ha följande lydelse:I dag lever ca 12 000 barn i familjehem. Många av dessa är långtidsplaceradeoch lever i ständig ovisshet om sin framtid. Deras behov och rättigheter skyddainte tillräckligt av dagens lagstiftning och praxis. Enligt socialtjänstlagenoch lagen om vård av unga skall placeringen övervägas/omprövas varje halvår.Placeringen kan avbrytas och barnet flyttas, med eller mot sin viljaNär det gäller barn som placerats som spädbarn eller som mycket små och som borkvar i samma hem under hela sin uppväxttid är detta särskilt anmärkningsvärt.Även barn som varit äldre när de placerades kan uppleva ovissheten som mycketsvår. Dessa barn lever i en oförutsägbar och oviss värld. Barn har ett stortbehov av att leva i en stabil tillvaro med en permanent familj; detta pekarockså på. Trots detta görs ingenting för att förbättra dessbarns situation. Sammanfattningsvis anser utskottet att det är viktigt att dessbarn får större inflytande över besluten om var de skall bo. Det är hög tid atthitta lösningar även för de långtidsplacerade familjehemsbarnen. Därför föreslåutskottet att en utredning tillsätts som ser över dessa barns situation och somlämnar förslag till åtgärder för att garantera särskilt de långtidsplaceradebarnens behov av stabilitet, trygghet och bestående relationer. Detta börriksdagen ge regeringen till känna med anledning av motion So642 (kd, m, c, fp)dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande långvariga familjehemsplaceringaratt med anledning av motion 1997/98:So642 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Barnhälsovårdspeng (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 65 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?om barnhälsovårdspeng? bort ha följande lydelse:De allra flesta föräldrar vill enligt utskottet ha sin barnhälsovård i singeografiska närhet. Barnavårdscentralerna och motsvarande barnmottagningar hosvissa distriktssköterskor i regi ger en mycket god barnhälsovårdmed hög kvalitet. Även kommer huvuddelen av familjerna att söka sigtill denna vårdform.En del föräldrar vill dock få sin barnhälsovård hos någon annan. Utskottetanser därför att en form av barnhälsovårdspeng bör införas, så att föräldrarnasjälva kan välja barnhälsovårdsmottagning. Samma kvalitetskrav skall gälla förden privata verksamheten som inom verksamhet.Detta bör ges regeringen till känna med anledning av motion So282 (fp) yrkande11.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande barnhälsovårdspengatt med anledning av motion 1997/98:So282 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Föräldrautbildning (mom. 35)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 69 börjar med ?Enligtutskottet? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att föräldrar bör erbjudas kunskap om barnets behov för enharmonisk utveckling. Vid regelbunden kontakt med mödra- och barnavårdscentraloch i föräldrautbildningen kan föräldrar få information om betydelsen av attkroppslig och själslig utveckling går hand i hand. Detta bör ges regeringen tilkänna med anledning av motion Ub204 (m) yrkande 6. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande föräldrautbildningatt med anledning av motion 1997/98:Ub204 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1997/98:So621, 1997/98:So629 yrkandena 4-6 och 10, 1997/98:So674yrkande 1, 1997/98:So801 yrkande 7 och 1997/98:Sf262 yrkandena 4 och 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Föräldrautbildning (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 69 börjar med ?Enligtutskottet? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det bör finnas olika former av föräldrautbildning ochföräldrastöd som attraherar så många familjer som möjligt. Den bör starta tidigoch pågå under barnens hela uppväxt. Papparollen behöver stärkas. De särskildapappagrupperna inom föräldrautbildningen måste därför fortsätta och utvidgas.Föräldrautbildningen skall enligt utskottet vara frivillig och genomföras så atalla föräldrar får möjlighet att delta. Utbildningen bör bedrivas inom ramen föbarnhälsovården, barnomsorgen och skolan och kompletteras med insatser frånfrivilliga organisationer. Utskottet anser att föräldrautbildningen måste värnasom en viktig förebyggande verksamhet där man med förhållandevis små medel kannå många föräldrar. Föräldrautbildning har i forskningsprojekt i Englandframgångsrikt använts vid behandling av föräldrar med problem. Enligt utskottetbör regeringen återkomma med förslag till en vidareutvecklad föräldrautbildningDetta bör ges regeringen till känna med anledning av motionerna So801 (c)yrkande 7 och Sf262 (c) yrkandena 4 och 5. Övriga motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande föräldrautbildningatt med anledning av motionerna 1997/98:So801 yrkande 7 och1997/98:Sf262 yrkandena 4 och 5 och med avslag på motionerna 1997/98:So621,1997/98:So629 yrkandena 4-6 och 10, 1997/98:So674 yrkande 1 och1997/98:Ub204 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Föräldrautbildning (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 69 börjar med ?Enligtutskottet? och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Alla barn skall enligt utskottet ha rätt till en god tillsyn och omsorg samtutbildning anpassad till det enskilda barnets behov.