bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Ett godtyckligt ochogenomtänkt utnyttjande av sådana normer riskerar att ge dessa dålig status idet miljöarbete som av nödvändighet måste vara väl sett i hela samhället.Utskottet har svårt att finna en koppling mellan miljökvalitetsnormernasgrundläggande utgångspunkt, nämligen att de skall fastställas enbart utifrånkunskaper om vad människan och naturen tål utan hänsyn till tekniska ochekonomiska förhållanden och de s.k. bioindikatorer som regleras i 5 kap. 2 §MB. Bioindikatorernas brist på överensstämmelse med miljökvalitetsnormernasgrundläggande syfte gör att de bör mönstras ut ur miljöbalken.Med det anförda tillstyrker utskottet Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32 yrkande 15.Vad nu föreslagits är inte förenligt med förslagen i yrkande 10 iCenterpartiets partimotion 1997/98:Jo34 och i yrkande 7 i Folkpartietspartimotion /98:Jo37. Dessa förslag bör därför avslås av riksdagen.17. Bioindikatorer och miljökvalitetsnormerRigmor () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap. Miljökvalitetsnorner som börjarmed ?Utskottets uppfattning? och slutar med ?yrkande 7? bort ha följandelydelse:Utskottet finner att regeringens förslag om införandet avmiljökvalitetsnormer är ett steg i rätt riktning för att få bukt med mångamiljöproblem. Vad som dock saknas i kapitlet om miljökvalitetsnormer i MB är ensatsning på att låta detta instrument även komma till direkt användning när detgäller att bevara den biologiska mångfalden i skog och mark. Utskottet anseratt bestämmelserna om miljökvalitetsnormer för organismer inte enbart skallbegränsas till yt- och grundvatten. En framåtsyftande och effektiv satsning förbevarande av den biologiska mångfalden borde kunna inkludera normer även förexempelvis art- och individantal samt tillgången på särskilt utsattalivsmiljöer.Utskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i Centerpartietspartimotion /98:Jo34 yrkande 10 och i partimotion 1997/98:Jo37yrkande 7 om ett mera preciserat förslag till MKN samt om att biologiskamiljökvalitetsnormer även bör kunna tillämpas för att bevara den biologiskamångfalden i skog och mark. Vad i motionerna föreslagits bör som sinmening ge regeringen till känna.Förslaget i yrkande 15 i den moderata partimotionen 1997/98:Jo32 går delvisstick i stäv mot vad nu anförts. Detta förslag bör avslås av riksdagen.18. Miljökvalitetsnormer och transnationella föroreningarKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap.Miljökvalitetsnorner som börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med?transnationella föroreningar? bort ha följande lydelse:Miljökvalitetsnormer formuleras i inte ringa omfattning som minimikrav på EU-nivå. Detta innebär att , som ovan angivits, har möjlighet att ställahögre krav på exempelvis utsläppsnivåer etc. Enligt utskottets uppfattning bördock denna möjlighet utnyttjas i mycket begränsad utsträckning. Skälet tilldetta är främst att höga nivåer av skadliga ämnen i såväl luft som vatten oftahar sitt ursprung utanför gränser. Det kan mot den bakgrunden intevara rimligt att ställer särskilt hårda krav på de nationellaföroreningskällor som kanske endast i mindre omfattning bidrar till att en normöverskrids.Enligt utskottets uppfattning är frågan om hur utsläpp från andra länderskall beaktas när det gäller att upprätta svenska miljökvalitetsnormer inteklarlagd. Av rättssäkerhetsskäl bör därför regeringen i enlighet med vad somanförs i partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 16 avstå från attmeddela miljökvalitetsnormer i de fall miljösituationen väsentligt påverkas avföroreningar från andra länder.19. Sanktionerade miljökvalitetsnormerUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet5 kap. Miljökvalitetsnormer som börjar med ?Utskottet menar? och slutar med?avstyrker motionsyrkandet? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att miljökvalitetsnormernas rättsliga status bör stärkasgenom att sanktioner kopplas direkt till dessa. Regeringen bör utarbeta ettförslag om hur detta skall kunna ske samt klargöra hur och av vem ansvar skallutkrävas när en miljökvalitetsnorm överskrids. Ansvarsfrågan är särskiltangelägen att klara ut beträffande fall där många diffusa icketillståndspliktiga verksamheter bidrar till att en norm överskrids.Med det anförda tillstyrker utskottet partimotion1997/98:Bo33 yrkande 8 om ett tillkännagivande till regeringen om enkoppling av sanktioner till miljökvalitetsnormer.20. Miljökvalitetsnormer och planeringUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet5 kap. Miljökvalitetsnorner som börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med?kommunal planering? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är 5 kap. 3 § MB utformad på ett sådant sättatt det kan uppkomma osäkerhet om vad som verkligen gäller för sambandet mellanmiljökvalitetsnormer och de krav som ställs i det kommunala planeringsarbetet.Såsom paragrafen lyder gäller endast att kommunerna skall iakttamiljökvalitetsnormer vid planering och planläggning. Visserligen görs iförfattningskommentaren ett förtydligande av vad detta i realiteten innebär,men utskottet finner det ändå angeläget med en tydligare utformning av självaparagrafen. Det får inte finnas något sådant tolkningsutrymme som kan leda tillatt en miljökvalitetsnorm inte åtnjuter tillräcklig uppmärksamhet i detkommunala planeringsarbetet.Utskottet föreslår därför i enlighet med partimotion1997/98:Jo33 yrkande 9 att fattar beslut om en ändring i 5 kap. 3 §MB med innebörden att paragrafens sista stycke byts ut mot ett stycke medlydelsen ?Vid planering och planläggning skall kommuner och myndigheter se tillatt förutsättningar skapas så att miljökvalitetsnormer uppfylls?.21. Bindande åtgärdsprogramErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5kap. Miljökvalitetsnormer som börjar med ?Utskottet delar? och slutar med?bindande åtgärdsprogram? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är en förutsättning för att tillämpningen avmiljökvalitetsnormer skall bli effektiv att även diffusa, icketillståndspliktiga, utsläppskällors bidrag till att en norm eventuelltöverskrids kan kontrolleras. Det instrument som tillhandahåller fördetta ändamål är möjligheten att upprätta s.k. åtgärdsprogram. Dessa programanses dock endast vara bindande gentemot de kommunala och statliga myndighetersom har till uppgift att tillse att normerna inte överskrids. Utskottet menaratt detta inte är tillräckligt utan åtgärdsprogrammens rättsliga status måstehöjas och även göras bindande gentemot enskilda. I stället för att liknas vidmålsättningsdokument som de kommunala översiktsplanerna bör jämförelsen görasmed de kommunala detaljplanerna. Åtgärder som föreskrivs i ett åtgärdsprogramoch som inte beaktas av enskilda bör i syfte att uppnå målet medmiljökvalitetsnormernas ändamål kunna leda till rättsliga konsekvenser.Utskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i partimotion1997/98:Jo37 yrkande 6 och föreslår att bifaller motionsyrkandet.22. Krav på när miljökonsekvensbeskrivning skall upprättasKnut (), (), (), () ochUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag som börjar med?Utskottet anser? och slutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Det i nuvarande lagstiftning gällande generella kravet på MKB vid ansökan omtillstånd eller liknande har resulterat i en mängd miljökonsekvensbeskrivningarav ?fyra-raders-karaktär?. Förklaringen till detta är att det i långt ifrånalla tillståndspliktiga fall kan förväntas några miljökonsekvenser avbetydelse. Problemet med att ta fram sådana mera ambitiösa MKB är att detkräver en oproportionerligt stor arbetsinsats från mindre företag som långtifrån alltid har ekonomiska förutsättningar eller kunskaper för detta arbete.De nya skärpta reglerna avseende innehållet i en MKB gör att denna obalans blirän mer accentuerad. Utöver detta bör noteras att tillsynsmyndigheternasgranskning av dessa MKB stjäl resurser från mer angelägna uppgifter somexempelvis en mer genomgripande granskning av de MKB som upprättas närbetydande miljöpåverkan kan förmodas.En annan risk är att mängden ?små-MKB? sänker MKB-instrumentets status imiljöarbetet. Hög substantiell kvalitet baserad på en genomgripandekonsekvensanalys bör vara ledordet för arbetet med MKB. Med detta perspektivbör kravet på MKB reserveras för sådan verksamhet som bedöms ha betydandemiljöpåverkan. Detta innebär också att harmoniserar sin lagstiftningmed EU.Det anförda är en anslutning till de förslag som återfinns i Moderaternaspartimotion /98:Jo32 yrkande 18 och partimotion1997/98:Jo33 yrkande 10. Utskottet föreslår att tillstyrker dessabåda motionsyrkanden.23. Utredning av när MKB skall krävasUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag som börjar med?Utskottets uppfattning? och slutar med ?anses erforderligt? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening utgör ovan refererade utredningendast ett första steg mot en mer genomgripande översyn av vilka verksamhetersom kan anses omfattas av begreppet ?betydande miljöpåverkan? och därför enligtmiljöbalken skall föregås av ett fördjupat MKB-förfarande.Samtliga myndigheter vars beredningsområde kan förmodas inkluderaverksamheter med betydande miljöpåverkan bör göra en totalinventering av vilkadessa verksamheter är och närmare definiera vilka av dem som bör omfattas avett obligatoriskt MKB-krav.Med det anförda ansluter sig utskottet till partimotion1997/98:Jo33 yrkande 11 där till regeringen som sin mening föreslåsge till känna att sektorsmyndigheterna bör utreda vid vilka fall MKB skallkrävas så att detta tydliggörs.24. Särskilt beslut om MKBRigmor () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande i avsnittet 6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar ochannat beslutsunderlag som börjar med ?Utskottet anser? och slutar med ?bådamotionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det krav på att tillståndsmyndigheterna tar särskildställning till huruvida en MKB uppfyller de bestämmelser som anges i 6 kap. 7 §MB är en viktig nyordning i den svenska lagstiftningen om MKB. Utformningen avden paragraf som reglerar detta (6 kap. 9 § MB) har dock enligt utskottetsuppfattning inte fått en tillfredsställande lydelse. Utskottet menar att ettsärskilt beslut om huruvida MKB:n uppfyller substanskraven skall fattas som ärskilt från det slutliga avgörandet i målet eller ärendet. Detta skulletydligare avgränsa MKB-bedömningen och därigenom framhäva dess betydelse imiljöarbetet på ett sätt som inte är möjligt om bedömningen av MKB ?göms? i detslutgiltiga avgörandet av ärendet eller målet.Mot denna bakgrund förordar utskottet att beslutar om en sådanändring i 6 kap. 9 § MB som föreslås i partimotion 1997/98: Jo34yrkande 12 och som innebär att tillståndsmyndigheterna skall fatta ett särskiltbeslut angående MKB som underlag för det samlade tillståndsbeslutet. Dettainnebär en anslutning även till yrkande 5 i motsvarande del i Folkpartietspartimotion Jo37.25. Reglerna om strandskyddKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 7 kap. Skydd avområden som börjar med ?De regler? och slutar med ?utskottet motionsförslaget?bort ha följande lydelse:Strandskyddsreglerna saknade ända koppling till frågan omnatur- och kulturmiljöskydd. Detta år utvidgade dock den borgerliga regeringensyftet till att även avse skydd för växter och djur. I miljöbalksförslagetförtydligas detta ytterligare något.Frågan om strandskyddet tas upp i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32. Motionärerna anser att skyddet av stränder helt bör baseras påvärnandet av natur- och kulturmiljön. I hela skall enligt dem finnas engenerell glesbebyggelserätt. Om kommunerna vill skydda mark från exploateringskall detta ske genom planläggning. Därmed avskaffas dagens generellabyggförbud och ersätts av ett selektivt skydd, där fastighetsägaren gesersättning för ett eventuellt intrång i äganderätten. Därigenom får markägarenett skydd för sin äganderätt. Detta selektiva skydd skall således stärkaskyddet där det behövs som mest, t.ex. i känsliga områden där exploateringenvarit omfattande.Generella förbud är fel, eftersom de inte tar hänsyn till faktiskaförhållanden på platsen. Det generella byggförbudet medverkar dessutom tillutarmning av landsbygden, genom att hindra att ett attraktivt boende kanerbjudas i befolkningssvaga områden där tillgången på strandmark är god. Enlevande landsbygd ökar också förutsättningarna för naturvård och biologiskmångfald. Blandbruksbygder i skärgården har t.ex. skapat utrymme för enbetydande artrikedom. Det finns vidare skäl att anta att motiven för att viljavårda och skydda naturen stärks om människor tillåts bosätta sig pålandsbygden.Genom att införa ett skydd för stränder enligt ovanstående modell förglesbebyggelserätt skulle man kunna stärka skyddet där det behövs bäst, dvs.inom känsliga naturområden. Regeringen bör återkomma med ett förslag enligtovanstående modell som ersätter det befintliga generella byggförbudet istrandområden.Detta bör med anledning av yrkande 22 i partimotionen (m) som sinmening ge regeringen till känna.26. Förstärkt grundvattenskyddUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet11 kap. Vattenverksamhet som börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med?förstärkt grundvattenskydd? bort ha följande lydelse:Hushållningen med vatten och skyddet av detsamma bör få en central roll imiljöbalken. Det är också, enligt utskottets uppfattning, angeläget att EG:s imånga stycken långtgående direktiv på vattenområdet på ett klart och tydligtsätt läggs till grund för de regler om vattenskydd som blir en del av balken.Med nuvarande utformning är MB:s hantering av vattenfrågorna, enligtutskottets mening, dock inte utan vissa brister. Främst åsyftas hanteringen avEG:s regler för grundvattenskydd. Utskottet anser att regeringen inte gjort entillräckligt grundlig analys av vilka krav som ställs i exempelvis EG:sgrundvattendirektiv (80/68/EEG). Den bedömning som regeringen gör attdirektivet kommer att vara genomfört genom reglerna i balken har mött kritikfrån experter på området. har dessutom redan signalerat tillregeringen att man inte är tillfreds med det svenska skyddet avgrundvattentäkter. För att undvika ytterligare kritik från EU, bör regeringennärmare analysera grundvattenfrågornas ställning i och annanlagstiftning. Målsättningen med denna utredning bör vara att alla tveksamheterom hur svenskt grundvattenskydd förhåller sig till de krav som formulerats påEU-nivå skall elimineras.Vad nu anförts är i huvudsak en anslutning till vad som föreslås iKristdemokraternas partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 7 och bör ges regeringentill känna.27. Regeringsprövning av vissa större anläggningarKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 17 kap. Regeringenstillåtlighetsprövning som börjar med ?Bostadsutskottet vill? och slutar med?avstyrks alltså? bort ha följande lydelse:Det finns enligt Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande31 skäl att inte lägga prövning enligt 17 kap. MB-förslaget på en politiskinstans. Det är principiellt felaktigt att den instans som utformar lagarnaockså skall pröva dem. En politisk prövning riskerar att leda till taktiskaöverväganden och inslag av godtycke. Det är också oroväckande att regeringenbegär en så vid möjlighet att kringgå den föreslagna miljölagstiftningen genomegen prövning. Man kan fråga sig om detta beror på att MB inte grundar sig pånågon princip om att värna utvecklingen och den ekonomiska tillväxten och attlagstiftaren därför inte anser att bestämmelserna i övrigt kommer att fungera ipraktiken.Liksom Moderata samlingspartiet anser utskottet att regeringen begär alltförstora befogenheter när det gäller att själv pröva miljölagstiftningen.Regeringen bör återkomma med ett förslag där regeringens obligatoriska prövningbegränsas kraftigt jämfört med nuvarande förslag. Grundprincipen bör vara atttillåtligheten prövas av förvaltningsdomstol.Vad nu anförts bör med anledning av yrkande 31 i partimotionen (m)som sin mening ge regeringen till känna.28. Utvidgning av den obligatoriska regeringsprövningenKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 17 kap. Regeringenstillåtlighetsprövning som börjar med ?De i? och slutar med ?av ? bortha följande lydelse:Utskottet har ovan tillstyrkt Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32 om att den obligatoriska regeringsprövningen bör begränsas. Medhänvisning till detta ställningstagande avstyrker utskottet motion 1997/98:Jo36(fp) om att regeringsprövningen skulle utvidgas till att omfatta bl.a. vissahamnar m.m.29. Utvidgning av den obligatoriska regeringsprövningenErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövning som börjar med ?De i? och slutar med?av ? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1997/98:Jo36 (fp) behövs ett sätt att få en samladprövning av hamnars lokalisering och miljöpåverkan. Var hamnar lokaliseras hari många fall mycket stor betydelse för miljön, kanske främst i form av denmiljöbelastning som orsakas av vägtrafiken till och från anläggningarna.Situationen i är en tydlig illustration av dessa problem. Detfinns starka skäl att i MB och dess tillämpningsregler föra in särskildatillståndsregler för större hamnanläggningar. Med större hamn skulle kunnaavses en anläggning som kan ta emot tonnage med över eller fartygmed över 100 meters längd.Mot bakgrund av vad nu anförts föreslås att som sin mening gerregeringen till känna vad nu anförts om tillståndsregler för hamnar itillämpningsreglerna till miljöbalken.Riksdagen bör vidare besluta om sådan ändring av MB så att 17 kap. 1 § i denföreslagna får tillägget: ?22. Hamnar, lastnings- ochlossningskajer som medger trafik med fartyg på eller med enlängd på . ?Vad nu föreslagits är ett bifall till fp-motionen 1997/98:Jo36.30. Undantagen från kommunala vetotRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövning som börjar med ?Motioner med? ochslutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:I de fall regeringen valt att tillåtlighetspröva större anläggningar har kommunerna veto enligt NRL. I och med att regeringsprövningen blirobligatorisk för större trafikanläggningar tas också det kommunala vetot bortför prövningen av dessa ärenden. gäller det kommunala vetot enligtnaturresurslagen, med undantag för anläggningar för mellanlagring ellerslutförvar av kärnämne eller kärnavfall, gruppstationer för vindkraft ochanläggningar för behandling av farligt avfall.Utskottet kan inte acceptera den ytterligare försvagning av det kommunalavetot som regeringens förslag innebär. Kommunerna är en viktig demokratisk nivåoch representerar befolkningen i det berörda området. De som bor på orten måsteha möjlighet att påverka projekt som på ett avgörande sätt berör derasnärmiljö. Regeringens förslag innebär en allvarlig försämring avmiljöprövningen.Till skillnad från regeringens strävan att urholka det kommunala vetot anserutskottet det viktigt att stärka det kommunala självbestämmandet. Därför börsamtliga undantag som finns för kommunalt veto upphöra.Utskottet tillstyrker med det anförda förslagen i partimotion1997/98:Jo34 yrkandena 21 och 22. Lagtexten bör ges en sådan utformning attundantagen från det kommunala vetot utmönstras.Vad i partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 19 föreslagits omde motiv som bör vägleda bedömningen av hur undantagen från vetot skalltillämpas är inte aktuellt att i sak bedöma eftersom utskottet avser att någotundantag inte bör finnas. Tillämpningen av kommunala vetotUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövning som börjar med ?Förslaget i? ochslutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1997/98:Jo33om att det, beträffande bedömning av undantaget från det kommunala vetot, ärnaturligt att beslut och ansvar förs så nära kommunerna som möljligt. Det är avmycket central betydelse att samrådsförfarandet är väl utbyggt och attregeringen noga lyssnar på vad de enskilda kommunerna har för uppfattning. Vidtillåtlighetsprövning av trafikanläggningar och vattenverksamhet därregeringens prövning är aktuell skall därför den absoluta målsättningen varaatt genom ett väl utbyggt samråd uppnå samförstånd med berörda kommuner.Vad utskottet nu med anledning av yrkande 19 i motionen anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.32. Ersättningsreglernas utformningKnut (), (), (), () ochUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet31 kap. Ersättning vid ingripanden av det allmänna och vid tillståndsprövningav vattenverksamhet m.m. som börjar med ?Av propositionen? och slutar med?yrkande 4? bort ha följande lydelse:I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 3 och iKristdemokraternas partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 30 förs fram förslag om attreglerna i 2 kap. 18 § regeringsformen bör gälla när ersättning enligt MB skallutgå. Denna fråga får förutsättas behandlas av yttrandetill jordbruksutskottet. Även om frågan sålunda inte direkt kan anses liggainom bostadsutskottets beredningsområde vill dock utskottet instämma med vad imotionerna anförts.Detta ställningstagande leder till slutsatsen att även yrkande 4 i Moderatasamlingspartiets partimotion bör bifallas av . En tillämpning avregeringsformens ersättningsregler medger enligt utskottets uppfattning inteatt ersättningsreglerna utformas enligt vad som föreslagits i 31 kap. 6 § MB.Vad där anges innebär att avdrag skall göras för ett belopp som motsvararersättning för skada upp till kvalifikationsgränsen. Paragrafen bör inte ingå iMB.33. Länsstyrelsernas resurserUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittetLänsstyrelsernas resurser för ärendeprövning enligt som börjar med?Bostadsutskottet har? och slutar med ?kunna undvaras? bort ha följandelydelse:Det finns goda skäl för att genom att tillkännagivande tillregeringen fästa uppmärksamheten på att länsstyrelserna måste tillförasresurser för att fullgöra de uppgifter som de enligt MB avses få. Det bör intekomma på fråga att genom omprioriteringar inom ett redan knapptlänsstyrelseanslag finansiera dessa tillkommande uppgifter. Medel bör i annanordning tillföras länsstyrelserna. Vad nu anförts bör vara utgångspunkten förarbetet med budget för länsstyrelserna i vad avser ?MB-kostnader?.Ett tillkännagivande till regeringen bör göras i enlighet med vadnu anförts. Detta innebär en anslutning till yrkande 34 i motsvarande del iKristdemokraternas partimotion 1997/98:Jo33.Särskilt yttrandeSölvbacka strömmar och samt det kommunala vetotOwe () och Per () anför:I ett särskilt yttrande till betänkandet 1997/98:BoU3 upplystes om attföreträdare för våra partier deltagit i regeringens arbete med att få fram ettförslag till miljöbalk. I yttrandet betonades vikten av att en miljöbalk (MB)förverkligades. Balken kommer att vara en viktig förutsättning för att skapa enmodern och helgjuten miljölagstiftning för 2000-talet.Som framgår av nu föreliggande yttrande föreslås NRL-reglerna i alltväsentligt utan förändring tas in i MB. Under de förhandlingar företrädare förvåra partier hade med regeringen om balken diskuterades heller ingaförändringar i NRL:s hushållningsbestämmelser.Vi har inte ändrat inställning i sak i rubricerade frågor.Jordbruksutskottets utfrågning om tisdagen den 24 mars 1998Ordföranden: inleder vi jordbruksutskottets sammanträde, som denna dagär ett öppet sammanträde. Det innebär att vi har förmånen att ha med oss härockså andra deltagare än jordbruksutskottets ledamöter. Skälet till att vi träffas för denna del av sammanträdet i vårt utskott i form av en offentligutfrågning är att vi hanterar vad som i dagligt tal kallas för ,dvs.