bet · GL01LU12 · 1998-04-21 00:00:00 — Vi familjerättssocionomer harredan god erfarenhet av dylika överväganden utifrån vårt arbete medvårdnadsutredningar. Men för att vår kompetens skall kunna bibehållas ochvidareutvecklas behöver kommunerna tillföras resurser för att kunna ta hand omden ökning av ärenden som sannolikt blir följden av den nya lagstiftningen. Detär ju också ett av syftena med lagstiftningen.I propositionen tas också upp en rad åtgärder för att öka samarbetssamtalenstillgänglighet och kvalitet. Det handlar om att sprida information om samtalen,öka informationen till invandrare, korta ned väntetider, utveckla metoder fördokumentation och uppföljning. Framför allt pekas på vikten av att vidmakthålladen kompetens som finns hos personalen som arbetar med samarbetssamtal. Denöverenskommelse som träffats mellan regeringen och om ettresurstillskott på i praktiken per kommuninnevånare ochknappt är helt otillräckligt om vi skall kunnavidmakthålla vår kompetens med det ökande antal samarbetssamtal och alla de nyaarbetsuppgifter avtalen innebär.Charlotte Uggla, : För att undvika godtyckligheter isvåra bedömningar som rör barnets bästa är det av mycket stor vikt attsocialsekreterare och jurister inte bara får en grundläggande barnpsykologiskkunskap i sin utbildning utan att de också har tillgång till professionellbarnpsykologisk kompetens för konsultation vid särskilt svåra bedömningar. Barnskall ha rätt - men inte skyldighet - att uttala sig. De skall inte avkrävasställningstaganden ens om de är . Sådana ställningstaganden kan varaförödande för kontakten med endera föräldern i ett känsligt skede och kan sedanskapa skuldkänslor hos barnet. En samförståndslösning föräldrar emellan kaninnebära en kompromiss mellan föräldrarnas intressen utan att barnets intressentillvaratas. I sådana lägen och vid rättslig prövning borde barnet därför fåett eget ombud.Inger (): Jag har två frågor till från Skellefteåkommun. Den ena frågan gäller det som tog upp, nämligen riskenatt det blir tidsbegränsade avtal. De förespråkade att det i texten skall ståatt avtalen gäller tills vidare. Jag skulle vilja veta vilken syn ni, som harvarit i gång , har på det. Min andra fråga tar också utgångspunkt iden långa erfarenhet ni har. Har ni utifrån er erfarenhet av de ärenden därsamarbetsavtal har ingåtts märkt om våldet mellan föräldrar och gentemot barnenhar trappats upp?Marietta de (): Jag har tre ganska korta frågor.Samarbetssamtalen förutsätter väldigt hög kompetens, bra kvalitet och att folkär utbildade för detta arbeta. Kommer kommunerna att klara av detta ökade kravfrån ? Jag ställer frågan till eller någonrepresentant från kommunerna. Detta är ju en grundförutsättning för att detskall fungera bra.Min andra fråga riktar sig till . Där menar man att det ärnödvändigt att socialnämnden godkänner det avtal man kommer fram till. Ipropositionen står det att socialnämnden antingen skall godkänna avtalet ellervägra godkänna avtalet. De kan inte göra någon ändring av avtalets innehåll. Omdet är bra kvalitet på samarbetsavtalet, om föräldrarna är överens och om viförutsätter att föräldrarna har ett ansvar - behövs då verkligen ettgodkännande av socialnämnden? Då blir det ju ingen skillnad jämfört med ettdomstolsgodkännande. Räcker det inte med att bara registrera det någonstans hoskommunen när avtalets skrivits under och bevittnats? Jag förstår inte poängenannars.Jag har en fråga till . Föreningen tog upp sekretessen. Den frågan har inte belysts riktigt ipropositionen, tycker jag. Har ni någon kommentar till att det kan rådaoklarhet om vilken sekretess som gäller? Kan det förhindra arbetet med att fåtill stånd ett bra samtal och ett bra samarbetsavtal?Liselotte Wågö (m): Jag har ett påstående och en fråga som tangerar dePourbaix-Lundins fråga. Det diskuteras livligt om den här formen avsamarbetssamtal skall vara obligatorisk eller inte. Det är min absolut bestämdauppfattning att det måste finnas en glasklarhet i hur det skall gå till om manskall göra det obligatoriskt. Framför allt måste det stå klart vilken kompetenssom skall gälla. Vi måste utgå ifrån att vi skall se till barns behov när vilagstiftar i den här frågan. Barn är inga försökskaniner. De är ingarehabiliteringsenheter som skall jämka mellan föräldrar som är osams.Rättssäkerheten och sekretessen har inte diskuterats tillräckligt ännu i dag.Jag vill fråga på : Hur har ni pådepartementet resonerat när det gäller sekretessen just kringsamarbetssamtalen?Jens , : Vi fick en fråga om ändringar i ettsamarbetsavtal. tror att det är viktigt att den som ledersamtalen kan inrikta sig på detta och att det finns en annan instans som merövergripande ser till att detta regleras på ett enhetligt sätt, så att det inteblir svårigheter i verkställighetsskedet. I förarbetena sägs också helt riktigtatt socialnämnden inte får ändra i ett ingånget avtal. Det tycker vi ärkorrekt. Parterna, föräldrarna, bör få möjlighet att ompröva, diskutera vidareoch komma fram till en annan lösning. Det här problemet uppkommer sannolikt iett övergångsskede. Vi tror att det finns en praxis för huravtalen skall se ut och att också domstolarna är klara över vad som gäller ochhur man ser på verkställigheten. vill alltså undvika att detblir oklarheter i avtalen som ger problem på verkställighetsstadiet.Ture , kommun: Vi anser att gemensam vårdnad bör gällatills vidare. Övriga delar av avtalen kan möjligen vara tidsbestämda. har helt rätt i att man inte bara kan säga att det gäller enviss tid. Det skall ju fortsätta och får inte bli hängande i luften. Det är förviktigt för det. Det är väldigt svårt att säga om våldet har trappats upp. Menutan vidare kan man säga att det i alla fall inte har blivit bättre. Håller manpå för länge med samarbetssamtal är risken att de övergår i någon form avfamiljeterapi, och det är ju inte meningen. Därför måste man vara mycket klaröver att de är begränsade. De pågår och skall ge ett visstresultat. Gör de inte det övergår de till något annat.Margareta , : Frågan gällde om kommunerna hartillgång till tillräckligt mycket personal med tillräcklig kompetens närförslaget skall verkställas. Vår bedömning är att det skall vara möjligt. I denekonomiska uppgörelsen mellan staten och finns pengar anvisadesom kan användas till utbildningsinsatser. Vi samarbetar med iden här frågan och försöker dra upp riktlinjer för hur en kursverksamhet skullekunna se ut runt om i landet. Många av våra länsförbund har redan satt i gångoch har planer på att genomföra utbildning. Vårt intryck är att det här intekommer att gå illa. Vi tror att det kan gå riktigt bra.Anita , : Det är korrekt att det i propositionendiskuteras vilka sekretessregler som skall gälla för samarbetssamtal. Det berorfrämst på att i sitt remissvar föreslog att allasamarbetssamtal alltid skall föras under familjerådgivningssekretess, alltsåmed absolut sekretess. Det bedömde regeringen inte vara lämpligt. Man pekade påatt samtal kan ha olika karaktär. har lång erfarenhet avsamarbetssamtal och bedriver dem framgångsrikt. Det var ett skäl som taladeemot att man skulle omorganisera samarbetssamtalen så att de alltid skullebedrivas under familjerådgivningssekretess. Regeringen slår alltså fast attvilken sekretess som skall gälla för samarbetssamtal även fortsättningsvisberor på samtalens karaktär. I propositionen föreslås ingen ändring jämfört medvad som gäller , utan det är bara en beskrivning av gällande förhållanden.Tanja Linderborg (v): Jag hade tänkt fråga om resurserna, men det har jag fåttklarhet i även om det kommer motstridiga uppgifter frånFamiljerättssocionomernas , som anser att resurserna ärotillräckliga, och , som anser att de är tillräckliga. Men jagvill nu ställa en fråga till . På s. 40 i propositionenstår att även i vissa fall där övergrepp förekommit kan det vara bra omföräldrarna kan mötas under sakkunnig ledning för att diskutera barnetssituation. Det är alltså fall där det förekommit våld och övergrepp. på det?Chatrine (): Jag vill ställa en fråga till Svenska Kommunförbundet.Det handlar om väntetiderna för samarbetsavtalet. Vi har fått rapporter om attväntetiderna är långa på sina ställen , och jag frågar hur långaväntetider man kan acceptera. När ni säger att det finns både resurser ochkompetens, betyder det att de familjer som vill ha samarbetssamtal kan få detdirekt?Ordföranden: Jag har själv en fråga jag vill ställa innan vi går över tillsvarssidan. Det förs ju fram krav på obligatoriska samarbetssamtal. Min frågariktar sig dels till dem som jobbar på kommunnivå och socialfolket där, delstill advokaterna. Borde man inte lösa detta innan man kommer till domstol? Harman redan kommit dit är partsförhållandet ett faktum. skallsamarbetssamtalet initieras av domstolen. Borde man inte ha detta obligatoriumlångt tidigare för att undvika partsförhållanden och problem?Martin Wiklander, Föreningen : När detgäller sekretessen är vår önskan att lagutskottet försöker tydliggöra deotydliga skrivningar som finns i propositionen. Vi tycker att man smitit undanfrågan när man i avslutningen på s. 97 skriver att visserligen kan det ipraktiken vara svårt att avgöra vilka uppgifter under ett samtal som är belagdamed en strängare sekretess och föremål för frågeförbud vid vittnesmål. Dennasvårighet kan man dock knappast undgå. Vi tycker att det är en alldeles förotydlig skrivning, och vi skulle önska att lagutskottet tydliggjorde vargränserna mellan de olika sorternas sekretess går.Charlotte Uggla, : Frågan handlade om huruvida det varlämpligt eller olämpligt att förordna samarbetssamtal då övergrepp förekommit.När övergrepp har förekommit föräldrar emellan, menar jag att förutsättningarnaför det vi i vanliga fall menar med samarbetssamtal dragits undan. Däremot kanman säkert tänka sig att det kan vara lämpligt att föräldrarna ändå undersakkunnig ledning får diskutera frågor som hur umgänget skall fungerafortsättningsvis, t.ex. med en kontaktperson närvarande. Men som svar på fråganmenar jag att ett vanligt samarbetssamtal inte är att rekommendera när det harförekommit våld i familjen.Margareta , : svarade jag på frågan om detskulle finnas kompetens när den nya lagstiftningen träder i kraft, och jagpåpekade också att utbildningsinsatser är på gång. Vi på har inte nåtts av information om att det skulle finnassvårigheter att få tid för ett samarbetssamtal . Det kan ju variera mellankommuner och över tiden, men något sådant har inte påpekats för oss. Vi harmycket kontakt med kommuner och våra länsförbund. Men det är svårt att veta hurdet kommer att se ut framöver. Det är väldigt svårt att veta hur stor volymenblir. En viss ökning av samarbetssamtal kommer det att bli. Svårigheterna attspekulera i den frågan framkom tydligt när vi skulle förhandla meddepartementet om pengar att finansiera reformen. Det här är något som man fårfölja upp. Men kan man inte säga att det inte skall kunnafungera.Sol-Britt Ingemansson, : För det första vill jag sägaatt jag inte tror på obligatoriska samarbetssamtal. Det finns fall då det intefinns någon som helst anledning att ha några sådana. Jag håller med om att detvore bra om man gick på samarbetssamtal direkt, innan advokater och domstolarkom in i bilden. Tyvärr fungerar inte livet på det sättet, utan förutsättningenför att man skall gå till samarbetssamtal är att man är överens. Ofta är det såatt den ena vill men inte den andra. När de sedan kommer till advokatenförsöker vi övertala dem att gå till samarbetssamtal innan vi eventuellt ingeren stämningsansökan. Lyckas inte vi advokater med detta, brukar domstolarnalyckas övertala dem till samarbetsavtal. Det förekommer ju ibland, även om detinte är ofta, att man förordnar om samarbetssamtal trots att en motsätter sigdet.Inger , : Jag skulle viljautveckla frågan om det obligatoriska. I den norska modellen talas det om attdet skulle vara obligatoriskt att gå på samarbetssamtal innan man får väckatalan. Däri ligger det obligatoriska. Men i propositionen anser man att denfrivillighet som finns nu fungerar bra, och det tycker vi också. I dagens lägekommer de flesta föräldrar till oss innan de går till en advokat. Huvudpartenav de samarbetssamtal vi handlägger är av den arten. Det här medväntetider blir allt svårare. En ökad andel föräldrar har uppmärksammat attsamarbetssamtal är en bra metod. Syftet med lagstiftningen är ju att det skallbli fler ärenden hos oss, vilket gör att det måste till fler människor. Skallvi kunna hålla korta väntetider måste vi ha mer resurser.Mats , : Som vi redan har sagt är emot ettobligatorium. Därför finns det skäl att erinra om det som gäller i , därsamarbetssamtalen är en processförutsättning. I är medling, ellermekling, som det kallas, obligatoriskt för föräldrar med gemensamma barn under16 år innan en tvist om t.ex. vårdnad får anhängiggöras vid domstol. Om medlinginte har ägt rum avvisas talan. Obligatoriet omfattar alla föräldrar, oavsettom de är överens eller inte, och medling måste i princip ske under minst tretimmar för alla.Den utvärdering som gjorde visade att det år 1993förekom samarbetssamtal i av de tvister om vårdnad som förekom detåret, vilket innebär att ca 6 600 samarbetssamtal ägde rum. I85 % av fallen gick föräldrarna i samarbetssamtal innan tvisten anhängiggjordesi domstol. Ett obligatorium skulle innebära att föräldrar tvingas tillsamarbetssamtal oavsett om de är överens eller inte. Utfallet av detta skulleinte gå att bedöma, och det är inte självklart att det skulle leda till någonstörre ökning av antalet överenskommelser. Men det skulle innebära att de6 600 samtal vi kan ha som grund i stället skulle bli 26 000 samarbetssamtal,alltså en fyrdubbling av antalet samarbetssamtal. Det skulle alltså ta resurseri anspråk att föra samtal med föräldrar som själva kan komma överens, och deresurserna skulle tas ifrån dem som verkligen behöver det. Detta är också enutgångspunkt för det ställningstagande som gjort. Det diskuterasnu om de resurser som finns är tillräckliga, och de skall satsas där deverkligen behövs.Angela , för kvinnojourer i (ROKS): Jagskulle bara vilja säga att jag vet att de många tusen kvinnor som vi möter påkvinnojourerna definitivt upplever att samarbetssamtalen är obligatoriska ochinte frivilliga. Av sina advokater, av domstolar eller den socialafamiljerätten får de klart för sig att det inte ser bra ut att inte gå med påsamtal. Eftersom de är ganska oroliga för vad som skall hända dem själva ochderas barn ställer de upp på samarbetssamtal, och många tragedier utspelas pågrund av detta. Jag vill bara att ni skall veta det.Jerry , Länsrätten i län: Länsrätterna handlägger ju frågor omverkställighet av vårdnad och umgänge. Jag skall tala om några avförändringarna i dessa regler.Det ena hänger samman med något som vi har varit inne på tidigare, nämligenatt frågor om vårdnad, umgänge och boende skall kunna avgöras i avtal. Att dåinföra förändringen att sådana här avtal kan verkställas, liksom dom ochbeslut, är helt följdriktigt, och det har jag ingen som helst erinran mot. Menhär finns än en gång anledning att framhålla vikten av att avtalen inte blirotydliga. Ett otydligt avtal kommer inte att kunna verkställas. Detta bör ocksåsättas i samband med de förändringar, eller kanske snarare försämringar, somhar genomförts i rättshjälpen . Det finns därför anledning att anta attfrågor om vårdnad, boende och umgänge kommer att regleras i avtal i ett stortantal fall. Det kommer att ställa stora krav på socialnämnderna och deraspersonal när det gäller att utforma den här typen av avtal så att man integodkänner otydliga avtal.Mitt syfte med att nämna det här är inte att resa några principiellainvändningar utan att påtala ett förhållande som kan bli ett praktiskt problemnär förslaget blir verklighet och börjar tillämpas. Jag förutsätter dock attt.ex. , som ju finns representerad här , tar tag i den härfrågan och utformar allmänna råd i ämnet. Det har man gjort i andra ämnen därsocialnämnden är inblandad och där vi kan se följder i länsrätterna, och detmed mycket gott resultat.En annan förändring där jag vill göra ett litet påpekande är att det ipropositionen föreslås införas en ny övergripande bestämmelse i 21 kap. 1 § omatt barnets bästa skall komma i främsta rummet vid verkställighet. I gällanderätt är utgångspunkten för länsrättens bedömning när det gäller prövning isådana här fall att det som allmän domstol bestämt om vårdnad och umgänge skallgälla. Det är i några undantagssituationer som vi vägrar verkställighet. Vi tarhänsyn till äldre barns vilja, vi tar hänsyn till ändrade förhållanden och vitar hänsyn till om det finns risk som inte är ringa för att barnets kroppsligaeller själsliga hälsa skadas.I de tillämpliga lagrummen förekommer det redan nu hänvisningar till att viskall ta hänsyn till barnets bästa. Det sägs visserligen i propositionen attden här lagändringen inte innebär någon ändring i gällande rätt, men sedantillägger man i alla fall - det här står på s. 127-128 - att ?den nyabestämmelsen markerar tydligare än som sker att barnets bästa alltidskall finnas med som en utgångspunkt för bedömningen?. Här tycker jag att detfinns en viss tvetydighet. Med det här uttalandet i förarbetena och medbestämmelsens placering finns det risk att den här nya bestämmelsen kommer attåberopas som en fjärde självständig grund för att länsrätten skall vägraverkställighet.Oklarheter i lagstiftningen är ju inte bra, i synnerhet inte när det gällerså viktiga frågor som den här. Jag efterlyser därför ett klart uttalande avlagstiftaren om vad som är syftet med den nya bestämmelsen och vilkakonsekvenser den skall få. Vi i förvaltningsdomstolarna läser förarbetena.Tack!Ingrid , : Jag kan börja med att säga att vi skall tafram nya allmänna råd när det gäller vårdnad, boende och umgänge när lagen ärantagen.Sedan tänkte jag ta upp kostnaden när det gäller umgängesresorna.Socialstyrelsen instämmer i förslaget att föräldrarna i större utsträckning äni dag skall dela på kostnaderna för umgängesresor. Men den metod somutredningen föreslår är komplicerad och konfliktskapande. Kostnader förumgängesresor är ett ständigt återkommande ämne till konflikt mellanföräldrarna, speciellt om den förälder barnet bor hos har flyttat med barnetutan samtycke från den andre föräldern. Det är viktigt att finna ett system förfördelning av kostnaderna som är så lättförståeligt som möjligt förföräldrarna. Helst skall de kunna göra dessa beräkningar själva.Socialnämnden har haft skyldighet, och därmed också kompetens, att beräknaunderhållsbidrag till barn vars föräldrar inte var gifta vid barnets födelse.När den nya lagen om underhållsstöd till särlevande föräldrar infördes den 1februari 1997 lyftes skyldigheten att beräkna underhållsbidrag bort frånsocialnämndernas ansvarsområde - en reform som välkomnades av dem som arbetarmed vårdnads- och umgängestvister, eftersom ekonomiska diskussioner isamarbetssamtal och i samband med avtal om vårdnad och umgänge försvårarföräldrarnas fokus på barnet och barnets behov.Nu föreslås i författningskommentarerna att föräldrarnas kostnader för resori samband med umgängesresor skall beräknas enligt samma metod som vid beräkningav underhållsbidrag enligt . Det föreslås också att kostnadernaför umgängesresorna skall ingå i det avtal föräldrar träffar hos familjerätteneller i domstolen - ett förslag som inte fanns med i det betänkande somremissbehandlades, varför inte har haft möjlighet att lämnasynpunkter på det.Socialstyrelsen anser att frågor som rör föräldrarnas ekonomiska åtagandenbör regleras utanför kommunens skyldighet att sluta avtal om vårdnad, boendeoch umgänge och föreslår att kostnaderna för umgängesresor regleras i sambandmed fastställande av föräldrars underhållsskyldighet och föräldersåterbetalningsskyldighet av underhållsstöd. Tack!Margareta , : Jag tänker ta upp umgängesresorna.Jag kan i stort sett ansluta mig till det som sade. Vi harlikartade synpunkter på det här.Kommunerna har ju avvecklat den personal som kunde göra beräkningarna när detgällde att räkna fram underhållsbidrag enligt reglerna i . I enannan statlig utredning om underhållsbidrag och bidragsförskott räknade statenmed att kommunerna kunde spara 28 miljoner på att inte behöva den personalenoch den kompetensen längre. Med det här förslaget, dvs. att kommunerna skallmedverka till att räkna ut hur kostnaderna för umgängesresor skall fördelasmellan föräldrarna, kommer kommunerna att på nytt behöva tillföras denkompetensen. Det här är inget som har legat till grund för diskussionerna omkostnadsfördelning mellan staten och Kommunförbundet.Vi tycker över huvud taget inte att det här är en lämplig fråga i samband medavtal om vårdnad, boende och umgänge. Frågor som har att göra med föräldrarnasekonomiska situation hör inte hemma i det här sammanhanget. Vi avvisarförslaget i den här delen. Vi tycker inte att det skall ankomma på kommunernaatt medverka till att räkna fram fördelning av kostnader för umgängesresor.Tack!Britt , : Vi advokater tycker fördet första att möjligheterna till formella avtal och beslut om boende ochumgänge vid gemensam vårdnad är bra. Vi har länge skrivit dessaöverenskommelser mellan föräldrarna för att underlätta för barn och föräldrarrent praktiskt när det gäller vistelse hos vardera föräldern. Däremot vill vi,precis som Länsrätten i gjorde, peka på verkställighetsfrågorna när detgäller avtalen. Det här innebär att det krävs juridisk kompetens när manupprättar avtal som sedan skall vara verkställbara.För det andra tycker vi att förslaget om umgängesavdrag, dvs. det här med sexdagar som kan vara spridda på en kalendermånad, är bra därför att detunderlättar vardagsumgänge.När det gäller reskostnader är vi däremot negativa. Vi tycker, och vi vet averfarenhet, att det är viktigt att man reglerar de här frågorna. De är en källatill konflikter mellan föräldrar. Men det förslag som läggs fram är förflytande. Det är svårt att beräkna, det är svårt att praktiskt genomföra ochdet leder till verkställighetsproblem. Man måste också skaffa sig enexekutionstitel, antingen dom eller betalningsföreläggande, och det kostarpengar. Det här förslaget är inte bra, och det kan i sin tur skapa nyakonflikter mellan föräldrarna. Vi tycker, precis som framförde,att man i stället bör använda sig av möjligheten att beräknaunderhållsskyldighet och återbetalningsskyldighet vid underhållsstöd med hänsyntagen till umgängeskostnader.Det sista vi vill ta upp är frågan om möjligheter för far- och morföräldraratt föra talan om umgänge. De ökade separationerna har medfört att alltflerbarn tappar kontakten med far- och morföräldrar. Det här är naturligtvis intebra för barnen. Vi tycker att man skulle kunna införa en möjlighet för dem attbegära umgänge med sina barnbarn. Tack!Jan , : Jag tänker kort kommentera några frågor ipropositionen och i motionerna som har beröring med reglerna förunderhållsstöd. Det gäller dels vem som har rätt till ersättning, delsumgängesavdrag och reskostnader.Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna betalar som nikänner till ut bidrag som i många fall bestäms på grundval av att det finnsbarn i hemmet. Vem som har den rättsliga vårdnaden om barn och var ett barn ärfolkbokfört är därför mycket centrala frågor inomsocialförsäkringsadministrationen. Det får inte vara oklart vem av föräldrarnasom äger rätt till ett visst bidrag.Rätten till bidrag bygger i flera fall på att den som har den rättsligavårdnaden om barnet är berättigad att uppbära bidraget. Ett glapp ivårdnadsförhållandena kan innebära att bidrag inte kan utges för en viss tid.Inte heller kan vårdnaden tillerkännas någon med retroaktiv verkan, vilketframgår i propositionen på s. 87. Därför är det nödvändigt att ett avtal elleren dom om vårdnad inte får ha den utformningen att ett vårdnadsförhållandeupphör utan att ersättas av ett annat.Uppgiften om var ett barn är folkbokfört har liksom frågan om vårdnadbetydelse för vem av föräldrarna som äger rätt att uppbära bidrag.