bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — I motion Sk306yrkande 13 av m.fl.(c) förordas en varaktig lösningför sänkta inkomstskatter genomhöjt grundavdrag för människor medsmå eller medelstora inkomster.Höjningen bör enligt motionärernautformas på samma sätt som dagensgrundavdrag trappas upp till enviss nivå och därefter trappas nerså att just låg- ochmedelinkomsttagare omfattas avhöjningen.Även liberalernasförslag i motion Sk308 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) innebär attdet beslutade andra steget i denstatliga inkomstskatteskalan slopas(yrkande 4). Motionärerna anför attdet finns starka skäl att sänkaskatten för låg- ochmedelinkomsttagare. En generellhöjning av grundavdraget av sådanstorlek att den skulle innebäranågon verklig lättnad för låg- ochmedelinkomsttagare kan dock enligtmotionärernas bedömning inte rymmasinom en ansvarsfull finanspolitikoch en riktad höjning av grund-avdraget skulle ge oacceptablamarginaleffekter. Motionärernaföreslår därför i stället att engenerell skattereduktion om 3 000kr per person och år införs fr.o.m.år 2000 (yrkande 15). Folkpartietliberalerna står fast vidskattereformens intentioner attendast av löntagarna skallbetala statsskatt, vilket innebäratt brytpunkten måste höjas. Ommöjligt bör detta enligtmotionärerna genomföras undermandatperioden, i annat fall såsnart som möjligt därefter (yrkande16).Skatteutskottets yttrandeEfter utvärderingen av 1990/91 årsskattereform har kompletterandeåtgärder bedömts som nödvändiga föratt det fördelningspolitiska utfallsom åsyftades i skattereformenskall uppnås. I anslutning till attden tillfälliga värnskatten upphörinförs därför ett extra steg iskatteskalan fr.o.m. inkomståret1999.I sitt yttrande (SkU1y) bedömerskatteutskottet att utrymmet förskattesänkningar ärbegränsat och bl.a. bör tas ianspråk för att tillföra låg- ochmedelinkomsttagarna en ökadköpkraft.Utrymmet för förbättringar somtrots allt finns är en följd av attsaneringspolitiken har varitframgångsrik och lett till attSverige nu har balans i deoffentliga finanserna och en låginflation. Regeringen bedömer attdet med en fortsatt ansvarsfullpolitik och en gradvis amorteringav statsskulden kommer attutvecklas ett stigande överskottsom kan tas i anspråk för bl.a.skattesänkningar. Skatteutskottetinstämmer i att det börvara ett mål att andelenskattskyldiga som erlägger statliginkomstskatt nedbringas från dagens18 % till 15 %.Skatteutskottet avstyrker samtligaaktuella motionsyrkanden.SocialförsäkringsutskottetsyttrandeSocialförsäkringsutskottet har isitt yttrande (SfU1y) behandlatmotionsförslagen om ett kommunaltgrundavdrag på per barnoch år i stället för en senarehöjning av barnbidraget liksomfrågan om en rätt till avdrag förstyrkta barnomsorgskostnaderkombinerat med ett återinförande avvårdnadsbidraget.Socialförsäkringsutskottet anseratt en höjning av barnbidragen meddess omfördelande effekter ochstora träffsäkerhet är att föredraframför de i motionerna förordadealternativen. De aviseradehöjningarna kommer enligtsocialförsäkringsutskottets meningatt innebära behövligaförbättringar av det ekonomiskastödet till barnfamiljerna.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottet och, iberörda delar,socialförsäkringsutskottetavstyrker finansutskottet förslagenom inkomstskatteskalan i motionernaSk306 (c) yrkande 13 i denna del,Sk308 (fp) yrkandena 4, 15 och 16,Sk309 (kd) yrkandena 17 och 31 samtSk311 (m) yrkandena 2, 3, 5 och8-10.3.2.4 Resor till och från arbetetm.m.BakgrundRiksdagen har under hösten 1997beslutat att det avdragsgillabeloppet för kostnad för resor medegen bil mellan bostad ocharbetsplats och i tjänsten höjsfrån till . höjdesgränsen för avdragsgilla kostnaderför resor mellan bostaden ocharbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:FiU1).MotionernaModerata samlingspartiet yrkar imotion Sk311 av m.fl.(m) att avdraget för kostnad förresor med egen bil höjs till (yrkande 19) och att avdragsrättenutvidgas till resor till och frånbarnomsorg (yrkande 20). Vidareföreslås att gränsen föravdragsgilla kostnader för resormellan bostaden och arbetsplatsensänks till (yrkande21).Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 av m.fl.(kd) att avdragsgränsen återställstill inkomståret 1999.Enligt motionärerna missgynnar denhöga gränsen kollektivresenärer ochdem som har relativt korta resormed egen bil till arbetet (yrkande18).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet ser i sitt yttrande(SkU1y) inte någon anledning att nuöverväga någon justering av deaktuella bestämmelserna omreseavdrag och avstyrker därförmotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhetmed skatteutskottet förslagen omreseavdrag i motionerna Sk309 (kd)yrkande 18 och Sk311 (m) yrkandena19-21.3.2.5 PensionssparandeBakgrundMöjligheten att göra avdrag förpremie för makes pensionsförsäkringslopades 1973 som ett led i 1970års särbeskattningsreform.Härigenom hindrades ett utnyttjandeav makars skildamarginalskattesatser.Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades detallmänna avdragsutrymmet förprivata pensionsförsäkringspremieroch insättningar påpensionssparkonton till ett halvtbasbelopp fr.o.m. den 8 april 1995.Avdragsutrymmet för den som harpensionsrätt i anställningminskades till av inkomstenmellan 10 och 20 basbelopp (prop.1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28).MotionernaModerata samlingspartiet yrkar imotion Sk311 av m.fl.(m) att avdragsutrymmet för egetpensionssparande återställs tillett basbelopp och att avdrag medgesför makes förmåner (yrkande 22).Kristdemokraterna föreslår i motionSk309 av m.fl. (kd)att sparandet till egen pensionstimuleras genom att avdragsrättenför eget pensionssparande höjs tillett basbelopp (yrkande 11).Folkpartiet liberalerna föreslår imotion Sk308 yrkande 11 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) också enhöjning av avdragsrätten försparande i privatapensionsförsäkringar till 1,5basbelopp. liberalernasförslag innefattar också enutvidgning av ändamålet medsparandet till utbildningsinsatser.Även i motion Sf283 yrkande 1 avKerstin m.fl. (fp)föreslås en höjning avavdragsrätten för egetpensionssparande till 1,5basbelopp.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i sittyttrande (SkU1y) att principen omsärbeskattning av makar börupprätthållas även när det gällermöjligheten att göra avdrag föreget pensionssparande. Möjlighetenatt göra avdrag för makes kostnadför pensionering bör därför inteåterinföras. De skatteregler somgäller för eget pensionssparandelämnar ett utrymme för att skapaett efterlevandeskydd för make ochbarn genomförmånstagarförordnanden.Intresset av att skapa ettpensionsskydd för bl.a. make börkunna tillgodoses inom ramen fördessa regler.Förslagen om en ytterligare höjningav avdraget för egetpensionssparande kräverfinansiering och avstyrks därför avskatteutskottet.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottet förslagenom höjning av avdraget förpensionssparande i motionerna Sk308(fp) yrkande 11 i denna del, Sk309(kd) yrkande 11, Sk311 (m) yrkande22 samt Sf283 (fp) yrkande 1 idenna del.3.2.6 Kompetenskonton m.m.MotionernaKristdemokraterna anför i motionSk309 av m.fl. (kd)att skattelagstiftningen bör gemöjlighet att med avdragsrätt sättain medel på ett för arbetsgivarenoch den enskilde gemensamtutbildningskonto. De belopp somgenom förhandling förs upp påkontot skall enbart kunna användasför den enskildes egenkompetensutveckling. Med dennalösning skulle det gemensammaansvaret och den individuelladrivkraften gynna alla parter. Ettförslag skulle kunna träda i kraftden (yrkande 14).Folkpartiet liberalerna föreslår imotionerna Sk308 och Fi211 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) attavdragsrätten för egetpensionssparande höjs till 1,5basbelopp och utvidgas till ettpensions- och utvecklingssparandemed skattefria avsättningar somsenare kan användas förkompetenshöjning (Sk308 yrkande 11delvis). Ett liknande yrkandeframställs i motion Sf283 yrkande 1av m.fl. (fp).Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) är det en fördelom skattesystemet kan bidra tilloch underlätta en förstärkning avkompetensen i näringslivet. Deskattesamtal som regeringeninbjuder till gäller också särskiltmöjligheterna att förbättrabetingelserna för hög tillväxt ochhög sysselsättning genom attstimulera arbete, företagande,utbildning och sparande medskattepolitiska åtgärder.De förslag som motionärerna läggerfram bygger på ett kontosystem däruttagen beskattas och ger därför enskattestimulans som främst beror påatt beskattningen av avsättningarnatill kontot skjuts upp . Förhöginkomsttagarna tillkommermöjligheten att göra en skattevinstgenom att beskattningen vid uttagetär lägre än när avsättningengjordes. Tekniken är således inteinvändningsfri urfördelningssynpunkt.Det kan anmärkas att regeringen harför avsikt att under våren 1999lägga fram ett förslag om hurkompetenslinjen i näringslivet kanstärkas. Förslaget skall träda ikraft . Enförutsättning för att en statligstimulans skall införas är enligtvad som anförs i propositionen attarbetsmarknadens parter bidrar meden ansvarsfull delfinansiering.Med det anförda avstyrkerskatteutskottet förslagen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhetmed skatteutskottet förslagen omkompetenskonton m.m. i motionernaSk308 (fp) yrkande 11 i denna del,Sk309 (kd) yrkande 14 och Sf283yrkande 1 i denna del.3.2.7 Tjänstesektorn och F-skattsedelBakgrundFrågor om särskilda skattereglerför tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkandeUppskattad sysselsättning (SOU1994:43) och iTjänstebeskattningsutredningensbetänkande Skatter, tjänster ochsysselsättning (SOU 1997:17).MotionernaI en gemensam motion från Moderatasamlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalernaföreslås en permanentskattereduktion för ROT-arbeten ochhushållstjänster. Skattereduktionskall medges av kostnadeninklusive moms för arbete somutförs i hemmet eller på den egnatomten. Skattereduktionen begränsastill per hushåll och år.För att skattereduktion skall kunnautgå direkt vid köp är detföretaget som tillhandahållertjänsten som medges reduktionen vidsin månatliga skattedeklaration. Omtjänsten tillhandahålls av enprivatperson anmäls denöverenskomna ersättningen tillskattemyndigheten som beräknartotalkostnaden och drar av 50 %skattereduktion. Överskrider etthushåll den maximalaskattereduktionen debiterasmellanskillnaden som kvarskatt.Enligt motionärerna ärenmansföretagare i en moderntjänstebransch ofta i situationenatt de nekas F-skattsedel.Regelverket kring näringsbegreppetmåste enligt motionärerna ändras såatt det blir möjligt för alla somså önskar att få en F-skattsedel.Det gemensamma förslaget läggs frami motion Sk303 av m.fl.(m, kd, fp). Yrkanden till stöd fördetta förslag framställs imotionerna Sk310 yrkandena 5 och 6av m.fl. (m), Sk302yrkandena 1 och 2 av Bo Lundgrenm.fl. (m), Sk629 yrkande 11 av BoLundgren m.fl. (m), Sk609 av KentOlsson m.fl. (m, kd), Sk309 yrkande13 av m.fl. (kd),-Sk308 yrkande 2 av . (fp) och motion A811 yrkande4 av m.fl. (fp).Centerpartiet föreslår i motionSk306 (yrkande 8) av . (c) att ett RUT-avdraginförs. Enligt förslaget skallskattereduktion medges avarbetskostnaden för hushållsnäratjänster som utförs i hemmet ochmed per hushålloch år. Begreppet hushållstjänsteromfattar tjänster som utförs ihemmet som tvätt, städning, omsorgoch trädgårdsskötsel. Avdraget börinföras ochverksamheten fortgå under två år.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) skulle införandetav en särskild stimulans förtjänstesektorn i den formmotionärerna föreslår innebära ettavsteg från de principer om enlikformig och neutral beskattningsom ligger till grund förskattereformen och som enligtutskottets mening bör gälla. Det ärockså kostsamt att genomstimulanser försöka skapa entjänsteproduktion som kankonkurrera med hushållens egentjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blirmycket små eller inga allssamtidigt som kostnaderna blirstora. De erfarenheter som man hargjort i talar för en sådanutgång.När det gäller motionärernasförslag om F-skattsedel till allahar under hösten 1997fattat beslut om lättnader ibestämmelserna om F-skattsedel sominnebär att de skattskyldiga efterden inte längrebehöver visa att de avser attbedriva näringsverksamhet. Deträcker med ett påstående. I enrapport harRiksskatteverket föreslagit attnäringsbegreppet utvidgas i syfteatt ytterligare underlätta för deskattskyldiga att få F-skattsedel.Remissinstanserna har dock haftinvändningar mot detta förslag,bl.a. på den grunden attutredningen visar att detinte är lagtexten utantillämpningen som lägger hinder ivägen och att en intensifieradutbildning av handläggarna bordekunna lösa problemet med att vissayrkeskategorier inte bedöms somnäringsidkare. Remissinstansernahar också varnat för att utanmycket starka skäl göra ändringar iett så centralt begrepp som detskatterättsliga näringsbegreppet.Regeringen har mot denna bakgrundbeslutat att inte gå vidare medförslaget. Regeringen bedömer attde åtgärder som redan vidtagits ochden utbildning som planeras kanväntas leda i avsedd riktning.Skatteutskottet är mot den angivnabakgrunden inte berett atttillstyrka förslagen om en särskildskattereduktion förhushållstjänster och om ytterligarelättnader i reglerna om ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottet förslagenom tjänstesektorn och F-skattsedeli motionerna Sk302 (m) yrkandena 1och 2, Sk303 (m, kd, fp), Sk306 (c)yrkande 8, Sk308 (fp) yrkande 2,Sk309 (kd) yrkande 13, Sk310 (m)yrkandena 5 och 6, Sk609 (m, kd),Sk629 (m) yrkande 11 samt A811 (fp)yrkande 4.3.2.8 YrkesfiskareMotionernaKristdemokraterna tar i motionernaSk309 yrkande 26 av . (kd) och MJ224 yrkande 36 avAlf m.fl. (kd) upp fråganom ett särskilt avdrag för ökadelevnadskostnader för yrkesfiskare.Motionärerna anför att det svenskafisket verkar på en internationellmarknad, där fiskefartygen läggertill och säljer fisk i ett flertalländer med påföljd att konkurrensenblir hård och att det svenskafisket därför måste ha likvärdigaskattevillkor med sinakonkurrentländer. Ett särskiltskatteavdrag för yrkesfiskare bördärför införas.Även tar i motionSk306 yrkande 12 av . (c) upp denna fråga ochföreslår ett yrkesfiskeavdrag förde svenska fiskarna. Skatteavdragetbör vara utformat efter danskmodell, eftersom denna har godkäntsav . Eftersomriksdagen tidigare enhälligtbeställt ett förslag omyrkesfiskeavdrag bör regeringen nuuppmanas att återkomma tillriksdagen med ett förslag omyrkesfiskeavdrag i likhet med detsom finns i yttrandeI sitt yttrande (SkU1y) erinrarskatteutskottet att det vidbehandlingen av motsvarandemotionsyrkanden hösten 1996förutsatte (bet. 1996/97:SkU13) attregeringen så snart som möjligtskulle slutföra en pågåendeberedning av frågan omyrkesfiskarnas konkurrenssituationi förhållande till grannländernaoch därefter återkomma till riksda-gen med förslag som tillgodosermotionärernas krav påkonkurrensneutralitet.Skatteutskottet förordade etttillkännagivande till regeringenmed detta innehåll. Riksdagenföljde utskottet.Regeringen har därefter tillkallaten särskild utredare med uppgiftatt kartlägga och analysera detsvenska yrkesfiskets långsiktigakonkurrensförutsättningar ochkonkurrensvillkor i den förändradesituation som medlemskapet iEuropeiska unionen innebär.Utredningen skall jämförakonkurrensförutsättningarnagentemot våra främstakonkurrentländer, även i fråga omskattevillkoren. Den nuvarandepolitikens effekter på svenskfiskenäring och effekter påstatsfinansiella utgifter samtsysselsättning skall belysas.Utredningen skulle ursprungligenvara klar , men harfått förlängd tid till den 4december 1998.Skatteutskottet förutsätter attregeringen, när den nu pågåendeutredningen har avslutat sittarbete, påskyndar den fortsattaberedningen av frågan och därefterskyndsamt återkommer till riksdagenmed ett förslag i enlighet med vadriksdagen har uttalat.Skatteutskottet anser attmotionerna är tillgodosedda genomdet tidigare tillkännagivandet ochmed vad utskottet nu anfört om denfortsatta beredningen av frågan ochavstyrker dessa.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker liksomskatteutskottet förslagen omyrkesfiskeavdrag i motionerna Sk306(c) yrkande 12, Sk309 (kd) yrkande26 samt MJ224 (kd) yrkande 36.3.2.9 Beskattning av royaltyMotionernaModerata samlingspartiet yrkar imotion Sk302 yrkande 3 av BoLundgren m.fl. (m) att riksdagenfattar beslut om att royalty somhärrör från patent skall beskattassom kapitalinkomst fr.o.m. den 1januari 1999.Kristdemokraterna föreslår i motionSk309 yrkande 5 av . (kd) skattefrihet förroyalty på patenterade uppfinningaroch därefter beskattning sominkomst av kapital.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) bör det undvikasatt införa särskildaskattestimulanser för viss typ avverksamhet. Förslag om skattefrihetunder begränsad tid förroyaltyinkomster har tidigare före-slagits av (SOU 1993:84), men har inte ansettsvara aktuella att genomföra.Motionsförslag om skattelättnaderför royalty och patenteradeuppfinningar har avslagits avriksdagen iskatteutskottets betänkande omföretagsskatter (bet. 1997/98:Sk16)och i anslutning tillvårpropositionen (bet.1997/98:FiU20).Skatteutskottet avstyrkermotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottet förslagenom royalty i motionerna Sk302 (m)yrkande 3 och Sk309 (kd) yrkande 5.3.2.10 Inkomst av kapitalMotionenModerata samlingspartiet föreslår imotion Sk302 yrkande 4 av BoLundgren m.fl. (m) attkapitalinkomstskatten sänks till28 % och till25 % den 1 januari 2001.Skatteutskottets yttrandeKapitalinkomstbeskattningen utgören av de punkter som tas upp i deöverläggningar om skattesystemetsframtida utformning som regeringenhar inbjudit till. I sitt yttrande(SkU1y) anmärker skatteutskottetatt åtgärder inom skattepolitikeninte får äventyra starka offentligafinanser eller en sundsamhällsekonomi och inte heller engod kvalitet inom skola, vård ochomsorg. De får inte heller ledatill ökade klyftor inom samhället.Skatteutskottet avstyrker yrkandetom att nu besluta om kraftigasänkningar i kapitalbeskattningen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker motionSk302 (m) yrkande 4.3.2.11 Pensionärernas särskildagrundavdragBakgrundDen som under ett beskattningsåruppburit folkpension med minst6 kan vid taxeringen ha rätttill särskilt grundavdrag förpensionärer. Maximalt avdragmotsvarar summan av folkpension ochett pensionstillskott för ålders-pensionär.I budgetpropositionen 1997/98:1anfördes att en person som uppbärbåde arbetsskadelivränta ochförtidspension får helainkomstbortfallet täckt genomlivränta somförtidspensionen kan ge en rätttill särskilt grundavdrag. Dettaleder till en överkompensation därnettoinkomsten kan bli högre än vidförvärvsarbete. Regeringen anfördeatt ett sådant system är orimligteftersom det skapar felaktigaincitament och motverkararbetslinjen och föreslog ibudgetpropositionen attarbetsskadelivränta som ärsamordnad med förtidspension skallreducera det särskildagrundavdraget. Förslaget bifölls avriksdagen (bet. 1997/98:FiU1 s. ).MotionernaModerata samlingspartiet hemställeri motion Sk311 yrkande 6 av CarlBildt m.fl. (m) att riksdagenbeslutar om en återgång tilltidigare regler när det gällerförtidspensionärers särskildagrundavdrag. I motion Sk301 av GöteJonsson (m) framställs ett yrkandemed samma inriktning.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) finns det inteanledning att ändra riksdagensbeslut om att arbetsskadelivräntasom är samordnad med förtidspensionskall reducera det särskildagrundavdraget.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottetmotionerna Sk311 (m) yrkande 6 ochSk301 (m).3.3 Inkomst av skatt, juridiskapersoners inkomstskattTabell 30. Juridiska personersinkomstskattBelopp i 1 000-tal kronorRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1121Juridiska personers inkomstskatt,netto72 868 100-200 000Ram för sänkta skatter för åkeri-och transportnäringen-200 0003.3.1 ÄgarbeskattningMotionernaModerata samlingspartiet hemställeri motion Sk310 yrkande 1 av CarlBildt m.fl. (m) attdubbelbeskattningen av utdelade ochkvarhållna vinster slopas fr.o.m.1999.Även framställeryrkanden av denna innebörd. Imotion Sk309 av m.fl.(kd) yrkas att dubbelbeskattningenav avkastning på aktier avvecklas itvå steg med en minskning avskattenivån till ochtill (yrkande 8).Personer som köper nyemitteradeaktier i onoterade bolag skalldessutom ha möjlighet till enskattereduktion(riskkapitalavdrag). Avdrag skallfå göras mot inkomst av kapitallikaväl som mot inkomst av tjänst.Reduktionen skall även gälla köp avaktier i egna och närståendesfåmansföretag. Avdragsrätten skallgälla investeringar upp till ennivå av . Skattereduktionskall medges även för indirektariskkapitalinvesteringar via ettföretag eller en fond som gör dedirekta investeringarna. Denna formmöjliggör enligt motionärerna enbättre riskspridning för enskildainvesterare. Riskkapitalavdragetskall vara permanent. Avdragsrättenskall ses som en kompensation förden större risk det innebär attköpa aktier i små, onoteradeföretag (yrkande 4).Centerpartiet föreslår i motionSk306 yrkande 9 av . (c) att kommanditbolag ochhandelsbolag ges en lindring ibeskattningen genom att en störreandel av det egna kapitalet får tasut skattefritt. Enligt motionärernabör kommanditbolag och handelsbolagfå en motsvarighet till denlindring i dubbelbeskattningen somgäller för de onoteradeaktiebolagen. Handels- ochkommanditbolagen används alltmersom riskkapitalbolag och genererardärvid indirekt sysselsättning i debolag som de satsar kapital i.Folkpartiet liberalerna hemställeri motion Sk308 yrkande 5 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) attdubbelbeskattningen av aktierslopas.Skatteutskottets yttrandeGenom lagstiftning under hösten1996 (prop. 1996/97:45, bet.1996/97: SkU13), som kompletteradesunder (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20),har genomfört omfattandelättnader i beskattningen avutdelning och reavinst på aktier ionoterade företag årstaxering. Lättnaderna ersatte detriskkapitalavdrag som hade införtstidigare. Lagstiftningen skallfrämja investeringar i små ochmedelstora företag och skapa nyaarbetstillfällen i dessa företag.Ett problem med en mer generelltutformad lättnad är enligtskatteutskottets mening (yttrandeSkU1y) att en sådan sannoliktskulle bidra till att höjaavkastningskravet på investeringari små företag och fåendast en mycket begränsadbetydelse för de större företagensinvesteringar. Härtill kommer denmycket betydande statsfinansiellakostnad som en generellskattelättnad skulle innebära.Enligt skatteutskottets mening börytterligare ändringar iägarbeskattningen inte övervägasinnan tillräckliga erfarenheter harvunnits av de lättnadsregler somgäller års taxering.Skatteutskottet avstyrkerföljaktligen motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottetavstyrker finansutskottetmotionerna Sk306 (c) yrkande 9,Sk308 (fp) yrkande 5, Sk309 (kd)yrkandena 4 och 8, samt Sk310 (m)yrkande 1.3.3.2 FåmansföretagMotionernaModerata samlingspartiet hemställeri motionerna Sk310 yrkande 2 avCarl Bildt m.fl. (m) och Sk629yrkandena 1-10 av m.fl.(m) om enklare och mer rättvisaregler för fåmansföretagen.Motionärerna hemställer attutdelning till en aktiv delägare iett fåmansbolag beskattas sominkomst av kapital om ägaren hartagit ut en lön som minst motsvararden lön som en anställd kollega isamma yrke har. Vidare hemställsatt de s.k. stoppreglernaavskaffas.Kristdemokraterna hemställer imotion N330 yrkande 15 av AlfSvensson m.fl. (kd) att nya enklaregler som jämställerfåmansföretagen med andra företagsnarast måste utarbetas.