bet · GL01SoU16 · 1998-02-17 00:00:00 — De vill vidare ha en förändring i lagenom offentlig upphandling så att det ställs krav på handikapptillgänglighet vidupphandlingen. Slutligen vill motionärerna att uppmanar huvudmänneninom respektive område att se över den kompetens som finns inom områdethandikapp och IT, med syfte att förstärka den och öka användningen av IT.I motion T815 av m.fl. (c) begärs tillkännagivanden omförskrivning av IT-hjälpmedel (yrkande 15), om särskilt stöd för anpassning avIT-produkter (yrkande 16) och om en utredning av en lagstiftning omantidiskriminering och tillgänglighet inom IT-området (yrkande 17). Också dessamotionärer anser att en översyn bör göras av sjukvårdshuvudmännens förskrivningav IT-hjälpmedel. Den anpassning av IT-produkterna som kan krävas är oftamycket dyr, varför motionärerna anser att det finns skäl att utreda ettsärskilt stöd för anpassning av IT-produkter liknande det stöd som finns föranpassning av t.ex. bilar. Motionärerna anser att det behövs en utredning om enny lagstiftning om antidiskriminering och tillgänglighet inom IT-området ochatt det bör övervägas om lagen om offentlig upphandling kan kompletteras medkrav på handikapptillgänglighet vid upphandling.I motion So430 av m.fl. (kd) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om komplettering av 3 a§ hälso- och sjukvårdslagen (yrkande 12). Motionärerna anför att barns ochvuxnas behov av hjälpmedel för att kunna kompensera ett funktionshinder skiljersig åt i flera avseenden. Barn behöver hjälpmedel för lek i syfte att tränaolika funktioner eller lämplig anpassning av leksaker för att de skall kunnaleka som andra barn. Barn utvecklas genom leken och det gäller också barn medfunktionshinder. Motionärerna konstaterar att hjälpmedel för utveckling numerainte beviljas. De vill därför ha en komplettering av 3 a § hälso- ochsjukvårdslagen om att hänsyn skall tas till barns och ungdomars särskildabehov.Frågan om en hjälpmedelsgaranti har behandlats utförligt av utskottet ibetänkande 1996/97:SoU1. För en bakgrundsbeskrivning hänvisas till detta.Socialstyrelsen har på uppdrag av regeringen utrett de praktiska, ekonomiskaoch organisatoriska förutsättningarna för en hjälpmedelsgaranti förfunktionshindrade personer. Styrelsen redovisade sina synpunktertill regeringen i rapporten för en hjälpmedelsgaranti förfunktionshindrade. Styrelsen pekade på att det finns praktiska problem och attdet är svårt att bedöma de ekonomiska förutsättningarna för en garanti utantillgång till bättre statistik om t.ex. totala kostnader förhjälpmedelsförsörjningen. Styrelsen ansåg att en rad frågor borde studerasytterligare innan slutlig ställning togs till en eventuell garanti.Socialstyrelsen föreslog därför en tvåårig försöksverksamhet i projektform föratt närmare studera praktiska, ekonomiska och organisatoriska konsekvenser avatt generellt eliminera köer och förkorta väntetider till maximalt fyra veckorför att få en behovsbedömning/utprovning av hjälpmedel utförd.Regeringen beslutade att fick användamedel från anslaget för att finansiera ifrågavarande försöksverksamhet.Socialstyrelsen fastställde projekttiden till juni 1998.En slutrapport skall lämnas senast den 1 juni 1998.Utskottet tog också upp frågan i betänkande 1997/98:SoU6 och anförde då att denefter initiativ av pågående projektverksamheten i bordefullföljas innan slutlig ställning togs i frågan.I samma betänkande behandlades också IT-frågor för personer medfunktionshinder. Här redovisas att överlämnadeIT för funktionshindrade och äldre - Förslag till handlingsprogram för åren1998-2002 till regeringen. Åtgärdsprogrammet, som utarbetats i samråd medhandikapporganisationerna och berörda myndigheter, består av 15 prioriteradeåtgärder som föreslås genomföras med start år 1998.Förslagen innebär att ny kunskap om IT för funktionshindrade och äldre måstebyggas upp genom forskning och praktiska erfarenheter. Produkter och tjänstermåste utvecklas och ställas till förfogande. Allmänna produkter och tjänstermåste utformas så att de passar även funktionshindrade och äldre, detta skallvara grunden för all IT-användning. Utveckling av särskilda hjälpmedel ochtjänster krävs när de allmänna produkterna och tjänsterna inte är tillräckliga.Principer för tillhandahållande av produkter och tjänster måste fastställas ochsystem för försörjning fortsätta att utvecklas. Det yttersta syftet medprogrammet är att funktionshindrade och äldre blir mer delaktiga i samhället.Utskottet ansåg att beredningen i av Handikappinstitutetsförslag till program borde avvaktas och förutsatte att resultatet på lämpligtsätt skulle komma att redovisas för . De då aktuella motionernaavstyrktes därmed.Regeringen föreslog i proposition 1992/93:159 om handikappreformen också etttillägg i hälso- och sjukvårdslagen för att tydliggöra sjukvårdshuvudmännensansvar för habilitering, rehabilitering och hjälpmedel för funktionshindrade (3a §). Tillägget innebar ett förtydligande av sjukvårdshuvudmännens ansvar. Ispecialmotiveringen anfördes att ansvaret att erbjuda hjälpmedel tillfunktionshindrade innebär att landstingen dels skall tillhandahålla ochfinansiera hjälpmedel - i första hand för att underlätta den dagligalivsföringen för funktionshindrade och deras vård och behandling - dels skallha en organisation för att informera om, utröna behovet av och prova uthjälpmedel. I propositionen anfördes vidare att med hjälpmedel för den dagligalivsföringen avses bl.a. hjälpmedel som behövs för att gå i skola och delta ifritids- och rekreationsverksamhet. Det hänvisades till attHjälpmedelsutredningen (SOU 1989:39) framhållit att hjälpmedel som behövs föratt en person med funktionshinder skall kunna ha en normal fritid kan ansesingå i huvudmännens nuvarande hjälpmedelsansvar.Handikappinstitutet stöder en försöksverksamhet med utveckling avfritidshjälpmedel. Försöksverksamheten pågår 1996-1998 i sju län. Försöketomfattar uppbyggnad av depåer med hjälpmedel man får prova eller hyra, nya?prova-på?-aktiviteter, utveckling av nätverk mellan landsting, kommuner,organisationer, föreningar och fritidsanläggningar, ökad information ochrådgivning samt utveckling av hjälpmedel. Allmänna arvsfonden har givit ettbidrag på varav avsatts förutveckling av hjälpmedel. Målet för projektverksamheten är bra modeller och brahjälpmedel för en fritid som är tillgänglig och attraktiv för alla.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning av försöksverksamheten i börfullföljas innan ställning tas i frågan om införande av en s.k.hjälpmedelsgaranti liksom frågan om finansieringen av en sådan. Utskottet villsamtidigt understryka att enkla hjälpmedel för personer med funktionshinderäven i fortsättningen måste tillhandahållas. Motionerna So240 (m) yrkande 20,So285 (v) yrkande 11, So403 (m) yrkande 5, So421 (fp), So436 (s), So438 (s),So443 (fp) yrkande 8, So444 (v) yrkandena 18 och 19 avstyrks därmed.Utskottet anser det angeläget att barn ges möjligheter att utvecklas eftersina förutsättningar. Den pågående försöksverksamheten via Handikappinstitutetär därför angelägen för att stimulera utvecklingen av bl.a. hjälpmedel för lekoch fritid. Utskottet anser att utvärderingen av verksamheten bör avvaktas.Motion So430 (kd) yrkande 12 bör därför inte föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Motionsyrkandet avstyrks.Vad gäller frågan om IT-hjälpmedel och tillgängligheten inom IT-området villutskottet inte föregripa regeringens beredning av förslagtill program för funktionshindrade och äldre. Motionerna So411 (c) yrkandena 8och 9 och T815 (c) yrkandena 15-17 avstyrks därmed.BilstödetI motion So444 av m.fl. (v) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett reviderat och förstärktbilstöd till funktionshindrade (yrkande 20). Vidare bör hosregeringen begära förslag till hur personer med bilstöd kan kompenseras för destora bensinskattehöjningarna (yrkande 21). Motionärerna anför att bilprisernastigit i en takt som lett till att grundbidraget kommit att bli kraftigturholkat. För många funktionshindrade innebär de höga inköps- ochdriftskostnaderna att man inte har råd med bil. I de bidragsberättigadeanpassningskostnaderna ingår inte längre t.ex. servostyrning och automatväxeleller extrakostnaden för behov av större bil som van eller buss. Motionärernavill ha ett reviderat och förstärkt bilstöd. De anser vidare att regeringen börutreda hur funktionshindrade med bilstöd kan kompenseras för den kraftigt höjdabensinskatten.I motion So434 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande tillregeringen om en utredning av bilstödet med medverkan av sakkunniga frånhandikapprörelsen. Motionärerna anför att regeringen i budgeten signalerar omstora besparingar på bilstödet för handikappade för åren 1999 och 2000.Förändringen försvaras med att det skett en successiv minskning av efterfråganpå bilstödet. Handikapprörelsen tolkar å sin sida minskningen som en följd avatt reglerna utformats så att de handikappade inte har råd att utnyttja stödet.Regeringen har för avsikt att göra en översyn av anslagskonstruktionen och detframtida stödbehovet och då även pröva det framtida anslagsbehovet.Motionärerna anser det olyckligt att regeringen signalerar om nedskärningar avbilstödet innan den översyn som regeringen planerar har genomförts. De vill haen mer heltäckande utredning om funktionshindrades möjligheter att åka med egenbil och anser det viktigt att representanter från handikapprörelsen får delta iutredningen som sakkunniga.I motion So416 av och (båda s) begärsttillkännagivande om bilstödet. Motionärerna anför att () gav ut nya allmänna råd (1996:9). I dessa råd fastställs atts.k. basanpassningar inte längre skall ersättas. Till stöd för detta anger RFVett par domar. Enligt motionärerna har RFV gjort en alltför långtgåendetolkning av domarna. Domarna ger uttryck för att ersättning endast skall utgåom anpassningen medfört merkostnader. Domarna uttrycker inte att utrustning somlevereras av billeverantören inte skall ersättas genom anpassningsbidragetanför motionärerna. De nya allmänna råden har inneburit att mångafunktionshindrade fått ökade kostnader.I motion So443 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en hälsoekonomisk analys avbilstödet (yrkande 10). Motionärerna anför att tillgången till en anpassad bilminskar beroendet av samhällsinsatser. De anser det därför rimligt attåldersgränsen avskaffas i enlighet med förslaget i Rätten till ratten,SOU 1994:55. De kan dock inte bedöma hur mycket det kostar och anser därför attregeringen bör göra en hälsoekonomisk analys av vad det betyder att ta bortåldersgränsen och hur mycket kostnaderna för annat samhällsstöd därmed skulleförändras.I motion So439 av och (båda c) begärstillkännagivande om utformningen av bilstödet till familjer med handikappadebarn. Motionärerna anför att föräldrar till handikappade barn kan få stöd med30 till inköp av en större bil för att få plats med rullstol och andrahjälpmedel. Stora bilar kostar mer i inköp och är dyrare i drift. Motionärernaanser att reglerna är villkorade på ett sådant sätt att det försvårar för mångafamiljer. Reglerna bör förändras så att familjerna själva kan få ta ansvar förvilken bil de köper. Motionärerna reagerar på att krävertillbaka bilstödet om barnet avlider innan gått. De anser attåterbetalningsskyldigheten om barnet dör bör tas bort.I motion So422 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en ändring i förordningen(1988:890) om bilstöd till handikappade. Motionären anför attfamiljehemsföräldrar inte har rätt att få bilstöd även om barnetvistas hos dem stadigvarande och bara vid enstaka tillfällen i det egna hemmet.Denna tolkning av gällande författning minskar drastiskt familjeföräldrarnasmöjlighet att låta barnet ta del av aktiviteter som är självklara för andrabarn, anför de.I budgetpropositionen 1997/98:1 redovisade regeringen att den avsåg att göra enöversyn av anslagskonstruktionen och det framtida stödbehovet. Även framtidaanslagsnivåer skulle prövas.Enligt vad utskottet har inhämtat avser regeringen att återkomma med förslagtill förändringar i samband med avlämnandet av budgetpropositionen för år 1999.Utskottets bedömningUtskottet anser att regeringens översyn av bilstödet bör avvaktas och avstyrkerdärmed motionerna So416 (s), So422 (fp), So434 (mp), So439 (c), So444 (v)yrkandena 20 och 21. Även motion So 443 (fp) yrkande 10 avstyrks.HemtjänstI motion So444 av m.fl. (v) yrkas att hos regeringenbegär en utredning om för funktionshindrade (yrkande 16) ochförslag till regler så att den funktionshindrade själv kan välja service inomhemtjänsten (yrkande 17). har utsatts för mycket stora försämringari alla kommuner. De avgifter som tas ut av kommunerna för är bådehöga och olika mellan kommunerna, anför motionärerna. De anser att en översynbör göras. I en sådan översyn bör finnas förslag och ställningstagande till omhemtjänsten skall vara en funktionskompenserande insats inom handikappområdetoch vara kostnadsfri för den enskilde.Av . Slutrapport framgår attandelen personer som är och yngre och har hemtjänst har halverats desenaste åren. För dem som har många timmar har insatsen sannolikt ersatts avpersonlig assistans, men för dem som hade färre timmar saknas kunskap om ivilken mån de saknar stöd eller om anhöriga m.fl. har fyllt behoven, anförsdet.Mellan åren 1989 och 1993 har antalet personer med hemtjänstminskat från nära 26 000 till drygt 22 000 personer (), sannolikt genom attbehovsprövningen blivit mer restriktiv anför styrelsen. ,då LSS trätt i kraft, minskade gruppen med ytterligare drygt 2 000 personer (). Styrelsen anser att denna minskning sannolikt förklaras av att LSStillkommit, eftersom en hög andel i denna grupp var beviljad mångahemtjänsttimmar och det därför är rimligt att anta att många har beviljatspersonlig assistans. Ca 20 000 personer hade hemtjänstinsatserunder 1994, dvs. sedan LSS införts.Socialstyrelsen har redovisat rapporten äldreomsorg och sjukvård, Äldreuppdraget 97:8. Av rapporten framgår attmedianavgiften för ensamstående som har hemtjänst är och för kost ochomsorg dygnet runt . Den högsta avgiften har ökat med genomsnittligtsett . Viktigast för majoriteten av hemtjänsttagareär nivån på den lägsta avgiften (?golvet?). Medianvärdet 1995 för pensionärermed lägst inkomst var , hade en avgift om ellerlägre och en avgift om eller högre.Frågan om avgifterna inom utreds . Bakgrunden ärriksdagens beslut att tillkännage behovet av en översyn avboendebegreppet i de särskilda boendeformerna för äldre samt avgifterna ochderas effekter (bet. 1996/97:SoU7, rskr. Regeringen har därefter tillkallaten särskild utredare (dir. 1997:111). Denna skall vad gäller avgifterna bl.a.analysera frågan om möjligheter att överklaga ett enskilt avgiftsbeslut elleravslag på begäran om jämkning samt kartlägga och redovisa situationen för olikaindivider/hushåll när det gäller avgiftskonstruktioner som tillsammans medbidrag och skatter ger upphov till marginaleffekter. Utredaren skall kartläggai vad mån nivån på avgifter och förbehållsbelopp innebär att enskilda avkostnadsskäl avstår från olika slag av insatser. Hon skall kartläggakommunernas tillämpning av självkostnadsbegreppet och i det sammanhangetredovisa avgiftstäckningsgraden för olika kommuner samt bedöma de ekonomiskakonsekvenserna av eventuella förslag. Utredningsuppdraget skall vara avslutatsenast den 1 december 1998.Regeringen har aviserat en proposition om nationella mål för äldreomsorgen 1998. Socialministern har med anledning av detta uttalat att de storaskillnaderna i kommunernas avgifter för de äldre (och funktionshindrade) måsteminska och att en tänkbar lösning kan vara en riksnorm.Utskottets bedömningUtskottet vill inte föregripa regeringens kommande förslag i frågan omavgifterna inom . En utredning arbetar med frågan om boendebegreppeti de särskilda boendeformerna för äldre samt avgifterna för sådant boende ochderas effekter. Enligt socialministern måste de stora skillnaderna ikommunernas avgifter för de äldre och handikappade minska. Regeringen har tillsenare i vår aviserat en proposition om nationella mål inom äldreomsorgen.Motion So444 (v) yrkandena 16 och 17 avstyrks.Handikappanpassning som norm i statsbudget, utredningar m.m.I motion So308 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivande omvikten av att handikappanpassning skall vara norm i samtliga delar avstatsbudgeten (yrkande 29). Motionärerna anser att statsbudgeten bör utformasså att det inom samtliga utgiftsområden framgår vad regeringen vill göra föratt stärka funktionshindrades möjligheter till aktivt deltagande isamhällslivet.I motion So413 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att alla statliga utredningarbör innehålla redovisning av konsekvenser för funktionshindrade. Motionärenanför att samtliga partier säger sig vilja stödja en politik för ökaddelaktighet. Den allmänna välviljan kan dock inte rubba den faktiskaverkligheten. Beslut om utbildning, arbetsmarknad, skatter, kultur, fysiskmiljö, socialförsäkringar m.m. klubbas, utan att tillräckligt underlag tagitsfram beträffande konsekvenser för personer med funktionshinder. Möjligenförsöker man i efterhand rätta till vissa orimliga konsekvenser. Motionärenanser att på samma sätt som jämställdhetsaspekter börjar tränga igenom i denpolitiska processen, genom ett generellt utredningsdirektiv, borde det vara ensjälvklarhet att anlägga handikappaspekter på alla politiska frågor.Samma yrkande finns också i motion Bo508 av och (båda s) (yrkande 3). Motionärerna konstaterar att statligautredningar har krav på sig att redovisa vilka konsekvenserderas förslag får ur ett jämställdhetsperspektiv. Eftersom handikappaspekterfinns på samhällets alla områden borde det vara givet att krav ställs på analysav konsekvenser för funktionshindrade av utredningarnas förslag. Behovet avsärlösningar i efterhand skulle därmed kunna undvikas.Utskottet behandlade motioner med detta tema i betänkande 1997/98:SoU6 ochanförde då bl.a.:I skrivelsen anförs att de åtgärder regeringen vidtagit, föreslår och planerarbygger på principen att handikappaspekterna skall beaktas inom varjesamhällsområde och att handikapporganisationerna ingår som viktigasamverkanspartner i ett sådant arbete. Samarbetet med handikapporganisationernautvecklas nu genom bl.a. utökade kontakter mellan dessa ochstatssekreterargruppen för handikappfrågor, som har att samordna regeringenshantering av handikappfrågorna. Regeringen avser vidare att låta den särskildeutredaren av pröva frågan om inrättande av en nationellsamordningskommitté i handikappfrågor. - - -Utskottet delar inställningen i motion So429 (s) att handikappaspekterna börbeaktas på ett tidigt stadium. Därmed blir det naturligt att söka generellalösningar i stället för individuella. Att statliga utredningar alltid skallredovisa vilka konsekvenser deras förslag får för människor med funktionshinderär dock, enligt utskottets mening, att gå för långt med tanke på de många olikafunktionshinder som finns och de olika aspekter de aktualiserar. Däremot är detviktigt att handikappaspekterna finns med när olika förslag övervägs. Motionenavstyrks därmed.Riksdagen följde utskottet (rskr. 7).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens inställning att handikappaspekterna skall beaktasinom varje samhällssektor och att handikapporganisationerna skall ingå somviktiga samverkansparter i ett sådant arbete. Utskottet har tidigarekonstaterat att samarbetet med handikapporganisationerna nu utvecklas genombl.a. utökade kontakter mellan organisationerna och statssekreterargruppen förhandikappfrågor, som har att samordna regeringens hantering avhandikappfrågorna. Vidare har utredaren av i uppdrag attpröva frågan om inrättandet av en nationell samordningskommitté ihandikappfrågor. Något initiativ med anledning av motion So308 (mp) yrkande 29behövs inte. Motionen avstyrks.Utskottet vidhåller också sin uppfattning att handikappaspekterna bör beaktaspå ett tidigt stadium i allt utredningsarbete. Därmed blir det naturligt attsöka generella lösningar i stället för individuella. Detta kan leda till bådebättre och billigare lösningar. Utskottet anser dock att kravet att statligautredningar alltid skall redovisa vilka konsekvenser deras förslag får förmänniskor med funktionshinder är att gå för långt med tanke på de många olikafunktionshinder som finns och de olika aspekter de aktualiserar. MotionernaSo413 (s) och Bo508 (s) yrkande 3 avstyrks därmed.Funktionshinder och invandrareI motion So412 av () begärs tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om funktionshindrade människor med utländsk bakgrund.Motionären konstaterar att samhället och dess institutioner har börjat att uppmärksamma funktionshindrade personer med utländskbakgrund. De insatser som görs är bra men otillräckliga, anför motionären. Hananser att invandrade människor med funktionshinder skulle kunna vara enprioriterad målgrupp för Allmänna arvsfonden. Kontakter och samarbete mellaninvandrar- och handikapporganisationerna bör uppmuntras. Samverkansmodellermellan samhällsorgan och frivilligorganisationer på lokal nivå skulle kunnautvecklas. Insatser behövs för att öka kulturmedvetenheten bland personal somarbetar med funktionshindrade med utländsk bakgrund.I proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindradeframhölls vikten av att kommuner och landsting i planeringen och utformningenav olika insatser beaktar de särskilda krav som kan ställas avfunktionshindrade med invandrarbakgrund. I propositionen aviserades också attregeringen avsåg att senare besluta att ur Allmänna arvsfonden anvisasammanlagt till utvecklingsprojekt inom dettaområde.Allmänna arvsfonden har beviljat stöd till utvecklingsverksamhet med syfteatt öka möjligheterna för funktionshindrade personer med invandrarbakgrund attbli delaktiga i samhälls- och föreningsgemenskap och att på så sätt självakunna förbättra sin livssituation. Syftet har också varit att utveckla modellerför samverkan mellan handikapp- och invandrarorganisationer.Arvsfondsdelegationen har gett ut skriften Möte mellan två världar där i stortsett alla projekt som beviljats stöd presenteras. Skriften är avsedd attfungera som idéspridare och inspirera till ny verksamhet som kan förbättrasituationen för invandrare med funktionshinder.Inom ramen för invandrarprojekt 1995-2000 finns också en delom invandrare med funktionshinder. Styrelsen har gjort en delstudie med dennainriktning och kommer att redovisa denna i form av en rapporteller engångstidning riktad till handläggare. Också inom psykiatriuppföljningenkommer det att finnas med avsnitt om invandrare med psykiska störningar och desärskilda svårigheter dessa möter.Utskottets bedömningUtskottet anser att det är angeläget att uppmärksamma de särskilda behov somfunktionshindrade med invandrarbakgrund kan ha. Allmänna arvsfondens stöd tillolika utvecklingsverksamheter har fyllt en viktig funktion genom att skapa nyakontaktytor mellan handikapporganisationer och invandrarorganisationer. OcksåSocialstyrelsens invandrarprojekt och arbetet inom ramen för psykiatrireformenär angeläget för att öka kunskapen om invandrare med funktionshinder. Någotinitiativ med anledning av motion So412 (s) behövs inte. Motionen avstyrks.Socialtjänstens deltagande i kommunens planeringI motion So411 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagandei kommunens planering (yrkande 2). Motionärerna anser att socialtjänstensmöjlighet att påverka planeringsarbetet bör förstärkas och tydliggöras.Socialtjänstlagen bör innehålla tydliga bestämmelser om roll iden kommunala planeringen. kunskaper och erfarenheter om olikasociala förhållanden bör tas till vara på ett tidigt stadium iplaneringsprocessen så att adekvata åtgärder kan vidtas för att skapa ochbevara goda livsmiljöer som är tillgängliga för alla.