bet · GL01SoU22 · 1998-05-07 00:00:00 — Under vissa förutsättningar kan även underlåtenanmälningsskyldighet falla in under någon annan brottsrubricering, t.ex.framkallande av fara för annan (BrB 3 kap. 9 §). Sådana fall torde dock varasällsynta.Ett sätt att lösa frågan hur samhället skall kunna reagera mot underlåtnaanmälningar är att komplettera disciplinpåföljdslagen så att underlåtenhet attfullgöra anmälningsskyldighet faller in under den lagen. Denna lösning hart.ex. föreslagits av i betänkandet SOU 1997:116, s. 420. En sådanlösning skulle emellertid vad gäller underlåtna anmälningar enligt 71 §socialtjänstlagen endast komma att omfatta personer som tillhör hälso- ochsjukvårdspersonalen. Yrkesutövare inom socialtjänst eller andra verksamheter änhälso- och sjukvård omfattas nämligen inte av disciplinpåföljdslagen. Enutökning av disciplinpåföljdslagens tillämpningsområde skulle dessutom brytamot grundtankarna i den lagen, som de kommit till uttryck i propositionen1993/94:149 och betänkande 1993/94:SoU26.Socialstyrelsen får därför föreslå att i respektive författning införs ettspecial- straffstadgande för underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldighet.Härigenom skulle yrkesutövare inom alla verksamheter, såväl offentliga somenskilda, kunna åläggas påföljd för underlåten anmälningsplikt utan att manbehöver ändra principerna för när disciplinpåföljdslagen skall tillämpas.Skrivelsen har remissbehandlats.Enligt uppgift från bereds frågan i Regeringskansliet.Frågan om muntlig handläggning regleras i 7 kap. 11 § i den nya lagen.Bestämmelsen har oförändrad förts över från disciplinpåföljdslagen och innebäratt huvudregeln är att förfarandet är skriftligt. Muntlig förhandling får dockförekomma när det kan antas vara till fördel för utredningen. Enligt uppgiftfrån hålls muntlig förhandling regelmässigti legitimationsärenden, om det begärs.Hot mot personalen, som berörs i So297 (fp), har enligt uppgift förekommitendast i något enstaka fall.I proposition 1993/94:165 Några frågor om sekretess föreslogs enkomplettering av 7 kap. 11 § sekretesslagen med innebörd att sekretessen ocksåskall gälla bostadsadresser, hemtelefonnummer och personnummer i denpersonaladministrativa verksamheten hos sådana myndigheter där personalensärskilt kan riskera att utsättas för våld eller annat allvarligt men omuppgiften lämnas ut. Det lämnades till regeringen att i förordning föreskrivahos vilka myndigheter sekretessen skall gälla. Som exempel på myndigheter därdet finns ett mer påtagligt behov av sekretesskydd nämndes polis-, åklagar- ochkronofogdemyndigheter samt myndigheter inom socialtjänsten.Regeringen framhöll den grundläggande bedömningen att man skall vararestriktiv vid införande av sekretess på nya områden och anger attmyndigheternas personaladministrativa verksamhet är ett sådant område där detsedan gammalt gällt en långtgående offentlighet, även om vissa begränsningarinfördes 1987.Regeringen framhöll i propositionen att det är mindre lämpligt att lagregleravilka myndigheter som skall omfattas av det utökade sekretesskyddet, eftersomkretsen av myndigheter kan komma att förändras över tiden. Endast uppgifter hossådana myndigheter där de anställda på grund av arbetets karaktär regelmässigtutsätts för hot och trakasserier skall kunna skyddas.Konstitutionsutskottet gjorde ingen annan bedömning än regeringen av behovetav ytterligare sekretesskydd på det aktuella området. Enligt KU:s mening bordedet kunna överlämnas till regeringen att avgöra vilka myndigheter som är ibehov av ett utökat sekretesskydd för de aktuella uppgifterna (1993/94:KU38 s.8).I sekretessförordningen (1980:657) 1 a § anges vilka myndigheter somomfattas. finns inte med.Enligt uppgift har direktiv om en allmän översyn av sekretesslagen (1980:100)beslutats.Utskottets bedömningDe frågor som tas upp i motionerna So237 (m) och So269 (m) bereds förnärvarande i . Utskottet förutsätter att beredningen skerskyndsamt. Utskottet anser att regeringens kommande förslag på området böravvaktas innan överväger något initiativ i dessa frågor. Utskottet tillstyrker 7 kap. 8 § förslaget till lag omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.Utskottet konstaterar att det ankommer på regeringen att bedöma vilkamyndigheter som är i behov av ett utökat sekretesskydd enligt 1 a §sekretessförordningen. Regeringen har beslutat om en översyn avsekretesslagen. bör därför inte överväga något initiativ i frågan.Motion So297 (fp) yrkande 3 avstyrks.Den nuvarande bestämmelsen om muntlig förhandling i överförs enligtpropositionen med oförändrad lydelse till 7 kap. 11 § i lagen omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Utskottet, som anser attbestämmelsen är välavvägd, tillstyrker lagförslaget och avstyrker motion So297(fp) yrkande 4.Lagförslaget i övrigtUtskottet tillstyrker i övrigt förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens område.Utskottet delar således regeringens bedömning att fem lagar,kvacksalverilagen, behörighetslagen, disciplinpåföljdslagen, åliggandelagen ochtillsynslagen, skall sammanföras i en lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område.Enligt regeringens mening utgör detta förslag ett första steg i riktning moten samlad hälso- och sjukvårdslagstiftning på det sätt HSU 2000 har förespråkati betänkandet Patienten har rätt (SOU 1997:157). Kommittén konstaterade bl.a.att dagens hälso- och sjukvårdslagstiftning bygger på sjukvårdshuvudmännens ochpersonalens skyldigheter. Vad en patient kan förvänta sig av vården kan endastindirekt utläsas ur lagtexten. Kommittén anser därför att det finns ett behovav en översyn av dagens hälso- och sjukvårdslagstiftning. En utgångspunkt fören sådan översyn bör enligt kommittén vara att lagstiftningen utgår frånpatientens situation, dvs. den rättsliga fokuseringen förskjuts till vadpatienten bör kunna kräva av hälso- och sjukvården.Lagrådet har vid sin granskning av de remitterade lagförslagen förordat (bl.a.s. 276-277) en del omarbetningar som bör företas i lämpligt sammanhang.Utskottet ser positivt på att en översyn görs av dagens hälso- ochsjukvårdslagstiftning med den utgångspunkt som HSU 2000 har skisserat. I ettsådant sammanhang bör även Lagrådets synpunkter kunna beaktas.Övriga lagförslagRegeringen har i propositionen föreslagit att förutom de tidigarebehandlade förslagen till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde och lag om ändring i patientjournallagen (1985:562) anta förslagen tilllag om införande av lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lag om ändring ipatientskadelagen (1996:799), lag om ändring i lagen (1961:181) om försäljningav teknisk sprit m.m., lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859), lag omändring i lagen (1992:860) om kontroll av narkotika, lag om ändring itandvårdslagen (1985:125), lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktionför ombudsmän, lag om ändring i lagen (1975:1339) omJustitiekanslernas tillsyn och lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200).Utskottet tillstyrker lagförslagen. beträffande 1 kap. 4 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motion 1997/98:So38 yrkande 3 antar 1 kap. 4 §förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,2. beträffande 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motionerna 1997/98:So37 yrkande 1 och1997/98:So38 yrkandena 2 och 4 antar 3 kap. 2 § förslaget till lag omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ,res. 1 (fp)res. 2 (mp) - delvis3. beträffande 3 kap. 6 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motion 1997/98:So37 yrkande 2 antar 3 kap. 6 §förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,res. 2 (mp) - delvis4. beträffande flexibla och generösa övergångslösningaratt avslår motion 1997/98:So38 yrkande 7,5. beträffande 3 kap. 3 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt antar 3 kap. 13 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område,6. beträffande förslaget till lag om ändring i patientjournallagen(1985:562)att med avslag på motion 1997/98:So36 antar förslaget till lag omändring i patientjournallagen (1985:562),res. 3 (m, fp, kd)7. beträffande 4 kap. 3 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med bifall till propositionen och med avslag på motion1997/98:So38 yrkande 1 antar 4 kap. 3 § förslaget till lag omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,res. 4 (fp)8. beträffande det psykologiska verksamhetsområdetatt med anledning av motionerna 1997/98:So39, 1997/98: So40,1997/98:So210, 1997/98:So227, 1997/98:So249, 1997/98: So291 yrkandena 1och 3 samt 1997/98:So321 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. beträffande alternativmedicin m.m.att avslår motionerna 1997/98:So308 yrkandena 21-24 och 1997/98:So340yrkandena 2-5,res. 5 (mp)10. beträffande piercing och tatueringatt avslår motion 1997/98:So333,11. beträffande 5 kap. 5 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motionerna 1997/98:So297 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:So341 antar 5 kap. 5 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område,res. 6 (fp, mp)12. beträffande 5 kap. 7-9 §§ förslaget till lag om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motion 1997/98:So38 yrkandena 5 och 6 antar 5 kap.7-9 §§ förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde,res. 7 (m, fp, kd)13. beträffande 5 kap. 11-12 §§ förslaget till lag om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motion 1997/98:So324 antar 5 kap. 11 och 12 §§förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,res. 8 (mp)14. beträffande anmälan till HSANatt avslår motion 1997/98:So237,15. beträffande vissa underlåtenheteratt avslår motion 1997/98:So269,16. beträffande 7 kap 8 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt antar 7 kap. 8 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens område,17. beträffande sekretesskydd för personalenatt avslår motion 1997/98:So297 yrkande 3,res. 9 (fp) - delvis18. beträffande 7 kap. 11 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med avslag på motion 1997/98:So297 yrkande 4 antar 7 kap. 11 §förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,res. 9 (fp) - delvis19. beträffande förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område i övrigtatt antar förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställtunder momenten 1-3, 5, 7, 11-13, 16 och 18,20. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag till lag om införande av lagen omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, förslag till lag omändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), förslag till lag omändring i patientskadelagen (1996:799), förslag till lag om ändring ilagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m., förslag till lag omändring i läkemedelslagen (1992:859), förslag till lag om ändring i lagen(1992:860) om kontroll av narkotika, förslag till lag om ändring itandvårdslagen (1985:125), förslag till lag om ändring i lagen (1986:765)med instruktion för ombudsmän, förslag till lag om ändring ilagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn och förslag till lag omändring i mervärdesskattelagen (1994:200).Stockholm den 7 maj 1998På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), BirgittaWichne (m), (), () och Elisebeht (). 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 11 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och slutar med ? (mp) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de bedömningskriterier som ligger till grund förlegitimationsrätten för sjukhusfysiker vad avser utbildning ochansvarsförhållanden är desamma som de kriterier som föreligger försjukhusingenjörer. Därför bör även sjukhusingenjörer omfattas avlegitimationsrätten. Regeringen bör se över frågor om utbildningskravm.m. inför en kommande legitimering.Vidare anser utskottet att de bedömningar som biomedicinska analytiker haratt göra utgör viktiga grundstenar i det diagnostiska arbetet som underlag föråtgärd. En missbedömning i deras arbete kan fördröja upptäckten av patientenssjukdom. Inom klinisk kemi svarar biomedicinska analytiker ofta förprovtagningen i såväl öppen som sluten vård. Inom den kliniska fysiologinbedrivs arbetet i direkt samverkan med patienterna. Utskottet anser att ävenbiomedicinska analytiker bör omfattas av legitimationsrätten.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So38 (fp)yrkandena 2 och 4 som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen börsnarast återkomma till när frågor om utbildningskrav m.m. för dessagrupper setts över.I avvaktan på att regeringen återkommer tillstyrker utskottet 3 kap. 2 §förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.Utskottet avstyrker motion So37 (mp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens områdeatt med anledning av motion 1997/98:So38 yrkandena 2 och 4 och medavslag på motion 1997/98:So37 yrkande 1dels antar 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde m.m. (mom. 2 och 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 11 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och på s. 12 slutar med ? (mp) yrkande 2? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att kvalitet och patientsäkerhet måste vara ledstjärnor närdet gäller att avgöra vilka yrkesgrupper som skall kunna erhålla legitimation.Det finns flera yrkesgrupper som anser att de uppfyller de krav och kriterierför att erhålla legitimation som ställs upp i propositionen. Regeringen börenligt utskottets mening göra en förnyad bedömning eftersom det inte finnsnågot sakligt skäl att medvetet begränsa antalet legitimerade yrkesgrupper.Utskottet anser att samma resonemang bör gälla för grupper med skyddadyrkestitel. Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag därfler yrkesgruppers titlar skyddas.Utskottet delar också bedömningen i motion So38 (fp) yrkandena 2 och 4 attsåväl sjukhusingenjörer som biomedicinska analytiker bör vara legitimeradeyrkesgrupper. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionernaSo37 (mp) och So38 (fp) yrkandena 2 och 4 som sin mening ge regeringen tillkänna.I avvaktan på att regeringen återkommer till med ett lagförslagtillstyrker utskottet förslaget till 3 kap. 2 och 6 §§ lagen om yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens område.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens områdeatt med anledning av motionerna 1997/98:So37 yrkande 1 och1997/98:So38 yrkandena 2 och 4dels antar 3 kap. 2 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande 3 kap. 6 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens områdeatt med anledning av motion 1997/98:So37 yrkande 2dels antar 3 kap. 6 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Förslaget till lag om ändring i patientjournallagen (1985:562) (mom. 6)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 12 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?avstyrker motion So36 (m)? bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion So36 (m) att det inte finns några somhelst skäl att avvakta journalföringsplikt för de fyra yrkesgrupperna medskyddad yrkestitel. Hälso- och sjukvården har genomgått en stark expansion ochstrukturförändring . Arbetet förändras så att gränserna mellanolika vårdnivåer och huvudmän och mellan olika delar i vårdkedjan blir mertydlig. Dessutom kommer mycket hälso- och sjukvård att bedrivas utanförsjukhusen. Därför anser utskottet det vara väsentligt att alla yrkesgrupper somär verksamma inom hälso- och sjukvården, och som är legitimerade eller fårskyddad yrkestitel, skall ha samma skyldighet att föra journal över patienter.Det är en trygghetsfråga och en viktig signal till dessa nya yrkesgrupper attde har samma ansvar som andra äldre yrkesgrupper att värna patientsäkerheten.Utskottet avstyrker regeringens förslag i denna del och föreslår attaudionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortoped-ingenjörer skall hajournalföringsplikt. Enligt utskottets mening bör 9 § 3. patientjournallagenkompletteras i detta syfte. Utskottet tillstyrker förslaget till ändring i 16 §patientjournallagen.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande förslaget till lag om ändring i patientjournallagen(1985:562)att med anledning av motion 1997/98:So36 antar förslaget till lag omändring i patientjournallagen (1985:562) med den ändringen i 9 § 3. attorden ?audionomer, biomedicinska analytiker, dietister ochortopedingenjörer? läggs till efter ordet ?kurator?.4. 4 kap. 3 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med?Behörighetskommittén? och på s. 18 slutar med ?So38 (fp) yrkande 1? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att en ny högre åldersgräns för icke hälso- ochsjukvårdspersonal att behandla barn bör införas. Utskottet delar motionärernasoro för att nedskärningarna inom skolhälsovården innebär en risk att den intekan uppfylla de åligganden den har enligt skollagen. Utskottet är inteövertygat om att skolhälsovården får tillräckligt med resurser för regelbundnahälsoundersökningar av skolbarnen. Därmed finns det svårigheter att upptäcka ombarn utsatts för kvacksalveri. Utskottet anser att åldersgränsen bör höjas till15 år. Med bifall till motion So38 (fp) yrkande 1 tillstyrker utskottetförslaget till 4 kap. 3 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område med den ändringen att ordet ?åtta? ändras till ?femton?.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande 4 kap. 3 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso-och sjukvårdens områdeatt med anledning av motion 1997/98:So38 yrkande 1 antar 4 kap. 3 §förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område medden ändringen att ?åtta? ändras till ?femton?,5. Alternativmedicin m.m. (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?I motionernaSo308 (mp)? och slutar med ?yrkandena 2-5? bort ha följande lydelse:Distriktssköterskor och läkare tillhör några av de grupper avsjukvårdspersonal som i sin dagliga verksamhet är nyckelpersoner vad gällerinformation till patienter. är det inte självklart att dessainformatörer har god kunskap om de möjligheter till olika behandlingsmetodersom alternativmedicinens företrädare kan erbjuda. Utskottet anser detotillfredsställande och föreslår därför att all utbildning av sjukvårdspersonalbör innehålla adekvat information om alternativmedicinska metoder.Utskottet anser att krav på registrering skall införas för samtliga personereller företag som i någon form använder alternativmedicinska behandlings- ochdiagnosmetoder. Med tanke på patienternas säkerhet och integritet bör enligtutskottets mening en statlig myndighet ha kontroll över och insyn i dealternativmedicinska utövarnas verksamheter. Utskottet anser att en sådanregistrering bör göras hos . En registrering skulle innebära attden som blir registrerad förbinder sig att hålla en kundförteckning, att förajournalanteckningar, att inneha fullgott försäkringsskydd samt att rapporteraskador eller biverkningar till . Registreringen skulle enligtutskottets mening vara självfinansierande. Vidare skulle den inte uppfattas somen legitimering eller auktorisation. skulle även stå förinformation till allmänhet, myndigheter och sjukvårdspersonal. Styrelsen börockså få i uppdrag att skapa ett samordningsorgan för alternativmedicinskafrågor.Utskottet anser slutligen att bör initiera vederhäftigforskning rörande alternativmedicinska behandlingsåtgärder.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So308 (mp)yrkandena 21-24 och So340 (mp) yrkandena 2-5 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande alternativmedicin m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So308 yrkandena 21-24 och1997/98:So340 yrkandena 2-5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. 5 kap. 5 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdensområde (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 21 börjar med ?Syftet med?och slutar med ?1 och 2 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion So297 (fp) att nuvarande tidsgräns på 2år ofta innebär problem för anmälaren. Mycket ofta sträcker sigbehandlingsperioderna över väsentligt än . Vid mycket långasjukdomsperioder har vederbörande ofta inte återhämtat sig vare sig fysiskteller psykiskt så att han/hon orkar göra en anmälan efter en felbehandling. Viddödsfall, inte minst när det gäller barn, krävs ofta för anhöriga attbearbeta sin sorg. Därmed faller deras möjligheter att anmäla ärendet närpreskriptionstiden är så kort som . får inte preskriptionstidensättas så att minnesbilder av aktuellt fall försvåras. Preskriptionstiden bördärför förlängas till tre år.I andra fall kan det vara så att orsaken till en patients besvär på grund aven felbehandling upptäcks först efter att preskriptionstiden har gått ut. Ettexempel på ett sådant fall är en patient som under hade svårasmärtor i buken. Upprepade besök hos läkare gav olika diagnoser ochbehandlingar som inte hjälpte. Efter diagnosen blindtarmsinflammationopererades patienten och då upptäcktes en operationsduk som glömts vid entidigare operation. Eftersom gått kunde patienten inte göra en anmälantrots att ett helt uppenbart fel hade begåtts. Det är ur patientsynpunkt heltnödvändigt att preskriptionstiden ändras så att när orsaken till en patientsproblem är ett misstag från sjukvården, skall preskriptionstiden börja löpafrån den dag då misstaget upptäckts. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So297 (fp) yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringentill känna. Regeringen bör återkomma med ett nytt förslag i enlighetmed motionärernas önskemål. I avvaktan därpå tillstyrks föreliggande förslagtill 5 kap. 5 §.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande 5 kap. 5 § förslaget till lag om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens områdeatt med anledning av propositionen och motion 1997/98: So297yrkandena 1 och 2dels antar 5 kap. 5 § förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. 5 kap. 7-9 §§ förslaget till lag om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område (mom. 12)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 23 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?7- 9 §§ i förslaget?