bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Utskottet är skeptiskt till attenbart medlemskriteriet skall styra huruvida en organisation har talerätt ellerinte. Regeringens förslag innebär även att en framgångsrik miljöorganisationsom t.ex. Stiftelsen inte får talerätt eftersom det inte är enförening utan en stiftelse. Utskottet anser att det är viktigt att även dennatyp av miljöförespråkare får talerätt.Utskottets uppfattning är att man bör söka ett begrepp som vidgarmöjligheterna att få talerätt för andra organisationer som t.ex. StiftelsenMiljöcentrum och intresseorganisationer inom fiskeområdet. Förslaget böromarbetas så att såväl fler ideella föreningar som andra juridiska personer somsysslar med miljöfrågor får talerätt av nu ifrågavarande slag. Regeringen börfå i uppdrag att återkomma till med ett förslag av deninnebörd som skisserats. Utskottet tillstyrker motionerna Jo33 (kd) yrkande22, Jo34 (c) yrkande 24 och Jo37 (fp) yrkande 3 och avstyrker motionerna Jo30(m) yrkande 2 och Jo32 (m) yrkande 36.dels att utskottets hemställan under 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande rätt att överklaga domar och beslut m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo33 yrkande 22, 1997/98:Jo34yrkande 24 och 1997/98:Jo37 yrkande 3 och med avslag på motionerna1997/98:Jo30 yrkande 2 och 1997/98:Jo32 yrkande 36 dels antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 16 kap. 13 § med den lydelse som framgår avbilaga 2,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,38. Rättsskyddsförsäkringen (mom. 65), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 106 börjar med ?När det? ochslutar med ?avstyrker motionen? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör lagstiftningen stärka den enskildesrättsställning i miljöprocesser. Det bör därför utredas om det genomlagstiftning bör bestämmas att rättsskyddsförsäkringar skall ersätta ett högrebelopp i samband med miljötvister än vid andra tvister. bör medanledning av motion Jo32 (m) yrkande 37 som sin mening ge till kännavad nu anförts.dels att utskottets hemställan under 65 bort ha följande lydelse:65. beträffande rättsskyddsförsäkringenatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 37 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,39. Regeringens tillåtlighetsprövning (mom. 66), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 108 börjar med?Jordbruksutskottet delar? och på s. 109 slutar med ?yrkande 31? bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motion Jo32 (m) yrkande 31 attdet finns skäl att inte lägga prövning enligt 17 kap. miljöbalksförslaget på enpolitisk instans. Det är principiellt felaktigt att den instans som utformarlagarna också skall pröva dem. En politisk prövning riskerar att leda tilltaktiska överväganden och inslag av godtycke. Det är också oroväckande attregeringen begär en så vid möjlighet att kringgå den föreslagnamiljölagstiftningen genom egen prövning. Man kan fråga sig om detta beror påatt inte grundar sig på någon princip om att värna utvecklingen ochden ekonomiska tillväxten och att lagstiftaren därför inte anser attbestämmelserna i övrigt kommer att fungera i praktiken.Utskottet anser att regeringen begär alltför stora befogenheter när detgäller att själv pröva miljölagstiftningen. Regeringen bör återkomma med ettförslag där regeringens obligatoriska prövning begränsas kraftigt jämfört mednuvarande förslag. Grundprincipen bör vara att tillåtligheten prövas avförvaltningsdomstol.Vad nu anförts bör med anledning av yrkande 31 i motion Jo32 (m)som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 66 bort ha följande lydelse:66. beträffande regeringens tillåtlighetsprövningatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 31 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,40. Tillåtlighetsprövning av hamnar (mom. 67)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 109 börjar med ?När det? ochslutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo36 (fp) behövs ett sätt att få en samlad prövning avhamnars lokalisering och miljöpåverkan. Var hamnar lokaliseras har i många fallmycket stor betydelse för miljön, kanske främst i form av den miljöbelastningsom orsakas av vägtrafiken till och från anläggningarna. Situationen iStockholmsområdet är en tydlig illustration av dessa problem. Det finns starkaskäl att i föra in särskilda tillståndsregler för störrehamnanläggningar. Med större hamn skulle kunna avses en anläggning som kan taemot tonnage med över eller fartyg med över 100 meters längd. Sådanahamnar bör jämställas med övriga stora trafikanläggningar ochtillåtlighetsprövas av regeringen.Riksdagen bör därför besluta om sådan ändring av att 17 kap. 1 §i den föreslagna får tillägget: ?22. Hamnar, lastnings- ochlossningskajer som medger trafik med fartyg på eller med enlängd på . ?Vad nu föreslagits är ett bifall till fp-motionen 1997/98:Jo36 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 67 bort ha följande lydelse:67. beträffande tillåtlighetsprövning av hamnaratt med bifall till motion 1997/98:Jo36 yrkande 2 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 17 kap. 1 § med den ändringen att iparagrafens första stycke görs följande tillägg:?22. Hamnar, lastnings- och lossningskajer som medger trafik med fartyg påmer än eller med en längd på minst 100 meter.?41. Kommunalt veto (mom. 69)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 109 börjar med ?Detkommunala? och på s. 110 slutar med ?yrkandena 21 och 22? bort ha följandelydelse:I de fall regeringen valt att tillåtlighetspröva större anläggningar har kommunerna veto enligt NRL. I och med att regeringsprövningen blirobligatorisk för större trafikanläggningar tas också det kommunala vetot bortför prövningen av dessa ärenden. gäller det kommunala vetot enligtnaturresurslagen, med undantag för anläggningar för mellanlagring ellerslutförvar av kärnämne eller kärnavfall, gruppstationer för vindkraft ochanläggningar för behandling av farligt avfall.Utskottet anser att kommunalt veto skall gälla som huvudprincip. Kommunernaär en viktig demokratisk nivå och representerar befolkningen i det berördaområdet. De som bor på orten måste ha möjlighet att påverka projekt som på ettavgörande sätt berör deras närmiljö. Regeringens förslag innebär en allvarligförsämring av miljöprövningen.Till skillnad från regeringens strävan att urholka det kommunala vetot anserutskottet det viktigt att stärka det kommunala självbestämmandet. Därför börsamtliga undantag som finns i naturresurslagen för kommunalt vetoupphöra. Utskottet godtar dock att kommunalt veto inte skall gälla för störretrafikanläggningar som blir obligatoriskt prövningspliktiga eller förvattenverksamhet på samma sätt som enligt vattenlagen i dag.Utskottet tillstyrker med det anförda förslagen i motion Jo34 (c) yrkande 22.Lagtexten bör ges en sådan utformning att de nuvarande undantagen från detkommunala vetot i naturresurslagen utmönstras.dels att utskottets hemställan under 69 bort ha följande lydelse:69. beträffande kommunalt vetoatt med anledning av motion 1997/98:Jo34 yrkande 22 och med avslag påmotion 1997/98:Jo34 yrkande 21 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser17 kap. 6 § med den ändringen att paragrafen erhåller följande lydelse:?Regeringen får tillåta en verksamhet som avses i 1 § 1-11 och 17 endastom kommunfullmäktige har tillstyrkt detta.Samma förutsättning för regeringens tillåtlighet gäller också i fråga omverksamheter som avses i 3 § första stycket 1 eller 4 §, om de avser annatän vattenverksamhet eller trafikanläggningar.?42. Förslaget om regionala miljödomstolar, instansordning m.m. (mom. 71), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 113 börjar med ?När det? ochpå s. 114 slutar med ?6 och 7? bort ha följande lydelse:Utskottet är av flera skäl kritiskt till det förslag till inrättande avmiljödomstolar som läggs fram i propositionen.Enligt utskottets uppfattning bör specialdomstolarna avvecklas. Förslagetinnebär i stället ett inrättande av nya specialdomstolar, vilket ärprincipiellt felaktigt. Det vore från såväl organisatoriska som ekonomiskautgångspunkter mera fördelaktigt att utnyttja den befintligadomstolsorganisationen. har en strävan vid reformeringenav domstolsväsendet varit att renodla domstolarnas dömande verksamhet. Enligtförslaget skall emellertid miljödomstolarna ägna sig åt tillståndsprövningar,bl.a. sådana som tidigare ankommit på har på denna punkt ifrågasatts av Lagrådet, och det strider klart motsträvan att koncentrera domstolarnas verksamhet till dömande.Vad gäller förslaget att avgöranden i mål som prövasenligt förvaltningsprocesslagen inte skall kunna överklagas, är det tydligt attdenna ordning kan medföra att och Regeringsrätten fattarmotstridiga avgöranden på miljörättens område.Propositionen innebär vidare ökade kostnader för domstolsväsendet på omkring28 . Detta stämmer mindre väl överens med arbetet på attutforma en mindre kostnadskrävande organisation för hela domstolsväsendet.Enligt utskottets mening vore en lämpligare ordning för prövning av miljömålden behålls och får i uppgift att som förstainstans pröva tillstånd till företag med betydande miljöpåverkan.Koncessionsnämnden skall kunna pröva frågor om ersättning och skadestånd.Nämnden skall även överpröva beslut av kommunala nämnder och länsstyrelser. Detbör utredas om man kan låta arbeta under meradomstolsliknande former. beslut bör kunna överklagas tillvissa länsrätter. Från länsrätterna skall sedan fullföljd kunna ske - underförutsättning av prövningstillstånd - till kammarrätt och Regeringsrätten.Regeringen bör återkomma med ett förslag i enlighet med det angivna.Utskottet tillstyrker således motion Jo32 (m) yrkandena 32-34 och avstyrkermotionerna Jo33 (kd) yrkande 20, Jo34 (c) yrkande 23 och 1996/97: Ju926 (mp)yrkandena 6 och 7.dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande förslaget om regionala miljödomstolar, instansordningm.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkandena 32-34 och medavslag på motionerna 1997/98:Jo33 yrkande 20, 1997/98:Jo34 yrkande 23 och1996/97:Ju926 yrkandena 6 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,43. Förslaget om regionala miljödomstolar, instansordning m.m. (mom. 71)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 113 börjar med ?Beträffandefrågan? och på s. 114 slutar med ?yrkande 23? bort ha följande lydelse:Enligt propositionen bemyndigas regeringen att i förordning bestämma antaletmiljödomstolar. Av en inom upprättad promemoria framgåratt antalet miljödomstolar är tänkt att bli fyra eller fem. Det är av vikt attmiljödomstolarna tillvaratar den stora kompetens som finns vidvattendomstolarna och i . Härigenom kanövergången till den nya domstolsorganisationen underlättas. Det är vidarebetydelsefullt att det finns en god kännedom om lokala och regionalaförhållanden i miljödomstolarna. Utskottet anser att regionala miljödomstolarbör finnas på alla de sex orter där det finns vattendomstolar.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion Jo34 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrkermotionerna Jo32 (m) yrkandena 32-34, Jo33 (kd) yrkande 20 och 1996/97: Ju926(mp) yrkandena 6 och 7.dels att utskottets hemställan under 71 bort ha följande lydelse:71. beträffande förslaget om regionala miljödomstolar, instansordningm.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo34 yrkande 23 och med avslagpå motionerna 1997/98:Jo32 yrkandena 32-34, 1997/98: Jo33 yrkande 20 och1996/97:Ju926 yrkandena 6 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,44. Inrättande av en miljöombudsman (mom. 72)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med ?När det? ochslutar med ?yrkande 25? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör en ny myndighet, ,inrättas som ett komplement till miljöorganisationernas talerätt för attytterligare stärka allmänhetens miljöintressen. skall taemot, bistå och utreda enskilda personers och organisationers klagomål överolika förhållanden inom miljöområdet. bör även följatillämpningen av lagstiftningen inom miljöområdet och verka för att brister ilagstiftningen avhjälps. Regeringen bör återkomma till med ettförslag till inrättande av en miljöombudsman. Utskottet tillstyrker såledesmotion Jo34 (c) yrkande 25.dels att utskottets hemställan under 72 bort ha följande lydelse:72. beträffande inrättande av en miljöombudsmanatt med anledning av motion 1997/98:Jo34 yrkande 25 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,45. Inrättande av en miljöåklagare (mom. 73)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med ?Vad som? ochslutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en ny myndighet, en miljöåklagare () bör inrättas. MÅbör ha till uppgift att ta emot och utreda enskilda personers klagomål överolika förhållanden inom miljöområdet. MÅ bör även få befogenhet att väcka åtalmot dem som gör sig skyldiga till brott mot miljöförfattningarna. MÅ skall varaunderställd Riksåklagaren men som förebild ha . MÅ skalldessutom kunna vidarebefordra klagomål och synpunkter tilltillståndsmyndigheter och även till dem som förorsakar miljöproblemen. MÅ böräven, när så är lämpligt, framföra förslag till nya eller ändrade föreskrifterinom miljöområdet. Utskottet tillstyrker motion Jo37 (fp) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följande lydelse:73. beträffande inrättande av en miljöåklagareatt med anledning av motion 1997/98:Jo37 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,46. Återkallelse av tillstånd när verksamheten upphört (mom. 74), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 114 börjar med ?Bestämmelseni? och på s. 115 slutar med ?yrkande 24 avstyrks? bort ha följande lydelse:Bestämmelsen i 24 kap. 3 § första stycket 5 som tas upp i motion Jo32 innebäratt ett tillstånd kan återkallas om verksamheten slutligt upphört. I motionenhar krävts att paragrafen ändras så att det klart framgår att regeln kanaktualiseras först efter samråd med tillståndshavaren. Utskottet delar dennauppfattning. Även om bestämmelsens tillämpning i många fall kommer attinitieras av den som drivit verksamheten bör det klart framgå att samråd medtillståndshavaren är en förutsättning även om annan initierar frågan. Utskottetanser att bestämmelsen bör ändras i enlighet med det anförda och tillstyrkermotion Jo32 (m) yrkande 24.dels att utskottets hemställan under 74 bort ha följande lydelse:74. beträffande återkallelse av tillstånd när verksamheten upphörtatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 24 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 24 kap. 3 § med den ändringen att förstastycket 5 skall ha följande lydelse: ?5. om verksamheten slutligt harupphört och verksamhetsutövaren inte har någon erinran.?47. Omprövning av tillstånd när villkor åsidosatts (mom. 75), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 115 börjar med ?I motionen?och slutar med ?25 avstyrks? bort ha följande lydelse:I motionen har också yrkats att beslutar att ändra 24 kap. 5 §första stycket 4 så att bestämmelsen kompletteras med en kvalifikationsgränsför misskötseln i likhet med den föreslagna utformningen av 24 kap. 3 § förstastycket 2, som avslutas med ?och avvikelsen inte är av ringa betydelse?. Enligt24 kap. 5 § första stycket 4 kan tillståndsmyndigheten ompröva tillstånd ellervillkor för miljöfarlig verksamhet eller vattenverksamhet när tillståndet ellervillkor som gäller för verksamheten inte har följts. Utskottet delaruppfattningen att det finns skäl att göra det yrkade tillägget i paragrafen.Motion Jo32 (m) yrkande 25 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 75 bort ha följande lydelse:75. beträffande omprövning av tillstånd när villkor åsidosattsatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 25 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 24 kap. 5 § med den ändringen att förstastycket 4 skall ha följande lydelse: ?4. när tillståndet eller villkor somgäller för verksamheten inte har följts och avvikelsen inte är av ringabetydelse.?48. Straffsanktion för produktvalsprincipen (mom. 84), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 126 börjar med ?Enligtpropositionen? och slutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Enligt propositionen har straffbeläggningen av regeln i gällande rätt attförsiktighetsmått skall vidtas i kemikaliehanteringen (5 § första stycket LKP)vunnit stadga i rättstillämpningen. Regeringen föreslår därför att brottetmiljöfarlig kemikaliehantering införs. Den som med uppsåt eller av grovoaktsamhet tar befattning med en kemisk produkt eller vara som innehåller ellerbehandlats med en kemisk produkt, utan att vidta de skyddsåtgärder, produktvaleller försiktighetsmått som behövs på grund av produktens eller varansinneboende egenskaper för att hindra eller motverka skador på människor eller imiljön skall dömas för miljöfarlig kemikaliehantering till böter eller fängelsei högst . Utskottet delar inte regeringens bedömning att bestämmelsen börgälla alla tillämpare. Varje individ möter ett stort antal valsituationer ivardagslivet. Det är då inte rimligt att ställa samma krav på privatpersoneroch utövare av mindre verksamheter som på en professionell yrkesmässig utövareav en verksamhet av väsentlig betydelse för miljön. Den senare har störremöjligheter att tillägna sig kunskap och vägledning för de viktigastevalsituationerna. Straffsanktioneringen för produktvalsprincipen enligt 29 kap.3 § förslaget till miljöbalk bör därför begränsas till att omfatta den somyrkesmässigt i samband med tillståndspliktig verksamhet tar befattning med enkemisk produkt eller vara. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Jo32(m) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 84 bort ha följande lydelse:84. beträffande straffsanktion för produktvalsprincipenatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 10 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 29 kap. 3 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande lydelse:?Den som i tillståndspliktig yrkesmässig verksamhet med uppsåt eller avgrov oaktsamhet tar befattning med en kemisk produkt eller vara sominnehåller eller har behandlats med en kemisk produkt, utan att vidta deskyddsåtgärder, produktval eller försiktighetsmått i övrigt som behövs pågrund av produktens eller varans inneboende egenskaper för att hindraeller motverka skador på människor eller i miljön, döms för miljöfarligkemikaliehantering till böter eller fängelse i högst två år.Till ansvar enligt första stycket döms inte, om ansvar för gärningen kanutdömas enligt 1 eller 2 §.?49. Översyn av lagstiftningen (mom. 92), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 127 börjar med ?När det? ochslutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det, trots förslagen i den nu framlagdapropositionen, anledning att göra en samlad översyn av lagstiftningen motmiljöbrottslighet. För att underlätta en sådan översyn är det angeläget attsådana forskningsprojekt som kan föranledas av den plan som skall upprätta avseende bl.a. forskning om miljöbrott tillförserforderliga resurser. Inom ramen för översynen bör inte bara frågor ombrottsbeskrivningar och straffskalor utredas. Även frågor om de subjektivarekvisiten vid miljöbrottslighet, beviskrav och preskriptionstid bör utredas.Regeringen bör få i uppdrag att tillsätta en utredning med deninriktning utskottet nu förordat.Vad utskottet med anledning av motion 1996/97:Ju907 (m) yrkande 2 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 92 bort ha följande lydelse:92. beträffande översyn av lagstiftningenatt med anledning av motion 1996/97:Ju907 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,50. Verkställighet av beslut om miljösanktionsavgift (mom. 98), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 131 börjar med ?Enligtförslaget? och slutar med ?yrkande 38? bort ha följande lydelse:Enligt förslaget skall miljösanktionsavgift påföras genom beslut som gällersom domstols dom. Beslutet kan överklagas till miljödomstol, men är direktverkställbart. Enligt regeringens synsätt bör ett beslut ommiljösanktionsavgift vara direkt verkställbart för att överklaganden inte skallgöras endast i syfte att skjuta upp betalningsskyldigheten. Utskottet delarinte detta synsätt. Även om miljödomstolen har möjlighet att förordna att detöverklagade beslutet inte får verkställas, anser utskottet att det ärprincipiellt felaktigt att ett beslut om betalningsskyldighet skall kunnaverkställas innan frågan om avgiftsskyldighet föreligger blivit slutligtprövad.Utskottet föreslår att med bifall till motion Jo32 (m) yrkande 38avslår 30 kap. 5 § andra stycket förslaget till miljöbalk.dels att utskottets hemställan under 98 bort ha följande lydelse:98. beträffande verkställighet av beslut om miljösanktionsavgiftatt med bifall till motion 1997/98:Jo32 yrkande 38 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 30 kap. 5 § med den ändringen att paragrafensandra stycke utgår,51. Regeringsformen 2 kap. 18 § och ersättningsrätten i m.m.(mom. 99 och 100), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 134 börjar med ?Lagrådet har?och på s. 135 slutar med ?yrkande 2? och på s. 136 börjar med ?Utskottetansluter? och slutar med ?detta avseende? samt på s. 137 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?dessa delar? bort ha följande lydelse:Den största enskilda bristen i regeringens förslag rör behandlingen aversättningsfrågorna och förslagets oförenlighet med grundlagen. Förslagetinnebär att rätten till ersättning vid ingripanden av det allmänna kringgås ien rad olika situationer på ett sätt som strider mot 2 kap. 18 §regeringsformen. gäller enligt dennagrundlagsbestämmelse ett stärkt egendomsskydd, bl.a. vad gäller rätten tillersättning. En omfattande rättsvetenskaplig diskussion har ägt rum i fråganhuruvida stadgandet skall tolkas enligt ordalydelsen eller enligt uttalanden iförarbetena. Lagrådet gör ett mycket tydligt ställningstagande och uttalarbl.a. att det inte råder några delade meningar om att bestämmelsen enligt sinordalydelse innebär att rätt till ersättning inträder, oavsett anledningen tillatt det allmänna inskränkt användningen av mark eller byggnad på angivet sätt.Flera namnkunniga jurister har gjort samma tolkning som Lagrådet. Ett flertaltunga remissinstanser delar Lagrådets uppfattning att ersättningsreglerna imiljöbalken strider mot grundlagen och att frågan om balkens förhållande tillgrundlagen måste klargöras innan slutlig ställning tas till förslaget.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i Moderatasamlingspartiets motion Jo32 att propositionen strider mot grundlagen såvittavser ersättningsrätten. Lydelsen av 2 kap. 18 § regeringsformen har medfört enändring av rättsläget som innebär att rätten till ersättning vidrådighetsinskränkningar har utvidgats till att avse fall när myndighet ingriperi pågående verksamhet av bl.a. miljöskäl. ersättningsregler börutformas i enlighet härmed. Detta förutsätter en större, principiellomarbetning av ersättningsreglerna, och regeringen bör återkomma medförslag om ändring i i enlighet med utskottets ställningstagande.Detta bör , med anledning av motion Jo32 yrkande 3, som sin mening geregeringen till känna. Härigenom tillgodoses delvis även motionerna Jo33 (kd)yrkande 30 och Jo34 (c) yrkande 2.I avvaktan på nytt förslag från regeringen bör redan nu besluta omnågra preciserade ändringar i ersättningsreglerna enligt motion Jo32 yrkandena4, 17, 20 och 21. Utskottets förslag innebär att , i huvudsak medbifall till motionen i dessa delar, beslutar att avslå förslaget i 31 kap. 6 §om ett generellt avdrag på ersättningsbeloppet. Förslaget försvagaräganderätten och den enskildes ställning.