bet · GM01SoU1 · 1998-12-03 00:00:00 — att till utgiftsområde 9 B 8 Kostnaderför statlig assistans-ersättning för budgetåret 1999anvisar 1 utöver vad regeringenföreslagit eller således 6 068 000 000 kr.Motioner under C1998/99:So229 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omorganisation avSocialstyrelsen.1998/99:So257 av m.fl. (m) variyrkas8. att hos regeringen begär förslag ominrättande av en medicinalstyrelse i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas8. att beslutar om fördelning av anslaginom utgiftsområde 9 i enlighet med vad i motionenanförts.Motioner under övrig statlig verksamhet1998/99:So318 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utövandet av statensägande i syfte att motverka fortsatt apoteksmonopol,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrensutsättningav läkemedelsförsäljning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om privatisering avApoteket /99:So423 av m.fl. (m) variyrkas7. att hos regeringen begär förslag omupphävande av Apoteksbolagsmonopolet i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionenanförts om konkurrensutsättning och utförsäljningav enskilda apotek.1998/99:N333 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att brytaApoteksbolagets försäljningsmonopol.Övriga motioner med anledning avbudgetpropositionen1998/99:So391 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade bidrag tilllandstingen och kommunerna under kommandemandatperiod.1998/99:So418 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beräknad fördelningpå anslag inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorg för budgtåren 2000 och 2001 enligttabell. Målet för utgiftsområdet för år1999I budgetpropositionen föreslås att målet förutgiftsområdet för skall vara att trygga engod hälsa och goda levnadsvillkor och se till atthälso- och sjukvården och den sociala omsorgenbedrivs med god kvalitet och effektivresursanvändning samt tillgodoser den enskildeindividens behov av vård, omsorg, stöd och service.Regeringen föreslår att godkänner måletför utgiftsområdet.Välfärdspolitiken syftar till att alla människorskall ges förutsättningar för att kunna leva ettgott liv, anför regeringen. Detta innebär att i ettsolidariskt samhälle skall alla oberoende avinkomst, ha tillgång till sjukvård, barnomsorg ochäldreomsorg av hög kvalitet. Tillsammans medinkomst-relaterade socialförsäkringar ger dennagenerella välfärd både förutsättningar tillförsörjning genom eget arbete och trygghet i livetsolika skeden.Vård och omsorg skall kännetecknas av trygghet,kvalitet och delaktighet. Vården skall varatillgänglig när den behövs. Den skall vara gemensamtfinansierad och demokratiskt styrd. Personligekonomi eller social status får aldrig påverkavårdens kvalitet och fördelning.De ökade resurserna som tillförs kommunsektorn gerförutsättningar för att kunna möta de viktigautmaningarna att förkorta väntetiderna, trygga till-gången på personal samt att låta patienten få enstarkare ställning i vården, anförs det.Äldreomsorgen skall utvecklas enligt den avriksdagen antagna nationella handlingsplanen föräldrepolitiken. FN:s äldreår skall genomföras ocharbetet med en offensiv äldrepolitik fortsätta.Socialtjänsten är en viktig del av vårttrygghetssystem där socialbidragen är det ytterstaskyddsnätet. Den sociala omsorgen skall medverkatill att barn och ungdomar kan växa upp under godaförhållanden, att människor med olika slag avfunktionshinder kan delta i samhällslivet, att desom missbrukar alkohol eller andraberoendeframkallande medel kommer ifrån sittmissbruk och att de som saknar medel till sittuppehälle får möjlighet att klara sin försörjning.Vidare anför regeringen att det krävs en långsiktigoch ständigt pågående process för att leva upp tillFN:s barnkonvention. En strategi för detta arbetepresenteras i en särskild proposition. Regeringensarbete mot sexuell exploatering av barn fortsätter,heter det i budgetpropositionen.Anslag m.m.Hälsovård och sjukvård (A 1-A 12)Sjukvårdsförmåner m.m. (A 1)I budgetpropositionen föreslår regeringen att anvisas under anslaget A 1Sjukvårdsförmåner m.m. Anslaget avser delstandvårds-ersättning (1 ), delsersättningar till sjukvårdshuvudmännen (505 000 000kr).Från och med år 1999 kommer två förändringar attpåverka nivån på utgifterna under anslaget. För detförsta tillförs medel för att möjliggöra införandetav ett reformerat tandvårdsstöd. För det andraupphör finansie-ringen av genomsjukförsäkringen. Finansieringen kommerfortsättningsvis att ske genom ett särskiltstatsbidrag under anslaget A 3. Sammantaget innebärförändringarna en höjning av utgifterna i anslaget iförhållande till vad som tidigare beräknats.Förslagen i propositionen 1997/98:112 Reformerattandvårdsstöd innebar en årlig ökning avkostnadsramen för tandvård med 500miljoner kronor i förhållande till vad som angavs ibudgetpropositionen för . hargodkänt propositionen (bet. 1997/98:SoU25, rskr.1997/98:289).Det reformerade tandvårdsstödet, som träder i kraftden , inriktas på att ge alla vuxnaett ekonomiskt stöd för den vardagligahälsofrämjande tandvården, s.k. bastandvård. Enannan del av stödet riktas till vissa äldre personeroch till personer som till följd av sjukdom ellerfunktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. Etttredje område som skall rymmas inom utgiftsramen ärett särskilt högkostnadsskydd för merkostnadskrävande behandlingar med protetik ochtandreglering. Omlägg-ningen av stödet förvuxentandvård innebär att vissa delar av stödet tilläldre, sjuka och funktionshindrade kommer attadministreras av landstingen. En mindre del avutgiftsramen kommer därför att överföras tilllandstingen och redovisas under anslagspostenersättningar till sjukvårdshuvudmännen. Utgiftsramenom innefattar även en satsningpå uppföljning och utvärdering av tandvården. Bl.a.föreslås anslaget A 11 Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (SBU) tillföras 7miljoner kronor för detta syfte.Regeringen anför att det finns en risk för ettöverskridande av anslagsbeloppet förtandvårdsersättning för och därmed ettutnyttjande av anslagskrediten. Dels ökadeefterfrågan på tandvård i ochmed att självrisken höjdes, dels kan det enligtregeringen inte uteslutas att efterfrågan på merkostnadskrävande behandlingar ökar under slutet avinnevarande år till följd av införandet av detreformerade tandvårdsstödet. Prognosen är dockmycket osäker och regeringen kommer enligtpropositionen att noga följa utvecklingen.I motion So425 av m.fl. (m) yrkasatt anslår 1 817 000 000 krunder anslaget A 1 (yrkande 1).I motion So244 av samma motionärer, vartillhänvisas i motion So425, hemställs om etttillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om hörnstenarna i en framtidatandvårdspolitik (yrkande 1). Enligt motionärerna ärdet en viktig uppgift för staten att initiera beslutoch åtgärder som underlättar en bantning av densamlade tandvårdssektorn samt att se till att denfortlöpande strukturomvandlingen inte leder tillförsämrad tillgänglighet, vårdkvalitet, serviceeller valfrihet. Högkostnadsskyddet för grupper medstora odontologiska vårdbehov måste prioriteras iförhållande till andra i och för sig angelägnainsatser. Enligt motionärerna måste landstingensdubbla roll som finansiär och producent avskaffas.Det är också viktigt att det råder konkurrens pålika villkor och att nuvarande momsregler ses över,sägs det vidare. I samma motion yrkas att riksdagenbeslutar införa ett högkostnadsskydd på ochdärefter en subventionsgrad på (yrkande 2).Enligt motionärerna ger denna modell ett bättreskydd än det som beslutat om ochgaranterar dem med störst behov av tandvård rimligakostnader för omfattande behandlingar. Motionärernamotsätter sig att regeringen valt att subventioneraunga, friska personers tandvård och anser attpersoner med normal tandstatus bör stå för helakostnaden upp till ett högkostnadsskydd om 3 000 kr.Motionärerna yrkar vidare att beslutarinföra fri konkurrens inom barn- ochungdomstandvården (yrkande 4). Detta kan enligtmotionärerna minska kostnaderna med ca 500 miljonerkronor. Motionärerna framför som lägsta krav underde närmaste åren att landstingen genomförupphandling av barn- och ungdomstandvården enligtlagen om offentlig upphandling. För att konkurrensenskall ske på lika villkor måste landstingen redovisakostnaderna för folktandvården i slutnaresultatenheter. Föräldrar som så önskar skall gesförutsättningar att använda privata vårdgivare istället för vård, sägs det vidare. Imotionen yrkas även ändringar i tandvårdslagen(yrkandena 6 och 7). Enligt motio-närerna bör 5 §tandvårdslagen endast innehålla krav på attlandstinget skall verka för en god tandhälsa och atten tillfredsställande etablering finns inomtandvården. Vidare bör det stadgas i lagen attlandstingen inte får subventionera vuxentandvården.Motionärerna begär vidare ett tillkänna-givande omrätt för privata vårdgivare inom hälso- ochsjukvården att lyfta av momsen (yrkande 9).Motionärerna anser att momsreglerna måste ses över isyfte att åstadkomma konkurrensneutralitet mellanoffentlig och privat tandvård. Slutligen begärs imotionen ett tillkännagivande till regeringen omöverförande av kostnaderna för tandvården tillstaten (yrkande 8). Landstingens kostnader förtandvården kan beräknas till , ivilken summa ingår subventioner av vuxentandvårdenmed ca . Finansieringen av sjukvårdi vid bemärkelse bör enligt motionärerna vara ennationell angelägenhet.I motion N326 av Per () och GöranHägglund (kd) yrkas att hos regeringenbegär förslag till tillägg i tandvårdslagen omskyldighet för landstingen att erbjuda barn ochungdomar ett fritt tandläkarval (yrkande 22).Samma uppfattning framförs i motion So239 av BeritAdolfsson (m), vari begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att avskaffa landstingens monopol påbarntandvården.I motion So446 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen anvisar utöver vadregeringen anslagit under anslaget A 1 avseendetandvårdsförsäkringen (yrkande 10 delvis). Imotionen begärs även ett till-kännagivande om vad imotionen anförts om en översyn i syfte att inkluderatandvårdsförsäkringen i den allmännasjukförsäkringen (yrkande 8). I av-vaktan påutredningen och i syfte att undvika en alltför storökning av självrisken bör enligt motionärernaytterligare anvisas avseendetandvårdsförsäkringen.Utskottet behandlade regeringens förslag omreformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) ibetänkandet 1997/98:SoU25 och ställde sig i alltväsentligt bakom regeringens förslag. I betänkandetbehandlades även ett stort antal motioner, bl.a.yrkanden liknande de i motion So244 (m) och yrkandenom ett sammanhållet försäkringssystem för tandvårdoch sjukvård (mp, kd). Utskottet föreslogtillkännagivanden till regeringen med anledning avmotioner om bl.a. särredovisning av folktandvårdensekonomi och om mervärdesskatt och avstyrkte övrigamotioner.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:289).Regeringen har beslutat atttillkalla en särskild utredare med uppgift attanalysera vissa frågor inom systemet för ersättningför viss mervärdesskatt till kommuner och landsting,det s.k. kommunkontosystemet (dir. 1998:93).Utredaren skall bl.a. utvärdera hur väl systemetuppfyller det egentliga syftet, dvs. att skapakonkurrensneutralitet mellan verksamhet iegen regi respektive på entreprenad och vid behovföreslå alternativa lösningar eller förändringar idet nuvarande systemet. Uppdraget skall redovisassenast den 1 oktober 1999.Bidrag för läkemedelsförmånen (A 2)I budgetpropositionen föreslås att 13 491 000 000 kranvisas under anslaget A 2 Bidrag förläkemedelsförmånen.Från detta anslag utbetalas fr.o.m. 1998statsbidrag till sjukvårds-huvudmännen till följd avdet förändrade kostnadsansvaret för läke-medelsförmånen (landstingen har övertagitkostnadsansvaret från staten fr.o.m. den 1 januari1998). På grund av en viss eftersläpning i systemetutbetalas från anslaget ersättningtill sjukvårdshuvudmännen för kostnaderna förläkemedelsförmånen och januari-oktober 1999.Kostnaderna för läkemedelsförmånen har enligtpropositionen år 1998ökat (om hänsyn tas även tillkostnader för inkontinensartiklar) jämfört med sammaperiod . Den viktigaste orsaken tillkostnadsökningen är enligt regeringen attkostnaderna 1997 varrelativt låga, beroende på hamstringen av läkemedeli slutet av år 1996.Enligt den principöverenskommelse som staten ochLandstingsförbundet träffade omfinansieringsprincipens tillämpning m.m. i sambandmed landstingens övertagande av kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen skall ett system med vinst- ochförlustdelning tillämpas. Systemet innebär för år1998 att det belopp varmed den faktiska kostnadenför läke-medelsförmånen underskrider den beräknadekostnaden skall delas lika mellan staten ochlandstingen. Ett eventuellt kostnadsöverskridandedelas så att staten svarar för och landstingenför av överskridandet. Fördelningen skallregleras mot detta anslag och genomföras senast den30 , varför den kommer att få betydelse förutgifterna under anslaget för . I avvaktan påutfallet budgeteras anslaget för till sammabelopp som för år 1998.I motion So423 av m.fl. (m) yrkasatt anslår 9 391 000 000 krunder anslaget A 2 (yrkande 11). Motionärerna yrkaratt beslutar återinföra ett nationelltläkemedelsförmånssystem (yrkande 1), beslutaravskaffa lagen om receptregister (yrkande 2),beslutar annullera avtalet med landstingen ochbortse från avtalets bestämmelser omöverföringsvinster respektive -förluster (yrkande 3)samt begär förslag om ett nytt högkostnadsskydd(yrkande 4). Motionärerna yrkar vidare att riksdagenskall ge regeringen till känna vad som anförts delsom inkontinenshjälpmedel (yrkande 5), dels omrationaliseringsmöjligheter inom läkemedels-försörjningen (yrkande 8).Motionärerna upprepar huvudpunkterna i Moderaternaskritik vid behand-lingen av läkemedelspropositionenhösten 1996 och anser att hela kostnads-ansvaret förläkemedel i öppen vård, med undantag förinkontinensartiklar, skall återföras till staten.Under 1998 har läkemedelskostnaderna ökat. Statenskall betala av kostnadsöverskridandet, vilketär prognostiserat till . Medmotionärernas förslag hade dessa statligabudgetmedel inte behövt skjutas till.Motionärerna är bl.a. av kostnadsskäl kritiska tillreceptregistret. Uppgifter tyder på attinvesteringskostnaderna kommer att uppgå till minsten miljard kronor. Tidsförläggningen av utvecklingenav registret kommer dessutomenligt motionärerna sannolikt att leda tillavsevärda fördyringar. I det system som motionärernavill införa behövs inte receptregistret.Enligt motionärerna bör läkemedelsförmånen varastatligt reglerad och finansierad. Staten bör införaett nytt betalningssystem för läkemedel, därmedborgarna fritt kan välja att gå med eller att ståutanför med ett temporärt högkostnadsskydd. Detförsta alternativet bygger på att den enskildebetalar en fast egenavgift om per kvartaleller . Den som väljer att inte gå ini betalningssystemet erhåller ett allmäntlikviditetsskydd som omfattar alla medborgare ochsom föreslås uppgå till . Den som erlagtavgift till betalningssystemet erhåller allareceptförskrivna läkemedel utan ytterligarebetalning. Det behövs inga regler om kostnadsfrialäkemedel. Med detta system kommer enligtmotionärerna de totala merintäkterna att överstigade intäkter som inflyter i avgifter i nuvarandesystem med ca netto.Motionärerna anser att hanteringen, förskrivningenoch användningen av inkontinenshjälpmedel börutredas. Kostnaderna för hjälpmedlen bör enligtmotionärerna kunna minskas väsentligt genom bättrebehandlingsmetoder och användning av läkemedel ochhjälpmedel av flergångstyp, närmare bestämt med 100miljoner kronor , med år2000 och med år 2001.Motionärerna redovisar olika exempel på ytterligarebesparingar som kan göras. Besparingar kanåstadkommas genom ökad förskrivning av mindreförpackningar. kastas läkemedel för ca 500miljoner kronor. Enligt motionärerna kan derasförslag till betalningssystem reducera svinnet medminst . Vidare måste Riksförsäkringsverketaktivt anpassa priserna på äldre läkemedel. Enligtmotionärerna kan statskassan hämta in de avseddakostnadsövervältringar som primärkommunerna gjorde isamband med ädel-reformen och som kommunerna fickbetalt för vid skatteväxlingen med landstingen.Beloppet motsvarar ,bortsett från inkontinensprodukter. Läkemedelsterapisom underlättar övergången från sluten till öppenvård medför enligt motionärerna besparingar förlandstingen, primärkommunerna och de statligasocialförsäkringssystemen på sammanlagt ca 500miljoner kronor.Kerstin () yrkade vid sammanträde medutskottet att 400 miljonerkronor skall tillföras anslag A 2. Ramen förutgiftsområde 9 föreslås därmed ökas med sammabelopp som ramen för utgiftsområde 25föreslås minskas med . Somunderlag för yrkandet åberopas ett skriftligtförtydligande. Ärendet har också anmälts ifinansutskottet. liberalerna anser atthögkostnads-skyddet för läkemedel respektive förläkarbesök i öppenvården bör uppgå till vardera 1000 kr.Utskottet behandlade likalydande motionsyrkanden somframförs i motion So423 (m) vid behandlingen av båderegeringens proposition 1996/97:27Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning(betänkande 1996/97:SoU5) och budgetpropositionenför (betänkande 1997/98:SoU1). I betänkande 1996/97:SoU5avgav företrädare för , reservationer medyrkande om avslag på propositionen.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1996/97:58,1997/98:115).Bidrag till hälso- och sjukvård (A 3)I budgetpropositionen föreslås att 985 626 000 kranvisas under anslaget A 3 Bidrag till hälso- ochsjukvård.Från anslaget utbetalas statsbidrag tillsjukvårdshuvudmännen i enlighet med de årligaöverenskommelser som träffas mellan regeringen ochLands-tingsförbundet om vissa ersättningar.Bidragets användningsområden m.m. finns angivna iförordningen (1984:908) om vissa statsbidrag ochförsäk-ringsersättningar för sjukvård m.m.Från anslaget betalas vidare ersättningar för vissakostnader och förluster som uppkommit på grund avmyndighetsingripanden för att förhindra smittsamsjukdom. Vissa kostnader enligtsmittskyddsförordningen (1989:301) betalas ocksåfrån detta anslag, liksom kostnader för patient-försäkring och vissa skadeersättningar.Den statliga ersättningen till Spri har tidigareredovisats under ett eget anslag, A 5 Ersättningtill Spri, men ingår från och med inu ifrågavarande anslag. Som redan nämnts kommervidare finansieringen av Handikappinstitutetfortsättningsvis att ske genom ett särskiltstatsbidrag under anslaget. ombildas till enideell förening. ändras namnet tillHjälpmedelsinstitutet.I motion So383 av m.fl. (v) hemställsom ett tillkännagivande till regeringen om attfinansieringen av Rikskvinnocentrum skall ske inomramen för utgiftsområde 9, exempelvis genom pengarfrån anslaget A 3. Enligt motionärerna ärRikskvinnocentrum en nationell angelägenhet somaldrig har varit avsedd enbart för län.I motion So293 av () begärs etttillkännagivande om statens fortsatta stöd tillRikskvinnocentrum. Enligt motionären förutsättercentrumets fortsatta verksamhet såväl ett statligtsom ett lands-tingskommunalt engagemang. Detta måstebeaktas vid statens över-läggningar med landstingeni olika finansieringsfrågor, anförs det.I motion So411 av och BarbroAndersson () begärs ett tillkännagivande ombehovet av forskningsmedel till Rikskvinnocentrumför samt om en utredning kring RKC:sframtid. RKC är enligt motionärerna enspjutspetsverksamhet på kvinnofridsområdet.Forsknings-medel som finns för detta ändamål bördärför omfatta RKC, där relevant forskning redanpågår och annars riskerar att avbrytas, sägs det imotionen.I propositionen 1997/98:55 Kvinnofrid nämnsRikskvinnocentrum för kvinnor som har misshandlatsoch våldtagits, RKC. RKC inrättades påförslag av och harLandstinget i län som huvudman. Syftet medcentrumets arbete är att det, förutom att ha enöppen patientmottagning för kvinnor som blivitutsatta för våld, skall vara ett nationellt resurs-och som utifrån ettkvinnoperspektiv skall skapa former för ett gottomhändertagande i vården. RKC skall genomförautbildning av berörda personalkategorier, spridainformation och bidra till opinionsbildning samtbedriva forskning om bl.a. effekterna av våld motkvinnor. Regeringen har bidragit ekonomiskt tilluppbyggnaden av verksamheten, som är tänkt att kunnastå modell för verksamheter som kan komma attstartas upp i andra delar av landet. För att ge RKCförutsättningar att befästa sin verksamhet ochsprida erfarenheter från denna samt för attfinansiera vissa rikstäckande uppgifter avsågregeringen att lämna ett ekonomiskt bidrag tillcentrumet i form av ett engångsbelopp om 3 miljonerkronor under år 1998.Justitieutskottet behandlade propositionenKvinnofrid i betänkandet 1997/98:JuU13.Socialutskottet yttrade sig i ärendet, bl.a. om enmotion om stöd till RKC. framhöllvikten av RKC:s verksamhet och välkomnaderegeringens förslag att bidra ekonomiskt tillcentrumet . Huruvida och i vilkenomfattning ekonomiskt bidrag från staten även kundebehövas var enligt utskottets meningför tidigt att avgöra. Utskottet utgick dock frånatt frågan skulle komma att prövas. delade socialutskottets uppfattning ochavstyrkte motionen. Riks-dagen följde utskottet(rskr. 1997/98:250).Insatser mot aids (A 4)I budgetpropositionen föreslås att 51 622 000 kranvisas under anslaget A 4 Insatser mot aids.Anslaget avser särskilda insatser för att förebyggaspridning av hiv/aids. Medlen skall användas tillinformation och kunskapsspridning, stöd tillpsykosocialt arbete och till utvecklingsarbete. Frånanslaget utbetalades ett extra bidrag till kommuneroch landsting i storstadsregionerna fram t.o.m. år1997.Regeringen uttalade i vårpropositionen för år 1997att statens stöd till kommunernas och landstingenshivpreventiva arbete får anses ingå i det generellastatsbidraget. För att underlätta avvecklingen av endel av det specialdestinerade bidraget och för attvärna den verksamhet som byggts upp i samarbetemellan kommuner, landsting och frivilligaorganisationer ger regeringen ett tillfälligt bidragför förebyggande hiv/aidsverksamhet istorstadsområdena och . För år1998 fördelades från anslaget A 2Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. Regeringens avsikt är attanvända 84 miljoner från det nämnda anslaget förbidrag till kommuner och landsting istorstadsområdena till förebyggandehiv/aidsverksamhet. En överföring till det anslagetbör enligt regeringen göras engångsvis med 14miljoner kronor från anslaget A 4 Insatser mot aids.Det hivpreventiva arbetet har enligt regeringenvarit framgångsrikt. har förblivit ett landmed låg förekomst av hivinfektion trots ettomfattande resande och invandring från länder medhög förekomst av hiv/aids. upptäcks ca 250personer med hivdiagnos. har antaletnya anmälda aidsfall minskat i . Minskningenkan delvis förklaras av de s.k. bromsmedicinerna,vilka började användas under år 1996.I motion So424 av m.fl. (m) yrkasatt till utgiftsområde 9 anslag A 4 anvisar utöver vadregeringen föreslagit, eller , ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande10). Motionärerna motsätter sig en minskning avanslaget till det hiv/aidspreventiva arbetet. Detger fel signaler om att det offentliga nu inte anseratt hiv är farligt längre. Motionärerna är ocksåemot överföringen till utgiftsområde 25 eftersomsyftet härmed är att underlätta avvecklingen av detstatliga stödet till hiv/aidsarbetet.I motion Fi211 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen för anvisar anslagen underutgiftsområde 9 enligt uppställ-ningen i bilaga 2(yrkande 12 delvis). Av bilagan framgår att anslagetA 4 skall höjas med jämfört medregeringens förslag.I motion Sf283 av m.fl. (fp) yrkasatt till utgiftsområde 9 anslag A 4 anvisar utöver vadregeringen föreslagit eller således (yrkande 2).