bet · GL01JoU12 · 1998-02-05 00:00:00 — Avsikten är att särskiltframhäva djurskyddsintresset i fråga om sådan djurhållning där bl.a. starkaekonomiska intressen kan göra sig gällande. Några tolkningssvårigheter av detslag som anges i motion Jo28 föreligger således inte. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion Jo28 (c) yrkande2 delvis. Motion 1996/97:Jo538 (c) yrkande 5 delvis är därmed tillgodosedd ochbör således inte föranleda någon vidare åtgärd.Tillståndskrav beträffande försöksdjur m.m.PropositionenEnligt regeringens förslag skall djur få användas som försöksdjur endast omsyftet med försöket inte kan uppnås med en annan tillfredsställande metod utananvändning av djur. Dessutom måste försöket utformas så att djuren inte utsättsför större lidande än vad som är absolut nödvändigt. En ytterligareförutsättning är att det vid försöket endast används djur som fötts upp förändamålet. Förslaget innebär ett genomförande av rådets direktiv /609/EEG iberörd del. Av direktivet framgår att djurförsök inte får utföras om detavsedda syftet med försöket kan uppnås genom en annan tillfredsställande metodsom inte innebär användning av försöksdjur. Vidare skall alla djurförsökutformas på ett sätt som medför minst lidande för djuren, men ändå leder tilltillfredsställande försöksresultat.Enligt propositionen skall regeringens eller, om regeringen bestämmer det,tillstånd krävas för uppfödning, förvaring, tillhandahållandeeller användning av försöksdjur. Ett sådant tillstånd får återkallas. Omtillstånd lämnats till uppfödning, förvaring, tillhandahållande elleranvändning av försöksdjur föreslår regeringen vidare att det, förutom en avJordbruksverket godkänd föreståndare, skall finnas en veterinär som ger råd ochanvisningar om hur verksamheten skall bedrivas och som bistår vid behandling avdjuren. Vidare skall det finnas en för verksamheten tillräckligt stor personalsom har den utbildning och kompetens som behövs för verksamheten. Regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter eller idet enskilda fallet besluta om vad som skall gälla för föreståndaren ochveterinären om personalens utbildning och kompetens. Föreståndaren ochveterinären skall se till att lagen och föreskrifter som meddelats med stöd avlagen följs i verksamheten. Genom förslaget genomförs rådets direktiv86/609/EEG i berörda delar.MotionernaEnligt motion Jo25 (kd) bör regeringen utarbeta ett förslag till sådan ändringav 19 § djurskyddslagen (1988:534) att det klart framgår att djur inte skallanvändas för vetenskapliga ändamål om det inte kan anses angeläget från allmänsynpunkt. Enligt motionärerna skall allmänintresset väga lika tungt vid ettavgörande som de rekvisit som regeringen föreslår (yrkande 1). Vidare yrkas attriksdagen beslutar ge 19 § punkt 2 djurskyddslagen följande lydelse: ?attverksamheten utformas och fortlöpande anpassas på sådant sätt att djuren inteutsätts för ett obegränsat lidande eller för ett större lidande än vad som ärabsolut nödvändigt, och?. Enligt motionärerna finns det inget som säger att viinte skulle kunna införa strängare krav än de som ställs i EG:s direktiv. Detär orimligt att försöksdjur skall kunna bli utsatta för obegränsat lidande(yrkande 2).I flera motioner framförs krav som innebär att 2 § djurskyddslagen skallåterställas i sin ursprungliga lydelse i syfte att ge tillsynsmyndighetenerforderliga befogenheter att hävda de etiska krav som ställs upp av den etiskanämnden vid tillståndsgivningen. I motion Jo28 (c) yrkas sålunda att riksdagenbeslutar att ge 2 § djurskyddslagen följande lydelse. ?Djur skall behandlas väloch skyddas mot onödigt lidande och sjukdom? (yrkande 2 delvis). Motsvarandekrav framförs även i motionerna 1996/97:Jo512 (c, fp, mp), 1996/97:Jo531 (kd),1996/97:Jo538 (c) yrkande 5 delvis, 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 44,1997/98:Jo513 (kd) och 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 56.Enligt motion 1997/98:Jo531 (fp) bör ansvaret för djurskyddstillsynen även ifortsättningen ligga hos kommunerna.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen skall målet vad beträffarförsöksdjursanvändningen självfallet vara att i möjligaste mån minska antalettillfällen då djur används för försök och liknande verksamhet och dessutomminska antalet djur som kommer till sådan användning. I all forskning gällergivetvis att bästa möjliga försöksresultat bör uppnås med så få djur sommöjligt. Ett lika självklart mål är att utforma försöken på ett sådant sätt attdjuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. Dettaär till sin karaktär grundläggande centrala regler för all försöksverksamhetmed djur. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i berörddel. Motion Jo25 (kd) yrkande 2 avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd.När det gäller synpunkterna i motion Jo25 beträffande förutsättningarna föranvändning av försöksdjur erinrar utskottet dessutom om att föredragandedepartementschefen, i förslaget till vår nuvarande djurskyddslagstiftning(prop. 1987/88:93), bl.a. framhöll betydelsen av att djurförsöken begränsastill att avse bara sådana fall då det är angeläget från allmän synpunkt attutföra försöket. Enligt 49 § djurskyddsförordningen (1988:539) skall ocksånämnden, vid den etiska prövningen, avstyrka att djur används för vetenskapligaändamål om det inte kan anses angeläget från allmän synpunkt. Oavsett om dennaprövningsregel tas in i lag eller bibehålls i djurskyddsförordningen är dengivetvis bindande för nämnderna. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo25 (kd) yrkande 1 i den mån dess syfte inte kan anses tillgodosett.Som redovisas i propositionen finns krav i djurskyddslagen på enansvarig föreståndare vid varje användaranläggning. Detta är inte tillräckligtför att till fullo införliva EG:s direktiv på området. I likhet med regeringenanser utskottet att lagen därför bör kompletteras med krav på att det skallfinnas en veterinär som ger råd och anvisningar om hur verksamheten skallbedrivas och som bistår vid behandling av djuren. Det bör också framgå av lagenatt det skall finnas en tillräckligt stor personal med lämplig utbildning ochkompetens. Utskottet delar även den i propositionen redovisade uppfattningenatt ett bemyndigande bör ges för att möjliggöra föreskrifter och beslut om vadsom skall gälla för de olika personalkategorierna. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag i berörd del. Syftet med regeringens förslag idenna del är att tydliggöra vem som ytterst ansvarar för djurskyddet.Föreståndaren och veterinären har att se till att verksamheten bedrivs ienlighet med djurskyddslagen och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen.Föreskrifter kan meddelas för att tillförsäkra en väl fungerande verksamhet medförsöksdjur men även t.ex. innehålla specificerade krav på ett visst antalföreståndare eller veterinärer som skall svara för verksamheten på storaanläggningar med många olika enheter. På detta sätt tvingas föreståndaren ochveterinären att, var och en utifrån sin kompetens och sitt ansvarsområde,aktivt bevaka djurskyddet i alla situationer och kan göras ansvariga föreventuella avvikelser från författningarna på området. Självfallet innebär intedetta att övrig personal fritas från ansvar. Om någon i personalen bryter motdjurskyddslagen i sitt arbete kan denne naturligtvis ställas till ansvar fördetta. Enligt utskottets bedömning är syftet med motionerna Jo28 (c) yrkande 2delvis, 1996/97:Jo512 (c, fp, mp), 1996/97:Jo531 (kd), 1996/97:Jo538 (c)yrkande 5 delvis, 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 44, 1997/98:Jo513 (kd) och1997/98:Ub807 (mp) yrkande 56 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett.Utskottet avstyrker därmed berörda motioner.Regeringen har i propositionen valt att begränsa sina förslag till attomfatta bara de ändringar i djurskyddslagen som är en förutsättning för attEG:s direktiv på djurskyddsområdet skall kunna genomföras. Mot bakgrund av detanförda föreslår utskottet att det i motion 1997/98:Jo531 (fp) framförda kravetom fortsatt kommunalt ansvar för djurskyddstillsynen lämnas utan vidare åtgärd.Etisk bedömningPropositionenEnligt regeringens förslag skall användning av djur för försöksändamålgodkännas från etisk synpunkt av en djurförsöksetisk nämnd innan användningenpåbörjas. Den nuvarande ordningen, där nämnden beslutar att tillstyrka elleravstyrka, är formellt endast rådgivande. En forskare är i princip oförhindradatt genomföra sitt försök med djur även i de fall djuranvändning avstyrkts.Några sanktioner kan inte vidtas mot forskaren i den situationen. Däremot kanett eventuellt lidande hos djuren, mot bakgrund av en avstyrkt ansökan, inteanses som ett nödvändigt och därför godtagbart lidande. Detta innebär i sin turatt den forskare som genomför ett försök trots att försöket har avstyrktsriskerar att bryta mot djurskyddslagen. De djurförsöksetiska nämndernasrådgivande beslut får därigenom en tvingande verkan. Det förhållandet attnämndens beslut får en tvingande verkan får betydelse också viddjurskyddstillsynen av försöksdjuren, där inspektörerna endast kan ifrågasättaåtgärder som avviker från en tillstyrkt ansökan eller som faller utanförförsöket. Nämndernas beslut är följaktligen rådgivande men uppfattas ändå somåtminstone i vissa avseenden tvingande. Beslutens legala status är därför oklaroch viss osäkerhet råder om deras faktiska verkan. Enligt regeringen kan dettainte anses tillfredsställande.Vidare har det i lagstiftningsärendet, efter lagrådsföredragningen,uppmärksammats att det kan ifrågasättas om en tillstyrkan av endjurförsöksetisk nämnd är tillräcklig för att på området skallanses till fullo genomförda. Enligt rådets direktiv /609/EEG av den 24november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningarom skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål skallmedlemsstaterna vidta lämpliga rättsliga eller administrativa åtgärder om deanser att försöket inte är av tillräcklig vikt för att tillgodose degrundläggande behoven hos människor eller djur. Detta innebär att enmedlemsstat måste kunna förbjuda ett enskilt försök. Odiskutabelt kommer denmöjligheten att finnas, om det i fortsättningen ställs krav på att ett försökskall vara godkänt för att vara tillåtet. I och med detta måste också kraven iEG:s direktiv i detta avseende till fullo anses ha genomförts.De etiska nämnderna har en mycket speciell och bred sammansättning. Motbakgrund härav och med hänsyn till möjligheterna att modifiera ansökan elleransöka på nytt anser regeringen att en godtagbar ordning bör vara attnämndernas beslut inte skall kunna överklagas. Lagrådet har påpekat att endjurförsöksetisk nämnds beslut på ett avgörande sätt kan påverka forskarensverksamhet. Med anledning härav anser Lagrådet att nämndens beslut bör kunnaöverklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen anser emellertid attäven dagens beslut på motsvarande sätt kan påverka forskarens verksamhet. Ettavstyrkande av djuranvändningen medför i princip samma konsekvenser som ettavslag och kan inte överklagas. I stället är forskaren oförhindrad attåterkomma med en ny modifierad ansökan. På anförda skäl anser regeringen attLagrådets påpekande inte bör föranleda någon ändring av förslaget i denna del.MotionernaEnligt motion Jo24 (fp) yrkande 1 bör avslå regeringens förslag tilländring av 21 § djurskyddslagen. Regeringens skäl för att förändra denrättsliga karaktären på de etiska nämndernas beslut är inte övertygande.Förslaget har väckt starkt motstånd hos viktiga remissinstanser inomförsöksdjursområdet. Det ingår som en viktig del i den av regeringentillkallade särskilda utredarens arbete med att bl.a. närmare granska dedjurförsöksetiska nämndernas verksamhet (dir. 1997:43). Vidare framhålls att denoggranna avvägningar som bör göras mellan olika intressen med fördel kanhanteras av den särskilde utredaren och de sakkunniga från forskning,veterinärväsende och djurskydd som är utsedda. Dessa borde också ha godaförutsättningar att riktigt bedöma konsekvenserna för den djurförsöksetiskaprövningen av nya förslag (yrkande 2). Avslag på regeringens förslagbeträffande den etiska bedömningen av djurförsök yrkas också i motionerna Jo26(m, c, fp, v, mp, kd), Jo27 (s) och Jo28 (c) yrkande 1. Enligt motionärerna harflera viktiga remissinstanser liksom Lagrådet invänt mot regeringens förslagsåväl vad gäller beslutets rättsliga status som besvärsrätten. Mot bakgrund avatt regeringen tillsatt en utredning som har till uppgift att se över bl.a. dedjurförsöksetiska nämndernas arbete så finner motionärerna det ytterstolämpligt att nu ändra villkoren för den etiska prövningen av djurförsök.Regeringens förslag i detta avseende bör ej genomföras. Enligt motion1996/97:Jo523 (mp) yrkande 2 bör de djurförsöksetiska nämnderna bli beslutande.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen kan de djurförsöksetiska nämndernas beslut anses ha tvingande verkan. Visserligen är en forskare i princip oförhindradatt genomföra sitt försök med djur även i de fall djuranvändning avstyrkts.Några sanktioner kan inte vidtas mot forskaren i den situationen. Däremot kanett eventuellt lidande hos djuren, mot bakgrund av en avstyrkt ansökan, inteanses som ett nödvändigt och därför godtagbart lidande. Detta innebär i sin turatt den forskare som genomför ett försök trots att försöket har avstyrktsriskerar att bryta mot djurskyddslagen. Detta förhållande får betydelse ocksåvid djurskyddstillsynen av försöksdjuren, där inspektörerna endast kanifrågasätta åtgärder som avviker från en tillstyrkt ansökan eller som fallerutanför försöket. Nämndernas beslut är följaktligen rådgivande men uppfattasändå som åtminstone i vissa avseenden tvingande.I likhet med regeringen anser utskottet att beslutens oklara legala statusskapar osäkerhet om deras faktiska verkan, vilket inte kan ansestillfredsställande. Som också framhålls i propositionen innebär rådets direktiv86/609/EEG bl.a. att en medlemsstat måste kunna förbjuda ett enskilt försök.Odiskutabelt kommer den möjligheten att finnas, om det i fortsättningen ställskrav på att ett försök skall vara godkänt för att vara tillåtet. I samband meden utfrågning har representanter för understrukit attEU-kommissionen, efter det att lagrådsremissen i ärendet upprättades, haravgett ett s.k. motiverat yttrande som innebär att måste införa ettsystem som gör det möjligt att med bindande verkan förbjuda enskildadjurförsök. Såvitt utskottet kan bedöma är någon förändring av rutinerna vidsjälva prövningen eller av prövningen i sig inte avsedd. Enligt utskottetsmening finns det i detta sammanhang all anledning att understryka värdet av dendialog som uppenbarligen förs mellan de brett sammansatta djurförsöksetiskanämnderna och vederbörande forskare och som i det allt övervägande antalet fallresulterar i en samsyn på hur försöken bör utföras. Utskottet utgår ifrån attdetta arbetssätt kan bibehållas även om nämnderna får möjlighet att meddelabindande beslut. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag iberörd del. Därmed tillgodoses motion 1996/97: Jo523 (mp) yrkande 2. MotionernaJo24 (fp) yrkandena 1 och 2 delvis, Jo26 (m, c, fp, v, mp, kd) delvis, Jo27 (s)delvis och Jo28 (c) yrkande 1 delvis avstyrks.När det gäller möjligheterna att överklaga nämndernas beslut framhålls ipropositionen att ett avstyrkande av djuranvändningen, som inte kan överklagas,i princip medför samma konsekvenser som ett avslag som inte kan överklagas.Dagens beslut påverkar således forskaren på samma sätt trots att det inte gåratt överklaga. bör dock uppmärksammas att ett avslag på ettavgörande sätt kan påverka forskarens verksamhet. Det skulle kunna förekommaatt en forskare i skilda avseenden inte har samma uppfattning som nämnden. Vidett avslag från nämnden torde det då te sig meningslöst för den enskildeforskaren att dels söka tillstånd till verksamheten, dels påbörja dennaeftersom han då riskerar att bryta mot djurskyddslagen. I likhet med Lagrådetanser utskottet därför att en djurförsöksetisk nämnds beslut skall kunnaöverklagas. Övervägande skäl talar för att sådana överklaganden behandlas avallmän förvaltningsdomstol enligt 38 § andra stycket djurskyddslagen. Med detanförda avstyrker utskottet regeringens förslag såvitt avser 38 och 38 a §§djurskyddslagen. Därmed tillgodoses motionerna Jo24 (fp) yrkandena 1 och 2delvis, Jo26 (m, c, fp, v, mp, kd) delvis, Jo27 (s) delvis och Jo28 (c) yrkande1 delvis.De delar av propositionen som ej särskilt berörts har ej föranlett någrainvändningar från utskottets sida.Fristående djurskyddsfrågorUtskottets övervägandenAdministration, m.m.Enligt 1 § förordningen (1991:375) med instruktion för Statens jordbruksverkskall verka för ett gott djurskydd och särskilt säkerställagenomförandet av skärpta djurskyddskrav. skall vidare verka förett gott hälsotillstånd bland husdjuren och se till att smittsammadjursjukdomar bekämpas. utövar den centrala tillsynen överefterlevnaden av djurskyddslagstiftningen och har dessutom till uppgift attsamordna övriga tillsynsmyndigheters verksamhet och vid behov lämna råd ochhjälp i den verksamheten. Detta framgår av 24 § djurskyddslagen (1988:534).Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslå att en ny särskilddjurskyddsmyndighet inrättas. Därmed avstyrks motionerna 1997/98:Jo530 (fp) och1997/98:Jo534 (mp) yrkande 2.Vidare avstyrks de i motionerna 1997/98:Jo517 (s) delvis och 1997/98: Jo527(fp) framförda yrkandena beträffande en utvärdering av djurskyddslagen.I tre motioner yrkas att djurskyddsorganisationerna skall ges besvärsrätt idjurskyddsfrågor. Organisationerna skall fungera som part och ställföreträdareför djuren. Utskottet konstaterar för sin del att djurskyddsorganisationernaregelmässigt fungerar som remissorgan när det gäller aktuella djurskyddsfrågoroch äger representation i djurskyddsråd. Utskottet anser attdet inte finns anledning att nu förorda mer långtgående ändringar idjurskyddsorganisationernas ställning i enlighet med förslagen i motionerna1997/98:Jo517 (s) delvis, 1997/98:Jo529 (fp) och 1997/98:Jo534 (mp) yrkande 1.Motionsyrkandena avstyrks.Inom EU är användningen av antimikrobiella fodertillsatser helt harmoniserad,och godkännande av sådana fodertillsatser sker enligt . I desvenska medlemskapsförhandlingarna erhölls övergångsbestämmelser enligt vilkaSverige fram t.o.m. får behålla den lagstiftning somgällde vid anslutningen för fodertillsatser (antibiotika, kemoterapeutika,koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel). gällersåledes begränsningar i eller förbud mot användningen av dessa tillsatser ifoder. Senast vid övergångsperiodens slut skall beslut fattas enligtförfarandet i artikel 7, direktivet om fodertillsatser 70/524/EEG, huruvidaSverige kan behålla sitt förbud även fortsättningsvis. Till grund förprövningen skall lämna utförliga vetenskapliga redogörelser. Våren 1995bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla ensärskild utredare med uppdraget att sammanställa och redovisa de vetenskapligafakta och bedömningar som är av betydelse för ett ställningstagande till fråganom ett fortsatt förbud mot användningen som tillsatser i foder av antibiotika,kemoterapeutika, koccidiostatika och tillväxtbefrämjande medel. Utredningensresultat har redovisats i betänkandet Antimikrobiella fodertillsatser (SOU1997:132-133).Sammanfattningsvis bör framhållas att den nuvarande svenskafoderlagstiftningens förbud mot inblandning av bl.a. antibiotika är ettresultat av en bred debatt. Förbudet är inte enbart veterinärvetenskapligtgrundat, utan även etiska aspekter har beaktats i detta sammanhang. Det ärangeläget att frågan om antibiotikatillsatser sätts in i ett större perspektivrörande antibiotikans roll inom animalieproduktionen med avseende dels pårisken för antibiotikaresistens, dels mer långsiktiga ekologiska effekter.Utskottet förutsätter att regeringen inför det kommande beslutet är fortsattpådrivande när det gäller möjligheterna att både skärpa kraven inom EU och attbehålla det svenska förbudet. Med det anförda kan syftet med de i motionerna1997/98:Jo506 (c), 1997/98:Jo525 (c) yrkande 7 och 1997/98:L716 (c) yrkande 3framförda kraven beträffande antibiotika i foder anses vara tillgodosedda.I de svenska medlemskapsförhandlingarna erhölls även övergångsbestämmelserenligt vilka fram t.o.m. fick behålla dennuvarande svenska foderlagstiftningens förbud mot kadavermjöl. harbegärt att inför ett generellt förbud mot kadavermjöl i helaEU. I andra hand kräver man att få behålla det svenska förbudet. Som underlagför begäran har i samråd med Statensveterinärmedicinska anstalt, , ochFiskeriverket på regeringens uppdrag sammanställt och redovisat devetenskapliga fakta och bedömningar som är av betydelse för ställningstagandentill fortsatta tillämpning av förbudet och begränsningar i fråga omkadavermjöl. Enligt vad utskottet erfarit diskuterade för foderfrågor krav vid ett möte i i mitten avdecember . Man bestämde sig härvid för att göra en noggrann genomgång avde undantag som vill behålla innan man fattar beslut. I väntan på dettaförlängdes nuvarande undantagsregler. I detta sammanhang bör även uppmärksammasatt kommissionen beslutade att förbjuda bl.a. användningen ifoder av specificerat riskmaterial i fråga om överförbar spongiformencefalopati (97/537/EG). Avsikten med förbudet är att minska riskerna förytterligare spridning av sjukdomen och därigenom skydda både människor ochdjur. I beslutet definieras de kroppsdelar hos idisslande djur som klassas somriskmaterial. Kommissionen har efter omröstning i Ständiga veterinärkommitténden beslutat om ändring av beslutet innebärande att datum förikraftträdande ändras till . Med det anförda föreslår utskottetatt de i motion 1997/98:Jo213 (mp) yrkandena 3 och 4 framförda synpunkterna omförbudet mot kadavermjöl i foder kan lämnas utan vidare åtgärd.I motion 1997/98:Jo213 (mp) uppmärksammas även kadaverhanteringen i Sverigeoch villkoren för denna verksamhet. har med stöd avförordningen (1993:1488) om provtagning på djur m.m. meddelat föreskrifter omomhändertagande, hantering och bearbetning av djurkadaver och annat animalisktavfall (SJVFS 1997:72). Föreskrifter meddelas bl.a. om bearbetning ochförbränning av animaliskt avfall, registrering och godkännande av anläggningför sådan verksamhet, insamling, transport och märkning av animaliskt avfall,tillsyn och kontroll. Med det anförda avstyrks motion 1997/98:Jo213 yrkandena1, 2, 5 och 6 i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Djurhållning m.m.Grundläggande regler för djurhållningen finns i djurskyddslagen (1988:534).Enligt lagen får regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,meddela ytterligare föreskrifter om bl.a. stall och andraförvaringsutrymmen. När det gäller djur som föds upp eller hålls för produktionav livsmedel, ull, skinn eller pälsar eller för att användas i tävling fårregeringen eller, efter regeringens bemyndigande, dessutommeddela ytterligare föreskrifter om hur sådana djur skall hållas och skötas.Jordbruksverket har med stöd av djurskyddsförordningen (1988:539) meddelatföreskrifter om djurhållning inom lantbruket (SJVFS 1993:129). Utöver tillsynoch skötsel har föreskrifter meddelats om bl.a. utrymme, inredning och mått.När det gäller nötkreatur och deras utrymme i bås träder dessa bestämmelser ikraft vid utgången av . För att underlätta de befintligajordbruksföretagens anpassning till de skärpta bestämmelserna finns i berördaföreskrifter vissa möjligheter till undantag. I ett befintligt stall eller vidombyggnad av ett stall kan mindre avvikelser från måttföreskrifter göras om detär djurskyddsmässigt godtagbart för det enskilda djuret och planlösningen istallet är god. Vidare har möjlighet att medge undantag frånföreskrifterna om det föreligger särskilda skäl. Enligt utskottets mening fårdet ankomma på behörig myndighet att pröva möjligheterna att tillåta mindreavvikelser eller medge undantag från gällande föreskrifter för att tillgodosebehovet av individuella lösningar.