bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — tillförsdärmed kommuner och landsting sammanlagt 72miljarder kronor extra.Stora insatser har också gjorts eller görs på enrad andra områden: utbildning ochkompetensutveckling, arbetsmarknadspolitiken,förbättringar av företagens villkor, byggandet avHållbara , höjda barnbidrag, höjdaersättningsnivåer i socialförsäkringarna ochförbättrade pensioner.Till detta kommer de särskilda insatser somföreslås inom sex strategiskt viktiga områden förden framtida tillväxten och sysselsättningen:Investeringar i kunskap och kompetens. Sverigesframtid ligger i en kvalificerad arbetskraft med godutbildning. Regeringens politik går därför ut på attstärka hela utbildningssystemet från förskolan tillkvalificerad vidareutbildning för dem som redan harjobb. utvecklas kvalitetenoch likvärdigheten i skolan. För att möjliggöra ettfortsatt brett deltagande i vuxenutbildningen gesunder /99 möjlighet att studera med detsärskilda utbildningsbidraget ett andra år.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningförlängs och utökas. Stipendierna för ungdomar under20 år som med godkänt resultat genomgått ett basårmed naturvetenskaplig och teknisk inriktningbibehålls.Delaktighet i informationssamhället.Informationstekniken betyder mycket för Sverigeskonkurrenskraft. Med våra världsledandekunskapsföretag skall behålla positionen somen ledande IT-nation. Utöver pågående och planeradeåtgärder tillförs ytterligare 1,8 miljarder kronorunder för särskilda insatser,varvid tyngdpunkten, 1,5 miljarder, läggs på skolan.En ny skall också tillsättas.Hållbara - ett föregångsland. Om Sverigeoch svensk industri går i spetsen för en utvecklingmot ekologisk hållbarhet kan det även gekonkurrensfördelar på de snabbt växandeframtidsmarknaderna för t.ex. miljöteknik samtmiljöanpassade och resurssnåla produkter. Stödettill lokala investeringsprogram för att främja enekologiskt hållbar utveckling utökas nu med 2miljarder kronor för . Entreprenörskap och nyföretagande haren avgörande betydelse för tillväxt ochsysselsättning. Nya åtgärder som vidtas inom dettaför regeringen prioriterade område är bl.a:Reserveringsmöjligheterna förstärks för enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag. Lättnadeni ägarbeskattningen av onoterade aktier utvidgas.Kvittningsrätten för reaförluster på onoteradeaktier utvidgas. Skatten på reklamtrycksakeravskaffas. Dessutom avskaffas den särskildafastighetsskatten på vattenkraftverk.Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningav personaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskilda näringsidkareförenklas. Resurserna för s.k. såddkapital och andraåtgärder för småföretagsutveckling utökas. Samtidigtgår regeringen vidare med regelförenklingsarbetet.Det ska bli lättare att registrera företag. Målet äratt endast en blankett och en myndighetskontaktskall behövas. Regeringen avser att genomföra sådanaförenklingsåtgärder under innevarande år.Myndigheternas handlingstider skall i ett förstasteg förkortas i särskilt utvalda ärenden.Uppgiftsbördan för företagen skall minska ochföretagens hantering av tullfrågor skall förenklasytterligare. När småföretagsdelegationen lagt sittslutliga förslag avser också regeringen attpresentera ytterligare förslag inom området.Europeiskt samarbete. Regeringen föreslår ett nytttreårigt program på förutvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Dessutom tillförs ytterligare underden kommande femårsperioden för insatser iÖstersjöregionen. Svenska företag ges stöd till attutnyttja marknads- och handelsmöjligheterna i detnya framväxande genom bl.a. insatser försmåföretagen, förstärkt regionalexportfrämjarorganisation i och åtgärder föratt ta till vara invandrares speciella kunskaper omsina respektive länder och deras språkkunskaper.Ett för alla. Integrationspolitiken skallvärna grundläggande demokratiska värden. Den skallverka för kvinnors och mäns lika rättigheter,oavsett etnisk och kulturell bakgrund. För attminska segregationen, uppnå de integrationspolitiskamålen och ett för alla föreslås ettresurstillskott inom området under de närmaste åren.Av central betydelse är åtgärder för att ge godakunskaper i det svenska språket från tidig ålder,skapa goda villkor på arbetsmarknaden och få tillstånd en varaktig förbättring av situationen iutsatta bostadsområden med stor andel invånare medinvandrarbakgrund. Regeringen aviserar att enstorstadspolitisk proposition föreläggs riksdagenunder våren. Dessutom skall förslag lämnas om enskärpt lagstiftning mot etnisk diskriminering iarbetslivet.Vid sidan av dessa framtidsområden görs satsningarinom en rad andra områden som stärker . T.ex. satsas resurser på att göraSverige tryggare genom att bl.a säkerställanärpolisreformen och kampen motvardagsbrottsligheten samt genom att förstärkaekobrottsbekämpningen. Regeringen föreslår också attpensionerna för beräknas utifrån ettbasbelopp reducerat i stället för med 2 %.För år 2000 och framåt beräknas pensionerna från ettoreducerat basbelopp.Vidare ser regeringen biståndet som ett viktigtinstrument för att främja internationell säkerhetoch solidaritet. I syfte att ytterligare markeraSveriges internationella ansvarstagande föreslås enökning av biståndet till av BNI år 2001.Dessa uppräknade satsningar äventyrar inte målen förde offentliga finanserna. I själva verket kommermålen om balans och överskott under de kommandeåren att överträffas med god marginal. De statligautgifterna håller sig inom utgiftstaken respektiveår, och de offentliga utgifterna, mätt som andel avBNP, minskar successivt. Det statliga utgiftstaketföreslås faställas till år2001.De allt starkare offentliga finanserna bidrar intebara till lägre räntor och ökat förtroende för densvenska ekonomin. De skapar också en ökadhandlingsfrihet . De ger utrymme förökade insatser inom skola, vård och omsorg. De gördet möjligt att amortera på statsskulden ochdärigenom minska på bördorna för kommandegenerationer. De gör det också möjligt att mötakommande konjunktursvängningar.I framtiden kan också skattesänkningar bli möjliga,men endast om vissa villkor obetingat uppfylls.Generella skattesänkningar får inte ske innan entillfredsställande kvalitet har säkerställts inomskolan, vården och omsorgen. De får inte finansierasgenom skuldsättning, och de måste utformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sätt.Som en följd av den höga arbetslösheten och deväxande klyftorna i löner och kapitalinkomstermellan har spridningen i marknadsinkomsterökat betydligt. Detta har dock till stor delkompenserats av transfererings- och skattesystemen.Trots den ökade spridningen i marknadsinkomster harspridningen i disponibla inkomster inte ökatnämnvärt . I och med budget harsaneringsprogrammet på 126 miljarder kronorfullföljts. En av de viktigaste principerna vidutformningen av programmet var att alla medborgarerättvist skulle dela på bördorna.Fördelningspolitiska analyser pekar på att krisenoch budgetsaneringen har klarats med en bevarad ochrelativt jämn fördelning av de ekonomiskaresurserna. Den femtedel av hushållen som har högstekonomisk standard har bidragit av desammantagna budgetförstärkningarna, medan denfemtedel som har lägst standard har bidragit med ca11 %. Den tiondel av hushållen med högst standardhar fått vidkännas den största minskningen iförhållande till inkomsterna. Jämställdheten värnasdessutom, nettoeffekterna är i genomsnitt i stortsett lika för kvinnor och män.Kunskaper och erfarenheter måste fördelas jämnare.Därmed får alla bättre möjligheter till arbete. Detnås genom bättre baskunskaper och fler utbildade.Rättvisa kan endast nås när människorna ges likamöjligheter till utbildning och arbete. Sverigeskall åter visa att en god tillväxt och ökadsysselsättning bäst förenas med en jämn fördelningav de ekonomiska resurserna.Mycket tyder på att tillväxten i den svenskaekonomin under en följd av år kan uppgå till igenomsnitt . Detta ärbetydelsefullt, eftersom det gör det möjligt atthantera ett antal stora uppgifter som stårinför . Sysselsättningen måsteöka och arbetslösheten minska. Målet att halvera denöppna arbetslösheten till ligger fast.Att nå målet ligger inom räckhåll med den ekonomiskautveckling som kan förutses. Enligt regeringensbedömning kommer målet att nås före utgången av år2000. Målet är ambitiöst, men det är ändå bara ettetappmål. Ambitionen bör vara att återskapa fullsysselsättning, där alla som vill och kan arbetaockså skall ha ett meningsfullt arbete. Dettaförutsätter att sysselsättningen ökar väsentligt ochatt arbetskraftsdeltagandet ånyo höjs.Hög tillväxt är viktig, inte bara för att ökasysselsättningen och minska arbetslösheten. Denkrävs även för att möta de ökade resurskrav inombl.a. vården och omsorgen, som följer av dendemografiska utvecklingen, och för att trygga enjämn och rättvis fördelning av levnadsstandarden. Enhög tillväxt krävs också för att möjliggöraangelägna reformer och skapa förutsättningar förökade reallöner. Den är också nödvändig om vi skallåtervinna den relativt bättre internationellaposition som hade före den djupa nedgången ibörjan av , då den svenska BNP-utvecklingen var negativ som andra länderfortsatte att ha en positiv tillväxt. Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politikenModerata samlingspartiets partimotionI motion Fi17 (m) konstateras att Sverigefortsätter att halka ned i den internationellavälfärdsligan. Bedömningar från bl.a. och att den svenska tillväxten även under denärmaste åren kommer att vara lägre än dengenomsnittliga i och i . har den svenska tillväxten varit lägre än iövriga . Hade haft en lika snabbBNP-ökning hade BNP per svensk invånare varitnärmare högre 1997.Vårbudgeten avslöjar med största möjliga tydlighetatt regeringen saknar en politik för framtiden. Justbristen på politik och förmåga fortsätter att drivaSverige nedåt i välfärdsligan och befäster denstrukturella arbetslösheten. Regeringens tillväxt-och jobbpolitik är mer utformad av den egna tilltrontill en stigande konjunktur än på viljan attgenomföra de strukturella förändringar som stärkerSveriges konkurrenskraft. Inom skattepolitiken synstydligt högskattepolitikens successiva sammanbrott.Motståndet mot skattesänkningar för vanligalöntagare kombineras med oorganiserade reträtter ibeskattningen av högrörliga skattebaser. IEuropapolitiken ställs vid sidan av de elvaEU-länder som bildar EMU och införeuron.Enligt motionen måste den ekonomiska politiken istället bygga på strukturella förändringar somstärker långsiktiga konkurrenskraft.Därigenom skapas förutsättningar för en snabbtillväxt, en kraftig ökning av antalet nyaarbetstillfällen, en god reallöneutveckling och ettminskat bidragsberoende. Målet för politiken underden kommande mandatperioden skall vara att föra uppSverige till samma tillväxttakt som i övriga Europa.Under den därpå följande mandatperioden skallSverige placeras i en tillväxtbana som ligger övergenomsnittet i EU. Politiken skall också skapaförutsättningar för en utveckling på arbetsmarknadensom till mitten av nästa årtionde avskaffararbetslösheten som samhällsproblem. Detta kräver attnetto 500 000 nya jobb tillkommer.För att bryta eftersläpningen och på nytt göraSverige till ett samhälle som växer presenteras imotionen sex punkter för en bred förnyelse avSverige:Företagande och nya riktiga jobb. För att ökaSveriges konkurrenskraft måste en företagsamhetensrevolution genomföras. Skatten på företag och arbetesänks, bl.a. genom ett förvärvsavdrag förlöneinkomster upp till 7,5 basbelopp. Vidareavskaffas t.ex. den s.k. värnskatten, och särskildaskattelättnader riktade mot hushållstjänster införsenligt det förslag som presenterats gemensamt avModeraterna, för fåmansbolag förändras ochförmögenhetsskatten avskaffas stegvis med början1998. avskaffas och förändrasfastighetsskatten successivt ochkapitalinkomstskatten sänks för att bli mer rimligur ett internationellt och ur ett räntepespektiv.För att öka tillväxtkraften i de små företagen måstearbetsrätten moderniseras. En ny lagstiftning börträda i kraft senast år 2000.Dessutom skall arbetsmarknadspolitiken reformeras,bl.a. genom att volymmålet avskaffas ocharbetslöshetsförsäkringen görs om till en verkligomställningsförsäkring. Avecklingen av Barsebäckstoppas och en lång rad av åtgärder för att göraföretagandet enklare föreslås, enligt det förslagsom tidigare presenterats av ,och rättvisare skatter. Sänkta skatter ärenligt motionen en förutsättning för tillväxt ochvälstånd. Viktigast är att skatterna under dekommande åren sänks för låg- och medelinkomsttagare.I motionen föreslås förutom förvärvsavdraget pålöneinkomster också bl.a. lägre kommunalskatt, höjtgrundavdrag på , ett särskilt grundavdragper barn vid den kommunala beskattningen påytterligare och lägre bensinskatt.Offentliga sektorns förnyelse. För att ökakvaliteten och effektiviteten i den offentligasektorn måste kommunernas verksamhet prioriterastill kärnuppgifterna. Dessutom bör bl.a. enovillkorlig vårdgaranti införas.En millenniereform för bästa skola. Bl.ainförs en skolpeng för alla och ettkvalitetsinstitut upprättas som skall granska allaskolors resultat.Sverige som ledande IT-land. Det behövs en nypolitik som gör till ett av de bästaländerna vad gäller spridning och användning av IT.Svenskt engagemang i . skall spelaen framträdande roll i det europeiska samarbetet.Därför bör gå med ivalutaunionen, EMU. Beslutet att ställa Sverigeutanför är både ekonomiskt och politiskt skadligtför . skall också gå in i såsnart som möjligt, enligt motionärerna.Grundförutsättningarna för en framgångsrik ekonomiskpolitik är prisstabilitet och balans i de offentligafinanserna. Visserligen präglas ekonomin just nu aven relativt stor finansiell stabilitet. Underskotteti de offentliga finanserna elimineras , enligtprognoserna, och inflationen och räntorna är låga.Men det är ett bedrägligt lugn. De viktigasteorsakerna till de senaste decenniernas obalanserfinns kvar. Enligt kommer även attvara det industriland som i relation till BNP harhögst andel offentliga utgifter och högst andelskatter. Det gör att även fortsättningsviskommer att ha de mest konjunkturkänsliga offentligafinanserna i OECD-området. går dethistoriska mönstret igen i vårpropositionen, genomatt den socialdemokratiska regeringen använder enkonjunkturellt betingad ökning av skatteintäkternatill att ytterligare höja de offentliga utgifterna,något som ytterligare ökar konjunkturkänligheten ochförstärker den redan goda efterfrågan i ekonomin.Målet för budgetpolitiken bör enligt motionen varaatt hålla de offentliga finanserna i balans över enkonjunkturcykel. Eftersom sannoliktblir relativt goda bör budgeten visa ett överskott.Jämfört med regeringen är överskottet i detoffentliga finansiella sparandet i det moderatabudgetalternativet högre både år2000 och . Detta minskar risken för enytterligare förstärkning av den inhemska efterfrågani den uppåtgående konjunkturen. Dessutom innebärförslagen sänkta ersättningsnivåer i sjuk- ocharbetslöshetsförsäkringen och sänkta skatter på enrad områden att konjunkturkänsligheten i deoffentliga finanserna minskar. Det statligautgiftstaket faställs i motionen till 697 miljarderkronor , och 683miljarder kronor år 2001.Bruttoskulden i de offentliga finanserna skallenligt motionen minska till av BNP senastår 2002. Genom överskottet i de offentligafinanserna kommer statsskulden att nettoamorteras denärmaste åren. Avbetalningen bör i första hand gällade lån som är tagna i utlandet, för att förhindra enpåspädning av likviditeten och efterfrågan inomlandet.Motionärerna kritiserar regeringen för att brista irespekt för den nya budgetprocessen. Regeringen harblivit allt mindre regeltrogen i sin hantering avprognosmissar och budgetöverskridanden, vilket bl.a.hänger samman med att pressen på att följa reglernaavtar när skatteintäkterna utvecklas gynnsamt ochbudgetunderskottet trots nya utgiftsökningar blirmindre än väntat. Processen måste stramas upp och defastlagda principerna måste följas strikt.Riksbankens inflationsmål om inflation på (+/-) gäller utvecklingen av konsumentprisindex(KPI). Men enligt motionen bör den rimligainnebörden av mål vara att upprätthålladen underliggande inflationen på (+/- ),eftersom KPI i hög grad påverkas av tillfälligafaktorer som t.ex. skatte- och bidragsförändringar.Den föreslagna sänkningen av tobaksskatten drart.ex. ned KPI med omkring 0,3 %.Centerpartiets partimotionI motion Fi18 (c) betonas att utgångsläget för densvenska ekonomin genom medverkan isaneringen av de offentliga finanserna nu är långtbättre än det var inför de tidigare mandatperiodernaåren 1991-1994 och åren 1994-1998.Räntorna har halverats, inflationen är stabilt lågoch statens finanser har kraftigt förbättrats.Hushållens, företagens och den finansiella sektornsförtroende för den svenska ekonomin och hållbarheteni svenska trygghetssystemen har stärkts markant ochredan i år uppnår med god marginal balans iden offentliga budgeten.Detta utgör enligt motionärerna grunden för enframgångsrik ekonomisk politik. Resultaten börjar nuockså synas. Läget på arbetsmarknaden har vänt.Sysselsättningen har börjat stiga och arbetslöshetensjunker, även om den är för hög.Hushållen vågar nu också öka sin privata konsumtionefter svag utveckling. Det faktum attfempartiöverenskommelsen om pensionerna nu har fåtten långsiktigt hållbar utformning ökar sannolikthushållens tilltro till den ekonomiska utvecklingenytterligare.Utgångspunkten för ekonomiskapolitik är ett starkt utanför valutaunionen,EMU. Byggstenarna i den politiken är sunda ochstabila statsfinanser och ett förtroende för ensjälvständig svensk penningpolitik med en rörligväxelkurs. Enligt motionärerna betyder EMU merinslag av överstatlighet och mindre demokrati. Denekonomiska och politiska unionen riskerar att skapaspänningar mellan länderna i stället för attunderlätta -för fred och samförstånd. EMU riskerardessutom att motverka den enligt Centerpartietmycket viktigare utvidgningen av EU österut.Centerpartiets prioriteringar inför 2000-talethandlar om att sänka skatterna på arbete, boende ochföretagande. Genom en sådan politik skapasförutsättningar för en ökad trygghet, en stigandesysselsättning och en tillbakapressning avarbetslösheten.De åtgärder som föreslås är bl.a:Skatteväxling för fler i arbete och en bättre miljö. För attminska arbetslösheten måste sysselsättningen i det privatanäringslivet öka. Och det är i de mindre företagen somtillväxtpotentialen är störst. Därför föreslås ytterligaresänkningar av arbetsgivaravgifterna för speciellt de mindreföretagen , ovanpå de som Centerpartietredan medverkat till under innevarande mandatperiod. Gränsenför lönesumman för företagare och egenföretagare höjs ochsuccesivt reduceras avgiftsprocenten medytterligare . För att finansiera åtgärdenföreslås en höjning av energi- och miljöskatter, bl.a. enhöjningen av produktionsskatten på el från kärnkraftverk på1 öre per kWh. Motionärerna avvisar regeringens föreslagnasänkning av fastighetsskatten på äldre vattenkraftverk. Vidareföreslås en miljöskatt på flyg. Sänkt skatt på boende. I ett första steg börfastighetsskatten sänkas till redan från och . Den höjda fastighetsskatten har slagit hårtmot många, speciellt hårt drabbade är den bofasta befolkningeni attraktiva områden. I motionen föreslås att den s.k.belägenhetsfaktorn slopas för bofasta i avvaktan på denutredning som har i uppdrag att se över fastighetstaxeringen.Fastigheterna i de s.k. krisårgångarna bör undantas frånytterligare fastighetsskatt i ännu i avvaktan på attfastighetstaxeringen ändras. Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Internationelltsett har en hög beskattning av låga inkomster. Därförföreslås en sänkning av skatten för låg- ochmedelinkomsttagare. Sänkning bör ske genom en höjning avgrundavdraget och kommunerna skall enligt finansierings-principen få full kompensation av staten för skattebortfallet.Enligt förslaget sänks skatten med år1999, 2,5 miljarder och år 2001.Vidare föreslås att förmögenhetsskatten i tre stegfasas ut ur det svenska skattesystemet under åren2000-2002. Förmögenhetsskatten har överlevt sigsjälv och måste tas bort, konstateras det imotionen. Förändringar bör också göras ibeskattningen av s.k. fåmansföretag. Ett merdetaljerat förslag läggs först när den pågåendeutredningen i frågan lämnat sina rekommendationer islutet av augusti. Motionärerna anser bl.a. ocksåatt den särskilda löneskatten på avsättning tillanställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas ochatt skattefrihet i förlängningen bör införas förbiobaserade drivmedel. Den av regeringen föreslagnasänkningen av tobaksskatten avvisas.Dessutom bör det genomföras en begränsadförsöksverksamhet med skattesubvention av s.k.hushållsnära tjänster. Verksamheten skall ha som målatt ta reda på vid vilken subventionsnivåefterfrågan på denna typ av tjänster hos hushållenstiger. Vidare bör mätningar göras över hur månganya arbetstillfällen subventionen skapar.För att öka sysselsättningen och minskaarbetslöheten bör arbetmarknadspolitikenmoderniseras. Det handlar bl.a. om att kvalitetsätts före kvantitet och att de lokala och regionalanivåerna skall få ett större inflytande över hurresurserna satsas. För att få lönebildningen attfungera ännu bättre bör olika restriktioner införasoch lagförändringar genomföras. Enligt motionen kanavtalet mellan parterna inom verkstadsindustrin omhur förhandlingarna skall föras tjäna som underlagför en lagstiftning. Dessutom måste incitamenten föratt ta ett arbete öka. är den s.k.reservationslönen i en del fall betydligt högre änersättningen från arbetslöshetsförsäkringen, genomatt den arbetslöse oftast mister bidrag och t.ex.får högre rese- och barnomsorgsomkostnader omhan/hon skulle få jobb. Mot den bakgrunden bör detsnabbt genomföras en översyn av hurersättningssystemen samverkar och presenterasåtgärder som ökar benägenheten att söka och taordinarie jobb.I anslutning till detta föreslår motionärerna attegenavgifterna till arbetslöshetsförsäkringen höjsmed . Detta för att få dem som redanhar arbete att betala lite mer för arbetslöshetenoch därmed också öka deras incitament att bidra sänkning av arbetslösheten.För är vård, skola och omsorg engrundläggande prioritet. Därför noteras med glädjeatt regeringen hörsammat partiets krav omytterligare resurser till de kommunala ochlandstingskommunala verksamheterna. I motionenföreslås också att ett system med hemservicecheckarför pensionärer införs som vårdgarantiinförs för att korta vårdköerna inom hälso- ochsjukvården.Utförsäljningar av aktier i de statligt ägdaaktiebolagen som t.ex. Nordbanken, , AssiDomän och bör ske under första hälften avnästa mandatperiod. Enligt en grov uppskattningberäknas det ge som skallanvändas till amortering av statsskulden. Medmotionens förslag till utgiftsramar ochinkomstförändringar blir överskottet i de offentligafinanserna något högre jämförtmed regeringens beräkningar i vårpropositionen. År2001 blir överskottet något lägre än regeringensberäkningar, vilket enligt motionärerna är en merrimlig fördelning över åren eftersom osäkerhetenblir större ju längre in man blickar.Genom ett starkare budgetalternativ än regeringensunder skapas utrymme förytterligare skattesänkningar , jämfört medåren 1999 och 2000, skriver man i motionen.Ramarna för statens utgifter föreslås i motionenfaställas till samma som regeringens under åren 1999och 2000. Utgiftstaket för bör faställastill , vilket är 10 miljarderlägre än regeringens förslag.Folkpartiet liberalernas partimotionI motion Fi19 (fp) konstateras att regeringensstörsta misslyckande är sysselsättningen. Det ärfärre människor som har ett riktigt jobb ändet var när den nuvarande socialdemokratiskaregeringen tillträdde . varockså sysselsättningen den lägsta sedan mitten av1970-talet. Även om den öppna arbetslösheten gåttned ligger den totalaarbetslösheten på .