bet · GL01JoU14 · 1998-02-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas 41 motionsyrkanden från allmänna motionstiden omlivsmedelskontroll och genteknik. Motionerna om livsmedelskontroll rörandebl.a. märkning av livsmedel, s.k. functional foods och importkontroll avstyrks,bl.a. med hänvisning till EG:s rättsakter på livsmedelsområdet och pågåendearbete med frågorna. De motionsyrkanden som tar upp frågor om genteknikbehandlas på ett förenklat sätt och med hänvisning till tidigareställningstaganden, pågående arbete i EU och departement och inomutredningsväsendet.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och två särskilda yttranden. 1997/98:Jo219 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att oklarheter i gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedel börutredas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att hinder inte bör skapas för utnyttjande av modern genteknik.1997/98:Jo409 av Axel m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av svenskdispens från om fiskrökerier.1997/98:Jo505 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbättradmärkning av livsmedel.1997/98:Jo510 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om modern genteknik.1997/98:Jo511 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en strategi för att ökaandelen vegetabilier i kosten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av livsmedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till uppbyggandet av genbanker och fältgenbanker,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en om bioteknik.1997/98:Jo520 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om strängarelivsmedelslagstiftning.1997/98:Jo523 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målet för sanering av radon i dricksvatten för enskilda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att prover kan utföras till ett lägre pris eller gratis av annan änackrediterad firma,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att samma gränsvärde skall gälla för enskilda som för allmänna ochkommunala vattentäkter.1997/98:Jo524 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av modern genteknik.1997/98:Jo525 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa en ursprungsmärkning av livsmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande i EU så att ett tydligtmärkningssystem införs på genmodifierade produkter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda genmodifierat djurfoder samt odling av genmanipuleradeväxter,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statistik tas fram kontinuerligt beträffande den svenskaanvändningen av antibiotika till både människor och djur,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda import från de länder som inte följer kraven omsalmonellafria livsmedel,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till kommunerna för kontroll av import,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av en ?Livsmedels-Fass?.1997/98:Jo532 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvärdering av kampen mot salmonella.1997/98:Jo536 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att GMO-produkter inte skall säljas i oavsett hur de märks,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att djur inte skall behandlas med kemikalier som hotar hälsa ochmiljö.1997/98:Jo537 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att hos regeringenbegär ett direktiv till om krav på att omestrade fetter måstefinnas med på en innehållsdeklaration.1997/98:Jo541 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdefinition av cider i den svenska livsmedelslagstiftningen.1997/98:Jo542 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att odling och import av GMO-grödor bör förbjudas i EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för hela eller processade livsmedel av genmanipuleradegrödor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall gå före och förbjuda försäljning av matinnehållande hela eller processade GMO,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av såväl hela som processade livsmedel av genmanipuleratursprung,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om markörgener som har antibiotikaresistens,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och risker med genmanipulerade livsmedel och sambandenmellan sammansättning i livsmedlen och odlingsmetod.1997/98:Jo543 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grödor som är motståndskraftiga mot antibiotika,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om märkning av genförändrade livsmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om debatt och kunskaper om genteknikens möjligheter och begränsningar.1997/98:N275 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall driva på EU att hänvisa tillförsiktighetsprincipen vad gäller förbud av import för hormonbehandlat kött.1997/98:Bo548 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad innehållsdeklaration på livsmedel och kemikalier.1997/98:L716 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontroll av livsmedel som importeras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsmärkning.UtfrågningUtskottet anordnade en utfrågning om s.k. functional foodsmed representanter för , , , , ,Livsmedelsindustrierna, Stiftelsen , Sverigeskonsumentråd och Konsumenter i samverkan - Underverket.En utskrift från utfrågningen fogas till detta betänkande som bilaga. InledningI behandlade utskottet 22 motionsyrkanden från allmännamotionstiden rörande bl.a. ursprungsmärkning av livsmedel, märkning avgenmodifierade livsmedel, s.k. functional foods och importkontroll(1996/97:JoU14). I betänkandet redogjorde utskottet utförligt för EU:srättsakter på livsmedelsområdet och för det arbete som inom departement ochmyndigheter pågick med frågorna. Mot bakgrund härav avstyrkte utskottetsamtliga motionsyrkanden.Motioner om genteknik behandlades av utskottet senast i september 1997.Samtliga motioner avstyrktes med hänvisning till bl.a. tidigareställningstaganden i frågan och pågående beredning i Regeringskansliet.En s.k. grönbok om allmänna principer för livsmedelslagstiftningen i EUpresenterades av kommissionen . Syftet är att undersöka i vilkenutsträckning lagstiftningen tillgodoser konsumenternas, producenternas,tillverkarnas och handlarnas krav och förväntningar. Vidare skall bedömningargöras i vilken utsträckning åtgärder för att stärka oberoende, objektivitet,likvärdighet och effektivitet hos de allmänna kontroll- ochövervakningssystemen uppfyller de grundläggande målsättningarna att säkerställaett tryggt och hälsosamt utbud av livsmedel och att skydda konsumenternasövriga intressen. syftar också till att väcka debatt om livsmedels-lagstiftningen och på så sätt göra det möjligt för kommissionen att föreslålämpliga åtgärder för den framtida livsmedelslagstiftningen, där så behövs. Somutgångspunkt för diskussionen fastställs vissa grundläggande mål förlivsmedelslagstiftningen såsom säkerställande av en hög skyddsnivå förfolkhälsan, allmänhetens säkerhet och konsumenterna, säkerställande av enlagstiftning som i första hand bygger på vetenskaplig bevisning ochriskbedömning. Det främsta ansvaret för säkra livsmedel skall läggas påindustrin, producenterna och leverantörerna. Slutligen skall lagstiftningenvara konsekvent, rationell och användarvänlig. har tillställtsmedlemsländerna för synpunkter.Efter remissbehandling har regeringen yttrat sig över grönboken och avgettbl.a. Inledningsvis understryker regeringen att detgrundläggande målet i all livsmedelslagstiftning bör vara att säkerställahälsoskydd, säkerhet och konsumentskydd. Därvid måste finnas vissa möjlighetertill nationella skyddsåtgärder. För att den fria rörligheten av varor skallfungera tillfredsställande är det av vikt att lagstiftningen i princip ärharmoniserad. En viktig aspekt i sammanhanget är en långsiktigt hållbarutveckling av livsmedelsproduktionen. Vidare bör det betonas att intressenkopplade till den gemensamma jordbruksproduktionen inte får motverkakonsumentskyddet. Åtgärder som vidtas för att förenkla livsmedelslagstiftningenser regeringen som positiva men anser att sådana åtgärder inte får ha tillföljd att hälsoskydd, säkerhet och konsumentskydd försämras. I stället böråtgärderna inriktas på att förstärka skyddet i dessa avseenden. När det gälleren ny övergripande livsmedelsförfattning betonar regeringen vikten av attkonsumenternas skilda behov och näringsfrågorna uppmärksammas i ökadutsträckning och att konsumenterna i ett tidigt skede får inflytande ilagstiftningsprocessen.Regeringen ställer sig positiv till att ett ramdirektiv utarbetas. Direktivetbör innehålla övergripande och generella regler såsom definitioner, förbud attsaluhålla otjänliga livsmedel och grundläggande hygienbestämmelser. När detgäller frågan om märkning av livsmedel anser regeringen att en samladkartläggning av konsumenternas krav på märkning bör genomföras. En obligatoriskmärkning bör i huvudsak koncentrera sig på sådana uppgifter som är av betydelseför hälsan eller där det av någon annan anledning finns starka önskemål ommärkning, såsom i fråga om bestrålning, nya livsmedel och livsmedels ursprung,medan märkning med avseende på olika kvalitetsaspekter, liksomnäringsvärdesdeklaration, kan vara frivillig. När det slutligen gällerskyddsklausulen i artikel 10 i direktiv /43/EEG om livsmedelshygien iförhållande till import från tredje land är det enligt regeringen önskvärt attklausulen utvidgas till att omfatta även produkter i gemenskapshandeln.LivsmedelskontrollUtskottets övervägandenMärkning av livsmedelEG:s rättsakter på livsmedelsområdet är till övervägande deltotalharmoniserade, vilket innebär att det inte är tillåtet för någotmedlemsland att ha vare sig strängare eller liberalare bestämmelser. EG:sregler bygger i stora delar på internationella rekommendationer från CodexAlimentarius, samlingsnamnet för FAO:s (andAgriculture Organization) och WHO:s gemensamma program för bl.a. standarder,riktlinjer och råd. EG:s direktiv nr 79/112/11 om märkning av livsmedel harinte tillåtit obligatoriska krav på ursprungsmärkning. Denna fråga har vidflera tillfällen tagits upp av . gäller emellertidrådets förordning (EG) nr 820/97 om upprättande av ett system för identifieringoch registrering av nötkreatur och om märkning av nötkött ochnötköttsprodukter. Enligt förordningens artikel 12 1. är det nu möjligt atttillämpa ett system för frivillig, detaljerad märkning av nötkött ochköttprodukter, såsom ursprung, vissa kännetecken eller produktionsförhållanden.Detta system gäller till då ett system för obligatoriskmärkning av nötkött inrättas. skall rådet på förslag avkommissionen besluta om allmänna bestämmelser för ett sådant system.Inom har det förslag till ändrade regler förinnehållsdeklaration av sammansatta ingredienser som i samråd med bl.a.Sverige har utarbetat nu antagits av . Förslaget innebär attom en sammansatt ingrediens, t.ex. majonnäs i potatissallad, utgör - mot - av det färdiga livsmedlet behöver endast beteckningen påden sammansatta ingrediensen anges. Vissa allergena ingredienser skall enligtförslaget alltid deklareras. I enlighet med beslutsordningen inom Codex kommerförslaget att behandlas ytterligare en gång. Inom EU deltarLivsmedelsverket i ett projekt om kartläggning och förekomst av allvarligaallergiska reaktioner mot mat.Som utskottet tidigare framhållit (1996/97:JoU14) har det alltsedan Sverigesinträde i EU rått bred politisk enighet om det angelägna i att alla till budsstående resurser bör utnyttjas för att skall söka påverka utvecklingeninom EG i riktning mot en högre skyddsnivå som tillgodoser konsumenternasintressen av framför allt förbättrad livsmedelskontroll och höjda kvalitets-och hälsokrav. Hit hör bl.a. förbättringar av märkesreglerna. Härtill harregeringen förklarat att aktivt skall verka för att inom EU bl.a.förstärka livsmedelskontrollen, minimera användningen av tillsatser, införabättre märkning av livsmedel samt öka livsmedlens tjänlighet genom fördjupadekvalitets- och hälsokrav.Av utskottets redovisning ovan framgår att , tillsammans med ländersom delar vår syn på hög livsmedelskvalitet och goda och rationellaproduktionsförhållanden, har kunnat medverka till förbättringar pålivsmedelsområdet. De synpunkter som framförs i motionerna Jo525 (c), Bo548(mp) och L716 (c) omfattas således av en gemensam grundsyn och är föremål föruppmärksamhet och åtgärder inom flera områden. Liksom förutsätterutskottet att regeringens och berörda myndigheters arbete även i fortsättningenpräglas av den höga ambitionsnivå som sedan inträde i EU varitkännetecknande för vårt lands agerande på livsmedelsområdet.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna Jo525 (c) yrkande3, L716 (c) yrkande 2 och Bo548 (mp) yrkande 2 inte bör påkalla någonytterligare åtgärd från sida.När det gäller frågan om genetiskt modifierade organismer uttalade utskottetvåren (1995/96:JoU11) att det grundläggande kravet från svensk sida börvara att det genom märkning tydligt framgår att en produkt innehåller ellerbestår av genetiskt modifierade organismer. Behovet av märkning ansågs särskiltstort när det gäller livsmedel. Utskottet överlämnade till regeringen att medutgångspunkt i de anförda närmare bestämma formerna för och omfattningen avmärkningskravet och förutsatte att frågan skulle föras framåt i internationellasammanhang.I rådets direktiv om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismeri miljön (90/220/EEG) infördes en ändring (97/35/EG) som innebär attsökanden i ansökan om godkännande av en produkt också skall ge in ett förslagom märkning. I fråga om produkter som släpps ut på marknaden i blandningar medorganismer som inte har modifierats är det enligt bestämmelsen tillräckligt attange att genetiskt modifierade organismer kan förekomma i blandningen. anförde (1997/98:JoU6) presenterade kommissionen i juli1997 riktlinjer som innebär att produkter som består av, innehåller ellerhärstammar från genetiskt modifierade organismer skall märkas genom helakedjan, dvs. från producent till slutkonsument. Märkningen skall enligtriktlinjerna förse konsumenterna med entydig, korrekt och objektiv informationom produktens innehåll. lade kommissionen förslag omytterligare ändring i direktiv /220/EEG vad gäller märkning av livsmedel frångenmodifierad sojaböna och majs. Förslaget innebär bl.a. att reglerna förmärkning av produkter som innehåller en genmodifierad ingrediens skärpsytterligare genom att en sådan produkt som godkänts för försäljning måsteföljas upp med regelbundna kontroller . Den 15 januari 1998behandlades förslaget i men uppnådde intekvalificerad majoritet. Därmed måste förslaget överlämnas till rådet. Enligtvad utskottet inhämtat ansåg många länder förslaget svårtolkat. röstadeemellertid ja eftersom kommissionen hade tillmötesgått det svenska kravet påatt varje påvisbar skillnad i ett livsmedel skall vara tillräckligt för attkräva genteknikmärkning. Ministrarna i rådet skall nu fattabeslut i frågan. Rådet måste vara enhälligt för att kommissionens förslag skallkunna avslås. I annat fall antas förslaget.I sammanhanget vill utskottet erinra om att livsmedel som framställts avgenetiskt modifierade organismer men inte innehåller sådana organismer ävenomfattas av reglerna i och rådets förordning (EG) nr 258/97för nya livsmedel och livsmedelsingredienser. Enligt förordningen krävs bl.a.hälsoriskvärdering och miljöriskbedömning innan ett nytt livsmedel kan släppasut på marknaden. Innehåller ett livsmedel genetiskt modifierade organismerskall detta alltid anges.Slutligen vill utskottet erinra om förslaget i den framlagdapropositionen om miljöbalk (prop. 1997/98:45 s. 393 f.) att den som släpper uten produkt som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer påmarknaden skall märka produkten, även om produkten är avsedd för inneslutenanvändning. Regeringen anför att det är rimligt att den som på marknaden möterprodukter som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismeralltid får vetskap om den genetiska modifieringen. I propositionen uttalarregeringen sin avsikt att driva på utvecklingen i EU i den riktningen.Regeringen anser vidare att den möjlighet som finns enligt gentekniklagen(1994:900) att i enskilda fall föreskriva om märkning inte är tillräcklig, utandet bör finnas ett allmänt krav på märkning.Utskottet har och (1997/98:JoU6) betonat det angelägna i att konsumenterna i de flesta fall fårkännedom om huruvida ett livsmedel framställts med hjälp av eller innehållergenetiskt modifierade livsmedel. Så till vida delar utskottet de synpunkter somframförs i motionerna Jo511 (kd) yrkande 2, Jo525 (c) yrkande 5 och Jo542 (mp)yrkande 5. Vad utskottet anfört ovan tillgodoser i allt väsentligt syftet medmotionerna. Mot bakgrund härav bör motionerna i dessa delar inte föranledanågon ytterligare åtgärd från sida.Som utskottet anfört ovan innebär riktlinjerna från kommissionen attprodukter som består av, innehåller eller härstammar från genetiskt modifieradeorganismer skall märkas genom hela kedjan, dvs. från producent tillslutkonsument. Märkningen skall också förse konsumenterna med entydig, korrektoch objektiv information om produktens innehåll. Kommissionens förslag innebären ytterligare skärpning av reglerna. Härmed och med vad utskottet härutöver itillämpliga delar anfört ovan tillgodoses enligt utskottets mening även motionJo543 (v) yrkande 4 med krav på viss märkning av genförändrade livsmedel.Motionen bör i denna del inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna bakom motionernaJo505 (s) och Jo525 (c) yrkande 14 om vikten av vederhäftig och lättillgängliginformation till konsumenterna om livsmedlens kvalitet och innehåll. Utskottetär emellertid inte berett att särskilt förorda någon av de metoder som föreslåsi motionerna som därmed avstyrks.Frågan om märkning av livsmedel som innehåller omestrade fetter, dvs. fetterdär fettsyrornas ursprungliga position i fettmolekylen har förändrats för attfettet skall få vissa önskvärda egenskaper, var föremål förutskottets behandling (1996/97:JoU14). Utskottet erinrade om ommärkning som inte tillåter något medlemsland att införa vare sig strängareeller liberalare bestämmelser. Däremot hindrar reglerna inte attlivsmedelsindustrin och handeln lämnar ytterligare information av värde förkonsumenternas val av livsmedel. Utskottet, som därmed vidhåller sitt tidigareställningstagande, avstyrker motion Jo537 (mp).S.k. functional foodsVåren 1997 behandlade utskottet motioner om s.k. functional foods, dvs.livsmedel som påstås ha hälsobefrämjande effekter (1996/97:JoU14 s. 7 f.).Utskottet redogjorde utförligt för de bestämmelser som är tillämpliga på dennatyp av livsmedel och för livsmedelsbranschens program med regler föranvändningen av hälsopåståenden vid märkning och marknadsföring av vissalivsmedel. Programmet, som har utformats i samarbete med ochLivsmedelsverket och i enlighet med EG:s direktiv på området, gäller i enreviderad utformning . Enligt programmet, som avserbaslivsmedel och inte kosttillskott och andra liknande produkter, utgör åttavetenskapligt väl belagda samband mellan kost och hälsa grunden för dehälsopåståenden som kan användas. Av utskottets redogörelse framgick vidare attbåde och livsmedelsbranschen noga följer utvecklingen påområdet. Vidare anfördes att skulle anordna enutfrågning om s.k. functional foods i syfte att inhämta ett brett faktaunderlaginför kommande ställningstaganden i frågan. Enligt utskottets mening fanns detanledning för att följa utvecklingen på området.Regeringen har i regleringsbrevet för gett iuppdrag att utreda och analysera hälsopåståenden vid märkning av livsmedel.Därvid skall särskilt beaktas den nuvarande lagstiftningens syfte och effektersamt avgränsning gentemot läkemedelslagstiftningen. I uppdraget ingår också attundersöka konsumenternas inställning till sådan märkning. Uppdraget skallredovisas senast den 1 oktober 1998.Den 3 februari 1998 anordnade utskottet en utfrågning i ämnet. I utfrågningendeltog företrädare för berörda myndigheter, livsmedelsbranschen,forskarsamhället och konsumenterna. Sammanfattningsvis gav utfrågningen vidhanden att det finns önskemål om att utveckla livsmedel som kan förebygga ochbehandla kostrelaterade sjukdomar. Det finns också en stor marknadspotentialför livsmedelsindustrin när det gäller denna typ av produkter. Vidare finnserfarenheter från medicinsk forskning som kan överföras till området. Detframkom också att många konsumenter har en kritisk inställning tillhälsopåståenden när det gäller livsmedel och att kunskap och vederhäftiginformation är av stor betydelse när det gäller sambandet mellan kost och hälsaoch för konsumenternas möjligheter att kunna välja en allsidig ochnäringsriktig kost. Behovet av ett regelverk för området påtalades.Sammanfattningsvis kan utskottet konstatera att de frågor som tas upp imotionerna Jo219 och Jo524 (båda m) i aktuella delar är föremål för såvälregeringens som berörda myndigheters och livsmedelsbranschens uppmärksamhet.Utskottet anser att det finns anledning för att även i fortsättningennoga följa utvecklingen på området. I avvaktan på resultatet av den verksamhetsom pågår är utskottet inte berett att nu föreslå några slutgiltiga ellerpreciserade ställningstaganden från sida.ImportkontrollSedan utskottet behandlade frågan om förekomsten av salmonella iimporterade livsmedel (1996/97:JoU14) har redovisat sinslutrapport om salmonellakontrollen från annat EU-land, det s.k.garantiprojektet, till regeringen som har överlämnat rapporten tillkommissionen och samtliga länder i EU. Projektet visar att av de undersöktapartierna med korrekta intyg om salmonellafritt kött, innehöllsalmonella. Motsvarande siffra för fjäderfäkött var . Salmonellagarantiernahar således inte fått avsedd effekt. Med anledning härav har i brev informerat samtliga kommuner omhur agerar internationellt för att uppmärksamma övriga länder påsituationen. I brevet rekommenderas kommunerna att koncentrera provtagningentill fågelkött från samtliga EU-länder med undantag av samt till köttav nöt och svin från och . Utskottet har inhämtat attLivsmedelsverket dessutom anordnat möten med importörernas och handelnsorganisationer, informerat dem om läget och uppmanat dem att utökaegenkontrollen. Verket har även bedrivit viss undervisning omsalmonellakontrollen. Utskottet har vidare inhämtat att under1998 och 1999 kommer att göra en stor satsning på information och utbildningtill landets livsmedelsinspektörer och länsveterinärer.