bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Utskottet kan också notera att regeringen fortlöpande lämnaravstämningar om konvergensprogrammet samt i förhållande till målet om enhalverad öppen arbetslöshet.Någon åtgärd är inte påkallad med anledning av motion U26 (mp)yrkande 4 som således bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar finansutskottets bedömning och avstyrker motion U26 (mp)yrkande 4.I motion U26 (mp) yrkande 5 menar motionärerna att skall verka förkravet att varor är närproducerade vid varje upphandling.Finansutskottet anför i sitt yttrande följande med anledning av detta yrkanden:Utskottet behandlade motioner angående miljöhänsyn vid upphandling i sittbetänkande 1997/98:FiU7 om ändringar i lagen om offentlig upphandling(s. 13-15). I betänkandet framhölls att den omfattande offentliga upphandlingenbör vara ett effektivt instrument för att påverka utbudet på marknaden så attbeståndet av produkter snabbare kan anpassas till kraven på ekologiskhållbarhet.Utskottet kunde konstatera att regeringen vidtar ett antal åtgärder för attmiljöhänsyn i större utsträckning skall kunna tas vid offentlig upphandling.Utskottet redovisade t.ex. att regeringen avsåg att inrätta en delegation sombl.a. skulle vara pådrivande för en miljöanpassad offentlig upphandling.Utskottet kan nu konstatera att delegationen har inrättats genom ettregeringsbeslut (dir. 1998:8).Utskottet finner inte någon åtgärd påkallad av motion U26 (mp)yrkande 5 som därmed bör avstyrkas.Utrikesutskottet har ingen annan uppfattning och avstyrker motion U26 (mp)yrkande 5.I motion U26 (mp) yrkande 6 efterlyser motionärerna en redovisning av Sverigeskostnader för EU-medlemskapet där även kostnader för ökad administration ochresor tas med i beräkningen.Finansutskottet anför i sitt yttrande följande:Av skrivelsen framgår att avgift till EU enligtpreliminärt utfall för statsbudgeten uppgick till 20 181 miljoner kronor.Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvarar 661 miljonerkronor och redovisas på inkomsttitel . På statsbudgeten bruttoredovisas detåterflöde som administreras av svenska myndigheter, vilket innebär attbetalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan deutbetalningar svenska myndigheter gör på kommissionens vägnar redovisas motanslag på statsbudgetens utgiftssida. Alla betalningar av detta slag frånkommissionen till svenska myndigheter redovisas under inkomsttitel varspreliminära utfall uppgår till ca 8 700 miljoner kronor.Det bör noteras att svenska myndigheter inte administrerar samtliga utgifterpå EU-budgeten som riktar sig till och som alltså borde ingå i termenåterflöde. Exempel på återflöde som inte går över statsbudgeten ärforskningsstöd inom ramprogrammet för forskning.Som utskottet påpekade i yttrandet över förra årets skrivelse om verksamheteni EU är återflödet till bara ett mått, och inte ens det bästa, på vadSverige får ut av medlemskapet i EU. Vid sidan av betydelsen av att ärmed och påverkar framtid, har t.ex. tillgången till den inre marknadenbetydelse för vår ekonomis utveckling.Vidare kan utskottet notera att redovisningen i skrivelsen av EU:s budget ochav återflödet till är mer detaljerad än i tidigare års skrivelser (jfrskr. 1995/96:190 s. 48-50 och skr. 1996/97:80 s. 96-99).Den har tillsammans med andra medlemsländer i Ekofinrådetaktualiserat ett tak för medlemsavgiften som bl.a. syftar till att minskaSveriges nettobidrag till EU.Utskottet finner inte något tillkännagivande av det slag som förordas i dennu aktuella motionen påkallat. Motion U26 (mp) yrkande 6 bör således avstyrkas.Utrikesutskottet noterar vad finansutskottet anfört och avstyrker motion U26(mp) yrkande 6.Transporter, energi och miljöI motion U803 (v) yrkande 3 anför motionerna att regeringen bör verka för atten järnväg längs blir ett av EU:s TEN-projekt.Utskottet behandlade ett motsvarande yrkande i sitt betänkande 1996/97:UU13och anförde då följande:Trafikutskottet har i sitt betänkande 1996/97:TU7 Trafikpolitikensinriktning behandlat liknande yrkanden. Utskottet konstaterar i nämndabetänkande att de olika länderna i - , , Finlandoch - för diskussioner i syfte att undersöka möjligheterna attförbättra kommunikationerna i regionen.Angående en eventuell utbyggnad av längs tillLuleå och en utbyggnad av Haparandabanan framhåller trafikutskottet i sittbetänkande att har ett centralt läge i och att iregionen finns goda förutsättningar för en dynamisk utveckling. För att mötanäringslivets behov av ökade godsflöden mellan och nyaexportmarknader på är det därför angeläget med effektivagränsöverskridande transportmöjligheter, anför utskottet. För järnvägen innebärdetta krav på god banstandard för längre och tyngre tåg med högre axellaster.En standardhöjning av järnvägen mellan och kan därför framståsom angelägen, menar trafikutskottet. Vidare krävs en smidig anpassning till definska och ryska järnvägarna som har en större spårvidd än järnvägarna iVästeuropa.Vidare konstaterar trafikutskottet att i samtVägverkets och nordligaste regioner har initierat ettutredningsarbete om möjligheterna att förbättra infrastruktur ochkommunikationer.Trafikutskottet anför att det förutsätter att resultatet av dettautredningsarbete kommer att ligga till grund för framtida beslut ominfrastrukturprojekt men framhåller att utskottet inte är berett att nu tanågot initiativ med anledning av de motioner som behandlar en utbyggnad avHaparandabanan.Utrikesutskottet noterar vad trafikutskottet anfört och vill för sin delfram- hålla vad utskottet uttalade i betänkande 1996/97:UU16 samarbetemed Central- och Östeuropa:En angelägen uppgift är att utveckla infrastrukturen i regionen. Utskottethar inhämtat att transportministrarna i genomförde ett möte iArchangelsk för att diskutera utvecklingen av regionenstransportsystem och prioriteringar mellan olika projekt. Ministrarna kom dåöverens att inlemma alla projekt under en gemensam rubrik, den s.k.euroarktiska korridoren, som föreslogs bli en transportkorridor i nivå med deövriga nio alleuropeiska transportkorridorerna. En sådan lösning möjliggör ettstörre engagemang från unionens sida. Bland de projekt som kan komma attutvecklas i den euroarktiska korridoren hör gränspassager, hamnar samt väg- ochjärnvägsförbindelser.Därutöver vill utrikesutskottet hänvisa till att trafikutskottet i sittbetänkande 1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar utveckling tillstyrkten utbyggnad av längs och förutsatt att Sverigedeltar aktivt i det internationella samarbetet vad gäller bl.a. utvecklingen avkommunikationerna i och den arktiska regionen.Med vad som ovan anförts anser utrikesutskottet att motion U803 (v) yrkande 3är besvarad.I motion U26 (mp) yrkande 8 anförs att EU borde prioritera omfattande forskningom utveckling av förnybara energikällor.Näringsutskottet behandlar detta yrkande i sitt betänkande 1997/98:NU4y ochlämnar inledningsvis vissa kompletterande upplysningar. Näringutskottetframhåller därvid att kommissionen har presenterat ett förslag till flerårigtramprogram för energi. Avsikten är att rådet skall fatta beslut omdet fleråriga ramprogrammet. noterar att kommissionen lyfterfram tre huvudmålsättningar för programmet:- att förbättra gemenskapens försörjningstrygghet,- att bidra till en förbättrad konkurrenskraft,- att åstadkomma ett förbättrat miljöskydd genom att öka det internationellasamarbetet på energiområdet, att fortsatt främja förnybara energikällor ochatt ytterligare stimulera en effektiv energianvändning.Näringsutskottet fortsätter:Avsikten är också att rådet vid samma beslutstillfälle skalldiskutera förslagen i kommissionens vitbok om en strategi och en handlingsplanför gemenskapen för att främja förnybara energikällor. Denna plan är en del avgemenskapens insatser för att uppfylla EU:s klimatåtaganden efterklimatkonferensens tredje partsmöte i . Programmet enligt vitboken ärsektorsövergripande till sin karaktär och skall bidra till måluppfyllelse inomen rad områden som t.ex. sysselsättning, miljö, forskning, regionalpolitik ochjordbrukspolitik. Planerna är att en omfattande koordination, som innefattarfinansiella åtaganden, skall etableras mellan åtgärder vidtagna pågemenskapsnivå och existerande nationella strategier. Principerna förutformningen av programmet påminner om uppbyggnaden av ramprogrammet förenergi. Den tidshorisont som vitboken överblickar utsträcker sig, som tidigarenämnts, fram till år 2010.Det brittiska ordförandeskapet har energi och miljö som sitt tema, och videnergirådsmötet kommer rådet att anordna en öppen debatt om energioch miljö. Ordförandeskapets ambition är att åstadkomma enighet områdsslutsatserna om energi och miljö och som kan överlämnas tillmiljöministrarna.Näringsutskottet anför vidare i sitt yttrande:Näringsutskottet gör bedömningen att förutsättningarna för att effektiviseraresursinsatserna i syfte att öka användningen av förnybara energikällor och attåstadkomma en förbättrad energieffektivitet, i enlighet med de intentioner somanmäls i berättelsen för , kan vinna väsentliga framsteg under denärmaste åren. Den nödvändiga förstärkningen av insatserna realiseras genomkraven på långsiktighet och samordning av olika finansieringskällor i enlighetmed kommande rådsbeslut. Ordförandeskapets prioritering av dessa frågor är ursvensk synpunkt glädjande. Den politiska uppmärksamhet som på detta sätt skapasär enligt näringsutskottets uppfattning nödvändig för att få de nationellaresursinsatserna infogade på ett strukturerat sätt med de gemensammaåtgärderna. Det arbete som ordförandeskapet och rådet igångsätterenligt angivna riktlinjer sträcker sig också över den tidsperiod undervilken kommer att inneha ordförandeskapet i rådsarbetet. Detta gerenligt näringsutskottets mening goda möjligheter för svenskt vidkommande attpåverka den fortsatta prioriteringen av dessa frågor.Med det anförda avstyrker utskottet den aktuella motionen i här berörd del.Utrikesutskottet har inget att anföra utöver vad näringsutskottet anfört ochavstyrker motion U26 (mp) yrkande 8.Motionärerna bakom motion U25 (v) yrkande 9 är kritiska till de nyaskrivningarna i artikel 100a.4 i EG-fördraget och menar att regeringen skallverka för en uppstramning av artikeln inför nästa regeringskonferens. I motionU26 (mp) yrkande 10 anför motionärerna att skall verka för attmiljöfrågorna får en större tyngd och avgörande betydelse inom unionens allapoli-tikområden.Utskottet vill framhålla att hållbar utveckling slås fast som ettövergripande mål för hela EU och kravet på att integrera miljöaspekter i denpolitik som bedrivs på andra samarbetsområden fördragsfästs. Dessa förändringarligger i linje med de förslag som presenterade underregeringskonferensen. De ligger även i linje med motionärernas önskemål imotion U26 (mp) yrkande 10. Utskottet konstaterar således att vad motionärernaeftersträvar redan är uppfyllt. Vidare vill utskottet framhålla att det delarmotionärernas synpunkt att det är viktigt att arbeta vidare med dessa frågorinom EU.Utskottet noterar att motionärerna ifrågasätter värdet av ändringarna iAmsterdamfördraget av artikel 100a.4. Utskottets uppfattning är att den nyalydelsen av artikeln innebär väsentliga förändringar, både genom förtydligandenav tidigare oklarheter och en utvidgning av tillämpningsområdet förbestämmelsen. Utskottet vill framhålla att genom ändringarna klarläggs bl.a.rätten att under vissa förutsättningar införa nationella regler på områden därdet redan finns harmoniserade regler.Utskottet vill även framhålla att det är vid ett eventuellt införande av nyanationella regler inom ett område med ett harmoniserat regelsystem somhänvisning görs till att förutsättningar i form av vetenskapligt stöd ochlandspecifika problem skall föreligga. Utskottet vill understryka att för redanbefintliga nationella regler gäller inte detta krav.Andra viktiga nyheter som utskottet vill peka på är att miljögarantin kantillämpas på rättsakter som beslutas av kommissionen efter delegation frånrådet och parlamentet, och att kommissionen får en tidsfrist för beslut närregeln åberopas av en medlemsstat. Det klargörs även att en medlemsstat intebehöver ha röstat mot en rättsakt för att åberopa miljögarantin.Med anledning av vad som i motionens yrkande 9 sägs om fastställandet avsvenska mål inför nästa omgång förhandlingar om fördragsändringar, villutskottet understryka att några sådana förhandlingar inte är omedelbartförestående. Emellertid är det utskottets övertygelse att regeringen i detlöpande EU-samarbetet aktivt verkar för fortsatta framsteg på miljöområdet.Enligt utskottets bedömning utgör de förändringar inom miljöpolitiken somföljer av Amsterdamfördraget en betydelsefull och positiv utveckling av degrundläggande principerna för EU:s politik. Enligt utskottets mening är det nuangeläget att verka för att det nya innehållet i EG-fördraget blir praktiskverklighet när Amsterdamfördraget träder i kraft.Utskottet noterar slutligen att på svenskt initiativ uppmanade vid sitt möte kommissionen att utarbeta en strategi förhur miljöskyddskraven skall integreras i unionens olika politikområden i syfteatt nå målet om en hållbar utveckling. Kommissionens strategi kommer enligt vadutskottet inhämtat att presenteras inför Europeiska rådets möte i juni 1998.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion U25 (v) yrkande 9 och anseratt motion U26 (mp) yrkande 10 är besvarad.I motion U26 (mp) yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om attarbetet med en omställning av vattenförsörjningssystem inom EU ges högstaprioritet.Utskottet vill med anledning av detta yrkande inledningsvis framhålla att påinbjudan av rådet och miljöutskott, presenteradekommissionen ett förslag till ramdirektiv för Europeiskagemenskapens vattenpolitik.Det övergripande syftet med förslaget är att skydda ytvatten, flodmynningar,kustvatten, i vissa avseenden även territorialvatten och andra havsområden samtgrundvatten i EU-området. I detta ligger enligt vad utskottet inhämtat attekosystemen i vattnet - och landområden beroende av sådant vatten - skallskyddas. Däri ligger även att en ekologiskt hållbar vattenkonsumtion skallfrämjas genom ett långsiktigt skydd av de tillgängliga vattenresurserna, bådemed avseende på kvantitet och kvalitet.Direktivets syften skall uppnås på i huvudsak fyra sätt:- föreskrifter ges om förfaranden som skall säkerställa att vattenfrågor somf.n. inte behandlas tillfredsställande identifieras och att åtgärder skallvidtas,- föreskrifter ges även om insamling och analys av tillståndet för vattenmiljönvilket skall medföra att behöriga myndigheter erhåller ett fullständigarebeslutsunderlag,- föreskrifter ges om öppenhet, insyn, och allmänhetens deltagande,- ett över hela gemenskapen gripande nätverk för utbyte av information ochkunskap skall upprättas.Utskottet vill framhålla att direktivförslaget utgår från attutsläppsminskningar skall genomföras dels genom att regler om gränsvärden förutsläpp från enskilda förorenande källor tillämpas, dels genom attmiljökvalitetsnormer fastställs för att begränsa den sammanlagda effekten avenskilda källors föroreningar. Sådana miljökvalitetsnormer omfattar bådevattnets kvalitet och kvantitet.Utskottet konstaterar att på grundval av direktivet kommer medlemsstaternaatt behöva identifiera myndigheter som för respektive avrinningsområde ansvararför direktivets genomförande, bl.a. vad avser upprättande av åtgärdsprogram ochplaner för att uppnå de fastställda miljökvalitetsnormerna.Utskottet välkomnar förslaget och ser det som ett mycket värdefullt bidragtill arbetet med vattenfrågor inom EU. Särskilt värdefullt anser utskottet detvara att man inför miljökvalitetsnormer som ett nytt styrinstrument samt kombinerar regler om miljökvalitetsnormer med regler om gränsvärden förutsläpp.Med det anförda anser utskottet att motion U26 (mp) yrkande 11 är besvarad.Regional- och strukturpolitikMotionärerna bakom motion U25 (v) yrkande 10 menar att måste försvarasin rätt att utforma sin egen regionalpolitik.Arbetsmarknadsutskottet behandlar detta yrkande i sitt yttrande 1997/98:AU7yoch framhåller att varken regering eller riksdag har annat än mycket begränsademöjligheter att påverka den nationella stödområdesindelningen eftersom dennumera bestäms av regler som utfärdas av kommissionen. Arbetsmarknadsutskottetavstyrker motion U25 (v) yrkande 10.Utrikesutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning och vill för sindel anföra att de regionalpolitiska frågorna var föremål för omfattandeuppmärksamhet under medlemskapsförhandlingarna. Förhandlingsresultatet inomdetta område bedömdes i sin helhet som gott för vidkommande ochinnebar att additionella resurser tillfördes vissa regioner i som enföljd av medlemskapet i EU.Med det anförda avstyrker utrikesutskottet motion U25 (v) yrkande 10.I motion U210 (c) yrkande 17 begärs ett tillkännagivande om vad somanförs i motionen om hanteringen av , behovet av program förvänortssamarbete och horisontellt samarbete samt om behovet av en offensivgemensam regionalpolitik inom EU. I motion A460 (c) yrkande 22 efterlyses enhelhetssyn i den svenska Europapolitiken och i yrkande 23 ett riksdagenstillkännagivande om vad som anförs i motionen om gränsregionalt samarbete.Arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande till utrikesutskottet attstörre förändringar i organisationen kring strukturfondsarbetet bör vänta tillnästa programperiod för åren 2000-2006.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande:Vad gäller uppfattning att regionalpolitiken inom EU särskiltbör ta fasta på gränsregionalt samarbete i unionens ytterområden vill utskottetpeka på att särskild prioritet skall ges gemenskapsinitiativ som innebärtransnationellt och gränsöverskridande samarbete enligt förslag somkommissionen lämnat inför nästa programperiod . I den s.k.positionspromemoria som regeringen upprättat och som angerden positioner inför förhandlingarna med kommissionen sägsatt de gemenskapsinitiativ som förordas för del bör kunna inriktas pågränsöverskridande samarbete med bl.a. , och samttransnationellt samarbete dels med Östersjöstater och främst iRyssland, dels mellan perifera regioner och ekonomiskt starka regioner i övrigaEU-länder.Arbetsmarknadsutskottet anför vidare följande:Centerpartiet tar också upp frågan om EU:s budget för regionalpolitik vidutvidgningen av antalet medlemsländer. Regeringen har i denna fråga i nämndapositionspromemoria anfört följande. Utgångspunkten för översynen av EU:sregional- och strukturpolitik bör vara att regelverket, liksom budgeten,utformas så att det kan tillämpas så snart kandidatländerna blir medlemmar. Detpåverkar valet av kriterier för olika typer av prioriteringar.Medlemsutvidgningen kommer att ställa stora krav på omprioriteringar framförallt på . För att möjliggöra detta måste insatserna minska blandnuvarande medlemsländer. Utvidgningen bör genomföras med minskad elleroförändrad totalbudget och med minskad strukturfondsbudget. I denna fråga harutskottet samma inställning som regeringen.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i övrigt till vad som sägs i betänkande1997/98:AU11 och avstyrker motionerna U210 (c) yrkande 17 samt A460 (c)yrkandena 22 och 23.Utrikesutskottet delar de bedömningar som arbetsmarknadsutskottet redovisar ochvill för sin del anföra att de övergripande målen för politik när detgäller EU:s budget och dess olika utgiftsområden redovisas i proposition1994/95:40 om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m.(bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Målen innebär att skalleftersträva en begränsning av den svenska avgiften.Inför den nya programperioden är det utrikesutskottets ochregeringens uppfattning att unionens kostnader bör rymmas inom det tak på 1,av medlemsländernas samlade BNI som gäller för unionensbudget. Kopplingen till BNI innebär till yttermera visso en automatisk ökningav tillgängliga resurser.Enligt utrikesutskottets uppfattning är ett viktigt element i regeringenspolitik att det måste ske en reformering av de dominerande utgiftsområdenajordbrukspolitiken och regional- och strukturpolitiken. En sådan reformering ärenligt utskottets uppfattning nödvändig inför utvidgningen men även av andraskäl. Dels är utgiftsnivåerna för höga allmänt sett, dels föreligger behov avatt anpassa jordbrukspolitiken till konsumenternas önskemål, och insatser somfinansieras via strukturfonderna bör förenklas och koncentreras.Utrikesutskottet konstaterar vidare att en av målsättningarna med unionensregional- och strukturpolitik är att utjämna inkomstskillnader mellan olikaregioner i . Enligt utskottets mening innebär solidariteten mellanmedlemsländerna att insatserna i stor utsträckning kommer attbehöva riktas mot . I det perspektivet är det enligtutskottets mening viktigt att inte alltför stora utgifter binds upp till denuvarande medlemsländerna.Utskottet konstaterar vidare att tillhör de störstanettobidragsgivarna till unionen. Bördefördelningen återspeglar enligtutskottets uppfattning inte medlemsländernas relativa välfärd. En viktigmålsättning bör därför enligt utskottets mening vara att åstadkomma enrimligare bördefördelning mellan medlemsländerna.Utrikesutskottet avstyrker med det anförda motionerna U210 (c) yrkande 17 samtA460 (c) yrkandena 22 och 23.I motion U26 (mp) yrkande 7 framför motionärerna kritik mot unionensbidragssystem som de menar karakteriseras av rundgång av pengar frånmedlemsstat till EU och sedan tillbaka till medlemsstaten. har bättreförutsättningar att styra pengar till angelägna projekt i anförMiljöpartiet i motionen.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande vad gäller ytterligareåtgärder mot fusk och oegentligheter med EU:s budgetmedel att regeringen i 1998års ekonomiska vårproposition föreslår att det införs svenska lagregler omkontroll och tillsyn av strukturstöd i de fall lagregler inte redan ärupprättade. anser mot bakgrund därav att motion U26(mp) yrkande 7 bör avstyrkas.Utrikesutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömningar och avstyrkermotion U26 (mp) yrkande 7.5.4 Unionens förbindelser med omvärlden och den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenSkrivelsenRegeringen konstaterar i skrivelsen att har medlemsstaternagenomfört gemensamma démarcher i ett antal olika frågor. En god sammanhållninghar, menar regeringen, bidragit till en tydlig attityd i den politiska dialogenmed länder där brister i respekten för de mänskliga rättigheterna förekommer.Uppföljningen av EU:s förbindelser med och med är exempel på detta.EU har bl.a. enats om gemensamma ståndpunkter om stöd tillkonfliktförebyggande i , om EU:s deltagande i de internationellainsatserna i , samt om fortsatta sanktioner mot () ochNigeria mot bakgrund av brister i respekten för de mänskliga rättigheterna. EUhar också enats om att gemensamt följa upp FN:s sanktioner mot UNITA i Angolaoch mot Sierra Leone.EU-insatser inom ramen för GUSP genomförs genom beslut av rådet om gemensammaåtgärder. De finansiella medel som behövs tas som regel från ett särskiltanslag i gemenskapsbudgeten (30 miljoner ecu ). har EU pådetta sätt lämnat stöd till fredsprocessen i och till för valprocessen i . Vidare har EU deltagit i detinternationella samfundets ansträngningar i området kring de iAfrika. Betydande bidrag till röjning av antipersonella minor har ocksålämnats, framhåller regeringen i skrivelsen.Regeringen noterar att inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken har unionens medlemsländer samordnat sin politik på ettantal områden av säkerhetspolitisk betydelse.Till de viktigaste frågorna hör enligt regeringen förberedelserna för EU:sutvidgning till Öst- och . Europeiska rådets beslut vid toppmöteti har direkt relevans för utvecklingen i närområde.Vidare framhåller regeringen att även har stått högt påEU:s dagordning. EU har såsom den enskilt största bidragsgivaren aktivt stöttfredsprocessen i , framför allt genomåteruppbyggnadsinsatser. Efter den svåra krisen i harEU bidragit till återuppbyggnads- och säkerhetsinsatser i landet. EU har ocksågivit finansiellt stöd till den polisrådgivningsinsats (MAPE) som VEU genomförinom ramen för övergripande mandat i .