bet · GL01KU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Utskottet anser därför att 8 kap. 6 § regeringsformenintebör innehålla en hänvisning till lagstiftning om . Motionerna1997/98:K24 yrkande 1, 1997/98:K26 yrkande 1 och 1997/98:K321 yrkande3 tillstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande grundlagsbestämmelse om lagstiftning om Svenskakyrkanatt med bifall till motionerna 1997/98:K24 yrkande 1,1997/98:K26 yrkande 1 och 1997/98:K321 yrkande 3 och med anled-ning av proposition 1997/98:49 i denna del som vilande antar rege-ringens förslag till lag om ändring i regeringsformen såvitt avser8 kap. 6 § regeringsformen med den ändringen att paragrafen erhållerlydelse i enlighet med Reservanternas förslag i bilaga 5.2. Avslag på förslaget om införande av en lag om (mom. 2)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?En särskildlag? och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Utskottet anser av religionsfrihetsskäl att det inte bör stiftas en särskildlagom . I en gemensam lag om trossamfund bör i stället tas in desärbestämmelser i fråga om som ändå är nödvändiga underen övergångstid. Utskottet tillstyrker således motionerna 1997/98:K46,1997/98:K47 yrkandena 1 och 2, 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del,1997/98: K321 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:K340 yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande avslag på förslaget om införande av en särskild lagom Svenska kyrkanatt med bifall till motionerna 1997/98:K46, 1997/98:K47yrkandena 1 och 2, 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del, 1997/98:K321 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:K340 yrkandena 1 och 2 av-slår regeringens förslag till lag om och lag om infö-rande av lagen (1999: 000) om Svenska kyrkan.3. Statlig hjälp med avgift till trossamfund (mom. 7)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottetgör? och på slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den särbehandling för som föreslås i16 § lagen om trossamfund är helt omotiverad. Det är enligt utskottets me-ning olämpligt att ett av trossamfunden, nämligen , skall harätt till hjälp av staten med beräkning, debitering, uppbörd och redovisningav avgifter, medan övriga trossamfund endast har viss möjlighet att beviljassådan hjälp. Utskottet anser att samma regel bör gälla för alla slags trossam-fund och tillstyrker därför motion 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del. Ut-skottet är inte berett tillstyrka motion 1997/98:K47 yrkande 2 om en tidsbe-gränsad hjälp till med avgiftsuppbörden.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande statlig hjälp med avgift till trossamfundatt med bifall till motion 1997/98:K48 yrkande 1 i dennadel samt med anledning av proposition 1997/98:116 och motion1997/98:K47 yrkande 3 som vilande antar regeringens förslag till lagom trossamfund såvitt avser 16 § med den ändringen att paragrafenerhåller följande lydelse:Registrerade trossamfund kan beviljas hjälp av staten med beräkning, de-bitering och redovisning av avgifter från dem som tillhör trossamfundet samtmed att ta in avgifterna.4. Statlig hjälp med avgift till trossamfund (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottetgör? slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet vill ifrågasätta regeringens förslag att staten skall medverka viduppbörd av avgift till trossamfund. Det är enligt utskottets mening tveksamtatt staten skall kunna ge uppbördshjälp till religiösa samfund men inte tillprofana organisationer. Det förhållandet att förslaget innebär att staten skallbedöma vilka trossamfund som skall ha rätt till uppbördshjälpen strider en-ligt utskottets mening mot religionsfriheten och den viktiga principen attregeringen bör förhålla sig neutral i trosfrågor. Till detta kommer att försla-get ter sig tveksamt också med hänsyn till bestämmelserna i 2 kap. 2 § rege-ringsformen som innebär ett skydd mot tvång att ge till känna sin åskådning ibl.a. För den som omfattas av uppbördshjälpen kanförslaget innebära en skyldighet att ge till känna sin religiösa åskådning. Motdenna bakgrund bör uppbördshjälp vara en övergångslösning för under högst , och denna hjälp skall inte erbjudas andra sam-fund. Utskottet tillstyrker således motion 1997/98:K47 yrkande 3. Utskottetär inte berett att tillstyrka motion 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del somutgår från att staten bör ge hjälp till trossamfund.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande statlig hjälp med avgift till trossamfundatt med bifall till motion 1997/98:K47 yrkande 2 samt medanledning av proposition 1997/98:116 och motion 1997/98:K48 yr-kande 1 i denna del som vilande antar regeringens förslag till lag omtrossamfund såvitt avser 16 § med den ändringen att paragrafen er-håller lydelse i enlighet med Reservanternas förslag i bilaga 6.5. Förslaget till lag om trossamfund i övrigt (mom. 11)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetanser? och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:En utgångspunkt för utskottets överväganden är att intebör inta någon särställning i lagen om trossamfund. börsåledes inte omotiverat anges i lagen, vilket görs i förslagets 5, 6 och 13 §§.Utskottet anser att 5 § punkt 1, 6 § och 13 § fjärde stycket bör utgå ur lagenom trossamfund. Mot bakgrund av att det inte bör finnas en särskild lag omSvenska kyrkan eller en lag om införande av en lag om finnsdet emellertid skäl att i lagen om trossamfund ta in vissa särbestämmelser omSvenska kyrkan i förslaget till de nämnda lagarna, vilka bestämmelser ärnödvändiga under en övergångstid. Motion 1997/98:K48 yrkande 1 i dennadel tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande förslaget till lag om trossamfund i övrigtatt med bifall till motion 1997/98:K48 yrkande 1 i dennadel och med anledning av proposition 1997/98:116 som vilande antarregeringens förslag till lag om trossamfund i övrigt med de ändring-arnadels att 6 § och 13 § fjärde stycket utgår,dels att 5 § erhåller följande lydelse:Med registrerat trossamfund avses trossamfund som registrerats enligt dennalag.,dels att övergångsbestämmelserna erhåller den lydelse som framgårav Reservanternas förslag i bilaga 7.6. Den kyrkliga egendomen (mom. 12)(), (), (), ()() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Utskottetgör? och på s. 21 slutar med ?yrkande 4 (kd) ? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är äganderättsmodellen att föredra av flera skäl.Den innebär att en bestående oklarhet om tillgångarnas stiftelseliknandekaraktär undviks och att onödig byråkrati motverkas. Om beslutanderättenöver medlen nu inte slutgiltigt förs över till kvarstår en osä-kerhet om vad som kan hända med egendomen på . Ett vägandeskäl är också vikten av att ägandeförhållandena bör renodlas i samband medrelationsförändringarna mellan staten och . Utskottet villunderstryka att själva grundtanken i den historiska reformen är att skall bli så självständig som möjligt i förhållande till staten. I prin-cipbeslutet har därför fastslagits att egendomen skall stå till kyrkans förfo-gande. Enligt utskottets mening är det angeläget att ägandeförhållandena nublir klargjorda en gång för alla. Prästlönetillgångarna bör således föras övertill . Av detta följer också att regeringen inte bör ges möjlig-het att besluta om tillsyn, utan detta får bli en inomkyrklig fråga. Utskottetföreslår mot denna bakgrund vissa omarbetningar i regeringens förslag tilllag om och lag om införande av lagen om Svenska kyrkan.Motionerna 1997/98:K43 yrkande 1, 1997/98:K45 yrkandena 3 och 4 och1997/98:K48 yrkandena 4 och 5 tillstyrks. Motion 1996/97:K804 yrkandena1 och 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande den kyrkliga egendomenatt med bifall till motionerna 1997/98:K43 yrkande 1,1997/98:K45 yrkandena 3 och 4 och 1997/98:K48 yrkandena 4 och 5,med anledning av proposition 1997/98:116 och med avslag på motion1996/97:K804 yrkandena 1 och 2,dels avslår regeringens förslag såvitt avser 9 § förslaget till lagomSvenska kyrkan,dels som vilande antar regeringens förslag till lag om införande avla-gen (1999:000) om såvitt avser 9-11 §§ med de änd-ringarna att 10 § utgår, hänvisningen till 9 och 10 §§ i 11 § ersätts aven hänvisning till 9 § samt att 9 § erhåller lydelse enligt Reservanternasförslag i bilaga 8.7. De förtroendevaldas rätt till ledighet (mom. 16), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Enligt ut-skottets mening och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydel-se:Enligt utskottets mening är det svårt att motivera att de förtroendevaldainom skall ha rätt till ledighet när församlingarnas och sam-fälligheternas kommunstatus upphör. Utskottet anser att behovet av ökadlikställighet mellan och övriga trossamfund talar mot ensådan ordning. Det är dock rimligt att de nuvarande reglerna får gälla underden innevarande mandatperioden. Detta bör med bifall till motion 1997/98:K43 yrkande 2 ges regeringen till känna. Motion 1997/98:K45 yrkande 2avstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande de förtroendevaldas rätt till ledighetatt med bifall till motion 1997/98:K43 yrkande 2 ochmed avslag på motion 1997/98:K45 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Trosbekännelse för statschefen m.fl. (mom. 18)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Utskottetkonstaterar" och slutar med ?avstyrks följaktligen? bort ha följande lydelse:Regeringen har föreslagit att reglerna om statschefens bekännelse för när-varande inte skall ändras. Utskottet anser däremot att det är angeläget attfrågan tas upp i detta sammanhang. Reglerna om statschefens samt prinsarsoch prinsessors trosbekännelse i regeringsformen och successionsordningenstrider uppenbarligen mot principen att staten skall vara neutral i trosfrågor.Utskottet anser därför att reglerna om statschefens trosbekännelse i punkt 14övergångsbestämmelserna till regeringsformen bör tas bort, liksom motsva-rande bestämmelser om prinsar och prinsessor i 4 § successionsordningen.Motionerna 1997/98:K25, 1997/98:K26 yrkande 2, 1997/98:K321 yrkande 4och 1997/98:K340 yrkande 3 tillstyrks följaktligen.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande trosbekännelse för statschefen m.fl.att med bifall till motionerna 1997/98:K25, 1997/98:K26yrkande 2, 1997/98:K321 yrkande 4 och 1997/98:K340 yrkande 3som vilande antar motionärernas förslag attdels punkt 14 övergångsbestämmelserna till regeringsformenskall upphöra att gälla med utgången av ,dels 4 § successionsordningen skall upphöra att gälla med ut-gången av år 1999.Särskilt yttrandeUnderlaget för avgiftsberäkning (mom. 8), , och (allam) anför:I motion 1997/98:K44 av () framhålls de olägenhetersom följer av att kyrkoavgiften kommer att beräknas efter den kommunaltbeskattningsbara inkomsten av tjänst, proportionellt och utan tak. Medan desom enbart har kapitalinkomster helt slipper avgift måste de som har enhygglig inkomst av tjänst betala ett belopp som kan tyckas bli orimligt högtför en frivillig tillhörighet till ett samfund. Med det föreslagna avgiftssys-temet torde många som i och för sig skulle vara beredda att kvarstå i kyrkankomma att begära sitt utträde, vilket allvarligt kan påverka kyrkans ekonomi.En egendomlighet som följer av kopplingen till den kommunalt beskatt-ningsbara inkomsten är att avgifter kommer att påverkasvarje gång det sker en förändring av kommunalskattelagens regler, t.ex.beträffande grundavdrag eller reseavdrag.Riksskatteverket har vid åtskilliga tillfällen framhållit att en förutsättningför att man skall kunna biträda med uppbörden är att kyrkoavgiften beräknaspå samma underlag som den kommunala inkomstskatten. Motionären menardock att modern informationsteknik gör att ett sådant påstående saknartrovärdighet.Emellertid har, som motionären framhåller, några krav på ett annat systemän det föreslagna inte förts fram av kyrkan själv. Trots de invändningar mankan ha är det därför enligt vår mening inte rimligt att nu lägga fram någotalternativt förslag. Däremot bör beredskapen vara hög för att tillmötesgåframtida önskemål från om ändrat beräkningssätt för utta-gande av kyrkoavgift när sådana framöver kan komma att framföras.Lagförslag proposition 1997/98:491. Förslag till lag om ändring i regeringsformen2. Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningenLagförslag proposition 1997/98:1161. Förslag till lag om trossamfund2. Förslag till lag om Svenska kyrkan3. Förslag till lag om införande av lagen (1999:000) omSvenska kyrkanLagrådets yttrandeAv utskottet framlagt förslag till ändring i regeringens förslagtill lag om ändring i regeringsformenRegeringens förslagUtskottets förslag11 kap.6 §Under regeringen lyder Justitiekanslern, , de centrala äm-betsverken och länsstyrelserna. Annan statlig förvaltningsmyndighet lyderunder regeringen, om myndigheten ej enligt denna regeringsform eller annanlag är myndighet under riksdagen.Förvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun.Förvaltningsuppgift kan överläm-nas till bolag, förening, samfällighet,stiftelse, registrerat trossamfund ellerenskild individ. Innefattar uppgiftenmyndighetsutövning, skall det skemed stöd av lag.Förvaltningsuppgift kan överläm-nas till bolag, förening, samfällighet,stiftelse, registrerat trossamfundeller någon av dess organisatoriskadelar eller till enskild individ. Inne-fattar uppgiften myndighetsutövning,skall det ske med stöd av lag.Reservanternas förslag till ändring i regeringsformen, såvittavser 8 kap. 6 §Regeringens förslagReservanternas förslag8 kap.6 §Föreskrifter om trossamfund med-delas i lag. I lag skall också medde-las föreskrifter om grunderna förSvenska kyrkan som trossamfund.Vid stiftande, ändring eller upphä-vande av sådan lag gäller vad somsägs i 16 § om stiftande av riksdags-ordningen.Föreskrifter om trossamfund med-delas i lag.Vid stiftande, ändring eller upphä-vande av sådan lag gäller vad somsägs i 16 § om stiftande av riksdags-ordningen.Reservanternas (v) förslag till lydelse av 16 § lagen omtrossamfund jämte rubrikRegeringens förslagStatlig hjälp med avgifter tillregistrerade trossamfundReservanternas förslagStatlig hjälp med avgifter tillSvenska kyrkan16 §Svenska kyrkan har rätt till hjälpav staten med beräkning, debiteringoch redovisning av avgifter från demsom tillhör samtmed att ta in avgifterna. Även andraregistrerade trossamfund kan bevil-jas sådan hjälp.Bestämmelser om förfarandet vidsådan hjälp meddelas i särskild lag.Svenska kyrkan har under tio årfrån det att denna lag trätt i kraft rätttill hjälp av staten med beräkning,debitering och redovisning av av-gifter från dem som tillhör samt med att ta in avgifterna.När inom dennaperiod skapat former och organisa-tion för avgiftsuppbörd i egen regiskall statens hjälp upphöra.Tidpunkten för när avgiftshante-ringen övergår från staten till Svens-ka kyrkan meddelas genom lag.Reservanternas förslag till övergångsbestämmelser till lagenom trossamfundRegeringens förslagReservanternas förslag1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.2. Genom lagen upphävs religionsfrihetslagen (1951:680).3. Genom lagen upphävs vidarea) lagen (1951:691) om viss lind-ring i skatteskyldigheten för den somicke tillhör ,b) lagen (1972:704) om kyrkofull-mäktigeval, m.m.,c) lagen (1992:288) om medlem-skap i icke-territoriella församlingard) kyrkolagen (1992:300),e) lagen (1992:301) om införandeav kyrkolagen.Bestämmelserna om tystnadsplikt i36 kap. 1 § kyrkolagen gäller dockfortfarande i fråga om uppgifter somhar anförtrotts före den 1 januari2000.4. Ansvaret för de skyldighetersom har uppkommit för en försam-ling eller kyrklig samfällighet föreden övergår vid dentidpunkten till motsvarande försam-ling, kyrkliga samfällighet eller stiftinom . Den 1 januari2000 övergår också en församlingseller kyrklig samfällighets rättighe-ter till motsvarande församling,kyrklig samfällighet eller stift inomSvenska kyrkan.5. som vid utgången avår 1999 förvaltas av en församlingeller en kyrklig samfällighet skallfrån och med den 1 januari 2000förvaltas av en motsvarande för-samling, kyrklig samfällighet ellerstift.Motsvarande skall gälla om enförsamling eller en kyrklig samfäl-lighet skall utse en styrelseledamot ien stiftelse.6. De ärenden som i enlighet medlag eller förordning handläggs hospastor, pastorsämbetet, kyrkoherde,kontraktsprost, biskop, domkapitel,i , , , förbiskopar eller cen-tralstyrelse vid utgången av år 1999skall överlämnas till Svenska kyrkanför fortsatt handläggning.7. Vid sammanträde under år1999 har kyrkomötet med avseendepå tiden från och med den 1 januari2000 befogenheter, som inte begrän-sas av bestämmelserna i kyrkolagen(1992:300).De församlingar, kyrkliga samfäl-ligheter och stift som det har läm-nats uppgifter om för registreringenligt 13 § har med avseende påtiden efter befo-genheter som inte begränsas avbestämmelserna i kyrkolagen.8. Ledamöter och ersättare i be-slutande församlingar hos organisatoriska delar samtledamöter och ersättare i kyrkomötethar till och med den 31 december2009 rätt till den ledighet från sinaanställningar som behövs för upp-dragen. Detsamma gäller de perso-ner som ingår i styrelse eller mot-svarande organ inom Svenska kyr-kan.Regeringens förslagReservanternas förslag9. Från och med den 1 januari2000 skall ellerförsamling eller kyrklig samfällighetsom avses i 4 ha äganderätten tillsådan egendom som avses i 38 kap.1 § och 2 § 3, 39 kap. 1 §, 41 kap.1 § samt 23 §, 24 § och 26 § kyrko-lagen (1992:300). Därvid skall gällaatta) kyrkofondens tillgångar ochkyrklig jord vars avkastning tillförskyrkofonden (kyrkofondsfastighet)skall ägas av ochanvändas för kyrkliga ändamål,b) kyrkor och domkyrkor med till-hörande inventarier, kyrkotomt ochkyrkogård, uppförda pålandet eller i stad, skallägas av den församling där kyrkanär belägen och, tills annat beslutasav , användas församma ändamål som tidigare,c) egendom som avses i 41 kap.1 § första stycket 1 kyrkolagen(1992:300) (prästlönefastigheter)och 41 kap. 23 § kyrkolagen (präst-lönefonder) skall tillkomma och om inte annat beslutasenligt andra stycket användas församma ändamål som tidigare,d) kyrklig jord vars avkastning äravsedd för församlingskyrkas behov(församlingskyrkas fastighet) och fördomkyrkas behov (domkyrkas fastig-het) skall ägas av den församlingdär kyrkan är belägen och, om inteannat beslutas enligt andra stycket,användas för samma ändamål somtidigare,e) ersättning för församlingskyr-kas fastighet eller domkyrkas fastig-het som har fonderats och vars av-kastning skall användas för försam-lingskyrkas respektive domkyrkasbehov (församlingskyrkors och dom-kyrkors fastighetsfonder) skall ägasav den församling där kyrkan ärbelägen och, om inte annat beslutasenligt andra stycket, användas församma ändamål som tidigare,f) kyrklig jord där tjänstebostad äranvisad åt en kyrkoherde eller kom-minister (prästgård) skall ägas avden kyrkliga samfälligheten eller, omsådan inte finns, den församling däregendomen är belägen,g) kyrklig jord där tjänstebostadär anvisad åt en biskop (biskops-gård) skall, med undantag av sådantjänstebostad som hyrs enligt särskiltavtal, ägas av Svenska kyrkan.För att ändra ändamål för egen-dom som avses i första stycket c, doch e krävs tillstånd av Kammar-kollegiet. Därvid skall tillämpas degrunder för ändring som anges i 1 §permutationslagen (1972:205) samt3 och 4 §§ samma lag.Första stycket b, d och e gällerinte och dess fas-tigheter och fastighetsfond. Dennaegendom skall också i fortsättningenförvaltas som en självständig förmö-genhet. utgör ettsärskilt rättssubjekt som får förvärvarättigheter och ta på sig skyldighetersamt föra talan vid domstol ochandra myndigheter. För Lunds dom-kyrkas skyldigheter svarar endastdomkyrkans tillgångar. Egendomenskall användas för samma ändamålsom tidigare och förvaltas av Svens-ka kyrkan. Egendom som skall geavkastning skall vara placerad pågodtagbart sätt. Endast avkastning-en får användas för ändamålet.10. Den som före ikraftträdandetav denna lag var ägare eller hadesärskild rätt till kyrklig egendomsom avses i lagen och lider förlustgenom att egendom överförs enligt 9har rätt till skälig ersättning avstaten.Reservanternas förslag till lydelse av 9 § lagen om införande avlagen (1999:000) om Svenska kyrkanRegeringens förslagReservanternas förslag9 §Från och med skall eller församlingeller kyrklig samfällighet som avses i 4 ha äganderätten till sådan egendomsom avses i 38 kap. 1 § och 2 § 3, 39 kap. 1 §, 41 kap. 1 § samt 23 §, 24 §och 26 § kyrkolagen (1992:300). Därvid skall gälla att1. kyrkofondens tillgångar och kyrklig jord vars avkastning tillförs kyrko-fonden (kyrkofondsfastighet) skall ägas av och användas förkyrkliga ändamål,2. kyrkor och domkyrkor med tillhörande inventarier, kyrkotomt och kyr-kogård, uppförda på landet eller i stad, skall ägas av denförsamling där kyrkan är belägen och, tills annat beslutas av ,användas för samma ändamål som tidigare,3. kyrklig jord vars avkastning äravsedd för församlingskyrkas behov(församlingskyrkas fastighet) och fördomkyrkas behov (domkyrkas fas-tighet) skall ägas av den församlingdär kyrkan är belägen och, om inteannat beslutas enligt andra stycket,användas för samma ändamål somtidigare,4. ersättning för församlingskyrkasfastighet eller domkyrkas fastighetsom har fonderats och vars avkast-ning skall användas för försam-lingskyrkas respektive domkyrkasbehov (församlingskyrkors och dom-kyrkors fastighetsfonder) skall ägasav den församling där kyrkan ärbelägen och, om inte annat beslutasenligt andra stycket, användas församma ändamål som tidigare,3. egendom som avses i 41 kap.1 § första stycket 1 kyrkolagen(1992:300) (prästlönefastigheter)och 41 kap. 23 § kyrkolagen (präst-lönefonder) skall tillkomma och om inte annat beslutasenligt andra stycket användas församma ändamål som tidigare,4. kyrklig jord vars avkastning äravsedd för församlingskyrkas behov(församlingskyrkas fastighet) och fördomkyrkas behov (domkyrkas fas-tighet) skall ägas av den församlingdär kyrkan är belägen och, om inteannat beslutas enligt andra stycket,användas för samma ändamål somtidigare,5. ersättning för församlingskyrkasfastighet eller domkyrkas fastighetsom har fonderats och vars avkast-ning skall användas för försam-lingskyrkas respektive domkyrkasbehov (församlingskyrkors och dom-kyrkors fastighetsfonder) skall ägasav den församling där kyrkan ärbelägen och, om inte annat beslutasenligt andra stycket, användas församma ändamål som tidigare,5. kyrklig jord där tjänstebostad äranvisad åt en kyrkoherde eller kom-minister (prästgård) skall ägas avden kyrkliga samfällighet eller, omsådan inte finns, den församling däregendomen är belägen,6. kyrklig jord där tjänstebostad äranvisad åt en biskop (biskopsgård)skall, med undantag av sådan tjäns-tebostad som hyrs enligt särskiltavtal, ägas av Svenska kyrkan.För att ändra ändamål för egen-dom som avses i första stycket 3 och4 krävs tillstånd av Kammarkollegi-et. Därvid skall tillämpas de grunderför ändring som anges i 1 § permu-tationslagen (1972:205) samt 3 och4 §§ samma lag.6. kyrklig jord där tjänstebostad äranvisad åt en kyrkoherde eller kom-minister (prästgård) skall ägas avden kyrkliga samfällighet eller, omsådan inte finns, den församling däregendomen är belägen,7. kyrklig jord där tjänstebostad äranvisad åt en biskop (biskopsgård)skall, med undantag av sådan tjäns-tebostad som hyrs enligt särskiltavtal, ägas av Svenska kyrkan.För att ändra ändamål för egen-dom som avses i första stycket 3, 4och 5 krävs tillstånd av Kammar-kollegiet.