bet · GL01FöU11 · 1998-05-07 00:00:00 — I en utredning framgår tydligt fördelarna såväl effektivitetsmässigtsom ekonomiskt med fortsatt lokalisering till Malmen. Beslutet att flytta denflygburna signal- och radarspaningen samt flygtransporterna på tillUppsala bör därför omprövas, vilket , med bifall tillkommittémotionerna Fö16 (mp) yrkande 8 och Fö17 (kd) yrkande 7, som sinmening bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande signal- och radarspaningatt bifaller motionerna 1997/98:Fö16 yrkande 8 och1997/98:Fö17 yrkande 7,8. Helikopterverksamheten (mom. 10)(), (), () och ÅkeCarnerö (kd) anfördels att i försvarsbeslutet beslutade att en stordivision medhelikoptrar skall organiseras i och att därmed 12.Helikopterdivisionen på fråntas sin ledningsresurs. Detta omkullkastarden positiva samverkan som har etablerats inom den offentliga sektornsflygverksamhet på . Till detta kommer de nyinvesteringar sommåste göras för att den nya organisationen skall fungera. Vi anser attomorganisationen skall stoppas så att ett samhällsekonomiskt helhetsgrepp,baserat på en uppdelning av den södra helikopterdivisionen i två divisioner,kan fattas i samband med kontrollstationen . bör sålundabifalla kommittémotion Fö16 (mp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande helikopterverksamhetenatt bifaller motion 1997/98:Fö16 yrkande 9,9. Hemvärns- och frivilligverksamheten (mom. 12)() anfördels att har betonat de frivilliga för-svarsorganisationernas stora betydelse för försvaret, försvarsviljan ochtotalförsvarets förankring i samhället. Eftersom de frivilliga är organiserademånga föreningar runt om i landet utgör de en värdefull bas för olikaanpassningsåtgärder som de är en lätt gripbar resurs att tillgå vidolyckor och andra akuta störningar i vårt sårbara, fredstida samhälle.En viktig del av det frivilliga försvaret är hemvärnet, som genom sinförankring har en mycket god kännedom om lokala förhållanden.Hemvärnsförbanden finns över hela landet dygnet om, och utgör enbetydande del av territorialförsvaret, som med kort mobiliseringstid bl.a.skall ytövervaka och skydda mot sabotage. Eftersom hemvärnet är enlevande organisation stärker den samhällets förmåga att motstå svårapåfrestningar.I 1996 års försvarsbeslut erinrades om det mål för hemvärnets utvecklingsom uppställdes försvarsbeslut. Grunden i de bådaförsvarsbesluten måste därför enligt vår mening fullföljas så att intehemvärnets framtid äventyras. menar därför att hemvärns-och frivilligverksamheten helt skall undantas från besparingar för att dennasamhällsnyttiga resurs skall förbli vital, dess verksamhet bedrivas medkontinuitet och fortsatt engagemang samt att organisationen skall kunnaväxa. bör sålunda bifalla kommittémotion Fö17 yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande hemvärns- och frivilligverksamhetenatt bifaller motion 1997/98:Fö17 yrkande 4.Särskilda yttranden1. Förmåner och lönebildning i Försvarsmakten (mom. 3)() anför:Under 1997 kostade olika förmåner inom Försvarsmakten 1,7 miljarderkronor. De samlade lönekostnaderna uppgick till 11,5 miljarder kronor.Riksrevisionsverket () fick i uppdrag av regeringenatt granska förmåner och formerna för lönebildning, tillämpning av avtalm.m. för anställda vid . RRV skriver bl.a. att det borde varamöjligt för försvaret att minska omfattningen avkostnaderna för lönetillägg m.m.En flygförare som har slutat att flyga kan få i månadenenbart i tillägg. "Pendlare" från t.ex. och kan fritt få ettrum i innerstaden, och fria hemresor, om de arbetar påHögkvarteret. Om man, inom , har en timmes restidtill jobbet, får man i pendlingsersättning. En ubåtsofficerfår efter att ha stigit i land. Detta är baranågra exempel på den flora av tillägg och förmåner som tillämpas iFörsvarsmakten.Trots detta tycker inte RRV att det finns anledning att regeringen ändrar påarbetsfördelningen och delegeringen mellan och Försvars-makten.Miljöpartiet anser att regeringen borde lägga tillbaka ansvaret för Försvars-maktens löneförhandlingar m.m. till och att åt Försvars-makten skall uppdras att redovisa hur de besparingar som man har redovisatredan skett har intecknats i den föreslagna besparingen.2. Besparingar inom den internationella verksamheten(mom. 4)() anför:Regeringen har fredat området internationell verksamhet från besparingar.Miljöpartiet konstaterar att Försvarsmakten har ett antal personer iNatostaber, vilket vi menar inte är förenligt med en trovärdig militäralliansfrihet. Här bör det alltså gå att spara pengar. Dessutom måste manredovisa kostnaderna för de övningar som skall genomföras inom ramen förPartnerskap för fred (PFF). uppfattning är att enbartskall delta i övningar som har med miljöskydd, räddningstjänst och striktfredsbevarande verksamhet att göra. Här bör det följaktligen också gå attspara pengar.3. Ändring av mål för Försvarsmaktens beredskap (mom. 6), , My och (allam) anför:Vid utskottets sammanträde beslutades med röstsiffrorna9-8 att fastställa utskottets yttrande över motion Fö14 (s) om verksamhet vidtre flygdivisioner vid F 21 i . Utskottsmajoriteten kom sålunda till dennågot halsbrytande slutsatsen att det generellt ankommer på regeringen attbesluta om hur beredskapen skall sänkas.Den skrivning som avslogs av utskottsmajoriteten inskränkte sig till attkonstatera att detta förhållande gällde frågan om vilken av existerandeflygdivisioner som avses ges en avsevärt lägre beredskap. Från vårutgångspunkt är det orimligt att med ens det lägsta krav på hävdandet avriksdagens roll i den försvarspolitiska beslutsprocessen kunna acceptera ettsådant synsätt.Med utskottsmajoritetens förhållningssätt är sålunda även resten avbetänkande FöU11 egentligen onödigt eftersom det enligt denna majoritetankommer på regeringen att besluta om hur beredskapen skall sänkas. Enligtvår uppfattning är det som bör fatta beslut om förbereddaberedskapssänkningar av denna dignitet. Det är djupt otillfredsställande attregeringens förslag endast innehåller exempel på beredskapssänkningar, istället för att redovisa i detalj vilka åtgärder som regeringen respektiveFörsvars-makten nu avser vidta som innebär avsteg från målsättningarna itidigare riksdagsbeslut.4. Försvarsindustrin (mom. 11)() anför:I takt med den krympande underhållsvolymen inom det området ökarbetydelsen av att hitta en så effektiv organisation som möjligt. Detta bör skemed beaktande av att kunna bibehålla kompetensen på de viktiga marinanybyggnads-, ombyggnads- och reparationsområdena. Verksamhet inomdessa områden bedrivs huvudsakligen vid ochMuskövarvet.För att kunna behålla den världsunika kompetensen som för närvarandefinns på är det, enligt min mening, viktigt att koncentreraså mycket som möjligt av avancerad nybyggnads-, ombyggnads- ochreparationsverksamhet till varvet.5. Hemvärns- och frivilligverksamheten (mom. 12), , My och (allam) anför:Det sätt på vilket myndigheterna inom försvarssektorn styrs medger enligtvår uppfattning inte ett så detaljerat tyckande från riksdag och regering somredovisas i regeringens proposition eller i motion 1997/98:Fö17 (kd).Enligt vår uppfattning bör det ankomma på Försvarsmakten att inomramen för förelagda uppgifter styra anslagstilldelningen på ett sådant sätt attdessa uppgifter löses optimalt.Det frivilliga engagemanget i försvar är en internationellt settunik tillgång. finns det anledning att ifrågasätta om intestatsmakterna tagit engagemanget i frivilligrörelserna för givet . Inte minst är dagens personalstyrka i hemvärnet en varningsklockavad gäller den rekryteringen. Försvarsbeslutets mål om 125 000hemvärnsmän ter sig alltmer avlägset. finns totalt 84 224hemvärnsmän (inklusive avtals-personal och driftvärn) och vardet inte fler än 38 591 hemvärnsmän som fullgjorde 20 timmars tjänstgöringeller mer.I stället för den i första hand retoriska prioritering som görs krävskrafttag för att identifiera hemvärnets och de övrigafrivilligorganisationernas roll och uppgift i dagens säkerhetspolitiskaverklighet. Det krävs en tydligare definition av vilka uppgifter som de olikaorganisationerna skall ha i försvaret av vårt land. Goda ekonomiskabetingelser för de frivilliga försvarsorganisationerna kombinerade med entydlig inriktning på utbildning för att fylla viktiga befattningar inomtotalförsvarets krigsorganisation måste vara vägledande. För hemvärnet,såväl som för andra delar av den frivilliga krigsorganisationen, är det av storbetydelse för motivation och förmågan att lösa uppgifter att modern materieltillförs.Regeringen bör också ta initiativ till att tydligare definiera hemvärnets rolli den anpassningsstrategi som Försvarsmakten till stor del vilar på. Attallmänna termer tala väl om behovet av folklig förankring och frivilligainsatser räcker inte.Näringsutskottets yttrande1997/98:NU:7yTill försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1997/98:84 om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet år1998 m.m. jämte motioner, såvitt propositionen och motionerna rörnäringsutskottets beredningsområde.Företrädare för har inför näringsutskottet redogjort förde konsekvenser som enligt företagets uppfattning följer av de redovisadesparplanerna från Överbefälhavarens sida. En skrivelse i ärendet harinkommit från Industriförbund.NäringsutskottetPropositionenI proposition 1997/98:84 redovisar regeringen allvarliga problem somuppstått i Försvarsmaktens ekonomi och planering. Bakgrunden är attFörsvarsmakten lämnade en bedömning till regeringen avden planerade ekonomiska utvecklingen . I dennaredogörelse angav Försvarsmakten att det intekommer att vara möjligt att genomföra all verksamhet som förutsattes itotalförsvarsbeslutet . Ambitionssänkningar framstod somnödvändiga, och i pengar handlade det enligt Försvarsmakten ombesparingar i förhållande till den budgeterade nivån förförsvarsbeslutsperioden (1997-2001) på . Efterdenna redovisning från Försvarsmakten beslutade regeringen i december1997 att Försvarsmakten till regeringen skullelämna underlag för olika besparingsåtgärder i fråga om anpassning ochberedskap, förbandsverksamhet, materielförsörjning, effektivisering ochanställd personal. Enligt regeringsbeslutet skulle Försvarsmakten redovisa ettnytt förslag till budget för samt konsekvenser av detta förplaneringen under den resterande delen av försvarsbeslutsperioden.I enlighet med detta regeringsuppdrag lämnade Försvarsmakten i februari1998 ett förslag där Försvarsmakten räknade med att kunna spara bl.a. genom att reducera ochförskjuta materielprojekt. I propositionen anges Försvarsmaktensberäkningar att verksamheten för bör reduceras med ett beloppmotsvarande , varav inomlednings- och förbandsverksamheten och inommaterielområdet. Utan angivande av en egen bedömning av besparingsnivån,eller möjligheterna att nå målet, påpekar regeringen i propositionen vad avsermaterielområdet att regeringen genom ändring i regleringsbrevet förFörsvarsmakten för kommer att besluta om erforderligabegränsningar i fråga om såväl investeringsplan sombeställningsbemyndiganderam. Det sägs också att regeringen har för avsiktatt i budgetpropositionen för återkomma med en investeringsplan och förslag till ny bemyndiganderam. Av propositionenframgår att Försvarsmaktens förslag till reduceringar omfattar endast materielsom ej är beställd hos försvarsindustrin. Detta medför, anför regeringen, attde större materielprojekt som regeringen fattat beslut om och där enbeställning till försvarsindustrin föreligger ej berörs år 1998.Enligt regeringen kommer på regeringens uppdragatt redovisa sin bedömning avseende industrikonsekvensermed anledning av den föreslagna förändringen av materielanskaffningen. Iavvaktan på resultatet av översynen är det enligt regeringens meningväsentligt att reduceringarna av Försvarsmaktens materielanskaffning integer långsiktiga konsekvenser för de kompetenser som måste finnas inomlandet. Regeringen har därför för avsikt att ge Försvarsmakten och i uppdrag att se över de baskompetenser ochteknologisatsningar som prioriterades i första och andra etappen av 1996 årsförsvarsbeslut. Uppdraget kommer även att omfatta en analys av andratidigare ej prioriterade teknikområden som kan vara nödvändiga attsäkerställa inom landet. Av propositionen framgår ej när detta uppdrag skallredovisas.Regeringen understryker i propositionen att den inhemska utvecklings-kompetens som är av betydelse för anpassningsförmågan inte bör tillåtasnedgå innan resultatet av den försvarsindustriella översynen i samband medkontrollstationen föreligger. Regeringen kommer därför att besluta omytterligare en ändring av regleringsbrevet för Försvarsmakten för år 1998med innebörden att Försvarsmakten skall säkerställa den inhemskautvecklingskompetensen inom pjäs-, pansarvärns- och ammunitions-områdena under innevarande och nästa budgetår. Inriktningen skall vara,fortsätter regeringen, att den kompetensbevarande verksamheten finansierasgenom reduceringar och senareläggningar inom materielanskaffningen år1999. Möjliga reduceringar och senareläggningar är enligt ett underlag somFörsvarsmakten offentliggjorde följande: senareläggning avfordon till flygbassystemet, reducerad ambition vad avser renovering ochkarossåtgärder av terrängbilar, senareläggning av modifiering av JAS 37,senareläggning av serieförberedelser för luftvärnsrobotsystemet BAMSEsamt senareläggning av serieförberedelser för artillerigranaten BONUS. Ipropositionen redovisar regeringen dock inget eget ställningstagande till deangivna besparingsobjekten.MotionernaI motion 1997/98:Fö10 (m) hävdas att sparförslaget kommer, om detgenomförs, att slå hårt mot den svenska försvarsindustrin. Främst är dettillverkare av vapen, ammunition och vapenbärare som drabbas, anförs det.För svensk del innebär detta exempelvis, menar motionärerna, att företagsom och inom står inför storaproblem. hotas av successiva nedskärningar, vilket kan leda tillatt företaget avvecklas. Motionärerna fruktar att förslaget innebär ett hot motden långsiktiga kompetensen inom svensk försvarsindustri. Det finns intetillräckliga medel till utveckling av nya projekt som kan vara konkurrens-kraftiga på lång sikt. Risken är att landet förlorar värdefullkompetens.Ett liknande budskap frambärs i motion 1997/98:Fö15 (m). Här sägs att enav hörnpelarna i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken har varittillgången till en stark inhemsk försvarsindustri. Motionären hänvisar till attsvensk försvarsindustri har en hög kompetens. De försvarsindustriellasatsningarna har också skapat spinoff effekter för annan industri. Kemi,mekanik, elektronik och radioteknik är alla områden som utvecklats medhjälp av försvarsindustriella satsningar. För att behålla en fortsatt starkförsvarsindustri måste, framhåller motionären, förutsättningar för samverkanmed europeisk och amerikansk försvarsindustri ges en hög prioritet. MenFörsvarsmaktens förslag till besparingar riskerar att leda till att viktigkompetens går förlorad. Motionären vill i stället se en motsatt utveckling;svensk industri måste tillföras kompetens, vilket fordrar fortsatta satsningaroch att spjutspetsområden inte prioriteras bort.I motion 1997/98:Fö18 (fp) kritiseras försvarsbeslut för att haften strukturellt felaktig inriktning och fullständigt oacceptabla brister iekonomisk planering, styrning och uppföljning. Uppskjuten materielförnyel-se kan naturligtvis alltid återställas , anförmotionärerna, men det finns ingen anledning att tro att de försvars-ekonomiska förutsättningarna inom överskådlig framtid kommer att medgedetta. I realiteten innebär situationen att den materiella förnyelsen urholkas.en kritisk ton konstateras att regeringen avser att pröva materielfrågornaytterligare inför kontrollstationen. Motionärerna vill mot denna bakgrundbeklaga att riksdagsmajoriteten avvisat förslag om en särskildparlamentarisk översyn av de framtida materielfrågorna för det svenskaförsvaret.För att inte riskera att värdefull försvarsindustriell kompetens går förloradär det nödvändigt att statsmakterna vidtar åtgärder för att trygga en fortsattutvecklingsförmåga, anförs det i motion 1997/98:Fö11 (fp). Motionärenfinner det angeläget att staten främjar det försvarsindustriella samarbetet föratt finna internationella samarbetsprojekt. En förutsättning för att ettmaterielsamarbete skall vara framgångsrikt är inte bara de kommersiellaförutsättningarna mellan berörda industrier, utan även att statsmakterna gersitt aktiva stöd till sådant samarbete. Motionären vill betona vikten av ettvälutvecklat europeiskt försvarsindustriellt samarbete och hänvisar till att deinom EU pågår ett arbete med utarbetande av en strategi för försvars-industrin.I motion 1997/98:Fö12 (v) intas ståndpunkten att regeringen borde hakommit med förslag på reduceringar, senareläggningar och även slopatbeställningar som redan är gjorda. Motionärernas uppfattning är att riksdagent.ex. bör besluta att ännu ej levererade JAS 39 skall avbeställas.Förhandlingar om detta bör inledas med industrin, anförs det.De åtgärder som regeringen föreslår för att rädda budget är ingetannat än en hel rad panikåtgärder som sammantaget inte leder till någraförbättringar av försvarsekonomin, hävdas det i motion 1997/98:Fö16 (mp).Motionärerna konstaterar att de besparingar inom materielområdet somföreslås i propositionen bara gäller ej redan beställda projekt. Här riktaskritik - i likhet med i den föregående motionen - mot att JAS-projektetfortskrider, och uppfattningen är att beställningen av delserie tre är enfullständigt orimlig satsning. Även här är budskapet att regeringen bör ta uppförhandlingar med försvarsindustrin om att bryta kontraktet på delserie tre isyfte att skapa handlingsutrymme inför ett nytt försvarsbeslut . Ocksåden fortsatta utvecklingen av ubåt måste stoppas; detta projektkarakteriseras i motionen som totalt omotiverat ur säkerhetspolitisksynpunkt.I motion 1997/98:Fö17 (kd) hänvisas till att försvars-beslut betonade vikten av att Försvarsmaktens långsiktiga materielförsörj-ning säkerställs och att de system som är i drift vidmakthålls. Det ärväsentligt, menar motionärerna, att reduceringen av materielanskaffningeninte ger långsiktiga negativa konsekvenser för den försvarsindustriellakompetensen. Detta är särskilt viktigt om svensk försvarsindustri skallbetraktas som en attraktiv samarbetspartner i den omstruktureringsfas somden europeiska försvarsindustrin befinner sig i. Mot denna bakgrund ansermotionärerna att en nationell försvarsindustriell strategi med parlamentarisktinflytande bör utarbetas som anger vilka prioriteringar som framöver skallgälla.Vissa kompletterande uppgifterI sitt yttrande (1996/97:NU4y) till försvarsutskottet medanledning av proposition 1996/97:4 om totalförsvar i förnyelse (etapp 2)jämte motioner framhöll näringsutskottet (s. 8) att den svenskaförsvarsindustrins förmåga att leverera kvalificerade högteknologiskaprodukter till det svenska försvaret har ett stort försvars- ochsäkerhetspolitiskt värde. Det påpekades att den industripolitiska betydelsenav denna produktion är hög och att ett kvalificerat tekniskt kunnande harframbringats i försvarsindustrin. Spridningseffekter har i ett flertal falluppstått i form av civila tillämpningar av tekniken inom den civila industrinoch i övrigt genom en civil användning i samhället. I yttrandet underströksatt den höga tekniska nivån grundar sig bl.a. på ett väl fungerande samspelmellan forskning och industriproduktion. uppfattning varatt den svenska försvarsindustrin - trots att det handlar om högteknologiskaprodukter med omfattande utvecklingskostnader - framstår somkostnadseffektiv, även i jämförelse med motsvarande produktion i deförsvarsindustriella stormakterna.I yttrandet betonades vidare att utformningen av försvarets anpassnings-förmåga kommer att ställa förändrade krav på försvarsindustrins tekniskakompetens och industriella struktur. Det är viktigt, anfördes det, att Försvarsmaktens kompetens som kravställare och uppköpare av försvarsmateriel kanvidmakthållas. Materielanskaffningar och teknologisatsningar skall säker-ställa ett rationellt utnyttjande av anskaffade system under såväl fred somkris och krig. Det kunskapsmässiga innehållet - den s.k. kritiska massan - isvensk försvarsindustri måste värnas. En långsiktigt stabil politisk syn påförsvarsindustrins förutsättningar i landet måste föreligga.Näringsutskottet välkomnade ett fördjupat europeiskt samarbete påförsvarsindustriområdet. Med hänsyn till strävan att bibehålla en hög teknisknivå inom kritiska områden och en fortsatt kostnadseffektivmaterielförsörjning, framstod ett utökat internationellt samarbete som enförutsättning för den svenska försvarsindustrins överlevnad. Det ärangeläget, fortsatte näringsutskottet, att svensk försvarsindustri får delta pålikvärdiga villkor i den europeiska omstruktureringen på försvarsindustri-området. Ett organiserat samarbete kommer att ge försvarsmyndigheter ochförsvarsindustrier bättre möjligheter till samordning med andra deltagar-länder. Samarbetet borde också omfatta försvarsforskningen. Näringsutskott-ets uppfattning var att ett internationellt samarbete inom försvarsforskningenkring avancerade tekniska produkter är nödvändigt för att upprätthålla dentekniska kompetensen inom den svenska industrin och för att skapamöjligheter till kostnadseffektiva upphandlingar.Näringsutskottet ville också poängtera att det inte finns någon motsättningmellan å ena sidan den högteknologiska försvarsindustriella forskningen ochproduktionen och å andra sidan behovet av en ökad civil produktion i syfteatt öka sysselsättning och skapa nya företag. Erfarenheten, ville utskottetmeddela, är att de miljöer som en kvalitativt stark försvarsindustri erbjuderhar varit en förutsättning för de civila produkternas kommersiellaframgångar. I en studie från , som refereradesi yttrandet, hade betonats att kompletterande civil verksamhet som är baseradpå försvarsindustriell kompetens är en långsiktigt viktig väg tillnyföretagande, vilken kan bredda den industriella basen.I yttrandet fanns tre avvikande meningar (m; fp; v). Företrädarna förModerata samlingspartiet ville att en utredning skulle tillsättas med uppdragatt analysera de kort- och långsiktiga förutsättningarna för försvarsindustrinsöverlevnad och utveckling. De kritiserade att teknologiområden som ärväsentliga ur säkerhetspolitisk synvinkel hade prioriterats bort av regeringentrots ett för försvarsindustrin strategiskt högt kunskapsinnehåll ochinternationell konkurrenskraft. Vikten av särskilda satsningar på materiel-området framhölls; neddragningarna av den militära ekonomiska ramensades riskera den industriella kompetensen och försämra försvarets förmågatill anpassning.Företrädaren för liberalerna ville också se en utredning meduppgift att analysera förutsättningarna för den svenska försvarsindustrinsöverlevnad. I denna avvikande mening underströks att ett fördjupat,organiserat europeiskt försvarsindustrisamarbete kommer att få storbetydelse framöver. Det underströks dock att ett svenskt deltagande i sådantsamarbete måste bygga på en fortsatt restriktiv exportpolitik och på attmotsvarande regler införs hos övriga deltagande länder. Även här efterlystesytterligare satsningar från statens sida utöver den ram som regeringen hadeföreslagit för materielområdet.Den avvikande meningen från företrädaren för hade ettannorlunda innehåll; här efterlystes kraftfulla åtgärder för att ta fram en plaför avveckling av den svenska krigsmaterielexporten. I en sådan plan skullefinnas en konkret formulerad strategi för stöd till en omställning avkrigsmaterielindustrin till civil produktion. Väsentliga inslag i en sådanstrategi kunde vara att bilda särskilda omställningsfonder och att inriktasamhällets beställningar hos berörda företag mot civila områden.Invändningar riktades också mot den okritiska inställningen från regeringensida beträffande ett europeiskt samarbete om försvarsmateriel.