bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — För krigsorganisationen gemensamma resurserProgrammets innehållProgrammet består av verksamhet som inte kan fördelas på övriga program.Verksamheten inom programmet skall stödja de övriga programmens produktionav krigsförband. I programmet ingår också Försvarsmaktens olikaförbandscentrum - Armé-, Marin- respektive Flygvapencentrum.En stor del av verksamheten omfattar utbildning av officerare. Programmetinnefattar även de frivilliga försvarsorganisationernas utbildning samtuppdrag och avtal med stödjande myndigheter.ResultatRegeringen bedömer att stödet till krigsförbanden har varit godtagbart.Försvarsmakten har drivit flera projekt för att förbättra sin effektivitetoch sin samverkan med stödmyndigheterna.Utbyggnaden av totalförsvarets datakommunikationssystem Todakom fortsätterså att huvuddelen av Försvarsmaktens förband kan anslutas till elektroniskaposttjänster . Totalförsvarets pliktverks informationssystem (PLIS) har i vissa delar ännu inte driftsatts till följd av en omfattandesäkerhetsgranskning. När PLIS i alla delar driftsatts förväntaseffektiviteten i värnpliktsadministrationen öka.Det har varit svårt att rekrytera officerare till teknisk tjänst och tillreserv-officerare. Motorbytet på flygplan SK 60 har medfört vissa problemsom tillfälligt påverkat utbildningen.De frivilliga försvarsorganisationerna har i huvudsak uppnåttverksamhetsmålen. Medlemsantalet har dock minskat. Samarbetet medfrivilligorganisationerna i de baltiska länderna har ökat i förhållandetill tidigare år.Program 14. För grundorganisationen gemensamma resurserProgrammets innehållVerksamheter inom programmet skall stödja grundorganisationens produktion.Programmet innehåller bl.a. utbildningshjälpmedel, t.ex. simulatorer ochledningsträningsanläggningar. Dessa möjliggör effektiv och realistiskutbildning såväl enskilt som i förband. Programmet innehåller även uppdragtill stödjande myndigheter, vidareutveckling av ekonomi- ochpersonaladministrativa system samt forskning.ResultatRegeringen bedömer att stödet till grundorganisationen har varit godtagbart. Projekt har genomförts som förväntas öka Försvarsmaktens förmåga attplanera, budgetera, följa upp och redovisa verksamheten. Forskning ochteknikutveckling har motsvarat de uppdrag som Försvarsmakten lämnat , , Försvarets materielverkoch Flygtekniska försöksanstalten.Program 15 Internationell verksamhetProgrammets innehållProgrammet omfattar verksamhet för att Försvarsmakten skall kunna delta isvenska fredsfrämjande och humanitära insatser. Insatserna med trupputomlands finansieras över anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser.Insatser med militära observatörer, civilpoliser och annan civil personalfinansieras över anslag inom utgiftsområde 5 ochinternationell samverkan samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Programmet omfattar även svensk medverkan i Partnerskap för fred (PFF) ienlighet med individuella partnerskapsprogram.Programmet innefattar vidare svensk medverkan i den s.k. MultinationalUnited Nations Stand-by Forces High Readiness Brigade (SHIRBRIG) samt förSveriges observatörsskap i Västeuropeiska unionen (VEU). Programmet kanockså stödja de baltiska länderna.ResultatFörsvarsmakten har arbetet med att förbättra förutsättningarna för attkunna delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Utvecklingen av den tidigare beslutade snabbinsatsstyrkan (SWERAP) harskett enligt plan och styrkan blev klar att kunna sättas in den 1 juli 1998.Sverige har deltagit i ett stort antal PFF-övningar. var värd för tre sådana och under år 1998värd för övningen Nordic Peace. Genom Partnership for , som inrättades , har aktivtbidragit till att fördjupa samarbetet inom PFF.Samarbetet med andra nationers staber och förband i det forna Jugoslavienhar ökat Försvarsmaktens förmåga att delta i multinationella insatser ochPFF-övningar. finns dock brister i förmåga att samverka, bl.a.i språk, stabsarbetsmetodik och ledningssystem. Regeringen bedömer attFörsvarsmaktens utbildningsansträngningar i detta avseende kan ökas.Stödet till de baltiska länderna har fortsatt, bl.a. till denfredsbevarande bataljonen Baltbat. Försvarsmakten har och1998 medverkat i projekt, bl.a. fyra minröjningsföretag i baltiskafarvatten. Minröjningsförmågan har därigenom förbättrats.Regeringen har gett Försvarsmakten i uppdrag att sälja vissautgångna vapen till de baltiska länderna. Överskottsmaterielen har ocksålevererats dit.Försvarsmakten har utbildat officerare från debaltiska länderna samt genomfört observatörs- och PFF-kurser med deltagarefrån flera länder. Humanitära organisationer har erhållit särskildutbildning. Försvarsmakten medverkar i arbetet med attstarta och driva den baltiska försvarshögskolan Baltdefcol (Baltic DefenceCollege).Under hösten 1998 genomförs en extra ammunitionsröjningskurs för 15officerare villiga att med kort varsel tjänstgöra i internationellafredsfrämjande insatser. Detta är positivt då tillgången på utbildadpersonal i ammunitions- och minröjning är gränssättande för Sverigesförmåga att delta i sådana insatser.Regeringen uppdrog åt Försvarsmakten att föreslå vilkaåtgärder som krävs för att kunna öka nuvarande internationellaengagemang i fredsfrämjande och humanitära insatser begärda av FN ellerbeslutade av . Regeringen avser att 1999återkomma till med en redovisning av totalförsvaretsinternationella engagemang.Verksamheten i grundorganisationenDen omstrukturering av grundorganisationen som bestämdes i 1996 årstotalförsvarsbeslut har inletts. Regeringen anser att resultatet hittillsär gott. Omstruktureringen har i många fall gått snabbare än vadFörsvarsmakten har förutsatt. När det gäller avvecklingen av anställdpersonal är bilden inte lika entydig. Enligt Försvarsmakten kommer dockavvecklingsmålet t.o.m. att i stort sett nås.De kvalitativa målen för värnpliktsutbildningen har nåtts för huvuddelenav förbanden. Ett antal förband har dock inte nått de kvantita-tiva målenpå grund av höga avgångar under grundutbildningen. Försvarsmakten angerdessa till vilket är en ökning jämfört med föregående , som inte redovisar per utbildningsår utankalenderårsvis, redovisar att avgångarna uppgick till . Det är enminskning från föregående mätperiod. Regeringen har uppdragit åtmyndigheterna att i samverkan minska avgångarna under grundutbildningen.Antalet värnpliktiga som efter avslutad grundutbildning går attkrigsplacera har ökat från till under år 1997.Tillståndet i krigsorganisationenRegeringen bedömer att tillståndet i krigsorganisationen är godtagbart.Förmågan att kunna uppnå full krigsduglighet med huvuddelen avkrigsorganisationen har dock inte i alla avseenden kunnat vidmakthållastill följd av minskat övningsomfång. Detta har bl.a. påverkat officerarnaskompetens negativt. Reduceringarna har sin grund i Försvarsmaktensallvarliga problem med ekonomi och planering.Riksdagen beslutade att ändra det övergripande målet förFörsvarsmaktens beredskap. Regeringen har beslutat vilka delar avorganisationen som efter beslut skall ha uppnått fullkrigsduglighet.Bedömning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseendenRegeringen har beslutat om vilka krav på olika förmågor som Försvarsmaktenskall uppfylla i skilda tidsperspektiv samt vilken anpassningsförmågamyndigheten skall ha för de uppgifter som har beslutat. Dessakrav på förmågor i olika avseenden har redovisats för (prop. 1997/98:83 Förändrad styrning av Försvarsmakten m.m.).Regeringen skall följa upp Försvarsmaktens förmågor i olikaavseenden och lämna en samlad rapport till riksdagen.Med underlag från Försvarsmakten redovisar regeringen sin sammanvägdabedömning i det följande.Försvarsmakten har i sin årsredovisning för redovisat tillståndeti dessa förmågor. Den detaljerade redovisningen av tillståndet i krigs-organisationen är hemlig. I det följande redovisas däremot regeringenssammanvägda bedömning av hur Försvarsmakten har uppfyllt sina mål enligt dehuvuduppgifter som har beslutat om.Försvar mot väpnat angreppHuvuddelen av förbanden kan med tillräcklig säkerhet uppnå fullkrigsduglighet . Övriga förband har dock en sålåg krigsduglighet att såväl materiella som personella brister bedömskvarstå efter en tolvmånadersperiod. Med utgångspunkt i det beslutade måletför försvar mot väpnat angrepp i nuvarande omvärldsläge bedömer regeringenatt Försvarsmakten kan lösa sin uppgift.Territoriell integritetFörmågan att upprätthålla den territoriella integriteten är med vissaundantag god. Beredskap för incidentinsatser har upprätthållitsenligt ställda krav.Ubåtsskydd har bedrivits främst inom ramen för marinensordinarie förbandsverksamhet. De indikationer som funnits har inteföranlett några omfattande insatser. Enligt Försvarsmakten har främmandeundervattensverksamhet på svenskt territorium inte kunnat konstateras.Vårt luftrum har övervakats från luftförsvarscentraler med radarstationeroch flygplan. har svenskt luftrum kränkts tretton gånger,vilket är sju fler än förra året.Internationell verksamhetFörmågan att planera, organisera och genomföra fredsfrämjande operationer,verksamhet inom ramen för partnerskap för fred (PFF) samt övriginternationell verksamhet är god.Brister finns i den s.k. interoperabiliteten, dvs. i förmågan att samverka. Bristerna gäller främst militär fackengelska, internationellastabsrutiner samt teknisk materiel för samband och ledning.Stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred m.m.Förmågan att ge stöd till samhället vid svåra påfrestningar i fred är god.Försvarsmakten har också en god förmåga att ställa resurser till förfogandevid de tillfällen den ianspråktas med hänvisning till räddningstjänstlagen(1986:1102).Verksamheten har bl.a. omfattat eftersök av försvunna personer,brandbekämpning, insatser i samband med översvämningar och insatser isamband med snökaos.Under år 1997 har Försvarsmakten genomfört 1 073 insatser med helikoptrar,fartyg eller trupp.Övningsverksamheten och samverkan med civila myndigheter har varitomfattande, vilket ökat förbandens förmåga att samverka med och lämna stödtill samhället.AnpassningFörsvarsmakten har i samverkan med stödjande myndigheter värderat ochanalyserat anpassningsförmågan. Analysen visar att det är möjligt att uppnåkravet på full krigsduglighet för huvuddelen avkrigsorganisationen. Vissa förband har dock en så låg krigsduglighet attsåväl materiella som personella brister bedöms kvarstå efter ett år.Arbetet med att utveckla den långsiktiga anpassningsförmågan har påbörjatsoch en grund har lagts för den fortsatta utvecklingen. Regeringenåterkommer i den säkerhetspolitiska kontrollstationen med förslagtill inriktning av Försvarsmaktens långsiktiga anpassningsförmåga.UtskottetTill följd av den tidigare berörda övergången till en ny struktur förstyrning och uppföljning av Försvarsmaktens verksamhet redovisar regeringenresultatet i såväl gamla som nya termer - program respektiveförmågor. Utskottet har förståelse för att vissa redovisningsmässigasvårigheter kan uppstå i övergången.Utskottet konstaterar att regeringens resultatredovisning innehåller såvälpositiva som negativa omdömen. Till de positiva hör:Tillståndet i krigsorganisationen är godtagbart.Försvarsmaktens förmågor i skilda avseenden kan godtas.En hel del ny materiel har tillförts.Helikopterberedskapen för räddningsinsatser har fått en lösning.Införandet av JAS 39 går i stort sett utan störningar. Den förstaetappen i projektet (utvecklingen och leveransen av delserie 1) har slut-redovisats.Deltagandet i internationell verksamhet visar goda resultat.Till de negativa hör:Begränsningar i grund- och fortsättningsutbildningen har inom flera programlett till en lägre krigsduglighet än avsett. Detta gäller främst programmen1 Operativa lednings- och underhållsförband, 4 Armébrigadförband, 7Stridsfartygsförband, 9 Flygvapnets lednings- och underhållsförband, 11Övriga stridsflygförband och 12 Transportflygförband.Avgångar bland flygförare och svårigheter att rekrytera och behållaofficerare i teknisk tjänst har medfört sänkt krigsduglighet inomprogrammen 6 Försvarsmaktens helikopterförband, 9 Flygvapnets lednings- ochunderhållsförband, 11 Övriga stridsflygförband och 12 Transportflygförband.Avgångarna bland värnpliktiga är fortsatt höga under grundutbildningen.Utskottet saknar uttalanden om hur den lägre krigsdugligheten inverkat påFörsvarsmaktens möjligheter att lösa sina huvuduppgifter. Regeringen bordevidare på lämpligt sätt informerat utskottet om hur denna lägrekrigsduglighet är relaterad till de av regeringen bestämdakrigsduglighetsmålen. Det är annars svårt att bedöma hur pass allvarligaangivna brister är.Utskottets uppföljning och utvärdering av resultatet hade vidareunderlättats om regeringen kompletterat budgetpropositionens information omvilka förband som fått så låg krigsduglighet att förmågan inte kan återtasinom en tolvmånadersperiod. Likaså borde regeringen närmare informerat omvilka undantag som fått göras när det gäller förmågan att upprätthålla denterritoriella integriteten.Utskottet kan emellertid mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget, ilikhet med regeringen, godta de brister som beskrivs i budgetpropositionensresultatredovisning.Utskottet förutsätter att regeringen utvecklar kommanderesultatredovisningar och därvid bl.a. beaktar vad utskottet här har anfört.Revisionens iakttagelserUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 29 och 30)anfört om revisionens iakttagelser.RegeringenRegeringen anför att () bedömer årsredovisningen iallt väsentligt vara rättvisande. Enligt RRV har dock "ledningen inte hafttillförlitligt underlag för att fortlöpande kunna pröva verksamheten tillföljd av brister i rutiner för planering uppföljning och kontroll". Enligtregeringen har Försvarsmakten redovisat ett antal åtgärder för att kommatill rätta med dessa brister. Enligt regeringen är dessa åtgärdertillsammans med den beslutade omorganisationen av Försvarsmaktenshögkvarter nödvändiga för att avhjälpa de brister som RRV har påtalat.Regeringen uppmärksammar RRV:s rapport (RRV 1998:20) om förmåner ochformerna för lönebildning, tillämpning av avtal m.m. för anställda vidFörsvarsmakten m.fl. I rapporten kritiserar verket särskilt den högalöneutvecklingen, omfattningen och storleken av olika lönetillägg föryrkesofficerarna samt lönetilläggens relation till verksamhetsintresset.Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa vad som gjorts ochvad myndigheten avser att göra för att kunna komma till rätta med deproblem RRV anger. Försvarsmakten skall också redovisa hur myndighetensarbetsgivaransvar utövas och hur verksamhetsintresset iakttas samt hurmyndigheten följer upp och utvärderar det delegerade arbetsgivaransvaret.Regeringen avser att särskilt uppmärksamma denna fråga genom att geRiksrevisionsverket i uppdrag att följa upp Försvarsmaktens åtgärder.Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Regeringen harredan vid beräkningen av anslaget för tagit hänsyn till möjligarationaliseringar.UtskottetUtskottet har tidigare uppmärksammats på frågan om förmåner ochlönebildning inom Försvarsmakten. Utskottet framhöll (bet. 1997/98:FöU11 s. 13) att det ansåg det vara högst befogat medöversynsåtgärder. Liksom regeringen ansåg utskottet att detta varFörsvarsmaktens uppgift. Försvarsmakten måste i sammanhanget förstärka sinarbetsgivarroll i linje med verksamhetsintresset. Utskottet förutsatte attregeringen återkom till med en redovisning av de initiativ somden tagit för att komma till rätta med de angivna förhållandena.Regeringen har lämnat den av begärda redovisningen och avseråterkomma i frågan. Med anledning av vad som förevarit i ärendet villutskottet betona vikten av att regeringen återkommer till medredogörelser för vilka åtgärder som vidtagits och som avses vidtas.Inriktning av Försvarsmaktens förmågor i olika avseendenUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 31) anförtom inriktningen av Försvarsmaktens förmågor i olika avseenden. Utskottetbehandlar även motionerna Fö204 (kd) yrkande 7, Fö205 (fp) yrkande 5 ochFö317 (m) yrkande 6.RegeringenRegeringen föreslår att godkänner följande inriktning av Försvars-maktens förmåga i olika avseenden.Förmågor för att kunna försvara landet mot väpnat angreppVerksamheten skall bedrivas så att förvarning säkerställs om ettförestående angrepp. Inledningsvis skall vid ett angrepp verksamhetenbedrivas så att befolkningscentrum, infrastruktur och vitala funktioner förtotalförsvaret skyddas samt så att en säker och flexibel mobilisering kangenomföras.Verksamheten skall vidare medge att en angripares luftherravälde bestridsöver tiden och att en egen luftoperativ överlägsenhet kan skapas temporärt.Angriparen skall tidigt kunna bekämpas över hela det operativa djupet.Verksamheten skall efter hand medge att kraftsamling säkerställs, varvidangriparens fort-satta styrketillväxt hindras och hans operationsfrihetbegränsas, så att ett avgörande kan ske inom valt operationsområde.Under en operation som avser att skapa ett avgörande inom valt områdeskall gardering kunna ske mot andra hot eller olika riktningar. Om ettavgörande inte är möjligt, skall verksamheten medge att försvar av viktigaområden eller funktioner sker så att den nationella handlingsfrihetensäkras.Förmågor för att kunna hävda vår territoriella integritetVerksamheten skall bedrivas så att svenska intressen i vårt närområdehävdas och kränkningar av den territoriella integriteten upptäcks ochavvisas.Verksamheten skall vidare bedrivas i samverkan med övriga delar avtotalförsvaret så att hot mot samhällets väsentliga funktioner upptäcks ochavvisas.Förmågor för att kunna genomföra internationella insatserVerksamheten skall bedrivas så att humanitära och fredsfrämjande insatserkan genomföras.Verksamheten skall vidare bedrivas så att insatserna kan genomföras isamverkan med andra stater, myndigheter och organisationer när så krävs.Förmågor för att kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället ifred m.m.Verksamheten skall bedrivas så att samhället kan stödjas vid svårapåfrestningar i fred och resurser ställas till förfogande då sådana behövsenligt räddningstjänstlagen (1986:1102).Förmågor för att kunna genomföra anpassning till förändrade krav ochförutsättningarVerksamheten skall bedrivas så att förutsättningar skapas för att höjakrigsdugligheten för krigsorganisationen. Verksamheten skall vidarebedrivas så att förutsättningar skapas för successiva beslut omkrigsorganisationens tillväxt eller ominriktning mot andra uppgifter ellerverksamhetsfält än sådana som kan förutses nu.MotionernaKristdemokraterna menar i sin kommittémotion Fö204 (kd) av m.fl. att det är viktigt att kunna stämma av Försvarsmaktens förmåga i olikaavseenden så att en tydlig bild av tillståndet i krigsorganisationen . Motionärerna föreslår att de förmågor som regeringen redovisar ibudgetpropositionen kompletteras enligt följande (yrkande 7):Angriparen skall tidigt kunna bekämpas över hela det operativa djupetoavsett vilka delar av landet som utgör mål för angreppet.Verksamheten skall bedrivas kontinuerligt så att svenska intressen i vårtnärområde hävdas och kränkningar av den territoriella integriteten upptäcksoch avvisas.Verksamheten skall bedrivas så att förutsättningar skapas för att höjakrigsdugligheten för krigsorganisationen efter beslut.Därutöver skall en stabil grund byggas för en långsiktig anpassning avförsvaret till tänkbara förändrade säkerhetspolitiska lägen.I partimotion Fö205 (fp) erinrar motionärerna om att varkritiskt i samband med behandlingen av regeringens förslag om förändradstyrning av Försvarsmakten (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10). Vad somavsågs var att underlaget inte föreföll räcka till för att hösten 1998kunna leda till beslut som på något avgörande sätt skulle underlättastyrningen av Försvarsmakten. Motionärerna anser, efter att ha tagit del avvad som står i budgetpropositionen om Försvarsmaktens förmågor, attbedömningen kvarstår. Regeringen bör därför, om möjligt isamband med kontrollstationen 99, återkomma med utförligare förslag omFörsvarsmaktens förmågor i olika avseenden (yrkande 5).Moderata samlingspartiet tar i sin kommittémotion Fö317 (m) av HenrikLanderholm m.fl. upp en fråga som anknyter till Försvarsmaktens förmågor,nämligen försörjningen med anställd personal. Personalen är Försvarsmaktensviktigaste resurs och dess kvalitet har ett avgörande inflytande på vilkaskilda slags operativa förmågor som är möjliga att upprätthålla ochutveckla. Motionärerna erinrar om att vid tre tidigare tillfällenbegärt att få redovisat en sammanhållen syn på personalförsörjningen medanställda. Inte heller nu har regeringen lämnat den begärda redovisningen.Motionärerna föreslår att det tillsätts en parlamentarisk utredning ombefälsordnings- och personalförsörjningsfrågorna (yrkande 6).UtskottetUtskottet har uttalat (bet. 1997/98:FöU10 s. 9) att bör bestämmaFörsvarsmaktens förmågor i olika avseenden. Inriktningen av dessa förmågorpåverkar nämligen krigsorganisationens sammansättning och beredskap.Regeringen lämnar nu i budgetpropositionen, helt i enlighet med vadutskottet angett, förslag till inriktningen av Försvarsmaktens förmågor iolika avseenden.I kommittémottion Fö204 (kd) av m.fl. föreslås trekompletteringar till de av regeringen angivna förmågorna (yrkande 7). Ipartimotion Fö205 (fp) föreslås att regeringen återkommer med utförligareförslag till förmågor för Försvarsmakten (yrkande 5).Enligt utskottets mening bör inriktningen av Försvarsmaktens förmågor förår 1999 grundas på de behov som följer av huvuduppgifterna för det militäraförsvaret så som dessa lagts fast totalförsvarsbeslut. De ikommittémotion Fö204 (kd) föreslagna tilläggen är i linje med de dåbeslutade huvuduppgifterna för det militära försvaret och skulle därförkunna infogas i de förmågor som föreslås i budgetpropositionen.De förändringar som skett i omvärlden försvarsbeslut,liksom förändringar av Försvarsmaktens beredskap till följd av denekonomiska situationen, kommer att värderas i den säkerhetspolitiskakontrollstationen . Därvid kan försvarsmaktens förmågor i olikaavseenden komma att behöva förändras. Utskottet anser att det i dennaprövning bör ingå att beakta vad som anförts i nu aktuella motioner, varförriksdagen inte bör bifalla kommittémotion Fö204 (kd) yrkande 7 ochpartimotion Fö205 (fp) yrkande 5.Kommittémotion Fö317 (m) av m.fl. föreslår att dettillsätts en parlamentarisk utredning om befälsordningen ochpersonalförsörjningen. Utskottet konstaterar, liksom motionärerna, attriksdagen av regeringen begärt en sammanhållensyn på personalförsörjningen med anställda inom Försvarsmakten. Utskottetanser det viktigt att denna samlade syn äntligen tas fram.Vad som hänt sedan utskottet vid förra tillfället behandlade frågan är attden särskilde utredaren av försvarets skolverksamhet lämnatsitt slutbetänkande (SOU 1998:42) Försvarsmaktsgemensam utbildning förframtida krav. Utskottet har erfarit att utredningsbetänkandet jämteremissynpunkter nu bereds i med avsikt att ett förslagskall kunna lämnas till i propositionen om kontrollstationen.Utskottet har vidare erfarit att Försvarsmakten i sitt underlag tillregeringen anfört att dagens personalförsörjningssystem föryrkesofficerare inte svarar mot de krav som den framtida organisationenställer. Försvarsmakten avser därför att påbörja en översyn av dagenspersonalförsörjning med syfte att ge statsmakterna underlag förprincipbeslut om ett nytt system. Enligt vad utskottet har erfarit kommerett sådant föreslås i budgetunderlaget i mars 1999.Utskottet anser att inte nu bör kräva en parlamentariskutredning i frågan. Regeringens redovisning och förslag bör inväntas föreett eventuellt sådant ställningstagande. Kommittémotion Fö317 (m) yrkande 6bör därför inte bifallas.Enligt utskottets mening är den av regeringen föreslagna förmågan för stödåt samhället vid svåra påfrestningar i fred inte helt entydigt uttryckt.Förslaget kan tolkas som att Försvarsmaktens resurser endast kan ställastill förfog-ande när de behövs enligt räddningstjänstlagen - vilket vore eninskränkning.