bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — Regeringen avser även att särskilt uppmärksamma de på vissa hållomfattande kränkningarna av flickors rättigheter.Rättigheter för urbefolkningar och nationella eller etniska, språkliga ochreligiösa minoriteterSverige verkar för att personer som tillhör nationella eller etniska, språkligaoch religiösa minoriteter i alla länder ges möjlighet att på lika villkor medmajoritetsbefolkningen effektivt åtnjuta alla de mänskliga rättigheterna.I detta arbete kommer att verka för ökad kunskap om och förståelseför FN:s deklaration om rättigheter för personer som tillhör nationella elleretniska, religiösa och språkliga minoriteter. Regeringen avser vidare att verkaför att FN:s olika organ utarbetar strategier för att uppmärksamma och stödjaminoritetsgrupper samt delta i utarbetandet av en internationell deklaration omurbefolkningar. stödjer även inrättandet av ett permanent forum förurbefolkningsfrågor inom FN-systemet.De svåraste kränkningarna av människors rättigheterDen grundläggande rätten till livÄven om rätten till liv finns inskriven i FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna liksom i konventionen om medborgerliga och politiskarättigheter och i om mänskliga rättigheter, finns intenågot internationellt generellt förbud mot dödsstraffet, om det utdöms enligtlag och med tillräckliga rättsliga garantier. Stater som avskaffat dödsstraffeti fredstid kan dock ansluta sig till det andra fakultativa protokollet till1966 års konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Europeiskastater kan dessutom ansluta sig till det sjätte tilläggsprotokollet tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna om avskaffande avdödsstraffet, och amerikanska stater till protokollet om avskaffande avdödsstraffet till den amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter.Sverige verkar konsekvent i alla relevanta fora för ett totalt, globaltavskaffande av dödsstraffet.Utomrättsliga avrättningar, tortyr m.m.Sverige verkar fortsatt aktivt mot utomrättsliga avrättningar, godtyckligafrihetsberövanden och tvångsmässiga försvinnanden. är Sverigehuvudförslagsställare till den årliga resolutionen i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna om utomrättsliga, summariska och godtyckligaavrättningar.Sverige kommer att fortsätta att agera mot alla former av tortyr,inkluderande alla former av kroppsstraff. Detta sker bl.a. genom att främjanationell lagstiftning som förbjuder bruket av tortyr eller genom att stödjaupprättandet av effektiva mekanismer inom det nationella rättssystemet för attförhindra och beivra sådana övergrepp. Vidare avser att verka för ökadinternationell uppmärksamhet på förhållanden som, inte minst på slutnaanstalter, kan leda till tortyr eller annan omänsklig behandling. ärpådrivande i förhandlingarna om ett tilläggsprotokoll till mot tortyr om internationell inspektionsrätt i bl.a. fängelser.Fungerande rättssystemSverige stöder aktivt ansträngningar att ge alla människor tillgång till ettfungerande rättssystem. Detta kan ske i utvecklingssamarbetet genom stöd tillförbättringar av rättssystemets tillgänglighet och effektivitet. Det påpekasockså att diskriminering genom lag eller i domstolar särskilt skall uppmärk-sammas. betonar vidare det civila samhällets betydelse för ettfungerande rättssystem.Sverige kommer, i linje med det långvariga arbetet med att införa ochupprätthålla respekten för rättsstatens principer (the rule of law), att såväli det multilaterala som i det bilaterala arbetet uppmärksamma och motverkastrafflöshet.De ekonomiska, sociala och kulturella rättigheternaSverige kommer särskilt att verka för att prioritera frågan om alla invånareslika rätt till de ekonomiska och sociala rättigheterna (principen om icke-diskriminering). Vidare skall särskild vikt fästas vid fördelningspolitiskaåtgärder, såsom landreform och skatteuppbörd, för att möjliggöra atträttigheterna kan åtnjutas. Stöd skall ges för utvecklingen av metoder för attövervaka efterlevnaden av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna,bl.a. genom identifiering av sociala indikatorer.Regeringen skall också verka för att de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna ges högre prioritet inom FN-systemet.De mänskliga rättigheternas roll i interna väpnade konflikterDe mänskliga rättigheterna utgör ett avgörande element i all konfliktföre-byggande verksamhet. Regeringen avser därför att verka för en ökad förståelseför de mänskliga rättigheternas konfliktförebyggande roll. Avsikten är attarbeta för nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoritetersrättigheter i syfte att förebygga s.k. etniska konflikter. skall vidareverka för att det internationella samfundet utvecklar en kapacitet att faktisktreagera på varningssignaler - för detta krävs såväl politisk handlingsberedskapsom logistiska resurser. Genom biståndet skall bidra till långsiktigainsatser för att förhindra grova överträdelser av de mänskliga rättigheterna.Respekten för de mänskliga rättigheterna är också en del av bedömningsgrundenför tillstånd om utförsel av svensk krigsmateriel. Tillstånd bör inte beviljasom det i mottagarlandet förekommer omfattande och grova kränkningar av demänskliga rättigheterna.Regeringens uppfattning i frågor som rör konfliktförebyggande verksamhetutvecklas ytterligare i en särskild studie (Ds 1997:18) samt i denhandlingsplan för regeringens konfliktförebyggande verksamhet som utarbetasinom Utrikesdepartementet.De mänskliga rättigheterna och den humanitära rätten utgör tillsammans detgrundläggande skyddet för civilbefolkningen i områden av intern väpnad konflikt- och ställer krav på de stridande parterna. På detta område kommer attfortsatt verka för en ökad respekt för de existerande skyddsreglerna.Regeringen vill också arbeta för ett heltäckande, grundläggande skydd också ide situationer som inte täcks av existerande skyddsregler (standards ofhumanity). Grova, omfattande och systematiska kränkningar av de mänskligarättigheterna bör enligt regeringens uppfattning falla under den planeradeinternationella permanenta brottmålsdomstolens jurisdiktion. skallvidare verka för större internationell insyn i situationer där regimen sattstora delar av reglerna om de mänskliga rättigheterna ur kraft (s.k.derogering). En annan viktig fråga som regeringen prioriterar är att tillse attstridande parter respekterar skyldigheten att tillåta hjälpsändningar tillnödlidande civilbefolkning.Regeringen kommer också att arbeta för att brott mot den internationellahumanitära rätten tas upp och diskuteras i internationella fora. Arbetet medatt uppmuntra och stödja insatser för att sprida kunskap om de mänskligarättigheterna och den humanitära rätten kommer att uppmuntras.I skrivelsen framhåller regeringen att grova övergrepp mot kvinnor ochflickor under väpnade konflikter kommer att särskilt uppmärksammas. Regeringenavser också att särskilt arbeta för att främja och skydda barnets rättigheter iväpnade konflikter.FN och de mänskliga rättigheternaSverige kommer i särskilt att verka för att de mänskligarättigheterna genomsyrar FN:s hela verksamhet. De mänskliga rättigheterna börenligt svensk uppfattning också ges ökad uppmärksamhet i de fredsbevarandeprogrammen. Det är viktigt att de ekonomiska och sociala programmen ges entydlig rättighetsdimension. Normerna för de mänskliga rättigheterna bör gesdjupare förankring och vidare spridning, och mekanismerna för de mänskligarättigheterna bör få stöd i syfte att effektivisera övervakningen.Följande frågor kommer att i olika FN-sammanhang bevakasmed särskild kraft av representanter:Jämställdhet mellan kvinnor och män, barnets rättigheter, rättigheter förpersoner som tillhör nationella eller etniska, språkliga och religiösaminoriteter eller urbefolkningar, rättigheter för personer med funktionshinder,åtgärder mot dödsstraffet, utomrättsliga avrättningar, försvinnanden ochtortyr.De mänskliga rättigheterna i EuropasamarbetetSverige kommer också att inom EU verka för en ökad integration av frågorna ommänskliga rättigheter inom unionens interna och externa politik, i syfte attuppnå en samlad och konsekvent politik för mänskliga rättigheter inom EU, medeffektiva och öppna processer för styrning och uppföljning.Inom kommer att fortsätta att verka för en ökad respektför existerande normer, upprätthållandet av den höga nivå på skyddet för demänskliga rättigheterna och regelbunden granskning av medlemsstaternas respektför de mänskliga fri- och rättigheterna i . Vadgäller utveckling av konstitutionella och institutionella arbeteför rättsliga garantier och rättssäkerheten i Europarådetsövervakningsmekanismer bör dessa, enligt regeringens uppfattning, stärkas.Regeringen anser att behovet av att utvidga rättighetskatalogen kanifrågasättas.Sverige fäster stor vikt vid den mänskliga dimensionen inom och kommerfortsatt att verka för att dynamiken inom den mänskliga dimensionenupprätthålls och att denna ges en operativ roll i verksamhet. Vidareskall ett starkt stöd ges till Högkommissarie för nationellaminoriteter. kommer att arbeta för att frågor rörande mänskligarättigheter, inklusive kvinnors rättigheter, bättre integreras i löpandeverksamhet som komplement till de översynsmöten som hålls . Regeringenvill verka för att stärker och utvecklar övervakningen av medlemsstaternasåtaganden rörande mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer.Sverige kommer fortsatt att stödja arbetet för mänskliga rättigheter inomÖstersjöstaternas råd och aktivt verka för samarbetets utveckling.Sverige kommer att verka för ett ökat informations- och erfarenhetsutbytemellan de europeiska organisationerna samt en ökad samordning mellanorganisationerna så att de komparativa fördelarna utnyttjas. Vidare villregeringen se en utökad roll för enskilda organisationer inom de europeiskamellanstatliga organisationerna.Vidare kommer i arbetet för de mänskliga rättigheterna i att geuppmärksamhet åt följande aspekter: Mänskliga rättigheter före, under och efterväpnade konflikter. Rättigheter för personer som tillhör nationella elleretniska, religiösa och språkliga minoriteter eller ursprungsbefolkningar.Förverkligandet av ekonomiska och sociala rättigheter i . Regeringenskall vidare arbeta mot rasism och främlingsfientlighet. I det arbetetvälkomnar regeringen det inom EU nybildade . Detdemokratifrämjande arbetet inom det europeiska samarbetet är omfattandeoch väl utvecklat. kommer att fortsätta att aktivt stödja detta arbete.Förslag om detta läggs bl.a. i propositionen om Öst- och (prop.1997/98:70).Utskottets överväganden1. InledningUtskottet välkomnar regeringens initiativ att presentera en samlad policy förde mänskliga rättigheterna inom svensk utrikespolitik. Skrivelse 1997/98:89Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (hädanefter benämnd skrivelsen)är ett uttryck för den vikt regeringen lägger vid dessa frågor. Sverigesprincipiella ståndpunkter beträffande de mänskliga rättigheterna ligger fastsamtidigt som regeringen kommer att ägna större uppmärksamhet än tidigare åtgenomförandet av de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Samtidigtmed denna skrivelse har regeringen också presenterat en skrivelse (1997/98:76)om Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete. I dennaläggs fast att mänskliga rättigheter skall bli en inte-grerad och väsentligdimension av det svenska utvecklingssamarbetet. Främjandet av mänskligarättigheter skall utgöra en integrerad del i all utrikespolitik. Den aviseradeambitionshöjningen har utskottets fulla stöd.Skrivelsen har förelagts som världssamfundethögtidlighåller 50-årsminnet av FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna. I den allmänna förklaringen konstateras inledningsvis:?Erkännandet av det inneboende värdet hos alla människor och deras lika ochoförytterliga rättigheter utgör grundvalen för frihet, rättvisa och fred ivärlden.? Dessa enkla men allmängiltiga ord är lika aktuella som de varför . Den allmänna förklaringen utgör grunden för det omfattanderegelverk som vuxit fram internationellt och regionalt för skyddet av demänskliga rättigheterna. Rättigheterna i den allmänna förklaringen äruniversella och gäller alla människor utan åtskillnad. Utskottet delarregeringens syn på att universalitetsprincipen måste utgöra utgångspunkten iallt arbete för att främja de mänskliga rättigheterna. En annan viktig principär att rättigheterna är en internationell angelägenhet. När det är befogatmåste öppen och tydlig kritik kunna framföras. Utskottet anser också, liksomregeringen, att det är viktigt för att hävda respekten för folkrättenoch dess efterlevnad.Sverige verkar i samarbete med andra aktörer för att främja de mänskligarättigheterna. Ett viktigt arbete utförs såväl internationellt inom FN, EU,och som av nationella och internationellafrivilligorganisationer. Utskottet ställer sig bakom regeringens ambition attfrämjandet av de mänskliga rättigheterna skall genomsyra det svenska agerandeti globala och europeiska fora, liksom i direkta kontakter med andra länder,utvecklingssamarbetet inräknat. Utskottet stöder också regeringens önskan attge de internationella normerna för de mänskliga rättigheterna djupareförankring och vidare spridning. Att förbättra de mekanismer som skallsäkerställa respekten för de överenskomna normerna är en annan viktig uppgift.Utskottet anser det vara av stor vikt att den svenska politiken för att främjade mänskliga rättigheterna är resultatinriktad. En ledstjärnan för agerandetmåste vara att bäst främja respekten för de mänskliga rättigheterna i detaktuella landet.Utskottet har uppmärksammat 50-årsminnet av FN:s allmänna deklaration genomatt anordna en offentlig utfrågning, Mänskliga rättigheter i interna konflikter- det civila samhällets roll. Tillsammans med en expertpanel penetreradeutskottet bl.a. frågor rörande våld mot civilbefolkningen, användande avsanktioner, amnesti m.m. Det civila samhällets viktiga roll, både före, underoch efter konflikter, betonades genomgående. En utskrift av utfrågningenbifogas detta betänkande.Utskottet noterar att regeringen i skrivelsen konstaterar att de grövstaövergreppen och de svåraste kränkningarna sker just i samband med internaväpnade konflikter. verkar för ett heltäckande, grundläggande skydd ialla situationer i form av allmänna humanitära grundregler, liksom för attrespekten för de mänskliga rättigheterna blir en central del i varjefredsprocess. Regeringens ansträngningar härvidlag har utskottets stöd.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom den av regeringen redovisadepolitiken för att stärka arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna ochtillse att detta blir en integrerad dimension i all utrikespolitik.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna.2. Agerande för att främja de mänskliga rättigheternaSammanfattning av motionernaI partimotion U56 (v) yrkande 1 begärs att skall verka för att EUansluter sig till om de mänskliga rättigheterna. Detta börske inför EU:s nästa regeringskonferens om ett nytt fördrag.I yrkande 2 krävs ett tillkännagivande om förhållandet mellan den svenskakrigsmaterielexporten och trovärdighet när det gäller respekten för demänskliga rättigheterna. Enligt motionen är det anmärkningsvärt att det iregeringens skrivelse inte finns någon diskussion om hur politiken vad gällerde mänskliga rättigheterna förhåller sig till den svenskakrigsmaterielexporten. Att regeringen, direkt och indirekt, ger tillstånd förkrigsmaterielexport till länder, vilka uppenbart kränker mänskliga rättighetereller befinner sig i väpnade konflikter framgår inte. Exempel på sådana länderär , , m.fl.Motionärerna begär vidare, i yrkande 3, att skall följa och publicera årliga sammanställningar av ambassadernas rapporter omsituationen för de mänskliga rättigheterna. Detta för att möjliggöra en kritiskdebatt om ambassadernas rapportering. Kvinnornas, barnens och de homosexuellassituation bör alltid belysas i särskilda avsnitt i ambassadrapporteringen.I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om villkoren för verkningsfullasanktioner. Det är, enligt motionärerna, ett grundläggande krav att de har etteffektivt stöd av en folkligt förankrad opposition i det land som är föremålför sanktioner. I annat fall är de klart kontraproduktiva.I kommittémotion U55 (fp) lyfter motionärerna fram de mänskliga rättigheternasuniversalitet. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att regeringen bör taupp frågorna om de mänskliga rättigheterna i samtal med de stater som brytermot dessa grundläggande rättigheter. Kampen för människors frihet måste alltidvara aktuell. bör därför, på alla nivåer i alla sammanhang i länder sombryter mot rättigheterna, ihärdigt ta upp dessa. I partimotion U219 (fp)yrkande 12, framställs ett likalydande yrkande.I motion U55 (fp) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om attsamhällsutvecklingen stimuleras i ett samhälle som respekterar de mänskligarättigheterna. De kommunistiska regimer som för bara några år sedankontrollerade halva hävdade uttryckligen att mänskliga rättigheter avtraditionellt slag, alltså individuella rättigheter inriktade på att garanteraden enskilde personlig frihet och möjlighet att på samma villkor som andradelta i det politiska livet, saknade relevans under socialismen. I ställetgjorde dessa regimer anspråk på att ha förverkligat rättigheter av annat slag,rätten till arbete, till sjukvård etc. Enligt motionären var dock dessa anspråkfalska då sociala rättigheter i allmänhet uppfylldes sämre under socialismen äni demokratiska marknadsekonomier.I motion U60 (mp) betonar motionärerna att det mesta i regeringens skrivelse ommänskliga rättigheter i utrikespolitiken är väsentligt. Ett antal frågor dock särskilt lyfta fram. En av dessa är den globala vattenförsörjningen.Här vill motionärerna särskilt peka på vikten av att vattnets väg från källantill köket inte helt och hållet hamnar i privata händer. I yrkande 1 krävsdärför att i FN särskilt bevakar att människors rätt till mat för dagenockså innefattar vatten.En annan viktig fråga är, enligt motionärerna, den enskildes rätt att utövasin religion. Ofta får förändringar som gäller inskränkningar i det religiösalivet gå långt innan de blir kända. I yrkande 2 krävs att i FN särskiltbevakar människors rätt att utöva sin religion.Också i kommittémotion U59 (kd) pekar motionärerna på betydelsen av att Sverigeverkar för ökad religionsfrihet. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om attSverige, tillsammans med övriga nordiska länder, skall vara pådrivande iarbetet för ökad tolerans på religionsfrihetens område. Det finns, enligtmotionärernas uppfattning, en oroande tendens i vissa länder i att sättasektstämpel på kyrkor och rörelser som inte anses tillräckligt etablerade ellersom inte har många medlemmar. Vid utrikesutskottets besök i kom detvid samtal med utskottet för mänskliga rättigheter fram att man snarare sågEuropa som förebild på religionsfrihetens område än , där man tyckte att detvar för fritt. Även från rysk sida har man tagit upp debatten i omsekter när kritik framförts om landets religionslag. Det finns därför, enligtmotionärernas mening, anledning till ökad vaksamhet och ett konsekventagerande, vem det än är som ifrågasätter religionsfriheten. Det är viktigt attutvecklingen i inte går i en negativ riktning.I yrkande 2 hävdar motionärerna att det som anges i skrivelsen om attrespekten för de mänskliga rättigheterna är grundläggande för den svenskamigrationspolitiken kan ifrågasättas. Enligt motionärernas mening är många avden uppfattningen att det blivit mycket svårt att få stanna i sedan dennya flyktinglagen infördes, även om man utsatts för svåra övergrepp och mycketkränkande behandling i det land man flytt från. I skrivelsen framhållerregeringen att reglerna om mänskliga rättigheter riktar sig till individernaoch till regeringen som har ansvaret för att individens rättigheterrespekteras. anser att regeringen måste ta ett större ansvarför att den enskilde flyktingens rätt respekteras.I motion U61 (mp) begär motionärerna i yrkande 1 ett tillkännagivande omMiljöpartiets grundvärderingar. Enligt motionen vilar politik påen fyrfaldig solidaritet: 1. Solidaritet med djur, natur och det ekologiskasystemet, 2. solidaritet med kommande generationer, 3. solidaritet med världensfolk samt 4. solidaritet med människor i vårt eget land.I yrkande 2 hemställs att aktivt skall agera för mänskligarättigheter i och kommission för mänskliga rättigheter.Miljöpartiet uppmanar den att genom de medlemsstater som förnärvarande är medlemmar i kommission för mänskliga rättighetereftertryckligt driva de frågor som behandlats i Europaparlamentetsresolutioner, i synnerhet för de mänskliga rättigheterna i , ,, , , , , , , , ,, och . Vidare uppmanas regeringen vid det kommande mötetmed att ta upp situationen i Algeriet.I yrkande 3 begär motionärerna ett tillkännagivande om respekten förmänskliga rättigheter i . Även måste följa FN:s deklaration omde mänskliga rättigheterna. Det betyder att ingen myndighetsperson har rätt attutöva något som helst fysiskt våld mot någon utan mycket starka skäl. Det har ipressen beskrivits hur väktare och polis begått övergrepp mot en 18-årig flicka. Är denna version sann har väktare och polis brutit motdeklarationen. Ett annat fall är den demonstration mot pornografi där kvinnorblev slagna med batonger. anser det vara mycket viktigt attväktare och polis får tillräcklig utbildning i mänskliga rättigheter så att manförstår deklarationens innebörd om varje människas rätt att bli respekterad.I yrkande 6 hävdas att i länder som och bör ge bistånddirekt till demokrati-, människorätts-, och kyrkliga organisationer.Motionärerna refererar till den kinesiske dissidenten som i Sverigeuppgivit att hans plågoandar, höga kinesiska fångvaktare, utbildats i Sverige.Wei önskade att skulle agera för demokratin och för dedemokratiska organisationer som håller på att växa fram i . Detsamma börenligt gälla beträffande stöd i Östtimor.I flerpartimotion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att i samband med 50-årsjubiléet av FN:sdeklaration om mänskliga rättigheter i internationella fora och traktater medän större kraft bör arbeta för denna deklarations efterlevnad. Enligtmotionärerna försvagas försvaret av de mänskliga rättigheterna på grund avregionala hänsyn, men också på grund av kravet på konsensus som ofta leder tillurvattnade texter.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringen i FN:s säkerhetsrådbör verka för att de mekanismer som inrättats för att kontrollera efterlevnadenav internationella konventioner, bl.a. FN:s rapportörer, ges tillräckligaresurser så att dessa på ett effektivt och resolut sätt kan ställa regeringar ide länder där brott mot mänskliga rättigheter förekommer till svars.I motion N270 (mp) yrkande 1, begär att tar ettinternationellt initiativ inom ramen för FN, och/eller EU för att utvecklaett internationellt välfärdssystem, som är anpassat till det moderna samhälletsökade automation, så att arbete, inkomster och välfärd fördelas på ett rimligtsätt.I motion U609 (m) yrkande 5 begärs att regeringen, i det internationellasamarbetet inom FN, föreslår att generalförsamlingen får en utförlig rapportoch genomför en årlig debatt om läget beträffande mänskliga rättigheter ochdemokrati i medlemsländerna. Det finns en rad organisationer som gör ettviktigt arbete när det gäller att övervaka MR-situationen i olika länder. Tidenborde nu vara mogen för att även får en detaljeradrapport om efterlevnaden av de principer som organisationen själv är grundadpå. uppföljningsmekanism kan tjäna som föredöme, mengranskningen bör ske direkt i generalförsamlingen.I yrkande 6 vill motionärerna ha ett tillkännagivande om sanktioner.Erfarenheterna visar att sådana sällan leder till framgång. De kan i ställetmedföra att landet isoleras och att en diktatur fördjupas eftersom regimen kanskylla problemen på en fientlig omvärld. Motionärerna menar dock att sanktioneri vissa särskilt allvarliga fall är nödvändiga.