bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Förlåg- och medelinkomsttagare sänksinkomstskatten med 10 miljarderkronor genom attgrundavdraget i normalainkomstlägen höjs med 8 400 kr.Fr.o.m. 2000 höjs grundavdraget påsamtliga inkomster medytterligare . Förslagetinnebär bl.a. förutsättningar fören bättre lönebildning ochförbättringar för sommar- ellerextraarbetande ungdomar.·· Avdragsrätten förpensionssparande höjs och dessutominförs en avdragsrätt för sparandepå individuella utbildningskonton.·· Regeringens nya värnskattavskaffas.·· Gränsen för reseavdrag förresor till och från jobbet sänksfrån 7 000 till 6 000 kr.·· Fastighetsskatten sänks iett första steg till samt attden endast beräknas på en tredjedelav markvärdet överstigande 150 000kr. Vidare bör inte de s.k.krisårgångarna blandhyresfastigheter träda in ifastighetsskattesystemet somplanerat 1999.·En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har alltid haft encentral ställning iKristdemokraternas politik och imotionen föreslås bl.a. följandeändringar för barnfamiljerna.· Garantinivån iföräldraförsäkringen höjs till 120kr per dag. Kontaktdagarnaåterinförs i föräldraförsäkringen.·· Ett vårdnadsbidrag på 10 %av basbeloppet och barnmellan 1 och införs. Detta förmed sig att de iföräldraförsäkringen försvinner.·· En avdragsrätt på maximalt10 % av basbeloppet för styrktabarnomsorgskostnader för alla barnmellan 1 och införs.·· Behovsprövning avbarnbidraget införs genom att detgenerella barnbidraget sätts till700 kr per barn och månad.Samtidigt höjs det särskildabidraget i bostadsbidraget med 100kr och barn.·· Förbehållsbeloppet iunderhållsbidragen höjs till 48 000kr.·Vid sidan av dessa förslag gynnasbarnfamiljerna dessutom av dethöjda grundavdraget i den kommunalabeskattningen.Trygga pensionerRegeringens okänsligabudgetsanering har drabbat mångapensionärer hårt och i motionenföreslås bl.a. att helainkomstprövningen av änkepensionenslopas. Vidare höjspensionstillskottet med permånad 1999 och med ytterligare 110kr . Dessutom börinkomstprövningen avbostadstillägget inte innehållafritidsfastighet ochomställningspensionen förefterlevande återställas till 12månader. I de flesta fall kommerden höjning av grundavdraget somKristdemokraterna föreslår att ävengälla pensionärerna.Vården, omsorgen och skolanI Kristdemokraternasbudgetalternativ får kommuner ochlandsting iytterligare resurser under denärmaste två åren jämfört medregeringens förslag ibudgetpropositionen. Motionärernavill också förbättraassistentersättningen ochtandvårdsförsäkringen. På lång siktär det enligt motionärerna baratillkomsten av nya jobb som kansäkerställa finansieringen av ökadebehov i offentliga sektorn, bl.a.till följd av den demografiskautvecklingen.Ett återupprättat rättsväsendeFör att stärka rättsväsendet villmotionärerna tillföra sektornytterligare 380 miljoner kronor1999. T.ex. får polisväsendetytterligare ochåklagarväsendet och domstolarna 50respektive 60 miljoner kronor.Motionärerna anser att det i ettmedelfristigt perspektiv ärangeläget med ett överskott i deoffentliga finanserna. Densvårbedömda konjunkturen ikombination med en oroväckande storstatsskuld gör att behovet av ensnabb avbetalning av statsskuldenär stort. Dessutom bör det finnasen god säkerhetsmarginal för attklara en kommande konjunkturnedgångutan att upplåningen ökar.Överskottsmålen för den offentligasektorns finansiella sparande börfastställas till av BNP 1999,1,av BNP och avBNP 2001. Tills statsskuldenunderstiger av BNP böröverskottet i genomsnitt vara 1 %av BNP över en konjunkturcykel.Kristdemokraterna föreslår ensnabbare amortering av statsskuldenän vad regeringen gör bl.a. genomatt sälja ut fler statligt hel-eller delägda företag än vadregeringen räknar med.Centerpartiets partimotionI motion Fi210 (c) betonas attutgångsläget för den svenskaekonomin är gott. Budgeten hargenom den viktiga saneringen avstatsfinanserna, i vilkenCenterpartiet tog ansvar, kommit ibalans. Budgetunderskottet harvänts till ett överskott.Sverige har dock fortfarandestrukturella svagheter.Arbetslösheten är hög, samtidigtsom brist på arbetskraft finns påflera områden. Lönebildningen harfungerat dåligt under senare år.Dessutom är det svenskaskattetrycket ett av världenshögsta och statsskulden ärfortfarande stor. Till detta kommerden ekonomiska och finansiella oroni vår omvärld.Arbetslösheten kommer enligtregeringens prognos att minskaframöver, om än i rätt blygsamtakt, och sysselsättningen öka.Enligt motionärerna är det viktigtatt kraftfullare änregeringen visat ibudgetpropositionen tar tag i destrukturella problemen som behöverlösas för ökad tillväxt ochsysselsättning. Regeringenskonkreta åtgärder för tillväxt ärför få.Centerpartiet eftersträvar en starksvensk ekonomi med sundastatsfinanser, rörlig växelkurs ochtillväxt. Det långsiktiga målet förden ekonomiska politiken är enmiljömässigt hållbar ekonomi. Dettainnebär bl.a. att det måste ske enreformering av den svenskaarbetsmarknaden. Tillsammans gerdetta en grund att driva entrovärdig ekonomisk politik utanförEMU. avvisar ettsvenskt medlemskap i . Nackdelarna med ettinträde överväger de fördelar somkan finnas med unionen. Unionen sessom ett gigantiskt experiment ochmotionärernas betänkligheter motEMU-projektet är huvudsakligen avekonomisk och demokratisk karaktär.EMU riskerar dessutom attytterligare bromsa tempot iöstutvidgningen av EU. FörCenterpartiet är utvidgning österutmycket viktig. Den kan bilda stommei ett alleuropeiskt samarbete. AttSverige står utanför EMU minskarinte behovet av att regeringendriver en offensiv politik i EU påandra områden. En eventuellfolkomröstning om EMU bör avhållasförst sedan konsekvenserna av dengemensamma valutan blivit möjligaatt bedöma. Därmed framstårvaldagen som den förstamöjliga och lämpliga tidpunkten förden folkomröstning Centerpartietkräver skall föregå ett svensktinträde i valutaunionen.Sverige behöver enligt motionärernatillväxt för nya jobb. De förslagsom lyfts fram är bl.a.:· Sänkta skatter påföretagande. harjämförelsevis mycket höga skatterpå arbete. Skatter och avgifter påarbete måste sänkas för att gemänniskor chansen att utveckla sinaidéer i företag, vilket skapar flerjobb. har de senasteåren aktivt medverkat till attsänka arbetsgivaravgifterna ochföreslår en fortsättning på denanvända modellen. föreslåsatt gränsen för lönesumman höjstill och 300 000kr för egenföretagare, mot dagens850 000 respektive . År2000 utökas reduktionen med 2procentenheter från dagens 5procentenheter. höjs denmed ,till totalt 8 procentenheter.Dessutom bör förmögenhetsskattenfasas ut ur skattesystemet. Vidarebör den särskilda beskattningen avavsättningar till anställdas vinst-andelsstiftelser avskaffas.Avsättningar av detta slag ärpositiva och bidrar till ett ökatengagemang hos de anställda.Fåmansbolagen samt handelsbolag ochkommanditbolag bör också tillskapasbättre villkor och lättnader ibeskattningen. I avvaktan påutredning bör generationsskiftenunderlättas genom ett förlängtundantag vid beräkningen avunderlaget för reavinstskatten.Jordbrukets konkurrenskraft börstärkas. I motionen föreslås slopadelskatt och sänkt skatt påeldningsolja för jordbruksföretag ilikhet med de regler som gäller förtillverkningsindustrin.Jordbrukarna bör också kompenserasför att de betalar ett högre prispå diesel än i andra länder. Föratt öka antalet arbetstillfällen itjänstesektorn föreslås enskattesubvention på påhushållstjänster som utförs ihemmet, ett s.k. RUT-avdrag.·· Förbättrat företagsklimat.Den stora chansen att åstadkommavälstånd och ökad sysselsättningligger i fler och växande företag.Särskilt kvinnors företagande måstefrämjas genom ökat stöd ochrådgivning. I varje kommun bör detfinnas en kvinnlig affärsrådgivare.Det är också hög tid för Sverigeatt forma en stark grönnäringspolitik med tydliga mål ochvisioner. Det kräver ettgrundläggande samförstånd mellanstat, näringsliv, forskarsamhälle,kommuner, intresseorganisationeroch medborgare. Det bör vidareanslås under entreårsperiod för att utveckla densvenska exporten av miljöanpassadteknik.·· Arbetsliv. Den viktigaarbetsmarknadspolitiken måsteförbättras. råder denparadoxala situationen attarbetslösheten är hög somdet finns brist på arbetskraft inomnågra sektorer. Dagens kvantitativamål i arbetsmarknadspolitiken börersättas av effektmål eller merkvalitativa mål.Arbetsmarknadsutbildningen måsteöka. Dessutom börarbetsmarknadspolitikendecentraliseras bl.a. genom attstörre befogenheter läggs pålänsarbetsnämnderna. Den regionalaoch lokala nivån kan bättre avgöravar resurserna används effektivast.Arbetslöshetsförsäkringen skallvara en omställningsförsäkring inteen permanent försörjning. Imotionen föreslås en avtrappning aversättningen, i stället för en s.k.bortre parentes. Vidare bör enutredning tillsättas om hur olikaersättningssystem till denarbetslöse samverkar.Utgångspunkten är att arbete alltidmåste löna sig och incitamenten attta arbete eller utbilda sig ut urarbetslösheten måste bli starkare.·· Arbetsrätt ochlönebildning. Arbetsrätten bördecentraliseras och möjligheten attlokalt förhandla och göra undantagfrån centrala avtal bör öka. Närdet gäller de mindre företagen börundantag för turordningsreglernages för två nyckelpersoner. För attförbättra lönebildningen bör bl.a.medlingsinstitutet förstärkas genommöjlighet att förbjuda varsel omstridsåtgärder under medling.Dessutom bör det införas ett förbudmot sympati- och stridsåtgärderriktade mot enmans- ochfamiljeföretag. Enproportionalitetsregel bör införas.·Förutom lägre företagsskatterföreslås sänkta inkomstskatter förlåg- och medelinkomsttagare genomhöjt grundavdrag. Höjningen börkonstrueras så att den trappas upptill en viss nivå och däreftertrappas ned så att låg- ochmedelinkomsttagare skall omfattasav höjningen. godtarmotionen den tillfälliga sänkningav skatterna som föreslås ibudgetpropositionen, men nivån påsänkningen bör höjas.Skattereduktionen bör uppgå till för en inkomsttagare medpensionsgrundande inkomst upp till135 . Vidare bör skatten påboende sänkas på lite längre siktoch den s.k. belägenhetsfaktornslopas. Skattetrycket i Sverigebör sänkas i den takt ekonomintillåter, enligt motionen.För att skapa utrymme förskattesänkningarna på arbeteföreslås en skatteväxling genom attskatterna höjs på verksamheter somtar i anspråk naturens resurserutan att automatiskt ersätta deskador och det slitage som uppstår.Miljö- och energiskatterna höjsbl.a. genom att produktionsskattenpå kärnkraftsel höjs stegvis, atten miljöskatt på inrikes flyginförs samt att fastighetsskattenpå vattenkraft återinförs.Utbildning är en annan viktig del itillväxtpolitiken. I motionenföreslås en rad åtgärder för attförbättra kvaliteten i skolan ochden högre utbildningen. Dessutompresenteras ett nyttstudiemedelssystem med lika delarlån och bidrag. Det nya systemetgenomförs i två steg och beräknasfullt utbyggt kosta staten 2miljarder kronor. Reformen börinföras 1999.Trots att välfärden är väl utbyggdi finns stora orättvisor ifördelningen av välfärden.Motionärerna förordar en nysamordnad trygghetsförsäkring somskall ersätta nuvarandeförsäkringar vid sjukdom,arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. Förslagetgaranterar en lägstaersättningsnivå - en grundpenning -och därutöver en inkomstrelateraddel vars storlek är baserad på deninkomst man har som företagareeller anställd.I motionen föreslås också ettsystem med hemservicecheckar förpensionärshushåll för atttillgodose pensionärernas behov ochutveckla hemservicesektorn föräldre. Vidare föreslås att kvinnormed barn inte skallberöras av inkomstprövningen iänkepensionen. villockså förnya familjestödet genomskapandet av ett s.k. barnkonto.Barnkontot skall fördelas underbarnets förskoleperiod ochfinansieras genom en sammanslagningav bl.a. barnbidraget i denaktuella åldersgruppen,föräldrapenningen ochflerbarnstillägget. Systemet kaninföras fr.o.m. år 2001.Den statliga fördelningspolitikentill kommuner och landsting måsteförändras. De parametrar som liggertill grund för skatteutjämningenbör justeras för ökad rättvisa. Imotionen avslås också regeringensförslag om att det fasta belopp om200 kr som utgår vid beskattning avförvärvsinkomster skall tillfallakommunerna. Förslaget ses som enengångsåtgärd. I stället föreslåsökade anslag till kommunerna på 1,3miljarder kronor.Folkpartiet liberalernaspartimotionI motion Fi211 (fp) framhålls attdet för var dag blir allt tydligareatt den bild som regeringen måladeupp i valrörelsen och ibudgetpropositionen av en mycketgynnsam utveckling för den svenskaekonomin inte håller. Deninternationella oron innebär atttillväxten med all sannolikhet blirbetydligt lägre än de per årsom regeringen räknar med. Enperiod årlig tillväxt harSverige inte haft sedan 1960-talet.Enligt liberalerna ärde grundläggande förutsättningarnaför produktion, investeringar,företagande och arbete i Sverigefortfarande inte tillräckligt godaför att en uthålligt hög tillväxtskall vara säkrad. Siffror visaratt nyföretagandet sjunker, attinvesteringarna inte ärtillräckligt omfattande för en högtillväxt, att den totalaarbetslösheten förblir hög och attdet svenska skattetrycket är högsti världen.Trots detta fortsätter regeringenatt utfärda jobblöften. uppgick regeringenssamlade jobblöften till över 300000 jobb. Resultatet förfyraårsperioden blev 35 000. Nufortsätter löftena genom att måletom en halverad arbetslöshetkompletteras med ett mål försysselsättningen. Enligtmotionärerna är det visserligen högtid att regeringen sätter fokus påsysselsättningen. Målet om halveradarbetslöshet har enbart lett tillatt människor förts bort frånarbetsmarknaden. Men det långatidsperspektivet, , gördet mycket svårt att bedöma om enviss åtgärd är ett steg på vägeneller inte.Folkpartiet har enhögre ambition försysselsättningen. Målet är 300 000nya jobb . Föratt nå dit krävs en ny kurs för denekonomiska politiken. Folkpartietstillväxtprogram innehåller derubriker som återfinns iframgångsrika länderstillväxtsatsningar.· Starka statsfinanser ochlåg inflation. Det är positivt attstatens finanser nu kommit ibalans. Men de svenskastatsfinanserna är fortfarandemycket konjunkturkänsliga ochdärför behövs säkerhetsmarginaler.Eftersom det krävs skattesänkningarför att skapa förutsättningar förnya jobb har Folkpartietsbudgetalternativ utformats så attdet ger utrymme förskattesänkningar och skaparmarginal för de utgiftshöjningarsom kan drivas fram av den sämrekonjunkturen. Utgifterna 1999 ärdärför netto drygt 10 miljarderkronor lägre jämfört medregeringens alternativ och 18miljarder lägre . En sänktskatte- och utgiftsnivå görekonomin mer motståndskraftig motkonjunkturförsämringar. Deoffentliga finanserna bör visa ettöverskott motsvarande av BNP,åtminstone så länge skuldkvotenöverstiger av BNP.·· Bra företagsklimat. För attSverige skall bli ett attraktivtland att investera i krävs en nypolitik. Vad som måste till ärbl.a. en sänkning av skatter som ärskadliga för företagandet och enbättre riskkapitalförsörjning. Föratt få fart på sysselsättningen iden privata tjänstesektorn föreslåsen sänkning avarbetsgivaravgifterna inom sektornmed , från omkring33 % till . Därutöverhar tillsammans medKristdemokraterna och Moderaternaföreslagit en enkel ochobyråkratisk modell förskattelättnader förhushållstjänster. Den innebär bl.a.att priset på hushållstjänster kanhalveras direkt vid betalning.Vidare bör den s.k. värnskattenslopas, vilket har betydelse inteminst för de kunskapsintensivadelarna av näringslivet. För attöka tillgången på riskvilligtkapital slopas dubbelbeskattningenpå aktier. är så gott somensamt i om dennastraffskatt på nya jobb. Dessutombör förmögenhetsskatten tas bortunder mandatperioden. Som ettförsta steg slopas sambeskattningenoch fribeloppet höjs till 1,2miljoner kronor. Vidare införslättnader i skatten på sparandegenom att t.ex. avdragsrätten förprivat pensionssparande höjs tillett och ett halvt basbelopp.Lättnader bör också genomföras förfåmansbolagen samt att den förtidamomsinbetalningen tas bort.·· Avregleringar ochprivatiseringar. Regler ochlagstiftning som omgärdarföretagandet måste förenklas. Detmåste t.ex. bli lättare att erhållaen F-skattsedel. I princip skallalla som vill få en F-skattsedel,såvida de inte har näringsförbud.Det måste också bli enklare attdeklarera i det egna företaget.Frågor som rör förenklingar ochavregleringar måste ges en högpolitisk prioritet. Det är först dådet får effekt visarinternationella erfarenheter.Statsministern och finansministernbör därför leda och politisktansvara för arbetet. Vidare måstearbetsmarknadslagarna moderniseras.Ett första steg är en återgång tillde regler i LAS och MBL somfyrpartiregeringen införde, bl.a.att två personer skall kunnaundantas från turordningskretsenvid uppsägningar. Möjligheterna attprovanställa personal bör förlängastill 12 månader. Konfliktreglernabör ses över och fackets vetorättvid entreprenader liksom rätten attsätta enmansföretagare i blockadbör slopas. För att förbättralönebildningen bör bl.a.medlemsavgifterna till a-kassornavariera mellan kassor inom olikaverksamhetsområden beroende pålöneläge och arbetslöshetsnivå. Föratt bl.a. öka konkurrensen föreslåsomfattande utförsäljningar avstatliga och kommunala företag.·· Satsning på forskning.Högre utbildning och forskning ärav central betydelse om Sverigeskall återvinna förloradepositioner i den internationellavälståndsligan. Stora satsningarmåste göras på kvaliteten påforskningen, bl.a. genominrättandet av flerdoktorandtjänster.·· Satsning på bildning ochkompetens. Den svenska skolan hartillåtits förfalla. måstesatsa på skolans viktigaste resurs- lärarna -, vilket bl.a. handlarom höjda löner och flerkarriärmöjligheter. måstegymnasiereformen rivas upp ochgymnasieskolan göras om. Vidaremåste ett lärlingssystem införas.Dessutom bör en satsning påkompetensutveckling avarbetskraften genomföras. Det börske genom personligakompetenskonton, vilket liknar enmodell som genomförts förde anställda på . Detpersonliga kompetenskontot gessamma skattebehandling sompensionssparandet.·· Sänkta skatter. Tillsammansmed de skattesänkningar sombeskrivits ovan föreslårFolkpartiet att de föreståendeskattesamtalen mellan partiernaleder fram till en överenskommelseom en skattereform i fyra steg omtotalt ca 65 miljarder kronor.Andra skattesänkningar som bör ingåi reformen är sänkta inkomstskatterpå per person och år,vilket betyder mest för lägreinkomsttagare. Vidare bör reformeninnehålla ett återinförande avprincipen 30/50 genom att statenövertar vissa kommunala kostnaderoch en höjning av brytpunkten. Ireformen bör också ingå höjtbarnstöd.·Enligt motionärerna bör såsnart det är möjligt delta i denekonomiska och monetära unionen,EMU. Fördelarna är uppenbara. Densenaste tidens ränte- och valutaorovisar på sårbarhet vidinternationella finansiella kriser.Ett utanför euroområdetkommer sannolikt även ifortsättningen att drabbas av enväxelkurs med perioder avförsvagning omväxlande med perioderav förstärkning. Med tanke påSveriges mycket nära ekonomiskaintegration med euroområdet kommeren icke stabil växelkurs att skapastora problem för svenska företag,fack och den ekonomiska politiken.Den viktigaste aspekten av ettutanförskap är konsekvensen försvenska jobb. Valutakursenssvängningar leder till svängningari vinster och löner. Näringslivetriskerar att råka ut förkostnadskriser det ena året närkronan stärks och överhettning ochstigande priser närkronan försvagas. Parterna påarbetsmarknaden kan få storaproblem i avtalsrörelserna med attparera lönsamhetsfluktuationer. År2001 övertar Sverigeordförandeskapet i EU. Ettkonstruktivt och framgångsriktordförandeskap är oförenligt medregeringens passiva hållning tilleurosamarbetet. bör därföransöka om medlemskap före den 1januari 2001. För en sådan ansökankrävs folklig förankring. Enfolkomröstning bör därför hållassenast år2000, enligt motionen.Folkpartiet anser vidare att ennationell vårdgaranti som omfattaralla diagnoser och behandlingarskall införas. Den ekonomiska politiken1.1 Det internationellakonjunkturläget1.1.1 Svagare tillväxt ivärldsekonominDen ekonomiska krisen i ochhöstens turbulens påfinansmarknaderna har försvagatvärldskonjunkturen efter den starkatillväxten . Nedgången iJapan och flera av de övrigaasiatiska ekonomierna har blivitdjupare än vad som förväntades förett halvår sedan. harAsienkrisen i viss mån spridit sigtill andra s.k. tillväxtekonomier,som t.ex. och länder iLatinamerika. I Förenta staternahar dessutom signalerna om enavmattning blivit allt fler, ävenom tillväxten är hög. IEU har däremot aktiviteten fortsattatt stiga . Låga räntor,en mindre stram finanspolitikjämfört med tidigare och en svagtstigande sysselsättning har ökatden inhemska efterfrågan. Exportenfrån har dock dämpats av densvaga efterfrågan i stora delar avAsien.Tillväxttakten i världsekonominsjunker från 1997 till2,1998, enligt regeringensbedömning i budgetpropositionen. IOECD-området avtar tillväxttaktenmed drygt en halv procentenhet,till . Regeringen görbedömningen att en försiktigåterhämtning i och helavärldsekonomin inleds mot slutet avåret och under 1999.Förutsättningarna är bl.a. attförtroendet för den japanskaekonomiska politiken ökar och attländerna i fortsätter attreformera sina finanssektorer ochgenomför de överenskomna IMF-programmen. Konjunkturen i EUväntas bli fortsatt god samtidigtsom utvecklingen i Förenta staternablir relativt gynnsam, trots enavmattning till följd av stigandeunderskott i handelsbalansen och ensvagare inhemsk efterfrågan.Diagram 1. BNP-tillväxt i ,, och EU*Källa: Finansdepartementet1.1.2 Utvecklingen i ochövriga AsienI har produktionen minskatunder de senaste tre kvartalen ochlandet befinner sig i recession.Den stigande arbetslösheten ochkrisen i den finansiella sektornhar fortsatt att undergrävahushållens och företagensförtroende för den ekonomiskautvecklingen. Det har i sin turbidragit till att minska deninhemska efterfrågan somden svaga konjunkturen i övrigaAsien slagit hårt mot den japanskaexporten. Tydliga tecken finnsockså på att krisen i banksektorngett tendenser till enkreditåtstramning, vilketframförallt drabbar de mindre ochmedelstora företagen.Den japanska regeringen haraviserat och beslutat om omfattandefinanspolitiska åtgärder under denärmaste åren för att mildra krisenoch stimulera tillväxten. Nyligenpresenterades också åtgärder föratt sanera finanssektorn. Somframgår av tabell 1 gör regeringenbedömningen att den japanskatillväxten sjunker ,efter en uppgång på knappt0,9 %.Tabell 1. BNP-tillväxt, KPI ocharbetslöshet*Om de finanspolitiska åtgärdernafår fullt genomslag i form av bl.a.kraftigt ökade offentligainvesteringar och underförutsättning att konjunkturen iAsien förbättras något stigerJapans BNP . Denprivata konsumtionen väntas dockbli fortsatt svag även under 1999till följd av de japanskahushållens pessimism om framtiden.Likaså hålls de privatainvesteringarna tillbaka avföretagens låga förtroende för denekonomiska utvecklingen,svårigheterna att få krediter ochproblemen med överkapacitet i flerabranscher.En återhämtning i den japanskakonjunkturen är nyckeln till enbättre utveckling i hela . Denfinansiella kris som startadesommaren i framföralltThailand, , ,och har underdet utvecklats till endjup lågkonjunktur i hela regionen.En mycket stram ekonomisk politikhar visserligen stabiliseratinflationen, räntorna ochvalutakurserna, men till priset aven kraftigt fallande inhemskefterfrågan. Importen har minskatstarkt. De höga räntorna,svårigheterna att få tag på kapitaloch höga priser på importeradeinsatsvaror har också inneburit attexporten från regionen utvecklatsrelativt svagt. Dessutom har densvaga efterfrågan i Japanytterligare dämpat exporten.I , , ,och sjunkerårets BNP sammantaget med , efter en uppgång på4,. I , som också drabbatsav den asiatiska krisen, dämpastillväxttakten för att ökaunder 1999, enligt regeringensbedömning. Regeringen räknar vidaremed att en ökad export ger enförsiktig återhämtning i övrigaAsien och under1999.