bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Avgifterna ska tas ut branschvisoch skall återspegla arbetslösheten inom branschen.Åtgärden kommer att förbättra lönebildningen i såmotto att den nya försäkringen skapar ett rakt rörmellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet ochsänkta avgifter för den enskilde eller vice versa.Avgiftshöjningen kompenseras mer än väl genomhöjningen av grundavdraget.I motionen konstateras att regeringen ivårpropositionen endast tar fasta på en bråkdel avalla de förslag till förenklingar och bättre reglerför mindre företag som Småföretagsdelegationenpresenterar i sitt slutbetänkande (SOU 1997:186).Motionärerna anser i stället att delegationensförslag bör genomföras skyndsamt. Dessutom måste detfortsatta avregleringsarbetet för att få fulltgenomslag ha stöd från allra högsta politiska nivå.En viktig uppgift för är att slåvakt om familjens möjligheter att hålla ihop,uppleva valfrihet när det gäller barnomsorgsform ochatt kunna ge mer tid för barnen. Familjen ärsamhällets viktigaste byggsten, även när det gällerden långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Därförföreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag på avbasbeloppet införs. Dessutom föreslås attbarnbidraget delvis behovsprövas genom att detgenerella barnbidraget sätts till ochresterande förs till den barnrelaterade delenav bostadsbidraget. Bostadsbidragsberättigadebarnfamiljer får därigenom extra permånad utöver det generella barnbidraget. Vidare höjsförbehållsbeloppet i underhållsbidragen. I motionenföreslås också en stor satsning på rättvisa förpensionärer.Motionärerna välkomnar att regeringen återställeren del av den dränering av kommunsektorns resursersom skett. I motionen aviseras ytterligare1 miljard kronor utöver regeringens förslag.För åren 2000 och 2001 föreslås ett tillskott utöverregeringens med 800 respektive 600 miljoner kronor.Samtidigt konstateras att resursbehoven i kommunernaökar framöver, men att statliga bidrag ingalunda ärden enda finansieringskällan för kommunsektorn.Statsbidragen till kommunerna motsvarar knappt 20 %av deras totala inkomster. Den enskilt viktigastefaktorn som påverkar kommunernas finanser ärsysselsättningen i övriga sektorer. För att tryggavälfärden måste det därför skapas långsiktigaförutsättningar för tillväxt och nya jobb.De förslag som föreslås är enligt motionenfinansierade fullt ut, bl.a. genom en höjning avbolagsskatten , från . Utgiftstaket för statens utgifter bör enligtmotionen fastställas till år1999, och 753 miljarderkronor . Till följd av bl.a. en relativtkraftig utförsäljning av statliga företag minskarstatens lånebehov och därmed statsskulden snabbare iKristdemokraternas budgetalternativ jämfört med iregeringens. Motionärerna avstår också från attinteckna de överskott som regeringen prognosticerari vårbudgeten. I den mån säkra strukturellaöverskott i statens finanser uppstår skall dessaanvändas för att sänka skatter för låg- ochmedelinkomsttagare, samt till att sänka de skattersom hämmar den långsiktiga tillväxten. 1 Den ekonomiska politiken1.1 Det internationella konjunkturläget1.1.1 Svagare tillväxt i världsekonominunder 1998Förra året blev ett starkt år för världsekonomin,trots finans- och valutakriserna i . I Förentastaterna var tillväxten den högsta ochuppgången i den europeiska konjunkturen förstärktes.I år blir de negativa effekterna av Asienkrisen mersynliga. Tillväxten i världsekonomin sjunker ochhandeln dämpas. De länder som drabbas hårdast ärJapan och övriga länder i den asiatiska regionen. IEU fortsätter dock den ekonomiska aktiviteten attstiga, och i blir tillväxtenvisserligen svagare men den kommer ändå att vararelativt hög. stiger den internationellaBNP-tillväxten på nytt till följd av gynnsamt lågaräntor, en låg och stabil inflation och en gradvisåterhämtning av tillväxtkraften i och deövriga asiatiska ekonomierna. I vårpropositionenbedöms att världsekonomin växer med drygt 3 %efter en uppgång på . ökartillväxten till och förutsättningarna är godaatt tillväxttakten ökar ytterligare under periodenfram till 2001.1.1.2 Effekter av utvecklingen i AsienThailand, , , ochSydkorea är de länder som drabbats kraftigast avturbulensen på de asiatiska marknaderna. I årsjunker tillväxten i dessa länder rejält på grund avhöga räntor och kraftiga finanspolitiskaåtstramningar. I vissa av länderna handlar dett.o.m. om fallande BNP och stora sociala ochpolitiska omvälvningar. Totalt minskar tillväxten ide s.k. Dynamiska asiatiska ekonomierna () (ovannämnda länder plus och Singpore) under 1998med , till , enligtregeringens bedömning.Detta dramatiska fall i ett av främsta tillväxtområden får stora effekter påde övriga länderna i regionen och på hela världs-ekonomin. Exporten till avtar eller minskarnär den inhemska efterfrågan dämpas. Samtidigtkommer exporten från regionen att stiga markant tillföljd av det senaste årets kraftiga depreciering avflertalet av de valutor.En stor del av denna exportökning sugs upp av denhöga efterfrågan i och den stigandeinhemska efterfrågan i EU-länderna. De negativaeffekterna på och EU-ländernabegränsas emellertid av att den inhemska efterfråganstimuleras ytterligare av den lägre inflation ochdet räntefall som kommit i Asienkrisens spår.Tabell 1. BNP-tillväxt, KPI och arbetslöshetAv de större industriländerna är det sompåverkas mest av Asienkrisen. kommersiellaoch finansiella kopplingar till de krisdrabbadeländerna är betydande. av den japanskaexporten går till de asiatiska utvecklingsländerna.Det kan jämföras med EU där motsvarande andel liggerpå . Räknar man enbart exporten till de femmest drabbade länderna uppgår den japanska andelentill , medan EU:s ligger på knappt 7 %.Sedan slutet av noteras också en märkbardämpning av den japanska exporten.För del läggs Asienkrisen ovanpå de senasteårens problem med svag tillväxt. bröts denåterhämtning som var på gång och tillväxten steg medendast , bl.a. på grund av en svag konsumtion ispåret av skattehöjningen . Dessutomsjönk konsumenternas och företagens förtroende förekonomins utveckling när krisen i bank- ochfinanssystemet blommade ut . Ivårbudgeten bedöms att BNP i det närmastestagnerar. Den privata konsumtionen fortsätter attvara svag och den japanska nettoexportens bidragtill tillväxten minskar relativt kraftigt. Denpågående rekonstruktionen av den finansiella sektornbidrar till att BNP stiger med 1,7 %.Samtidigt förbättras den japanska konjunkturen itakt med att de värst drabbade länderna i Asiensakta återhämtar sig när den kraftigt förbättradekonkurrenskraften ger utslag i form av en stigandeexport.Tillväxten i DAE-länderna stiger med4 %, och regeringen gör bedömningen att BNP-tillväxten i regionen blir relativt god i detmedellånga perspektivet.1.1.3 Utvecklingen i Förenta staternaI april inleddes det åttonde året av expansioni den amerikanska ekonomin. steg BNP med3,, vilket är den högsta noteringen . Iår räknar regeringen med en viss avmattning i denekonomiska aktiviteten. Tillväxten sjunker till 2,1998 för att gå ned till 2,2 respektive år1999 och , bl.a. till följd av en apprecieraddollar och en kraftigt ökad import från och enminskad export till inhemska efterfrågan fortsätter att stigakraftigt . Stigande inkomster, enhistoriskt låg arbetslöshet, ett högt förtroendebland konsumenterna och den kraftiga börsuppgångentyder på en fortsatt hög privat konsumtion.Räntefallet i Asienkrisens spår talar dessutom förett ökat byggande och en ganska starkinvesteringsutveckling.Prispressen till följd av Asienkrisen och denstarkare dollarkursen har hållit nere inflationen,trots den höga tillväxten och den stigandesysselsättningen. Detta i kombination med en svagaretillväxt framöver gör att regeringen bedömer att denamerikanska , Federal Reserves, hållerpenningpolitiken oförändrad. Den amerikanskastyrräntan väntas ligga kvar på nuvarande 5,5 %under både 1998 och 1999.1.1.4 Utvecklingen i EUEuropas valutamarknad förändras radikalt den 1januari 1999 när elva länder - , ,, , , ,, , , ochÖsterrike - blir de första att införa den gemensammavalutan. Införandet av valutaunionen väntas gårelativt smidigt eftersom länderna under de senasteåren kraftigt närmat sig varandra både med avseendepå räntenivå och inflation. Dessutom har deoffentliga finanserna förbättrats avsevärt.Skillnaden i räntenivå mellan länderna kommer attminska ytterligare , genom att räntornahöjs i och sänks i de länder som harde högsta räntorna, enligt regeringens bedömning.Fr.o.m. det kommande årsskiftet bestämspenningpolitiken i EMU-länderna av den europeiskacentralbanken, ECB. I vårpropositionen förväntas attden nya banken höjer EMU:s styrränta under loppet av1999 i takt med att efterfrågan och tillväxten iEMU-området stiger.Diagram 1. De europeiska företagens och konsumenternasframtidsförväntningarKälla: FinansdepartementetTillväxten i förbättrades stadigt under 1997.Alltfler faktorer talar också för att EU-konjunkturen stärks ytterligare under 1998 och 1999.Som framgår av diagram 1 fortsätter de europeiskaföretagens och hushållens framtidsförväntningar attöka.Diagram 2. Arbetslösheten i EUProcentDet finns tecken på att den privata konsumtionen nuäven tilltar i t.ex. , och Italiendär konsumtionen varit mycket svag.Omsvängningen i utvecklingen hänger samman med enmindre stram finanspolitik jämfört med den relativtkraftiga åtstramning som gjordes föratt uppfylla EMU-kraven, en något lägre arbetslöshetoch stigande hushållsinkomster. De mycket lågaräntorna tillsammans med ett relativt högtkapacitetsutnyttjande i industrin talar också förstigande investeringar. I t.ex. ligger denför investeringarna så betydelsefulla långaobligationsräntan nu på den lägsta nivån sedanbörjan av 1960-talet.Däremot kommer exporten, som varit EU:s storatillväxtmotor , att försvagas något.En ökning av handeln inom EU till följd av denstigande ekonomiska aktiviteten i EU-områdetkompenserar bara delvis den efterfrågedämpning ivärldsekonomin som följer på Asienkrisen och i vissmån avmattningen i Förenta staterna.Världsmarknadstillväxten för EU:s export väntassjunka till 7-7,, efter enuppgång på 9,5 %.Arbetslösheten och den svaga ökningen av antaletnya jobb fortsätter att vara EU:s största problem.Trots att tillväxten enligt regeringens bedömningökar relativt kraftigt sjunkerarbetslösheten i EU endast med någon procentenhetfram . Som framgår av diagram 2 lågarbetslösheten kvar på , mycketpå grund av en oväntat starkt stigande arbetslösheti . I t.ex. , Nederländernaoch där konjunkturen varit starkare hardäremot arbetslösheten fortsatt att gå ned, men intetillräckligt kraftigt för att motverka de historiskthöga arbetslöshetstalen som noteras i de större EU-länderna - , och Italien.1.1.5 Utvecklingen i och ÖstersjöområdetSom framgår av diagram 3 har de senaste årenvarit en av de främsta tillväxtregionerna i Europa.Regeringen räknar också med att expansionen i Nordenfortsätter genom en starkt växande inhemskefterfrågan som stimuleras genom en stigandesysselsättning och förbättrade reallöner. Nordenkommer även att notera entillväxt som ligger en bra bit över genomsnittet förEU-länderna. Detta bidrar till att stärka uppgångeni den svenska konjunkturen.De senaste fyra åren har BNP-tillväxten i legat på . InklusiveSverige uppgår den till . I EU hartillväxten stigit perår.Viktigt för svensk del är också hur produktionen iÖstersjöområdet - dvs. (exklusive ochIsland), , , och -utvecklas. steg tillväxten i regionen medomkring efter ett svagt 1996. Uppgången varmycket tydlig i där BNP-tillväxten uppgicktill i och till i ochLitauen. I blev tillväxten positiv förförsta gången sedan införandet av marknadsekonomi,och i steg BNP starkt förfjärde året i rad.Diagram 3. Tillväxten i och EUUppgången fortsätter , enligtregeringens bedömning i vårbudgeten. Betydandeosäkerheter finns visserligen i t.ex. bedömningen avden ryska ekonomins utveckling. Men regeringenförutser att den ekonomiska aktiviteten iÖstersjöregionen stärks och blir god även eftermillennieskiftet.Diagram 4. Tillväxten i i den internationella bedömningenPå grund av bl.a. Asienkrisen finns betydandeosäkerheter i prognosen över den internationellautvecklingen. De främsta osäkerheterna är:Asienkrisens omfattning. Den mest akuta fasen av krisen verkarvara över, men fortfarande finns en stor risk för attsituationen i enskilda länder utvecklas till det sämre. Enytterligare försämring skulle negativt påverka övriga länder iregionen och sannolikt hela OECD-området.Tillståndet i finansiella sektor. Lyckas inte japanernahejda den pågående krisen i banksektorn och återställaförtroendet är risken stor att problemen i ännu högre grad äni dagsläget sprider sig till den reala ekonomin, vilket i sintur också begränsar de övriga asiatiska ländernasförutsättningar att lösa sina inhemska kriser.Hur Asienkrisen påverkar hushållens och företagens framtidstrooch förtroende för den ekonomiska utvecklingen. harde mätningar som gjorts visat på relativt begränsadeförändringar, men oron och osäkerheten på finansmarknadernakan göra att företagen i högre grad väljer att skrinläggainvesteringar och dra ned på de relativt optimistiskaproduktionsplaner som finns. En anledning till att hushållensförväntningar inte påverkats speciellt mycket är dekraftigt stigande aktiekurserna i framför allt Förentastaterna och EU. En kraftig nedgång kan dämpa den gynnsammautveckling av den inhemska efterfrågan som förutses för bådeEU och Förenta staterna.Asienkrisens spridning till andra s.k. tillväxtekonomier somt.ex. och länderna i Öst- och ochLatinamerika. Den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kinakan påverkas negativt av Asienkrisens förlopp.Den amerikanska ekonomin. Om den avmattning som förutses inteär tillräcklig för att förhindra en överhettning påarbetsmarknaden ökar risken för stigande priser ochåtstramning av penningpolitiken.1.1.7 Utvecklingen av svensk exportTrots Asienkrisen ökade den svenska exporten avvaror och tjänster med hela 12,8 %.Historiskt sett är det en mycket hög siffra och desvenska företagen fortsatte att ta marknadsandelarpå världsmarknaden. Exporten till EU, vilken ärsvenska exportörers överlägset viktigasteavsättningsmarknad, steg . Exporten tillSveriges närområde utanför EU - , ochBaltikum - ökade mycket kraftigt, även om dessaländer totalt sett är mycket småmarknader för den svenska exporten. Exporten tillAsien fortsatte att stiga under förra året.Sammanlagt svarar (inklusive ) förknappt av svensk export. De fem mestkrisdrabbade länderna svarar enbart för omkring 3 %av den totala svenska exporten, även om marknadernaunder tillhört de mest snabbväxandeför svenska exportörer.Tabell 2. BNP-tillväxt per region samt andel av svenskexportVerkstads- och skogsprodukter tillhör de varugruppersom sålde bäst utomlands . Även exportenav läkemedel steg starkt. I gruppen verkstadsvarorurskiljer sig teleproduktindustrin, med bl.a.företaget , som svarade för drygt entredjedel av totala varuexportökningen i volym. Somframgår av tabell 3 svarar teleprodukterna för drygt12 % av den svenska exporten, vilket innebär attteleproduktindustrin nu är en större exportör änbil- och övrig motorindustri.Även om statistiken visarpå en fortsatt hygglig exportutveckling räknarregeringen med att exporten mattas avväsentligt på grund av Asienkrisen och den svagareinternationella tillväxten. Asienkrisen slår motexporten genom dels att efterfrågan i krisområdenaoch i övriga världen sjunker, dels att konkurrenseni hårdnar till följd av att de inhemskatillverkarnas konkurrensläge förbättrats genom denkraftiga deprecieringen av ländernas valutor.Dessutom blir de asiatiska producenterna i kraft avderas bättre konkurrensförmåga en tuffare konkurrentpå den övriga världsmarknaden.Exporttillväxten mer än halveras , frånen ökning på till drygt 6 %.Ökningstakten av världsmarknadstillväxten försvenska varor sjunker från . I takt medatt de negativa effekterna av Asienkrisen avtar,länderna i återhämtar sig och tillväxten ivärldsekonomin stiger ökarockså den svenska exporten snabbare.Tabell 3. Svensk export fördelad på varugrupperRegeringen räknar med att exporten stiger med 6,7 %år 1999 och , men att den på nyttutvecklas långsammare närvärldskonjunkturen återigen försvagas.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Den svenska konjunkturen åren 1998och 1999 och fram t.o.m. 2001Den svenska konjunkturen förbättrades starkt undersenare delen av 1997. Den öppna arbetslösheten sjönkkraftigt på grund av ett högt deltagande i det s.k.kunskapslyftet, stigande sysselsättning i denprivata sektorn och att den tillfälligaavgångsersättningen till personer i åldrarna 60-64år ytterligare reducerade utbudet av arbetskraft. Desenaste månadernas statistik visar också att dentotala sysselsättningen börjat stiga. Det ökadeantalet nyanmälda lediga platser tillarbetsförmedlingen pekar dessutom mot attsysselsättningen fortsätter att stiga framöver.Till följd av Asienkrisens effekter på deninternationella konjunkturen och den svenskaexporten räknar regeringen med att tillväxten i årdämpas en aning jämfört med den höga aktivitetsnivåsom noterades . BNP-tillväxten för1998 blir ändå , räknat mellan årsgenomsnitten. Itakt med att de negativa följderna av Asienkrisenavtar och tillväxten i världsekonomin ökar på nyttstiger den svenska BNP med under1999 och 2000. En viktig förutsättning för prognosenär att lönerna stiger i enlighet med de avtal somparterna på arbetsmarknaden slutit , dvs.en lönekostnadsökning inklusive löneglidning på ca3 % . En avmattning i världsekonomin åretefter väntas innebära en någotsvagare svensk tillväxt under år 2001.Till skillnad från tidigare blir den inhemskaefterfrågan ekonomins viktigaste motor under denärmaste åren. De historiskt sett mycket lågaräntorna, god lönsamhet och konkurrenskraft och enhög produktionsökning gör att investeringarna stigerrelativt kraftigt, efter en svag utveckling i fjol.De senaste enkäterna visar också att t.ex. industrinplanerar öka sina investeringar i betydandeomfattning 1998. stiger hushållensinkomster efter tre svaga år, vilket i kombinationmed den stigande sysselsättningen och ett stortersättningsbehov av kapitalvaror talar för att detsenaste årets uppgång i den privata konsumtionenfortsätter.Som framgår av diagram 5 är både hushållens ochföretagens optimism om den framtida utvecklingenfortsatt hög. Det intrycket förstärks också av denstatistiska information som kommit och deundersökningar som gjorts efter att regeringenavslutade sitt prognosarbete. Konjunkturinstitutetssenaste industri- och tjänstebarometer för mars1998 visar t.ex. att order- ochproduktionstillväxten håller i sig. Dessutom ärförväntningarna om utvecklingen påtagligt starka, inte minst inomtjänstenäringarna.Diagram 5. De svenska hushållens och företagensframtidstro1.2.2 Prognosförutsättningar och nyckeltalRegeringens prognos är baserad på den informationsom fanns tillgänglig t.o.m. den 8 april 1998.Utskottet vill understryka att beräkningarna förframför allt är en kalkyl av denekonomiska utvecklingen under förutsättning attvissa antaganden är uppfyllda.Det viktigaste antagandet är att de totalagenomsnittliga löneökningarna inklusive löneglidningendast stiger med under periodenfram . Antagandet är baserat på de avtalsom arbetsmarknadens parter slutit ochär lägre för både 1999 och 2000jämfört med den bedömning som regeringen gjorde ibudgetpropositionen . Ett annat avgörandeantagande är att det överskott i den offentligasektorns finanser som ligger utöver debudgetpolitiska målen som väntas för åren 2000 och2001 förs över till hushållssektorn. Detta innebäratt hushållens disponibla inkomster stiger medytterligare och 1,4procentenheter . Detta får stor betydelse förbl.a. bedömningen av den privata konsumtionens ochhushållssparandets utveckling under de bägge åren.I tabellen redovisas övriga förutsättningar förregeringens konjunkturprognos.Tabell 4. Prognosförutsättningar 1997-2001De viktigaste skillnaderna mot den bedömning somregeringen gjorde i budgetpropositionen är:Asienkrisen gör att det internationella inflationstrycketantas bli lägre. Inflationen i de 16 viktigaste OECD-ländernaberäknas bli , mot förväntade ibudgetpropositionen. Dessutom antas att inflationen i OECDligger lägre än vad som antogs ibudgetpropositionen fram till år 2001.Den lägre inflationen innebär också lägre räntor.Obligationsräntorna i t.ex. både och väntassjunka . I budgetpropositionen räknade regeringen med enuppgång . Den väntas nu i stället komma 1999 i taktmed att aktiviteten i den europeiska ekonomin tilltar.Ränteuppgången blir dock begränsad.Riksbankens reporänta antas vara oförändrad på nuvarande nivåunder hela prognosperioden, på grund av den låga inflationen,lägre löneökningar än väntat, god tillväxt och starkaoffentliga finanser. I budgetpropositionen räknade regeringenmed en svagt stigande kortränta som en reaktion på en höjningav styrräntorna i EU . väntas den tyskacentralbanken, , höja sin styrränta något under1998. Dessutom antas att den nya ,, justerar upp styrräntan i EMU-området för attundvika ett ökat inflationstryck i samband med en högretillväxt och stigande konsumtion i EMU-länderna.Den svenska kronan bedöms bli något starkare 1998 och någotsvagare jämfört medbudgetpropositionen. Det s.k. TCW-index som mäter kronansvärde beräknas vara 120,2 i genomsnitt . Den 12 maj1998 noterades TCW-index på valutamarknaden till omkring 116,9(ju högre värde desto svagare krona).Tabell 5. NyckeltalDen internationella prispress som följt påAsienkrisen gör att regeringen nu räknar med enfortsatt mycket låg inflation under de kommandeåren. Låga hyreshöjningar, låga löneökningar och densänkning av tobaksskatten som föreslås ivårpropositionen är ytterligare några faktorer somhåller inflationstrycket nere. väntaskonsumentprisindex stiga med ,uttryckt som förändringen mellan motdecember 1997. Det är lägre än denbedömning som gjordes i budgetpropositionen. Räknatsom årsgenomsnitt stiger inflationen med 0,9 %.Om prognosen visar sig riktig innebär det attinflationen understigerRiksbankens inflationsmål. Målet är definierat somen ökning i konsumentprisindex (KPI) på med etts.k. toleransintervall på ± . Under1999 förväntas inflationen öka till ettårsgenomsnitt på , bl.a. till följd av någotstigande räntor. och framåt antasinflationen ligga i nivå med inflationsmålet.1.2.3 FörsörjningsbalansenSett i ett historiskt perspektiv beräknas tillväxtenbli hög . Regeringenräknar med att BNP stiger med i genomsnitt drygt3 % . blir tillväxten , vilket ärendast någon tiondel lägre än vad regeringen räknademed i budgetpropositionen. stiger dentill för att öka till . Prognosenför är en uppjustering av bedömningen ibudgetpropositionen . Under år2001 förväntar sig regeringen en avmattning i deninternationella konjunkturen, vilket minskar densvenska tillväxten till 2,6 %.Sammantaget innebär detta att den svenskatillväxten kommer att ligga en brabit över den genomsnittliga tillväxt som förväntasför både EU och länderna i OECD-området. Mot slutetav perioden, , väntas Sverigestillväxt t.o.m. ligga över den genomsnittligatillväxten i våra snabbväxande grannländer i ,enligt regeringens bedömning.Tabell 6. Försörjningsbalansen 1997-2001De olika delarna av försörjningsbalansen utvecklarsig enligt regeringen på följande sätt:Som framgår av diagram 6 blir den inhemska efterfrågandrivkraften i den svenska tillväxten under de kommande åren.Det är ett märkbart trendskifte jämfört med de senaste årenstudelade utveckling, då exporten varit motorn och den totalaefterfrågan inom landet varit svag. Stigande disponiblainkomster i hushållssektorn, en stigande sysselsättning, enökad optimism bland hushållen om den framtida ekonomiskautvecklingen och ett uppdämt utbytesbehov av kapitalvaror göratt den privata konsumtionen stiger med 2-2,underhela prognosperioden. Det är ungefär en lika kraftig uppgångsom den som kom efter avregleringenav kreditmarknaden. Till skillnad från då förväntas nu attkonsumtionsökningen till största delen finansieras genom enlöpande inkomstförbättring.