bet · GM01JuU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Utskottet vill samtidigtinstämma i regeringens bedömning att det ärangeläget att bestämma vilka mått på uppnåddaresultat som är relevanta förkronofogdemyndigheternas verksamhet. Här kan bl.a.en avvägning av de olika verksamhetsmålens inbördesvikt behöva göras.Utskottet har inte funnit något som motsägerregeringens bedömning att resultatet avkronofogdemyndigheternas verksamhet ärfullt tillfredsställande.AnslagetÖver anslaget till kronofogdemyndigheternafinansieras all verksamhet som bedrivs av dessa,liksom även det teknikstöd för verksamheten somtillhandahålls av eller genom denanvändarfinansierade resultatenheten Dataservice vidRSV. Visst utvecklingsarbete på det tekniska områdetoch RSV:s uppgifter som centralförvaltningsmyndighet inom kronofogdemyndigheternasverksamhetsområde finansieras dock över anslagettill RSV.Vad gäller kronofogdemyndigheternas regionindelningupplyser regeringen i budgetpropositionen attHallands län fr.o.m. förs tillverksamhetsområdet för iKalmar för att överensstämmelse skall uppnås med deförändringar i skatteförvaltningens regionalaindelning som då genomförs.I budgetpropositionen konstaterar regeringen attdet byggdes upp ett avsevärt anslagssparande hoskronofogdemyndigheterna under budgetåren 1993/94,1994/95 och 1995/96. Regeringen har vid tretillfällen, , beslutat ombortföring av medel från anslaget som en besparing.Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut62,förts bort från anslaget.Regeringen konstaterar vidare att det för perioden1995/96-1998 lagts fast ett besparingskrav på 11 %.Därutöver har ett tillfälligt resurstillskott somlämnades under /95 dragits bort i tvåomgångar.Regeringen anför i budgetpropositionen att detavsevärda överskottet i kronofogdemyndigheternasverksamhet har flera förklaringar. En viktigförklaring är att det är svårt att på förhand ange ivilken takt medel som har avsatts för investeringari utrustning och systemutveckling m.m. på IT-områdetkommer att förbrukas. Så har t.ex. ett stort projektsom avsett nytt teknikstöd förindrivningsverksamheten varit avbrutet under en stordel av och men numera återupptagits.Andra förklaringar är ett minskat antal mål av vissaslag samt återhållsamhet med rekrytering av nyamedarbetare. Ett inte obetydligt belopp är ocksåavsatt för pensionsersättningar i samband medpersonalminskningar.Enligt regeringen tyder RSV:s prognos förmedelsförbrukningen på att kronofogdemyndigheternasanslagssparande kommer att avvecklas helt och havänts till ett visst underskott vid utgången av år2000 och ett inte obetydligt underskott vid utgångenav . Medelsförbrukningen är dock starktberoende av mängden inkommande mål och ärenden.Enligt regeringen är det möjligt att den starkaminskningen av vissa slag av inkommande ärenden nuhar brutits; det är dock för tidigt att dra någonbestämd slutsats om den saken. Enligt regeringensmening bör det vara en prioriterad uppgift att genomförbättringar av IT-stödet och andra rationali-seringsåtgärder se till att verksamheten kan klaraen eventuell uppgång i arbetsbelastningen utanallvarliga störningar eller betydanderesurstillskott.I budgetpropositionen föreslås att tillkronofogdemyndigheterna för anvisarett ramanslag om 1 309 986 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Brottsförebyggande rådetInledningBrottsförebyggande rådet (BRÅ) är ett stabsorganunder regeringen och ett expertorgan inomrättsväsendet. Rådets övergripande mål är att främjabrottsförebyggande insatser genom utveckling,utvärdering, tillämpad forskning och informationinom det kriminalpolitiska området. Härigenom skallrådet bidra till att minska brottsligheten och ökamänniskors trygghet. Viktiga inslag i verksamhetenär att ta fram underlag till regeringen ochrättsväsendets myndigheter för åtgärder ochprioriteringar i det kriminalpolitiska arbetet,utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd tilllokalt brottsförebyggande arbete. BRÅ:sarbetsuppgifter finns närmare reglerade i dessinstruktion (1997:1056).Brottsförebyggande rådets organisation m.m.Under innevarande budgetår har verksamheten vid BRÅslagits samman med Rikspolisstyrelsensforskningsenhet. Bakgrunden till sammanslagningen äratt kraven på kriminalpolitiken och myndigheternainom rättsväsendet ökar. Syftet med sammanslagningenvar att åstadkomma en effektivare användning av desamlade resurserna för forskning, utveckling ochdärmed sammanhängande verksamhet inom rättsväsendet.Regeringen anförde i budgetpropositionen för år1998 att BRÅ mer än tidigare skulle fungera som ettcentrum för forsknings- och utvecklingsverksamheteninom hela rättsväsendet. Rådet skulle enligtregeringen prioritera samma områden som prioriterasinom kriminalpolitiken i stort. BRÅ skulle ocksådelta i undervisningen vid och ikompetensutveckling för de anställda inomrättsväsendet. Regeringen framhöll att det ärviktigt att BRÅ med kort varsel kan ta hand omuppdrag som regeringen eller rättsväsendetsmyndigheter har behov av att få utförda.För att stödja den delvis nya inriktningen har BRÅgenomfört en omorganisation. Från och med mars 1998har BRÅ organiserats i enheter utifrån målsättningenmed verksamheten. BRÅ:s kärnverksamhet utförs inomfem enheter: enheten för lokalt brottsförebyggandearbete, enheten för reformutvärdering, enheten förindividinriktade åtgärder, enheten för studier avbrottsligheten och enheten för statistik. Enhetenför metod och utveckling skall ge expertstöd tillövriga enheter. och förlagsvarar, i samarbete med respektive enhet, förspridningen av resultaten av BRÅ:s forsknings- ochutvecklingsverksamhet.Två rådgivande organ är knutna till myndigheten.Dels en referensgrupp för rättsväsendet, som skallge förslag till prioriteringar av rådets forsknings-och utvecklingsarbete och skapa ökade kontaktermellan praktiskt och vetenskapligt verksamma inomrättsväsendet, dels en vetenskaplig nämnd medledamöter från olika ämnesområden som har betydelseför BRÅ:s verksamhet (kriminologi, sociologi,ekonomi, m.fl.).Avslutningsvis bör här även nämnas att BRÅ fr.o.m.den 1 januari 1999 skall överta de uppgifter somKommittén för brottsförebyggande arbete ansvarar föri dag.ResultatuppföljningI budgetpropositionen redovisar regeringen med en uppdelning på verksamhetsområdenastöd till lokalt brottsförebyggande arbete,forsknings- och utvecklingsverksamhet, informations-och förlagsverksamhet samt officiell statistik förrättsväsendet.Regeringen anför att BRÅ stärkt sina insatser inomdet lokala brottsförebyggande arbetet och att detunder året har vidtagits förberedelser införövertagandet av de arbetsuppgifter Kommittén förbrottsförebyggande arbete har . Regeringenanför vidare att de områden som rådet prioriteratinom forsknings- och utvecklingsverksamhetenöverensstämmer med de av regeringen prioriteradeområdena. BRÅ har också ökat och förbättratinformationsutbudet till de rättsvårdandemyndigheterna och till allmänheten. När det gällerrättsstatistiken anför regeringen att ett omfattandearbete har lagts ned på att förbättra kvalitetensamt att förseningarna i publikationstakten minskat.Emellertid har kostnaderna ökat kraftigt ochförseningarna i publikationstakten är fortfarandeför stora. Enligt regeringens mening är det därförangeläget att de upphandlingar avstatistikproduktion som pågår utmynnar i attkostnaderna minskar och att BRÅ kommer i kapp medutgivningen av statistikpublikationer.Utskottet noterar att BRÅ:s verksamhet bedrivs meden hög ambitionsnivå och med högt ställda krav påkvalitet, och regeringen bedömer att resultatet avverksamheten också på de flesta verksamhetsområdenär gott. När det gäller rättsstatistiken finns detdock anledning till viss oro för bådekostnadsutvecklingen och förseningarna när detgäller publikationstakten. Utskottet utgår från attregeringen följer utvecklingen på detta område noga.Sammantaget har ingenting framkommit som motsägerregeringens bedömning av resultatet.AnslagetRegeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen till Brottsföre-byggande rådet anvisar ettramanslag på . Förslaget innebär enviss minskning i förhållande till innevarandebudgetår. Skillnaden beror på att de engångsvisaökningar av anslaget som skedde totaltsett är lägre nu.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.RättsmedicinalverketRättsmedicinalverket är centralförvaltningsmyndighet för rättspsykiatrisk,rättsmedicinsk, rättskemisk och rättsgenetiskverksamhet i den utsträckning sådana frågor intehandläggs av någon annan statlig myndighet. Ipraktiken går verksamheten ut på att sörja för attdomstolarna har teknisk (medicinsk) bevisning ibrottmål och faderskapsmål och ett fullgott underlagför påföljdsbestämningen i brottmål i form av t.ex.rättspsykiatriska undersökningar.Rättsmedicinalverket skall genom sin verksamhetmedverka till att skapa goda förutsättningar förrättssäkerhet och effektivitet inom rättsväsendet.Inom område förekommer såvälanslagsfinansierad som uppdragsfinansieradverksamhet.Regeringen gör bedömningen att de mål somstatsmakterna uppställt för i alltväsentligt har kunnat infrias. Utskottet konstateraratt det inte framkommit något som talar motregeringens bedömning.En jämförelse mellan budget och utfall visar att Rättsmedicinalverketsutgifter inom den anslagsfinansierade verksamhetenöverstigit anslaget med 9,8 miljoner kronor.Prognosen för anslagsbelastningen under innevarandebudgetår visar enligt regeringen att verketsutgifter kommer att överstiga anslaget med drygt10 . Det ackumuleradeanslagssparandet som vid utgången av uppgicktill kommer till största delenatt användas under innevarande år för att möta deutgifter som inte täcks av anslaget.I propositionen anför regeringen att antaleträttspsykiatriska undersökningar harvarit osedvanligt högt och överstigit ett normalårmed . Prognosen för innebär enligtregeringen att antalet undersökningar kommer attstiga ytterligare.Rättsmedicinalverket har i sitt budgetunderlag tillregeringen redovisat ett behov av ökadeanslagsbelopp inför kommande år. Regeringen anser ibudgetpropositionen att det inte medsäkerhet kan fastställas att den ökning av antaleträttspsykiatriska undersökningar som främst föran-leder behovet av ytterligare anslag är bestående.Regeringen föreslår ett för iprincip oförändrat anslag jämfört med , eller169 . Regeringen avser dock att följautvecklingen noga och att vid behov vidta nödvändigaåtgärder.I motion Ju913 (m) begärs en anslagshöjning med10 för att täcka kostnaderna för detökande antalet rättspsykiatriska undersökningar.Rättsmedicinalverket bör enligt motionärerna ocksåfå vissa nya arbetsuppgifter såvitt gäller frågan ominnehav av vapenlicens.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.GentekniknämndenGentekniknämndens övergripande mål är att främja enetiskt försvarbar och säker användning avgentekniken så att människors och djurs hälsa samtmiljön skyddas. Nämnden har vidare till uppgift attsprida kunskap om den gentekniska utvecklingen.En parlamentarisk kommitté utreder för närvarandefrågor om biotekniken i samhället (dir. 1997:120).Ett delbetänkande avseende Gentekniknämndensuppgifter, sammansättning och arbetsformer skallavlämnas senast den 1 juni 1999.Av verksamhetsredogörelsen för budgetåret 1997framgår att nämnden har verkat för attverksamhetsmålet skall uppnås genom att bl.a. avgeyttranden, utarbeta informationsskrifter och anordnakonferenser.Regeringen uttalar sig inte i budgetpropositionenom huruvida nämnden uppfyllt uppställda mål. Dockanser regeringen att omfattningen av verksamhet är väl avvägd. Det har enligtutskottets mening inte framkommit något som talarmot regeringens bedömning.Regeringen föreslår att för budgetåret1999 till anvisar ett ramanslag på2 258 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.BrottsoffermyndighetenInledningBrottsoffermyndighetens övergripande mål ochuppgifter är att främja brottsoffers rättighetersamt bevaka deras behov och intressen. Myndighetenskall särskilt pröva ärenden ombrottsskadeersättning enligt brottsskadelagen(1978:413) och ärenden om bidrag frånbrottsofferfonden. Myndigheten skall också genominformation verka för att berörda får kännedom ommöjligheterna till brottsskadeersättning och tillbidrag från brottsofferfonden. Vid myndigheten finnsen särskild av vissa ärenden ombrottsskadeersättning samt ett råd för prövning avfrågor om bidrag ur brottsofferfonden.ResultatuppföljningFör Brottsoffermyndigheten gäller följandeverksamhetsmål. av brottsskadeärendenaskall med bibehållen kvalitet handläggas inom tremånader. Vidare skall ärendebalansen i fråga ombrottsskadeersättning minska. Brottsoffermyndighetenskall också prioritera informationsinsatser sombidrar till att sprida kunskap om brottsoffersrättigheter samt vidta de åtgärder som behövs föratt uppnå en för rättsväsendet samordnadinformationsförsörjning.Såvitt gäller målet att handlägga av ärendenainom anför regeringen att målet inteuppnåtts. Målet att minska ärendebalansen har docknåtts; antalet balanserade ärenden minskade med 15 %för att uppgå till 1 477. Vidareökade antalet avgjorda ärenden till 5 265, vilket ären ökning . Här bör även nämnas att antaletinkomna brottsskadeärenden ökade till 5 002, enökning med 5,6 %.Regeringen anför vidare att de medel som influtitgenom regressverksamheten mer än fördubblats underförsta . harutredningsarbetet fördjupats när det gäller denskadelidandes försäkringsförhållanden och denskadeståndsskyldiges betalningsförmåga. Till följdhärav har summan av utbetaldabrottsskadeersättningar minskat betydligt.Regeringen bedömer att Brottsoffermyndighetensresultat är mycket tillfredsställande. Verksamhetenbedrivs med jämförelsevis begränsade resurser.Informationsverksamheten har varit god. Antaletinkomna brottsskadeärenden har ökat somärendebalansen har minskat. Regeringen anför vidareatt resultaten av insatserna för att utvecklaregressverksamheten och fördjupa utredningen ibrottsskadeärendena är mycket positiva.Utskottet vill inledningsvis framhålla attutskottet ser mycket positivt på att ärendebalansenminskat trots att antalet ansökningarom brottsskadeersättning ökat. Vidare utgårutskottet från att myndighetens ansträngningar föratt förkorta handläggningstiderna kommer attfortsätta.När det gäller regressverksamheten och denfördjupade utredningen i brottsskadeärendena avserde redovisade uppgifterna än så länge bara . Någon säker slutsats i frågan omkostnadsminskningen blir bestående går ännu inte attdra. De vidtagna åtgärderna synes dock vara steg irätt riktning.Sammantaget innebär det anförda att ingentingmotsäger regeringens bedömning att resultatet avBrottsoffermyndighetens verksamhet är myckettillfredsställande.AnslagetRegeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen till anvisar ettramanslag på . I förhållande tillanslaget är detta en höjning med3 . har 2,6 miljonerkronor av anslagssparandet tagits i bruk för iförsta hand personalkostnader, och regeringen anseratt ökade resurser behövs för att dels utvecklaregressverksamheten, dels fördjupa utredningen avförsäkringsskydd och skadevållarensbetalningsförmåga. Regeringen anför att det ärnödvändigt att myndighetens verksamhet upprätthållsoch angeläget att den utvecklas.I motionerna Ju911 och So462 (båda fp) begärs enhöjning av anslaget med ytterligare 6 miljonerkronor, huvudsakligen för att göra det möjligt attanställa 50 brottsofferassistenter.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Finansiering av brottsofferfondenBrottsofferfonden inrättades den 1 juli 1994.Fondens medel skall användas för verksamhet somgagnar brottsoffer. Bidrag från fonden får lämnasför att stödja ideella organisationer som verkar påbrottsofferområdet samt för privat och offentligverksamhet som gäller brottsoffer. Bidrag ur fondenkan även lämnas för forskning, utbildning ochinformation i brottsofferfrågor. Brottsofferfondenadministreras av Brottsoffermyndigheten.Brottsofferfonden finansieras genom att den somdöms för brott som har fängelse i straffskalan skallåläggas att betala en avgift på . Vidare skallden som verkställer fängelsestraff genomintensivövervakning med elektronisk kontrollvanligen betala en avgift om per dag, dockhögst 3 000 kr.När fonden inrättades tillfördes den även en vissdel av de medel som frigjordes genom attersättningen till intagna i kriminalvårdsanstalt förarbete och annan sysselsättning sänktes med 20 %.Sänkningen innebar att medel motsvarande12,frigjordes. Genom ettregeringsbeslut tillfördes fonden drygt 3,3 miljonerkronor av detta belopp. Resten av de medel sommotsvarades av den sänkta ersättningen användes tillannan brottsofferrelaterad verksamhet. harersättningarna till de intagna sänkts permanent tillden nivå som kom att gälla efter det att det nämndaavdraget gjorts.I motionerna Ju910 (kd) och Ju916 (m) begärs attavgiften till brottsofferfonden höjs. I densistnämnda motionen förespråkas dessutom en ordninginnebärande att de intagna ikriminalvårdsanstalterna skall vara med ochfinansiera brottsofferfonden.Utskottet tog ställning till liknande yrkanden isamband med behandlingen av budgetpropositionen förinnevarande år (1997/98:JuU1 s. 76 f). Utskottetavstyrkte i sitt av godkända betänkandemotionskraven huvudsakligen med hänvisning till attresultatet av den av initieradeBrottsofferutredningens (dir. 1995:94) arbete bordeavvaktas. I sammanhanget kan också noteras attutskottet föreslog ett tillkännagivande som gick utpå att möjligheterna till en effektivare indrivningav avgifter till brottsofferfonden borde utredas.Bakgrunden till ställningstagandet var att personersom dömts till fängelsestraff i praktiken kan kommaatt slippa betala avgiften eftersom möjligheternatill indrivning från dem är begränsade.Brottsofferutredningen har avlämnat betänkandetBrottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40). Utredningen har föreslagit attavgiften till brottsofferfonden höjs till 500 kr.Vidare har utredningen gjort bedömningen attreglerna om indrivning från intagna ikriminalvårdsanstalt inte bör ändras. I den delenhar utredningen bl.a. anfört att det är svårt attmotivera att brottsofferavgiften skulle ha företrädeframför fordringar avseende underhållsbidrag. Fråganom en återgång till den ursprungliga finansieringenav fonden tas inte upp av utredningen.Brottsofferutredningen redovisar också en delsiffror om brottsofferfondens ekonomi. Under år 1997inkom totalt ca i avgifter tillRikspolisstyrelsen, som fungerar somuppbördsmyndighet. Vidare kan nämnas att intäkternatill fonden från dem som betalar avgifter för attverkställa fängelsestraff genom intensivövervakningmed elektronisk kontroll uppgick till ca3,samma år.Enligt vad utskottet inhämtat har det per den31 oktober på dessa sätt inkommit 13,3 miljonerkronor. har utbetalningar om ca7 belastat fonden. Enligtpreliminära uppgifter från Brottsoffermyndighetenkommer ytterligare att belastafonden under resten av året.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att brottsofferfonden har tillgång tillerforderliga medel för sin verksamhet.Brottsofferutredningens förslag om en höjning avavgiften ser utskottet följaktligen som ett steg irätt riktning.När det gäller motionsönskemålen om en högre avgifttill brottsofferfonden vill utskottet emellertidinte föregripa beredningen av utredningsförslaget,och utskottet avstyrker motionerna Ju910 och Ju916 inu aktuella delar.Utskottet går så över till att behandla frågan omatt förstärka brottsofferfonden med medel sommotsvaras av lägre ersättningar till de intagna.Utskottet vill inledningsvis erinra om att beslutetom användning av en del av de medel som frigjordesgenom sänkningen av ersättningen till de intagna fårbetraktas som en engångssatsning vid uppbyggnaden avfonden. Den pedagogiska kopplingen mellan avgift ochändamål anser utskottet vara viktig, och den börbeaktas. Vidare måste man hålla i minnet attgenomförandet av förslaginnebär att ett betydande tillskott kommer fondentill del. Utskottet vill emellertid inte nuföregripa de förslag som Brottsofferutredningensförslag föranleder, och utskottet avstyrker motionJu916 i denna del.Resurser till brottsofferjourernaSom framgår ovan får bidrag ur brottsofferfondenlämnas för att stödja ideella organisationer somverkar på brottsområdet samt för privat ochoffentlig verksamhet som gäller brottsoffer. Bidragur fonden kan även lämnas för forskning, utbildningoch information i brottsofferfrågor. Bidrag urfonden får dock inte lämnas för löpande verksamhetom inte särskilda skäl talar för det. De lokalajourerna är således i praktiken hänvisade till andrafinansieringsformer och då främst kommunala bidragoch frivilligt arbete.I motion Ju907 (v) understryks vikten av attbrottsofferjourerna har tillräckligt med resurser.Brottsofferutredningen har i det ovan nämndabetänkandet föreslagit att inskränkningen när detgäller bidrag till löpande verksamhet skall tasbort. Enligt utredningen bör den höjning av avgiftensom utredningen föreslagit reserveras för ideellaorganisationer, främst deras löpande verksamhet.Den 3 september beslutade regeringen attBrottsoffermyndigheten och skulle få disponera för tvåförsöksprojekt. Inom ramen för det ena projektetskall en samordnare anställas avBrottsoffermyndigheten. Samordnaren skall verka förett ökat samarbete mellan samtliga ideellaorganisationer verksamma inom ett geografisktområde. Inledningsvis skall samordnaren inventeraregionen med avseende på brottsofferinriktadverksamhet inom såväl offentlig som ideellverksamhet. I den framställning som låg till grundför regeringens beslut betonades att samordnarenskall fungera som en resurs för såväl brottsoffersom för ideella organisationer. Samordnaren skallinitiera att nätverk upprättas, i första hand mellande ideella krafterna men även offentlig verksamhetsom rättsväsendet, samt hälso- ochsjukvården bör omfattas. Slutligen skall samordnarenverka för att utvecklingsarbete avseendebrottsofferfrågor kommer igång i regionen.I det andra försöksprojektet skall en länsassistentarbeta för brottsofferjourerna i två län som intehar egen brottsofferassistent. Länsassistenten skall- till skillnad från samordnaren - delta i detoperativa arbetet med stöd till brottsoffer.Enligt vad utskottet inhämtat hållerBrottsoffermyndigheten och på att anställa de personer som behövsför försöksverksamheterna.Försöksverksamheterna skall utvärderas.Utskottet vill inledningsvis - i likhet med vadutskottet uttalat -framhålla att ett av huvudsyftena med att inrätta enbrottsofferfond var att skapa ökade möjligheter tillekonomiskt stöd till olika former avbrottsofferinriktad verksamhet, bl.a. genom bidragtill ideella organisationer. Det finns visserligentendenser till att det ekonomiska läget i kommunernaleder till att brottsofferjourerna får allt mindrebidrag. förslag omverksamhetsstöd m.m. är emellertid ägnade att vägaupp dessa problem. Utskottet utgår också från attnya åtgärder ständigt prövas för att förbättrasituationen för brottsoffren. De tvåförsöksverksamheterna är steg i den riktningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Ju907 i häraktuell del.Ersättning för skador på grund av brottUnder utbetalades drygt 61 miljonerkronor i brottsskadeersättning. Merparten avsågersättning för personskador; endast 0,5 miljonerkronor utgick som ersättning för sak- ochförmögenhetsskada.Under första halvåret 1998 har summan av utbetaldaersättningar sjunkit med , huvudsakligen tillföljd av det fördjupade utredningsarbete som nämntsovan i avsnittet om Brottsoffermyndigheten.Regeringen anför att det inte ärmöjligt att bedöma om förändringen är varaktig.Utskottet ser som framgått tidigare positivt på detfördjupade utredningsarbetet. Som regeringen anförtär det dock inte möjligt att bedöma omförändringen när det gäller kostnaderna på anslagetär varaktig. Utskottet utgår från att regeringenföljer utvecklingen noga.Från anslaget betalas ersättning av statsmedelenligt brottsskadelagen (1978:413) för skador pågrund av brott. Utgifterna på anslaget ärhuvudsakligen beroende av antalet beviljadeansökningar om brottsskadeersättning ochersättningarnas storlek.