bet · GM01JuU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Här föreligger somregeringen påpekar en hel delsvårigheter, och regeringen avser att initiera olikaprojekt för att komma till rätta med dem.Det kan i sammanhanget också nämnas att riksdagenstrax fattade beslut om nyapåföljdsformer för unga lagöverträdare. De nyareglerna innebär bl.a. att två nya påföljder införs.Ungdomstjänst kan närmast beskrivas som en form avsamhällstjänst för unga i regi.Sluten ungdomsvård kommer i fortsättningen i deallra flesta fall att ersätta fängelse för de yngstalagöverträdarna, som begått svåra brott innan defyllt . Den slutna ungdomsvården, som är entidsbestämd påföljd, skall äga rum på särskildaungdomshem som drivs av Statensinstitutionsstyrelse. Utskottet har storaförhoppningar på att dessa tydliga reaktionsformersom har en utpräglad social inriktningskall visa sig verksamma.Utskottet vill dock inte förneka att det ocksåfinns problem i olika verksamheter. Särskilt inompolisväsendet finns svårigheter som har sin grund ide senaste årens omorganisationer ochbesparingsambitioner. Resultatredovisningen för detförsta indikerar dock att utvecklingenpå flera områden vänt till det bättre. Förslagen ibudgetpropositionen om förstärkningar till polisenkommer också att bidra till den positivautvecklingen.I budgetpropositionen anlägger regeringen just ettsådant brett perspektiv på brottsbekämpningen somutskottet förordar. Här beskrivs också föränd-ringsarbetet som inte bara omfattar sådana faktorersom utskottet nu nämnt utan också t.ex.organisatoriska förändringar som inrättandet avEkobrottsmyndigheten och det pågående arbetet med enreformering av domstolsväsendet. En utveckling avverkställighetsinnehållet i det straffrättsligapåföljdssystemet är en annan väsentlig del liksomolika åtgärder som, inom ramen för en humankriminalvård, ökar säkerheten inom anstalterna ochförhindrar att intagna avviker därifrån.Utskottet vill för sin del understryka vikten avatt bakomliggande orsaker till kriminalitetundanröjs och att tidiga åtgärder sätts in.Missbruk, arbetslöshet och andra omständigheter avsocial karaktär har stor betydelse förbrottslighetens utveckling men det bör också nämnasatt även andra faktorer som också ligger utanför detkriminalpolitiska området, t.ex. bostadsområdenasutformning, spelar en väsentlig roll.Den slutsats som bör dras är enligt utskottetsmening att brottsligheten måste angripas på bredfront. Utskottet kan således inte ansluta sig tillden betydligt mer inskränkta formulering av dekriminalpolitiska målen som återfinns i motion Ju904(m) och som i princip uppehåller sig vid frågor ombrott, straff och brottsoffer. Särskilt villutskottet understryka att det visserligen, somanförs i motionen, är viktigt att brott beivras ochatt straffsystemet upplevs som rättvist. Dekriminalpolitiska insatserna kan dock inte begränsastill dessa områden. Betydelsen avsamhällsutvecklingen i stort får enligt utskottetsmening inte underskattas. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju904 i här aktuell del.Vad utskottet nu anfört hindrar naturligtvis inteatt också brottsbekämpningen har stor betydelse, ochutskottet delar regeringens uppfattning attvåldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet inklusive miljöbrott bör prioriteras.Särskild uppmärksamhet måste också ägnas den grovaoch gränsöverskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, brott med rasistiskainslag, våld mot kvinnor och övergrepp mot barn. Denprioriterade brottsligheten består alltså av brottsom, om de inte bekämpas, skulle kunna komma attrubba grunderna för samhällsordningen och leda tillatt demokrati- och frihetsidealen direkt ellerindirekt sätts i fara. Utskottet vill dockunderstryka att merparten av de brott som kommertill polisens kännedom inte har denna allvarligakaraktär. Från trygghetssynpunkt är det också väl såviktigt att den s.k. vardagsbrottslighetenförhindras och, när den ändå inträffar, beivras. Detstora flertalet brott tillhör den kategorin, och demedför betydande skador för enskilda och församhället som de skapar en allmän känslaav obehag och otrygghet.Utgiftsramen och anslagenInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensbudgetförslag och de motioner som väckts medanledning av budgetpropositionen och som avserfördelningen på anslag inom rättsväsendet. Yrkandenaframgår av tabell, se bilaga 3. Vidare behandlarutskottet en del motionsyrkanden som mer allmänt rörresursfrågor eller verksamheten och prioriteringarm.m. och som utskottet ansett bör behandlas i dettasammanhang.Budgetåret 1999UtgiftsramenRegeringen föreslår i budgetpropositionen enutgiftsram för rättsväsendet för på21 . har beslutat ienlighet med regeringens förslag.Beslutet innebär att rättsväsendets ram i enlighetmed beslutet (prop. 1997/98:150, FiU20) höjsmed och att de engångsvisaförslag beträffande polisen och kriminalvården somtidigare aviserats fullföljs. Härutöver tillförsutgiftsområdet ytterligare 200 miljoner kronorengångsvis till polisen som är avsedda för särskildasatsningar i de mest belastade storstadsområdena.Beslutet innebär vidare vissa omfördelningar mellanutgiftsområdena som medfört en minskning av ramenför rättsväsendet med samtuppräkning för pris- och lönekompensation och vissatekniska justeringar, sammanlagt drygt 100 miljonerkronor.För åren 2000 och 2001 beräknas utgiftsområdets ramtill preliminärt 22 175 respektive 22 567 miljonerkronor. Beloppen skall tjäna som riktlinjer förregeringens budgetarbete. Utgiftsområdet tillförsalltså för och 300miljoner kronor för , i båda fallen somramhöjning och i överensstämmelse med det beslutriksdagen fattade med anledning av förslagen ivårpropositionen (prop. 1997/98:150, FiU20). Dettainnebär att utgiftsramen för rättsväsendet höjs medsammanlagt och att det totalttillförs under den kommandetreårsperioden.Av redovisningen i budgetpropositionen framgår attflera av rättsväsendets myndigheter har svårigheteratt klara sig på de anslag beslutat om. Iviss utsträckning har detta varit avsiktligt; vissaanslag har satts lågt för att en del avanslagssparandet skulle tas i anspråk. Förbrukningeninom anslagen har varit ojämn - vissa anslag harhaft stora överskott som andra haftunderskott - och i enlighet med 1998 årsbudgetproposition har en stor del avanslagssparandet omfördelats inom utgiftsområdet.Vid ingången av innevarande budgetår uppgickanslagssparandet till omkring 1,1 miljarder kronor.Regeringen räknar nu med att merparten avanslagssparandet kommer att förbrukas under dekommande tre åren.Det sagda innebär att regeringen räknar med attförbrukningen inom rättsväsendet kommer attöverstiga tilldelade medel med omkring 1 miljardkronor trots den betydandeförstärkning som just beslutat om. Mot denbakgrunden är det, enligt utskottets mening, enförutsättning för framtida budgetbalans att detpågående reformarbetet som nämnts ovan blirframgångsrikt. Ett orosmoment (i budgethänseende)som kan skönjas är att förstärkningen av polisensresurser kan komma att leda till en sådan ökning avärendemängden inom åklagarväsendet, domstolsväsendetoch kriminalvården att berörda myndigheter fårsvårigheter att klara av den trots ett framgångsriktreformarbete.AnslagenRegeringen har lagt fram ett förslag till fördelningav utgiftsramen på anslagen inom rättsväsendet förår 1999, se bilaga 3, där även övriga partiersförslag sammanfattas.Förslaget innebär att regeringen föreslår attramökningen på för skallfördelas på polisorganisationen (178 miljonerkronor), ()och ().Resterande medel () tillförs anslagutanför rättsväsendet. Regeringen föreslår också enomfördelning engångsvis på frånSäkerhetspolisen till åklagarorganisationen.Härutöver tillkommer en engångsvis satsning påpolisen med samt uppräkning avrespektive anslag för pris- och lönekompensationsamt vissa andra justeringar.I motion Ju913 (m) föreslås anslagsförändringar sominnebär en ökning av den fastställda utgiftsramenmed . Motionsönskemålen innebärförstärkningar till Säkerhetspolisen (10 miljonerkronor), domstolsväsendet (),kriminalvården () ochRättsmedicinalverket () samtidigtsom anslaget till föreslåssänkas (). Motionärerna anser attregeringen inte i budgetpropositionen tagittillräcklig hänsyn till att satsningarna på polis-och åklagarverksamheten kommer att leda till ökadbelastning på domstolar och fängelser och anserhärutöver att den ökade efterfrågan pårättspsykiatriska undersökningar inte beaktats ochatt någon satsning på i dessnuvarande organisation inte bör göras. Däremot börpolisväsendet - inte minst närpolisverksamheten - iolika avseenden förstärkas. I motion Ju904 (m) försfram liknande yrkanden i mer allmänna ordalag. Ibåda motionerna förs också fram kritik mot att storadelar av regeringens föreslagna satsningar för år1999 sker engångsvis. I motionerna Ju202, Ju206,Ju207, Ju211 och Ju901 (samtliga m) framförs allmänthållna yrkanden om behovet av resursförstärkningar iförsta hand till polisen.Under ärendets handläggning i utskottet harföreträdarna för Moderata samlingspartiet justeratovannämnda yrkanden så att åklagarorganisationen börtillföras mer än vad regeringenföreslagit för . Detta finansieras genom enmotsvarande sänkning av yrkandet i motion Ju913beträffande kriminalvården. äravsedda att användas för antagning avåklagaraspiranter och för att maninom åklagarväsendet skall kunna anlita externaexperter då sådana behövs, något som också berörs imotion Ju913.I motion Ju910 (kd) föreslås anslagsökningar sominnebär en ökning av den fastställda utgiftsramenmed . Motionsönskemålet innebärförstärkningar till polisorganisationen (200miljoner kronor), åklagarorganisationen (50 miljonerkronor), domstolsväsendet (),kriminalvården () och bidrag tillbrottsförebyggande arbete ().Satsningar bör enligt motionärerna göras på attutöka polisorganisationen och förbättranärpolisverksamheten. Vidare behövskompetensförstärkning och särskilda ungdomsrotlarinom åklagarverksamheten, och domstolsväsendetbehöver extra resurser för att få nedhandläggningstiderna till en acceptabel nivå. Inomkriminalvården bör särskilda satsningar göras föratt bygga om besöksutrymmena på anstalterna så attdessa anpassas till barns behov och för attförstärka frigivningsförberedelserna. Slutligenframställs önskemål om en kraftfull satsning påbrottsförebyggande arbete.I motion Fi210 (c) föreslås att anslaget tillpolisorganisationen bestäms till ett 65 miljonerkronor högre belopp än regeringen föreslagit.Yrkandet innebär en ökning av den fastställdautgiftsramen på motsvarande belopp.I motionerna Ju911 och Fi211 (båda fp) föreslåsanslagsökningar som innebär en ökning av denfastställda utgiftsramen med 377 miljoner kronor.Motionsönskemålet innebär anslagsförstärkningar tillpolisorganisationen (),åklagarorganisationen (), () ochrättshjälpskostnader ().Motionärerna vill satsa på en ökad antagning tillPolishögskolan och fler civilanställda inom polisen.Man vill också höja närpolisens status m.m. ochsatsa på bekämpning av mc-brottsligheten. Vidareanser motionärerna att fler åklagaraspiranter böranställas och att det bör tillskapashalvtidstjänster för brottsofferassistenter. Ettliknande yrkande framförs i motion So462 (fp).Slutligen framförs i motionerna Ju911 och Fi211önskemål om att riva upp rättshjälpsreformen (seprop. 1996/97:9, JuU3, rskr. 55) och återgå tilltidigare regler. Här kan nämnas att utskottet inomkort kommer att få tillfälle att återkomma tillrättshjälpsreformen i samband med att utskottetbehandlar regeringens proposition 1998/99:10.Samtliga partier (m, kd, c och fp) fullföljer sinahär nämnda förslag avseende med yrkandenavseende utgiftsramen för rättsväsendet för åren2000 och 2001. Dessa yrkanden har behandlats avfinansutskottet (se 1998/99:FiU1).ÖvervägandenSom framgått har just beslutat omutgiftsramen för rättsväsendet för , ettbeslut som utskottet i sitt yttrande tillfinansutskottet tillstyrkte. Ett bifall till häraktuella yrkanden skulle innebära att utgiftsramenöverskrids. Motionerna Ju202, Ju206, Ju207, Ju211,Ju901, Ju904, Ju910, Ju911, Ju913, Fi210, Fi211 ochSo462 i ifrågavarande delar avstyrks. Utskottettillstyrker alltså regeringens förslag tillfördelning på anslag inom utgiftsområde 4.I detta sammanhang vill utskottet också ta uppproblemet med anslaget till diverse kostnader förrättsväsendet. anslogs i statsbudgeten10 och på tilläggsbudget 14 000 000 kreller sammanlagt . har anslagits 19 560 000 krmedan utfallet bedöms komma att uppgå till . har också påtilläggsbudget beslutat om en förstärkning avanslaget för med . Anslagetdisponeras av som efterrekvisition kan betala ut medel till en radmyndigheter utanför utgiftsområde 4.Utskottet har tagit del av ett underlag som visarvilka utbetalningar som gjorts från anslaget . Utskottet konstaterar attdet förekommer enstaka mycket stora poster somenligt vad som uppgetts från avsert.ex. skadestånd enligt lagen (1974:515) omersättning vid frihetsinskränkning som beslutats avJustitiekanslern. Sådana utbetalningar ärnaturligtvis mycket svåra att beräkna i förväg.Utskottet har därför - om än med viss tvekan -anslutit sig till regeringens bedömning att det intekan uteslutas att utgiftsökningen för ärtillfällig. Utskottets tveksamhet härvidlagsammanhänger med att en oförutsedd utgiftsökningägde rum också . Det finns en risk attregeringens, av utskottet tillstyrkta, förslaginnebär en underbudgetering även för som,med hänsyn till utgifternas karaktär, i sådana fallmåste leda till att ytterligare medel fördelas påtilläggsbudget. Regeringen har inlett en översyn avanslaget. I det sammanhanget bör enligt utskottetsmening övervägas om inte anslagets konstruktionborde ändras.Riktlinjer för kommande budgetarbeteI samband med att fattade beslut omutgiftsramar för beslutades också om enpreliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområ-den . För utgiftsområde 4innebär beslutet att 22 175 respektive skall utgöra riktlinjer förregeringens budgetarbete för åren 2000 och 2001.I motion Ju904 (m) föreslås att skalluttala att vissa anslag inom utgiftsområdet börhöjas åren 2000 och 2001.I motion Ju918 (mp) föreslås en omfördelning frånSäkerhetspolisen till polisorganisationen med 100miljoner kronor . En utredningom fördelningen av ärenden mellan myndigheternaföreslås i motionen. Syftet är att få till stånd enbantning av Säkerhetspolisen.Här kan nämnas att regeringen tillsatt enkommitté med parlamentariskt inslag för att utredapolisens organisation för att bekämpa den grova ochorganiserade brottsligheten (dir. 1998:101).Kommittén skall bl.a. belysa Rikskriminalpolisensoch Säkerhetspolisens roller när det gäller polisensorganisation för att bekämpa den grova ochorganiserade brottsligheten. Kommittén skall i dennadel pröva om gränsdragningen mellan de bådapolisorganen bör förändras. Arbetet skall varaavslutat den 31 december 1999.Enligt utskottets mening saknas det anledning förutskottet att ta ett initiativ som skulle innebäraatt fattade beslut om preliminärautgiftsramar för de aktuella åren frångås. Utskottetavstyrker alltså bifall till motion Ju904 i häraktuella delar.Utskottet vill vidare erinra om attriksdagsbeslutet avser preliminära ramar för helarättsväsendet . Utskottet ser ingenanledning att nu göra uttalanden om fördelningen påanslag av de preliminära ramarna. När det gällerfrågan om utredning av Säkerhetspolisens roll fårmotionsönskemålet anses tillgodosett. Utskottetavstyrker motion Ju918 i här aktuella delar.PolisväsendetInledningPolisens verksamhet syftar till att upprätthållaallmän ordning och säkerhet och i övrigttillförsäkra allmänheten skydd och annan hjälp. Detövergripande målet för polisverksamheten är attminska brottsligheten och öka människors trygghet.Rikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighetför polisväsendet. Till hörSäkerhetspolisen, och Polishög-skolan. Till polisväsendet hör också Statenskriminaltekniska laboratorium, som är en myndighetunder Rikspolisstyrelsen.Den 31 december 1997 fanns det 22 755 anställdainom polisen. Av dem var 16 783 poliser. Jämfört medutgången av hade antalet civilanställdaminskat med 1 172 medan antalet poliser ökat med 60.Inom polisväsendet har omfattande organisatoriskaförändringar genomförts under de senaste åren.Målsättningen att varje län skall utgöra en polis-myndighet har uppfyllts . Det finns således 21 polismyndigheter, att jämföra med113 myndigheter . Denna utvecklinghar medfört ett behov av förändringar i styrningenav polisen. Frågor härom har utskottet nyligenbehandlat (prop. 1998/99:1 i denna del, JuU5,rskr. beslut innebär bl.a. att varjelän skall utgöra ett polisdistrikt samt attpolisstyrelsen skall vara styrelse för enpolismyndighet och att ansvar ochtillsyn för polisverksamheten skall upphöra.Regeringen föreslår i propositionen att polisenunder skall prioritera kampen motvåldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet. En större uppmärksamhet skall ägnasmiljöbrotten. Särskild uppmärksamhet skall enligtregeringen ägnas den grova och gränsöverskridandebrottsligheten, den s.k. mc-brottsligheten, brottmed rasistiska inslag, våld mot kvinnor samtövergrepp mot barn. Slutligen föreslås attinsatserna mot vardagsbrottsligheten skall öka.ResultatuppföljningSom nämnts inledningsvis är målet förpolisverksamheten att minska brottsligheten och ökatryggheten i samhället. Till polisens uppgifter hörbl.a. att förebygga brott, övervaka den allmännaordningen och säkerheten samt bedriva spaning ochutredning i fråga om brott. Polisen skall arbetaproblemorienterat.Såvitt gäller det ekonomiska utfallet redogjordeutskottet vid behandlingen av förra åretsbudgetproposition utförligt för anslagsutvecklingenoch de besparingar som ålagts polisen under desenaste åren (1997/98:JuU1 s. 22 f). Avbudgetpropositionen för kan nu konstaterasatt överförbrukningen för uppgick till389 . Härtill kommer den löneskuld på109 som förelåg vid utgången avåret.Regeringen anför i propositionen att polisensuccessivt anpassat sin förbrukning till anslagenoch att polisens ekonomiska situation generellt ärgod. har dock vissa myndigheter, framförallt de två största - i Stockholmslän och i -stora skulder som måste återbetalas.Företrädare för har vid enutfrågning inför utskottet meddelat attanslagskrediten, enligt prognos, kommer att minskatill ca vid utgången av år 1998.Vid 1999 års utgång beräknar man vara nere inomanslagets ram för polisväsendet som helhet. FrånRikspolisstyrelsens sida känner man dock en oroinför då de engångsvisa medlenför effektivisering och rationalisering minskar.Utskottet konstaterar att förbrukningen haranpassats till löpande anslag och att det nuåterstår att betala tillbaka den ackumuleradeskulden. Av slutredovisning avde åtgärder som vidtagits med anledning avRiksrevisionsverkets, RRV:s, granskning avpolisväsendet (RRV 1996:64) framgår att detfortfarande finns en betydanderationaliseringspotential. Ett omfattande arbetepågår också inom polisväsendet för att så långt sommöjligt undanröja de hinder för effektivtresursutnyttjande som bl.a. Riksrevisionsverketpåtalat.Utskottet har tidigare framfört att det ser medallvar på de synpunkter som RRV framfört när detgäller polisväsendets förmåga att få till ståndprioriteringar i verksamheten i enlighet medstatsmakternas intentioner (se 1997/98:JuU1 s. 24).Utskottet välkomnar särskilt att regeringen nuaviserar att den kommer att uppdra åt RRVatt utvärdera rationaliseringsarbetet.Såvitt gäller polisens verksamhetsresultat börföljande anföras. Enligt vad regeringen anför ipropositionen ger polisens nya resultatmodell, somanvändes första gången , ännu inte ett helttillfredsställande underlag för bedömning avverksamhetsresultatet. Det är inte heller möjligtatt på alla områden göra jämförelser med tidigareårs prestationer. I propositionen gör regeringendock en mer allmän bedömning av olikaverksamhetsområden (s. 43 f). Regeringen beskriver idet sammanhanget de olika svårigheter och problemsom föreligger inom verksamheten men också deframsteg som gjorts.Utskottet betonade vid behandlingen av fjolåretsbudgetproposition vikten av en förbättrad kvalitet ipolisväsendets resultatredovisning (1997/98:JuU1s. Den nya modellen för redovisning skulleefter hand bidra till en förbättradresultatredovisning.Utskottet konstaterar att den nya resultatmodellenännu inte gett ett tillfredsställande underlag fören bedömning av om polisväsendet uppfyller de målsom statsmakterna ställt upp för verksamheten.Utskottet utgår från att denna fråga uppmärksammassärskilt och att regeringen noga följerutvecklingen.Såvitt gäller de verksamhetsresultat som tagits uppi budgetpropositionen vill utskottet här särskiltfästa uppmärksamheten på utredningsverksamheten. Iförra årets budgetproposition ansåg utskottet detvara otillfredsställande att produktiviteten vadavsåg utredningsverksamheten inom polisväsendet hadesjunkit. Utskottet ansåg att polisen skulle vidtakraftfulla åtgärder vad avsåg såväl metodutvecklingsom andra åtgärder för att öka produktiviteten ochutgick från att regeringen noga skulle följa ettsådant arbete.Utredningsverksamheten fortsatte att uppvisa ennegativ utveckling . Såväl balansernasom genomströmningstiden ökade. En förklaring tillsistnämnda ökning är enligt denintensifierade avarbetningen av gamla ärenden.Under första halvåret 1998 minskade dock balansernatotalt sett trots att fler ärenden anmäldes underförsta än år1997. Det finns emellertid stora skillnader mellanolika brottstyper såvitt avser balansutvecklingen.Antalet ekobrottsutredningar har minskat betydligt,antalet utredningar avseende våldsbrott endastmarginellt - i denna del anser regeringen attresultatet är oacceptabelt - medan antaletnarkotikaärenden i balans har ökat frånhalvårsskiftet 1997.Utskottet vill återigen understryka vikten av attgenomströmningstiderna kortas och att balansernaminskas, givetvis med bibehållande av en högkvalitet i utredningsarbetet. Inom polisväsendetpågår också ett intensivt utvecklingsarbete för attkomma till rätta med situationen inom utrednings-verksamheten. Ett nära samarbete med åklagarväsendetpå såväl central som lokal nivå är ägnat attåstadkomma högre effektivitet och kvalitet iutredningsarbetet. Enligt vad utskottet erfarit vidutfrågningar med såväl somRiksåklagaren fungerar också samarbetet mellanmyndigheterna mycket bra. Utskottet förutsätter attregeringen noga följer utvecklingen.AnslagenPolisorganisationenFrån anslaget till polisorganisationen betalaskostnaderna för verksamheten vid polismyndigheterna,(med undantag av Säkerhets-polisen), , ochStatens kriminaltekniska laboratorium.Regeringen föreslår för ett anslagtill polisorganisationen på 11 460 196 000 kr.Enligt regeringens förslag höjs anslagsramen med178 . Dessa medel skall enligtregeringen användas för att effektivisera ochmodernisera verksamheten. Höjningen av anslagsramenskall framför allt användas till ökade resurser föratt bekämpa vardagsbrottsligheten, effektiviserautredningsverksamheten och förstärkagränskontrollen. Regeringen föreslår vidare attpolisen engångsvis tilldelas ytterligare200 för särskilda förstärkningar ide mest belastade storstadsområdena. Härutöverföreslås ramhöjningar med tillföljd av att det nya passet, som infördes den1 , blivit dyrare än beräknat och med7 för insatser mot köp av sexuellatjänster som kriminaliseras den 1 januari 1999.Vidare överförs från polisens anslag 15,5 miljonerkronor till kriminalvården med anledning avregeringens förslag i budgetpropositionen omändringar i lagen (1976:511) om omhändertagande avberusade personer m.m., tillStatens invandrarverk med anledning av propositionenVerkställighet och återvändande - en del avasylprocessen (prop. 1997/98:173, SfU15),2,till förhyreskostnader och tillanslaget F8 avgifter till vissa internationellasammanslutningar för avgifter förSchengensamarbetet.