bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Om den utgåendeinkomstpensionen skall öka med den allmänna inkomsttillväxten måstebegynnelsepensionen sättas förhållandevis lågt.Enligt de fastlagda riktlinjerna är det motiverat att utforma sättet attberäkna den utgående inkomstpensionen så att begynnelsepensionen från detreformerade fördelningssystemet sätts högre, bl.a. för att mildra den sänkningav inkomsten som en övergång från förvärvsarbete till pension i de flesta fallinnebär för den enskilde. Med en högre begynnelsepension, och den sammanlagdalivspensionen bestämd av pensionsbehållningens storlek, kommer det utgåendepensionsbeloppet således inte att öka lika kraftigt år . Enligtriktlinjerna skall ålderspensionsreformen utformas på sådant sätt attutbetalningsprofilen blir jämn, dvs. att det reala värdet av utgående pensionerblir stabilt. En relativt sett högre begynnelsepension och jämnutbetalningsprofil uppnås genom att delningstalet vid beräkning avbegynnelsepension från fördelningssystemet beräknas med hänsyn till en vissnorm och genom att den utbetalda inkomstpensionen följer inkomstindexetsutveckling genom följsamhetsindexering kring denna norm.ATP-systemet i dess nuvarande utformning beräknas vara i balans om denframtida reala tillväxten uppgår till . Med denna tillväxt kommer även ATP-systemets utgifter i ett mer långsiktigt perspektiv att utvecklas i samma taktsom avgiftsinkomsterna. Vid lägre tillväxt än kommer de ATP-baseradeålderspensionerna att ta i anspråk en allt större del av avgiftsunderlaget. Ensådan utveckling undviks om de ATP-baserade ålderspensionernaföljsamhetsindexeras kring 2,0. Risken för realt sjunkandepensioner ökar dock påtagligt med denna norm. Enligt riktlinjerna bör en sådanutveckling undvikas.Ett alternativ som har övervägts är att inkomstpensionen följsamhetsindexeraskring 1,5 och de ATP-baserade ålderspensionerna kring 2.Nackdelarna med en sådan lösning är att äldre pensionärer får en sämreinkomstutveckling jämfört med yngre. Inriktningen har därför varit att finna enlösning som innebär samma följsamhetsindexering för ATP-baseradeålderspensioner som för inkomstpension. Detta kräver en kompromiss mellanbehovet av att skapa ett stabilt ålderspensionssystem och den jämnautbetalningsprofil som enligt riktlinjerna skall gälla för de reformeradeinkomstpensionerna. Under beredningen har övervägts två alternativ, en fastnorm 1,75 eller en norm efter tillväxt inom intervallet 1,. 1,75ger därvid tillfredsställande finansiell stabilitet vad gäller ATP-systemet.Detta vägs dock mot att med denna norm ökar risken för återkommandenedjusteringar av de framtida pensionerna. Regeringen anser mot bakgrund av denstora osäkerhet som råder om den framtida tillväxten att det är viktigt attpensionssystemet utformas så att det fungerar även i en situation medlångvarigt låg tillväxt. Detta talar för en fast norm i det reformeradesystemet men även för en viss försiktighet vid valet av normhöjd.Regeringens bedömning är att 1,5 visserligen skulle innebära engodtagbar kombination av olika faktorer. Emellertid kan inte helt bortses frånatt denna norm medför en betydande utgiftsökning för ATP-baserade ålders-pensioner. I bedömningen har hänsyn tagits till att utgiftsökningen till vissdel skulle balanseras av lägre utgifter för garantipensioner vid långvarigt lågtillväxt. Mot bakgrund härtill föreslår regeringen att förföljsamhetsindexeringen av inkomstpensioner sätts till 1,6.Valet av norm påverkar således genomsnittligt sett inte den sammanlagdainkomstpensionen i det reformerade systemet, däremot påverkaspensionsutbetalningarnas fördelning under pensionsperioden.Delningstal för beräkning av årlig pensionInom fördelningssystemet skall inkomstpensionens årsbelopp beräknas genom attpensionsbehållningen vid pensioneringstidpunkten divideras med det s.k.delningstalet. I delningstalet skall beaktas återstående medellivslängd vidpensioneringstillfället och den tillväxtnorm som utgör utgångspunkt förföljsamhetsindexering av utgående pensionsbelopp, dvs. 1,6. Attdelningstalet tar hänsyn till denna norm innebär som nämnts en högrebegynnelsepension än om pensionen successivt räknas om med real tillväxt år förår.Vid pensionsuttag före det år den pensionsberättigade fyller skall ettpreliminärt delningstal fastställas. Delningstalet skall därvid baseras pålivslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år denpensionsberättigade fyllde . Detta preliminära delningstal räknas inte omförrän vid . Ett definitivt delningstal fastställs för varje årsklass vidingången av det år då den pensionsberättigade uppnår ålder.Delningstalet baseras på livslängdsstatistik för den femårsperiod under varssista år den pensionsberättigade fyllde 63 år.Delningstalet skall vara lika för kvinnor och män och beräknas utanhänsynstagande till inkomstskillnader mellan könen. Delningstalet efter 65 årpåverkas inte av förändringar i befolkningens medellivslängd. Delningstaletskall fastställas av regeringen eller av den myndighet som regeringenbestämmer.Vid partiellt pensionsuttag görs omräkning av pensionen vid varje årsskifte.Det månatliga pensionsbeloppet skall vara lika stort (i fastapriser och vid årlig realtillväxt).Tillkommande pensionsförmån beräknas med delningstalet för individens ålderdå utbetalningen av det tillkommande beloppet påbörjas.I så gott som samtliga fall kommer nya pensionsrätter att fastställas efterdet att individen har börjat lyfta sin pension. I de flesta fall kommernybeviljad inkomstpension att öka vid nästföljande två årsskiften med arvsvinstoch indexförändring och pensionsrätt intjänad året före pensioneringsåret ochintjänad under pensioneringsåret.Följsamhetsindexering av utgående pensionUtgående inkomstpension skall räknas om med inkomstindexetsprocentuella förändring med hänsyn tagen till att delningstalet fastställts medutgångspunkt i 1,6 (följsamhetsindexering). Detta innebär ungefärdetsamma som att omräkning sker med den procentuella inkomstförändringenminskad med talet 1,6. Följsamhetsindex av inkomstpension skall ske /2002. Även ATP-baserade pensioner följsamhetsindexeras. Dettager ett stabilt system redan under övergångsperioden.En relativt sett högre begynnelsepension och jämn utbetalningsprofil uppnåssom nämnts genom att delningstalet vid beräkning av begynnelsepension frånfördelningssystemet beräknas med hänsyn till en viss norm och genom att denutbetalda inkomstpensionen följer inkomstindexets utveckling genomföljsamhetsindexering kring denna norm.Följsamhetsindex innebär att inkomstpensionen inte skall räknas om med helaförändringen i inkomstindex utan med denna förändring minskad med denuppräkning som redan tillgodoräknats i delningstalet. Om den reala tillväxtenblir samma som räknas inkomstpensionen om med inflationen. Vid högrereal tillväxt än 1,6 kommer, utöver priskompensation, även ett visst påslag attgöras på pensionen. Vid lägre tillväxt än 1,6 får pensionären däremot inte fullkompensation för prisutvecklingen.Utskottets bedömningUtskottet har redan i föregående avsnitt påtalat vikten av att det nyapensionssystemet blir ekonomiskt stabilt. ATP-systemet har visat sig inte varaekonomiskt hållbart på grund av att det är förmånsdefinierat och inteavgiftsbestämt samt, under vissa förhållanden, på grund av att intjänadepensionsrätter och utgående pensioner är prisindexerade. ATP-systemet fungerarpå sikt endast vid en ekonomisk tillväxt i samhället på . I annat fallkrävs en kraftig höjning av avgiftsuttaget.Det nya systemet är avgiftsbestämt på så sätt att såväl avgifter somtillgodoräknade pensionsrätter skall utgöra av pensionsunderlaget, varavtill fördelningssystemet hänförs . I enlighet medlivsinkomstprincipen skall intjänade pensionsrätter få samma värde, oavsett närunder livet de tjänas in. De behöver därför räknas upp med inkomstutvecklingen.För att människor skall kunna lita på det nya systemet och våga planera sinekonomi i förvissning om att ålderspensionssystemets regelverk kommer att ståsig över är det nödvändigt att det nya systemet, förutom att det vilarpå en bred politisk grund, görs följsamt mot samhällsekonomin och dendemografiska utvecklingen. Såväl intjänade pensionsrätter som utgåendepensioner skall anpassas till tillväxten i samhällsekonomin, även om detta viden låg ekonomisk tillväxt kommer att leda till att pensionerna utvecklas ilångsammare takt än vid högre tillväxt.I det framlagda förslaget finns flera inslag som ökar den ekonomiskastabiliteten i det inkomstrelaterade ålderspensionssystemet somintjänade pensionsrätter får samma värde, oavsett när under livet de tjänas in.Utskottet har som ett led i beredningen av propositionerna hållit en offentligutfrågning för att få ytterligare synpunkter på om de föreslagna lösningarnaåstadkommer ett på bästa sätt ekonomiskt stabilt system (en utskrift frånutfrågningen har bifogats betänkandet).I propositionen föreslås att intjänade pensionsrätter och - bortsett från dennorm som ingår i delningstalet - utgående pensioner så långt som möjligt skallfölja utvecklingen av genomsnittsinkomsten för dem som är i förvärvsaktivålder, dvs. en standardsäkring av intjänade pensionsrätter och utgåendepensioner. Avvikelse i indexeringen skall däremot kunna göras om systemetsfinansiella stabilitet hotas. En sådan avvikelse, s.k. broms, skall inte görasstörre eller ske än som är nödvändigt för att återställa denfinansiella stabiliteten.Vid utskottets offentliga utfrågning framgick att en följsamhet i förhållandetill förändringen i avgiftsunderlaget, dvs. en inkomstindexering baserad på ettsummaindex, hade varit att föredra ur ren stabilitetssynpunkt. Ettgenomsnittsindex i kombination med en väl fungerande broms för indexeringenansågs dock innebära att det inkomstgrundade ålderspensionssystemet blir såstabilt man kan kräva.Med hänsyn härtill delar utskottet regeringens uppfattning att indexeringenså långt möjligt skall ske med utgångspunkt i genomsnittsindex så att intjänadepensionsrätter och utgående pensioner följer standardutvecklingen för deförvärvsaktiva. Det är då nödvändigt att det finns en broms för indexering,även om detta i händelse av att den utlöses för de försäkrade personerna kommeratt innebära en begränsad uppräkning av pensionsrätter och pensioner. Närbalansen i systemet återställts kan uppräkningen åter accelereras upp tillursprunglig nivå.Enligt vad som anges i propositionen torde bromsning av indexeringenhuvudsakligen behöva tillämpas i vad som historiskt sett får betraktas somovanliga situationer. När systemet är i full funktion är det bl.a. efter längreperioder med nettoutvandring eller låg nativitet som indexeringen skulle behövabromsas. Andra faktorer är systematiska förändringar av medellivslängden ochsystematiska samband mellan livsinkomst och livslängd. Det anges dock att underutfasningen av ATP-beräknade pensioner kan även en låg ekonomisk tillväxtmedföra att indexeringen skulle behöva bromsas eftersom ATP-förmånerna har enbristande följsamhet till den ekonomiska utvecklingen. Utskottet noterar ocksåatt det begränsade uttaget av förvaltningskostnader angesmarginellt öka risken för att bromsen skall utlösas.Den tekniska konstruktionen av bromsen är emellertid viktig. Regeringen avseratt kunna presentera en departementspromemoria, somunder hösten skall sändas på remiss. En proposition beräknas kunna föreläggasriksdagen . För att få ett autonomt ålders-pensionssystem tordedet enligt utskottets mening vara nödvändigt att det blir en automatisktverkande broms för indexeringen. Hur känslig bromsen blir får också effekter påhur stor buffertfonden behöver vara. Vid en känslig broms kan buffertfondenvara mindre. Utskottet kommer i ett senare avsnitt, Finansiell infasning av detreformerade ålderspensionssystemet, att redovisa förslag om överflyttning avmedel från AP-fonden till statsbudgeten.Vid den offentliga utfrågningen påpekades från några håll att detförhållandet att delningstalet inte förändras efter innebär eneftersläpning i anpassningen till en ökning av medellivslängden. Omdelningstalet förändras skulle stabiliteten öka. Utskottet anserdet viktigt att effekten av ett fast delningstal följs nogaav detta skäl men också för att bedöma hur stora skillnader i pensionensstorlek som kan uppstå för en årskull i förhållande till den närmast föregåendeårskullen när ny statistik visar på större förändringar i 65-åringarsåterstående medellivslängd i förhållande till vad som bedömdes året innan.Utskottet anser sammanfattningsvis att de föreslagna reglerna för detinkomstgrundade ålderspensionssystemet innebär att det nya systemet kommer attinom sig klara de finansiella påfrestningar som man har möjlighet attöverblicka. Det nya inkomstgrundade systemet blir således så finansielltstabilt som man kan kräva.Utskottet föreslår att godkänner de i propositionen föreslagnariktlinjerna om broms för indexering.Utskottet återkommer i övrigt senare i betänkandet till den närmareregleringen av inkomst- och följsamhetsindexeringen m.m.Basbeloppet (prop. 151)Propositionen (avsnitt 6.4 och 6.5)I propositionen föreslås att det införs ett basbelopp som årligenräknas om med den relativa förändringen i inkomstindex. Detta basbelopp skallbenämnas inkomstbasbelopp och skall för motsvara det förhöjdabasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL).Inkomstbasbeloppet skall fastställas av regeringen.Basbeloppen enligt 1 kap. 6 § AFL skall benämnasprisbasbelopp respektive förhöjt prisbasbelopp.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget. Utskottet vill i sammanhanget nämna attregeringen ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslåratt basbeloppet för och framåt beräknas utifrån hela förändringen avdet allmänna prisläget som skett . Dessutom skall beräkningen avfolk- och tilläggspension, pensionstillskott och delpension för skeutifrån basbeloppet minskat och utifrån helabasbeloppet.Allmänt om inkomstgrundad ålderspension (prop. 151)Inkomstgrundad ålderspension enligt det reformerade ålderspensionssystemetskall bestå av inkomstpension, som finansieras inom ramen förfördelningssystemet, och premiepension från premiepensionssystemet. Förutomålderspension skall inom premiepensionssystemet finnas två former avefterlevandeskydd.Pensionsrätt skall utgöra av de inkomster och belopp som grundarpensionsrätt, pensionsunderlaget. Därav skall användas föratt finansiera utgående pensioner inom fördelningssystemet, inkomstpension, ochresterande tillgodoräknas inom premiepensionssy-stemet.Det nya pensionssystemet skall bygga på livsinkomstprincipen, dvs. pensionenbaseras på inkomsterna under hela förvärvslivet. Tillgodoräknad pensionsrättgrundas huvudsakligen på den pensionsgrundande inkomsten. Förtidspension, vårdav små barn, plikttjänstgöring och studier grundar pensionsrätt enligtsärskilda regler.Pensionsbehållning i fördelningssystemet, som utgörs av summan avtillgodoräknade pensionsrätter, skall räknas om med ett inkomstindexsamt med den försäkrades andel av arvsvinster och kostnader för administration.Ålderspensionens årsbelopp skall beräknas på grundval av pensionsbehållningen,delad med ett delningstal, som grundas på en beräknad återståendemedellivslängd vid pensioneringen och en tillväxtnorm.Inkomstpension skall kunna tas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller enfjärdedels pension. Den utgående pensionen skall knytas till ett index, somföljer den allmänna inkomstutvecklingen.De avsatta medlen till premiepensionssystemet skall fonderas på ettindividuellt konto och behållningen ökar med avkastningen i fonden.Premiepension skall vara livsvarig och kunna tas ut som partiell förmån.Försäkrad för inkomstgrundad ålderspension (prop. 151avsnitt 7)Gällande ordningFörsäkrade för folkpension och ATP är enligt 1 kap. 3 § AFL dels svenskamedborgare, oberoende av var de är bosatta, dels utländska medborgare ochstatslösa som är bosatta i . Utländska sjömän på svenska handelsfartygär försäkrade för ATP även om de inte är bosatta i . Dessutom gäller attden som tillgodoräknats pensionspoäng är försäkrad för ATP även omhan eller hon inte uppfyller andra krav för att vara försäkrad.En försäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatt i riketom utlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Den som av en statligarbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkninganses som bosatt i även om denna är avseddatt vara längre än . Detta gäller också medföljande make (ellermotsvarande) samt barn som inte fyllt 18 år.Vidare skall enligt RFV:s föreskrifter (RFFS 1985:16) om inskrivning ochavregistrering hos allmän försäkringskassa en person som kommer till Sverigemed avsikt att vistas här stadigvarande anses bosatt i . Detsamma gällerom han eller hon har för avsikt att stanna endast ,förutsatt att anledningen till vistelsen är förvärvsarbete eller studier ochatt vistelsen är avsedd att vara än ett år.Enligt förordning (EEG) nr 1408/71 gäller i fråga om social trygghet, vilketomfattar bl.a. intjänande av rätt till ålderspension, att en förvärvsarbetandeskall omfattas av lagstiftningen endast i det land där han eller hon är verksamsom anställd eller egen företagare, oberoende av i vilket land vederbörande ärbosatt. Den som är utsänd av en arbetsgivare i ett EU/EES-land till ett annatsådant land för ett arbete där som är avsett att vara högst skall dockomfattas av lagstiftningen i det utsändande landet. Att en person på detta sättskall omfattas av lagstiftningen i ett visst land innebär att såväl villkorenför att kunna tjäna in pensionsrätt som skyldigheten att erlägga avgifter tillbl.a. ålderspensionssystemet bestäms av den nationella lagstiftningen.Sverige har vidare ingått konventioner om social trygghet med flera länder,såväl inom som utom EU.Enligt 11 kap. 2 § sista stycket AFL finns möjlighet att i vissa fall genomen s.k. ATP-förbindelse åstadkomma att en inkomst grundar pensionsrätt iSverige trots att den enligt huvudreglerna inte skulle göra det. Genomförbindelsen åtar sig arbetsgivaren, utan att vara avgiftsskyldig enligt svensklag eller konvention, att betala tilläggspensionsavgift på den lön som betalasut till en arbetstagare.PropositionenI propositionen framhålls att försäkringsbegreppet i AFL är föremål för engenerell översyn, bl.a. mot bakgrund av de utvidgningar och inskränkningar somföljde med såvitt avser tillhörigheten till svensk socialförsäkringmen också med beaktande av önskemålet om ett stärkt samband mellan avgifter ochförmåner. En sådan översyn har skett inom Utredningen om socialförsäkringenspersonkrets. Utredningens betänkande En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72)har remissbehandlats, och avsikten är enligt regeringen att efter ytterligareberedning skapa ett enhetligt försäkringsbegrepp för helasocialförsäkringsområdet.I avvaktan på beredningen av nämnda betänkande föreslås att nuvarande regleri AFL om vilka personer som skall vara försäkrade för inkomstgrundadålderspension och i vilka fall inkomster i annat land skall varapensionsgrundande i tills vidare i princip oförändrade skall överförastill det reformerade ålderspensionssystemet.Vidare föreslås att en motsvarighet till nuvarande ATP-förbindelser tillsvidare skall införas i det reformerade pensionssystemet samt att dessa ochredan tecknade ATP-förbindelser skall ges giltighet för såväl ATP somreformerad ålderspension.Det föreslås också att tidigare ingångna konventioner om intjänande av ATPskall äga tillämpning även fortsättningsvis samt också såvitt avserpensionsrätt i det reformerade ålderspensionssystemet.Utskottets bedömningUtskottet, som noterar att förslagen i denna del inte har föranlett någramotionsyrkanden, biträder regeringens förslag om vilka som skall varaförsäkrade för inkomstgrundad ålderspension och vilka inkomster i annat landsom skall vara pensionsgrundande i Sverige.Pensionsrätt (prop. 151)Pensionsgrundande inkomster och beräkning av pensionsgrundande inkomst (avsnitt8.1)Gällande ordningPensionsgrundande inkomst av anställning är enligt 11 kap. 2 § AFL framför alltlön, annan ersättning i pengar och nettovärdet av andra utgivna skattepliktigaförmåner (t.ex. fri kost, bostadsförmån eller bilförmån) till en arbetstagare iallmän eller enskild tjänst. Som inkomst av anställning räknas också ersättningi pengar eller andra skattepliktiga förmåner för arbete som en försäkrad utförtför annans räkning utan att vara anställd, s.k. uppdragsinkomst.Pensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete är enligt 11 kap. 3 § AFLfrämst inkomst av aktiv näringsverksamhet, dvs. näringsverksamhet i vilken denförsäkrade arbetat i inte oväsentlig omfattning. Näringsverksamhet i utlandethänförs alltid till passiv näringsverksamhet och är inte pensionsgrundande iSverige. Om mottagaren av ersättning för utfört arbete innehar F-skattsedelskall innehavaren av skattsedeln själv betala socialavgifter i form avegenavgifter på ersättning för utfört arbete. Ersättningen utgör i sådant fallpensionsgrundande inkomst av annat förvärvsarbete.Till inkomst av annat förvärvsarbete räknas också ersättning för utförtarbete om utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo om ersättningenunderstiger och inte utgör en utgift i näringsverksamhet.Även ersättning från en arbetsgivare som är bosatt utomlands eller är enutländsk juridisk person betraktas som inkomst av annat förvärvsarbete omarbetet utförts i samt arbetsgivaren och arbetstagaren har träffatöverenskommelse om att ersättningen skall hänföras till sådan inkomst (s.k.omvänt likställighetsavtal).Enligt 11 kap. 2 och 3 §§ AFL är olika socialförsäkringsersättningar m.m.pensionsgrundande antingen som inkomst av anställning eller som inkomst avannat förvärvsarbete.PropositionenI propositionen föreslås att de regler i nuvarande pensionssystem som bestämmervilka inkomster och förmåner som är pensionsgrundande för ATP skall överförasmed i princip oförändrad innebörd till det reformerade pensionssystemet.MotionI motion Sf36 av m.fl. (v) begärs i yrkande 4 etttillkännagivande om ungdomar och kvalificeringsreglerna i de pensionsgrundandesocialförsäkringsförmånerna. Enligt motionärerna har ungdomar med kortavikariat och projektanställningar svårt att kvalificera sig för t.ex.sjukpenning. Motionärerna anser att frågan bör ses över i samband med attfrågan om rätt att kvarstå i arbete till behandlas.Utskottets bedömningSjukpenning, föräldrapenningförmåner, arbetslöshetsersättning m.fl.ersättningar kommer enligt förslaget att vara pensionsgrundande även inom detreformerade pensionssystemet. Personer, t.ex. ungdomar, som på grund avtillfälliga och korta anställningar har svårt att kvalificera sig försjukpenning eller liknande kommer liksom i ATP-systemet inte att tillgodoräknaspensionsrätt på ?utebliven? sjukpenning eller annan ersättning. Med ett ålders-pensionssystem baserat på livsinkomstprincipen kan - oavsett problemetsomfattning - ett sådant förhållande i det enskilda fallet få en ogynnsam effektpå ålderspensionens storlek. Utskottet anser emellertid att detta inte i förstahand är ett problem som bör lösas inom ramen för ett ålderspensionssystem. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motion Sf36 yrkande 4.Utskottet, som inte har något att erinra mot regeringens förslag, tillstyrkerförslagen om pensionsgrundande inkomster och beräkning av pensionsgrundandeinkomst.Avdrag för den allmänna pensionsavgiften vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst (avsnitt 8.2)Gällande ordningPensionsgrundande inkomst för allmän tilläggspension utgörs enligt 11 kap. 5 §AFL av summan av inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete iden mån denna summa överstiger det vid årets ingång gällande förhöjdabasbeloppet.Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst bortses från inkomster avanställning och annat förvärvsarbete i den mån summan av dessa överstiger 7,5förhöjda basbelopp.Enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift skall den som uppbärinkomst av anställning eller annat förvärvsarbete betala allmänpensionsavgift av avgiftsunderlaget.