bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Vidare bör den avmotionärerna föreslagnabegränsningen av underlaget förfastighetsskatt när det gällermarkvärde gälla även vidpermanentboendes förmögen-hetsbeskattning 1999 (yrkande 6). Imotion Sk304 yrkande 3 av TuveSkånberg och (bådakd) hemställs attförmögenhetsskatten påpermanentboende avskaffas.Centerpartiet hemställer i motionSk306 yrkande 4 av . (c) att förmögenhetsskattenfasas ut ur det svenskaskattesystemet i tre steg. I ettförsta steg avskaffassambeskattningen. Därefter börenligt motionärerna en utfasningske i två steg under de följandeåren.Folkpartiet hemställer i motionSk308 yrkande 6 av . (fp) att förmögenhetsskattenavskaffas . Somett första steg föreslås attsambeskattningen slopas ochfribeloppet höjs till 1,2 miljonerkronor.UtskottetEnligt utskottets mening finns detinte utrymme för den typ avlångtgående förändringar somföreslås i flertalet motioner.Regeringen har i propositionengjort bedömningen att det kanfinnas skäl att göra övervägandenbeträffande såvälkapitalskattesatsen somförmögenhetsskatten undermandatperioden. Bakgrunden är dentilltagande internationellarörligheten på kapitalområdet ochde effekter som detta ger upphovtill vad gäller kontrollmöjligheteretc. En diskussion om dessa frågorbör enligt utskottets mening kunnaföras inom ramen för deskatteöverläggningar som regeringeninbjudit till.Med det anförda avstyrker utskottetde aktuella motionsyrkandena.Skatt på varor och tjänsterMervärdesskattMotionernaKristdemokraterna hemställer imotion Sk309 av m.fl.(kd) om slopad moms på barnböcker(yrkande 24) och om reducerad momspå entréavgifter till djurparkeroch slopad moms för cirkus-,teater-, balett- ochoperaföreställningar (yrkande 25).UtskottetUtskottet anser inte att finnsnågot statsfinansiellt utrymme fördessa skattesänkningar ochavstyrker därför motionsyrkandena.EnergiskattMotionernaCenterpartiet föreslår i motionSk306 yrkandena 17 och 19 avLennart m.fl. (c) attomställningen till ett energisystemsom bygger på ekologiskt hållbaraenergikällor påskyndas genom enstegvis höjning avproduktionsskatten på el frånkärnkraft med per kWh från år1999 till . Vidareyrkar motionärerna attfastighetsskatten på markvärdet avvattenkraftverk återinförs.UtskottetInom pågår enöversyn av energibeskattningensframtida utformning. Till grund föröversynen ligger besluti om energipolitikensinriktning (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12), de betänkanden somavlämnats avSkatteväxlingskommittén (SOU1997:11) ochAlternativbränsleutredningen(SOU 1996:184) samt förslag om ett nyttenergibeskattningsdirektiv medbl.a. en utvidgning avskatteplikten till alla fossilabränslen, biobränslen och el,KOM/97/30.När det gällerproduktionsbeskattningen av el hardet anförts att denna ger upphovtill problem för den elintensivaindustrin så länge förhållandena påelmarknaden är sådana att beskatt-ningen leder till ökade kostnaderför elanvändarna. Detta är ocksåbakgrunden till beslutet att slopaden del av fastighetsskatten påvattenkraftverk som svarar mot dentidigare produktionsskatten (prop.1997/98:150 s. 175). Frågan prövasnu inom ramen för den översyn avenergibeskattningen som pågår inomRegeringskansliet.Enligt utskottets mening börresultatet av den pågåendeöversynen av den framtidaenergibeskattningen avvaktas.Utskottet avstyrker motions-yrkandena.Jordbrukets energiskatterMotionernaFrån framställs imotion MJ256 yrkande 3 av GöteJonsson m.fl. (m) ett yrkande omslopad elskatt för jordbruket.Kristdemokraterna hemställer imotion MJ224 yrkandena 4-7 och 30av m.fl. (kd) omsänkta skatter för jordbruket.Motionärerna yrkar att skatten påeldningsolja sänks, att elskattenslopas, att dieselskatten sänks,att miljöavgifterna i jordbruketfår återgå till näringen och attden svenska trädgårdsnäringenskoldioxidskatt sätts ned med 10miljoner kronor.Centerpartiet föreslår i motionSk306 yrkande 11 av . (c) slopad elskatt, sänktskatt på eldningsolja förjordbruksföretag i likhet med vadsom gäller förtillverkningsindustri och enkompensation till jordbrukarna föratt de betalar ett högre dieselprisän kollegerna i konkurrentländerna.UtskottetJordbrukets beskattning utgör enviktig del i den översyn avenergibeskattningens framtidautformning som pågår inomFinansdepartementet.Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion har idecember 1997 lagt fram betänkandetEn livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Utredningenföreslår bl.a. att jordbruket ibeskattningshänseende får sammavillkor som tillverkningsindustrinvad gäller el och eldningsolja.Detta medför enligt utredningenkostnadsminskningar med sammanlagtca . Omövriga EU-länder intehöjer eller förändrar sinaproduktionsskatter eller avgifter,såsom t.ex. beskattningen avdieselolja och handelsgödsel, börenligt utredningen de totalasvenska produktionsskatterna förjordbruket anpassas till debeskattningsnivåer som gäller iSveriges konkurrentländer.De energiskatteförslag som lagtsfram av utredningen behandlas inomramen för den pågående översynen avenergibeskattningens framtidautformning.Enligt utskottets mening börresultatet av den pågåendeöversynen av den framtidaenergibeskattningen nu avvaktas.Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.TrafikområdetPropositionenI budgetpropositionen anmälerregeringen att den höjning avfordonsskatten på bussar somriksdagen fattat principbeslut om(prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10) fördröjs någoteftersom reglernas utformning börutredas avTrafikbeskattningsutredningen.MotionernaModeraterna yrkar i motion Sk311yrkande 18 av m.fl. (m)att bensinskatten sänks med 20 öreplus moms fr.o.m. den 1 januari1999. I motion Sk302 yrkande 5 avBo Lundgren m.fl. (m) yrkas attarbetsredskap befrias från denförhöjda bränslebeskattning somgäller för vägtrafiken.Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 yrkande 28 av AlfSvensson m.fl. (kd) om attriksdagen fattar beslut om en nytrafikförsäkring och sänktfordonsskatt ner till EU:sminiminivå.Centerpartiet föreslår i motionSk306 yrkande 20 av . (c) att hosregeringen begär ett förslag ommiljöskatt på flyg som utgår medett belopp per passagerare ochresa.UtskottetUtskottet är inte berett atttillstyrka den av motionärernaföreslagna bensinskattesänkningen.De ökade miljökraven på motordrivnafordon gör att det blir alltviktigare att inte vissa kategorierlämnas utanför. Arbetsfordonen hadetidigare av olika skäl inte kommitatt omfattas av kravet påanvändning av miljöklassatdrivmedel, och tillfälligalösningar måste tillgripas för attkomma till rätta med dettaförhållande. Beslutet att ävenarbetsfordon skall omfattas avkravet på användning avhögbeskattad miljöklassaddieselolja löste dessa problem(prop. 1994/95:203, bet.1994/95:SkU28). Utskottet ser intenågon anledning att nu göra ettsärskilt undantag för dennafordonskategori och avstyrkerdärför motionsyrkandena.När det gäller åkerinäringensfordonsskatt är frågor kringbeskattningen av trafiken förnärvarande föremål för utredning iTrafikbeskattningsutredningen.Utskottet anser att utredningensarbete bör avvaktas och avstyrkerdärför yrkandet om ändradfordonsbeskattning.Förslaget om en skatt på flygresoravstyrks av utskottet.Övriga punkskatterMotionernaKristdemokraterna hemställer imotion Sk309 av m.fl.(kd) att Deponiskatteutredningensförslag om avfallsskatt införsredan den 1 januari 1999.Motionärerna beräknar inkomstentill (yrkande 16). Motionärerna räknarvidare med att skatten påmaltdrycker justeras medinflationen (yrkande 22).Centerpartiet föreslår i motionSk306 yrkande 18 av . (c) att en kväveoxidskattinförs i syfte att få till stånd enminskning av kväveoxidutsläppen.Skatten bör enligt motionärerna tasut med per kg NOx för pannormed en större effekt än 5 MW ochmed en nyttiggjord energiproduktionstörre än 20 GWh.UtskottetI regeringens budgetalternativberäknas inkomster frånavfallsskatt fr.o.m. den 1 juli1999. Regeringen har i april 1998anmält ett förslag till lag omavfallsskatt till kommissionen iavsikt att få kommissionens besluti frågan om förslaget är förenligtmed EU:s statsstödsregler.Regeringen beräknar att ett svarkan erhållas i sådan tid att lagenkan träda i kraft den 1 juli 1999.Enligt utskottets mening är dettveksamt om en avfallsskatt kaninföras tidigare än enligtregeringens planer.När det gällerinflationsuppräkningen avpunktskatter har denna nyligenupphävts när det gäller tobak ochalkohol. Bakgrunden är attinflationen i nu har kommitner på en så låg nivå att motivenför att bibehålla en indexeringförsvagats och att förändradeskatter inom det aktuella områdetbör föregås av en politiskprövning. Utskottet är därför inteberett att nu återinföra enindexering på detta område.Utskottet är inte heller berett atttillstyrka att en kväveoxidskattinförs.LagförslagenLagrådet har i ett yttrande tillfinansutskottet föreslagit enspråklig justering i förslaget tilllag om skattereduktion påförvärvsinkomster vid 2000 årstaxering.Utskottet tillstyrker den avLagrådet föreslagna justeringen.Beräkning av statsbudgetensinkomsterBudgetpropositionenRegeringen redovisar ipropositionen sin beräkning avstatsbudgetens inkomster budgetåret1999 och hemställer attinkomstberäkningen godkänns.MotionernaModeraterna, begäri sina ekonomiska motioner Fi208yrkande 7 av m.fl. (m),Fi209 yrkande 4 och Sk309 yrkande 1av m.fl. (kd), Fi210yrkande 27 av m.fl.(c) och Fi211 yrkande 4 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) godkännandeav de egna inkomstberäkningarna.I motion Sk309 yrkande 27 av AlfSvensson m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande till regeringen omatt förslag omytterligare förförstärkt skattekontroll medför attskatteintäkterna kan beräknas ökamed 1999 ochmed därefter.UtskottetUtskottet har inte funnit någonanledning till erinran mot deninkomstberäkning som regeringenredovisar och tillstyrker att dengodkänns såvitt avser skatter.utgiftsområdenSkatteförvaltning och uppbörd(utgiftsområde 3)har för tillutgiftsområdet anvisat 5,7miljarder kronor varav 4,6miljarder till skatteförvaltningen.För föreslårregeringen att skallbesluta om en ram förutgiftsområdet på 5,8 miljarderkronor. Regeringen föreslår vidareatt skall godkännapreliminära ramar för åren 2000 och2001 som i förhållande innebär ökadeanslag på utgiftsområdet om 27miljoner kronor respektive 87miljoner kronor.Regeringens förslag tillanslagsramar förskatteförvaltningen och Tullverketoch oppositionspartiernasalternativa förslag till ramarenligt de nedan redovisademotionerna framgår av följandetabell ().ÅrPropositionenOppositionspartiernas avvikelserModerata samlingspartietKristdemokraternaCenterpartietFolkpartietMiljöpartiet19995 811..+ 300..+ 15020005 838..+ 300..+ 150..20015 925..+ 300..+ 150..Utgiftsområdet omfattarRiksskatteverket,skattemyndigheterna och Tullverket.Regeringen föreslår attRiksskatteverket beviljas , skattemyndigheterna och för . Enligtpropositionen skall en prioriteraduppgift för skatteförvaltningenvara att effektivisera verksamhetengenom bl.a. förbättring av IT-stödet, ändrat arbetssätt ochkompetensutveckling.Träffsäkerheten i urvalet ochkvaliteten i kontrollen skallutvecklas. Helhetssynen på kontrolloch service genom helabeskattningsförfarandet, inklusiveindrivningsarbetet, skall stärkas.Arbetet med att inrättaskattebrottsenheter skall slutförasså att de är i drift vid utgångenav . För delanser regeringen attnarkotikakontrollen skall gesfortsatt högsta prioritet.Kontrollinsatserna mot illegalinförsel av sprit och tobak skallockså ha hög prioritet. I övrigtlägger regeringen stor vikt vid detomfattande omstruktureringsarbetetvilket bl.a. innefattar en nyorganisationsstruktur samt övrigtförändringsarbete för att få enbättre kvalitet i arbetet och eneffektivare verksamhet. Från år1999 tillförs 34miljoner kronor förpunktskattekontroll.MotionernaI motion Fi209 yrkandena 5 och 6 avAlf m.fl. (kd) begärs förvart och ett av budgetåren1999-2001 att utgiftsramen skallberäknas till ett 300 miljonerkronor högre belopp än regeringenföreslagit. Motionärerna ansersålunda att utgiftsramen för 1999skall vara 6 111 miljoner kronoroch att den för åren 2000 och 2001preliminärt skall beräknas till6 respektive6 . Enligtmotionen har den svarta marknadenfått en skadlig omfattning iSverige. Extra resurser behövsdärför för ökad skattekontroll. Ettökat samarbete mellan EU:smedlemsländer för att minskasmuggling och annan ekonomiskbrottslighet kräver enligt motionenökade resurser till Tullverket.Lars m.fl. (fp) föreslåri motion Fi211 yrkandena 5 och 6att det för vart och ett avbudgetåren 1999-2001 skall anslås150 mer än vadregeringen föreslagit. Motionärernaanser sålunda att utgiftsramen för1999 skall vara 5 961 miljonerkronor och att den och2001 preliminärt skall beräknastill resp.6 075 miljoner kronor. Enligtmotionen skall fusk iskattesystemet motverkas med bl.a.effektivare kontroll.Skattemyndigheterna bör därförtillföras ökade resurser.UtskottetSkatteutskottet finner attregeringens förslag i fråga omramar för anslagen inomutgiftsområde 3 i huvudsak anslutertill de beräkningar som gjordes ivårpropositionen och godkändes avriksdagen (prop. 1997/98:150, bet.1997/98:FiU20). Utskottetkonstaterar att bekämpningen avsmuggling, annan ekonomiskbrottslighet och skattefusk är enprioriterad verksamhet inomskatteförvaltningen och Tullverket.Utskottet delar motionärernasuppfattning om att det ärnödvändigt att myndigheterna hartillräckliga resurser för dennaverksamhet. Utskottet bedömeremellertid att uppgifterna kanlösas inom de ekonomiska ramar somföreslås i propositionen ochavstyrker bifall till motionerna.Riksdagen bör således besluta ienlighet med regeringens förslagtill ram på utgiftsområdet och i övrigtgodkänna propositionens förslagtill preliminära ramar för åren2000 och 2001.Stockholm den 12 november 1998På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: ArneKjörnsberg (s), (), Per (),(), CarlFredrik (), (), (), (), (), HelenaHöij (kd), de (), (),JohanPehrson (fp), (), (), Per-OlofSvensson (s) och ().Avvikande meningar1. Skattepolitiken, m.m. - mCarl , , de och (alla m)anför:Moderata samlingspartiet vill skapaen grund för en förnyelse av detsvenska samhället baserad påenskilda människors initiativkraftoch företagande i syfte att värnaoch utveckla medborgarnas frihetoch välfärd. En politik förföretagande ger fler jobb och ökatvälstånd.De strukturreformer som borde havidtagits för att ge enstark tillväxtkraft, ett braföretagandeklimat och godaförutsättningar för nya jobb harlyst med sin frånvaro. Tvärtom harstrukturproblemen i flera avseendenförstärkts under de senaste åren.Skatterna på företagande ochinvesteringar har skärpts, krånglethar ökat och arbetsmarknadenreglerats hårdare.Regeringen har valt att förankrasin politik hos partier som mereller mindre uttalat vill föra enantitillväxtpolitik, som uttalatavvisar Europasamarbetet, som villöka de offentliga utgifterna ochhöja skatter och som motsätter sigde strukturreformer som ärnödvändiga. Det hotar människornasvälfärd.Budgeten saknar nästan heltåtgärder som stärker det svenskaföretagandet och därmed delångsiktiga förutsättningarna förtillväxt och nya riktiga jobb. Deoffentliga utgifterna höjs. Deskattesänkningar som genomförs ärbegränsade, tillfälliga ochutformade så att de skärper istället för mildrarmarginaleffekterna. De måste ocksåses mot bakgrund av de senaste fyraårens kraftiga skattehöjningar.Vårt mål är att skapaförutsättningar för så många nyaarbetstillfällen i företagen attarbetslösheten avskaffas somsamhällsproblem och att växla lägreskatter på arbetsinkomster motmindre bidrag och subventioner såatt det blir möjligt att kunna levapå sin lön och bygga upp ett egetsparande.Vi lägger fram förslag omskattesänkningar som gör attprinciperna om inkomstskatt pånormala arbetsinkomster och högst50 % skatt på inkomstökningaråterställs. Till detta kommer ensänkning av skatten på bensin ikombination med en krympning av detej avdragsgilla utrymmet för resortill och från arbetet och enhöjning av det avdragsgillabeloppet vid arbetsresor. Dessutomåterställs utrymmet för avdrag föreget pensionssparande. De konkretaförslagen om sänkt skatt på arbete,sänkt skatt på boende och sänktskatt för familjer är följande.· Kommunalskatten sänks meden krona och medytterligare en krona genomatt staten övertar motsvarandekostnader från kommunerna. Genomförbättrat skatteunderlag och avregleringar som möjliggör eneffektivisering skapas utrymme föratt flera kommuner skall kunnasänka kommunalskatten ytterligareav egen kraft under den kommandemandatperioden.·· Det allmänna grundavdragetoch det särskilda grundavdraget förpensionärer höjs med perår fr.o.m. 1999.·· Det särskilda grundavdragetför förtidspensionärer återställs.·· Ett grundavdrag på 10 000kr per barn och år vid denkommunala beskattningen införsfr.o.m 1999. Avdraget gäller utöverdagens barnbidrag. För de familjervars inkomst inte är tillräckligtstor för att man skall kunnatillgodogöra sig avdraget fullt utskall en "negativ skatt" utgå.·· Statlig skatt tas enbart utmed fr.o.m. 1999.·· En särskild skattesänkningför förvärvsinkomster somkompenserar för uttaget avegenavgifter införs stegvis undertreårsperioden. införs ettavdrag före beräkning av kommunalinkomstskatt av inkomsten.Denna andel trappas under kommandeår upp. 2001 beräknas det utrymmesom kan skapas motsvara nästan12 %.·· Regeringens förslag om entillfällig sänkning avfastighetsskatten på hyreshus ärenligt vår mening oacceptabel.Fastighetsskatten på bostäder sänkstill av taxeringsvärdetfr.o.m. Däreftersänks skatten och år 2001med ytterligare 0,1 procentenhetervartdera året. De orimligaregionala skillnaderna vidfastighetsbeskattningen lindrasgenom att markvärdet enbart tas upptill hälften vid beräkning avfastighetsskatt. Krisårgångarnaförs inte in i fastighets-skattesystemet år 1999.·Vidare föreslås en omläggning avskattepolitiken i syfte att göraSverige mer utvecklingskraftigt ochjobben fler.· Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen av riskkapitali företagen avvecklas i syfte attfrämja en sundriskkapitalförsörjning.·· I syfte att stimulera enkraftig ökning av jobben i denprivata tjänstesektorn föreslåssänkta skatter på hemnära tjänster.·· Merparten avSmåföretagsdelegationens 71 förslaggenomförs. Det leder också till attkrångel och uppgiftsskyldighet förföretagen begränsas kraftigt ochtill att befintliga reglerförenklas.·· Skattereglerna förfåmansbolag förändras. Den delägaresom redovisar en rimligarbetsinkomst skall ha rätt attbetrakta övrig avkastning somutdelning. Det finns få sakligaskäl för de stoppregler som i daggäller för fåmansföretagen. Det ären slutsats somSpärregelutredningen till störstadelen kom fram till. Spärreglerna isin nuvarande form bör därföravskaffas.·· har lagtförslag om att göra det lättare atterhålla F-skattsedel. Moderaternaanser att den som vill skall kunnaerhålla F-skattsedel.·· De nya bestämmelserna omskattekonto och momsuppbörd börändras. För att reglerna skall varaenkla och överskådliga, samt föratt inte försämra likviditeten inäringslivet, bör alla företagbetala skatter den 12 i andramånaden efter uppbördsmånaden. Föratt öka rättssäkerheten börförfallodagsbegreppet ändras. Detskall räcka att företaget harbetalat skatterna på förfallodagen.Nuvarande regler, som innebär attbetalningen skall varamyndigheterna tillhanda påförfallodagen, bör därför ändras.·· Tillsammans medKristdemokraterna och Folkpartietpresenterar vi i motion Sk303 ettförslag till skattelättnader förhushållstjänster. Förslaget innebären skattereduktion på förprivatpersoner vid betalning avarbetskostnaden förhushållstjänster som utförs i detegna hemmet. Arbetskostnadenhalveras direkt vid köp.Möjligheterna att starta småtjänsteföretag förbättras genom attF-skattsedel endast skall få vägrasvid bristande tidigare redovisningoch liknande. Vår bedömning är attstimulansen för hushållstjänster pålite sikt kan ge upphov till mellan50 000 och 100 000 nya jobb.·Härtill kommer förslag om sänktskatt på bensin, sänkning av det ejavdragsgilla utrymmet förresekostnader till och frånarbetet, höjning av detavdragsgilla beloppet vidarbetsresor och en återställning avutrymmet för avdrag för egetpensionssparande till ettbasbelopp.Vi föreslår att fattarbeslut om en inriktning avskattepolitiken som överensstämmermed Moderata samlingspartietsförslag i partimotionerna Fi208,Sk310 och Sk311.Med det anförda tillstyrker vimotionerna Sk301, Sk302 yrkandena1-6, Sk310 yrkandena 1-6, Sk311yrkandena 1-12, 14-17, 18-22, Sk629yrkandena 1-11, Sk647 yrkandena 1,2 och 4, Sk731 yrkande 2, Bo209yrkandena 4 och 6, MJ406 yrkande 2och MJ256 yrkande 3. Vi tillstyrkeräven motionerna Sk303 och Sk609.Vi står bakom den inkomstberäkningsom redovisas i Fi208 yrkande 7.2. Skattepolitiken m.m. - kdHolger och (båda kd) anför:Skatteförslagen ochinkomstberäkningenRegeringens politik för att sanerastatsfinanserna har till storadelar inneburit höjda skatter förlåg- och medelinkomsttagare. Dettahar i kombination med sänkta bidraggjort att många som redan tidigarelevde på marginalen tvingats sökasocialbidrag.Socialbidragskostnaderna ökadeunder i stort sett hela den förramandatperioden, liksom antaletsocialbidragstagare. Dennautveckling har i sin tur belastatkommunerna eftersom det är de somfinansierar socialbidragen.Låginkomsttagare som tvingas sökasocialbidrag under vissa perioderav året betalar oftaansenliga belopp i inkomstskatter.Denna negativa rundgång måstebrytas.Kristdemokraterna ser det som enviktig uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kanklara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag föratt få hushållsekonomin att gåihop. Därför föreslås en radåtgärder som gör att inkomsttagarefår behålla en större del av sinegen lön och därmed får möjlighetatt påverka och få kontroll översin egen ekonomiska situation.· Det beloppsmässigt mestbetydande förslaget är ett kraftigthöjt grundavdrag i den kommunalabeskattningen. För låg- och medel-inkomsttagare sänks inkomstskattenmed nästa årgenom en höjning av grundavdragetmed i normalainkomstlägen. Effekten blir enskattesänkning med ca permånad. höjs det kommunalagrundavdraget med ytterligare 3 200kr, så att den nya grundnivåntotalt uppgår till . Fördeltidsarbetande med en taxeradinkomst på ca blir detnya grundavdraget . Därmedblir skillnaden jämfört medregeringens förslag att allainkomsttagare får behålla ca 310 krmer av sin egen lön.Kommunerna kompenseras fullt ut förskattebortfallet. Förslaget gerförutsättningar för en bättrefungerande lönebildning och innebärdessutom förbättringar för sommar-eller extraarbetande ungdomar. MedKristdemokraternas grundavdrag kanman tjäna innanman behöver betala kommunalskattjämfört med i dag.·· föreslårockså skattemässiga förbättringarför hushållen att spara, dels genomen höjd avdragsrätt förpensionssparande, dels genom att enavdragsrätt för sparande påindividuella utbildningskontoninförs fr.o.m. den 1 juli 1999.·· Gränsen för reseavdragetför resor till och från jobbetsänks från till 6 000 kr.Det innebär att resekostnader påytterligare bliravdragsgilla jämfört med i dag.·· Fastighetsskatten har fåttorimliga effekter.Kristdemokraterna föreslår attfastighetsskatten på bostadshussänks i ett första steg till ,samt att den endast beräknas på entredjedel av markvärdetöverstigande . På så sättförsvinner de orimliga effekter somdrabbat folk i skärgårdsområden.När det gäller fastighetsskattenföreslår ocksåatt de s.k. krisårgångarna blandhyresfastigheterna inte skall trädain i fastighetsskattesystemet somplanerat . Detta skullenämligen tvinga fram höjda hyrorför flertalet hyresgäster i dessafastigheter. Med Kristdemokraternaspolitik kan detta undvikas.·· avvisarockså regeringens nya värnskatt.Den är ett brott mot de principerSocialdemokraterna själva var medom att lägga fast i skattereformen1990/1991 om att ingen skall betalamer än av en inkomstökning iskatt. Den är också ett brott motde löften Socialdemokraternaställde ut om att värnskatten underbudgetsaneringsåren skulle varatillfällig. Viktiga motiv för attinte ha extra hög statlig skatt påhögre inkomster är också attutbildning med medföljandestudieskulder måste löna sig.