bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Förbättrade valutareserverökar förtroendet för de drabbadeländerna, vilket i sin tur kan banaväg för lägre räntor och ett ökatinflöde av internationellt kapital.Samtidigt finns förutsättningar fören något mindre stramfinanspolitik, vilket bordestimulera den inhemska efterfrågani länderna. En viktig förutsättningför en mer gynnsam utveckling äratt finanssektorerna i respektiveländer börjar fungera bättre.1.1.3 Utvecklingen i FörentastaternaAsienkrisen och dess spridning gaven tydlig tudelning av denamerikanska ekonomin . Den privatakonsumtionen och investeringarnafortsatte att öka relativt starkt,som dollarkursensuppgång, den lägre efterfrågan iAsien och avmattningen i bl.a.Brasilien fick det amerikanskabytesbalansunderskottet att växakraftigt. Under andra halvan av1998 har det negativatillväxtbidraget frånutrikeshandeln blivit ännutydligare medan den inhemskakonsumtionen har fortsatt att växa.Nästa år väntas bl.a. nedgången iexporten sprida sig till deninhemska ekonomin, med lägreinvesteringstillväxt och enavmattning i den privatakonsumtionen. Hur stor nedgången ikonsumtionen blir avgörs av hurkänslig den amerikanske konsumentenär för den internationella krisenoch turbulensen i aktiekurserna. Desenaste årens starkakonsumtionstillväxt förklaras avstigande börskurser vid sidan av engod inkomstutveckling och en starktökande sysselsättning. De senastemånaderna har hushållens förtroendeför ekonomins utveckling avtagit,vilket är en av anledningarna tillatt , FederalReserves, sänkt denamerikanska styrräntan för attstimulera ekonomin. Regeringenräknar med att BNP stiger med3,för att öka med 2,. och år 2001förväntas en BNP-tillväxt på 2,5respektive , vilket ungefärmotsvarar den uppskattadepotentiella tillväxten i denamerikanska ekonomin.1.1.4 Utvecklingen i EUEn viss tudelning är tydlig även iEU-konjunkturen, om än inte i likastor omfattning som i denamerikanska ekonomin. Den inhemskakonsumtionen har fortsatt attstärkas till följd av de lågaräntorna och en något lättarefinanspolitik jämfört med under desenaste åren. har densjunkande efterfrågan i Asienminskat nettoexportens bidrag tillBNP-tillväxten.EU är också tudelad i den meningenatt EU-länderna befinner sig iolika stadier av konjunkturen. Destora länderna - ,och - är i börjanav en uppgång medan ,, , Finlandoch befinner sig längre frami konjunkturcykeln. IStorbritannien och kandäremot en avmattning ikonjunkturen skönjas. Som helhet ärdock utsikterna till en fortsattuppgång i EU-konjunkturen ganskagoda. Den relativt lättapenningpolitiken, en om än svagtstigande sysselsättning och enmindre stram finanspolitik talarför att uppgången i den inhemskaefterfrågan fortsätter. Den privatakonsumtionen stimuleras också avstigande reallöner och en högframtidstro hos hushållen. Vidareförväntas företagens investeringarstiga även om företagens optimismom den framtida utvecklingenminskar något framöver till följdav Asienkrisen, enligt regeringensbedömning.Ökningen av exporten dämpas underde närmaste åren av den lägrevärldsmarknadstillväxten och enförväntad appreciering av den nyaeuropeiska valutan, euron. Euroninförs och dennahistoriska övergång, då 11 länder iEuropa bildar en valutaunion,väntas bli relativt smidig tillföljd av att skillnaderna iländernas inflationstakt minskatdrastiskt ,som de offentligafinanserna förbättrats. Regeringensbedömning är att euroområdetsstyrränta kommer att ligga kring3,vid starten för att stiganågot i takt med att EU-konjunkturen förbättrasytterligare. Detta innebär attstyrräntorna i ett flertal länderkommer att sänkas under de närmastemånaderna. Den anpassningen harredan startat.Regeringen räknar vidare ibudgetpropositionen med att BNP-tillväxten i stannar vid iår för att gå ned något 1999, till2,. För euroområdet väntas ennågot högre tillväxt, per årför både 1998 och 1999. Den svagareutvecklingen för EU som helhetförklaras framför allt av att dentidigare höga tillväxten iStorbritannien avtar ganskamarkant. stårutanför införandet av euron frånden , tillsammans medDanmark, och . Enstramare ekonomisk politik och ensvag exportutveckling dämpar BNP-tillväxten i till2,och 1999.Trots den förväntat godakonjunkturen sjunker arbetslösheteni EU-området endast marginellt framtill . Som framgår avdiagram 2 låg arbetslösheten i fjolpå av arbetskraften och densjunker till i år.Under 1999 går den ned ytterligarenågot för att ligga vid år2000, enligt regeringens bedömningi september/oktober. Detta innebäratt arbetslösheten och bristen pånya jobb kommer att fortsätta attvara EU:s stora problem under dekommande åren.Diagram 2. Arbetslösheten i EU,och 1*1 Utfall 1995-1997. Regeringensprognoser 1998-2001Källa: Finansdepartementet1.1.5 Utvecklingen i ,och ÖstersjöområdetSom framgår av diagram 3 har Nordende varit en av defrämsta tillväxtregionerna iEuropa. Regeringen räknar med enfortsatt ganska gynnsam utvecklingi , men de senaste årens högatillväxttal kommer att sjunka pågrund av den internationellaavmattningen och en stramareekonomisk politik. Den samladetillväxten i kommer redannästa år att gå ned tillgenomsnittet för EU-länderna. Tillföljd av bl.a. en åtstramning avfinanspolitiken finns nu tydligatecken på en avmattning i dentidigare så starka inhemska danskaefterfrågan. Regeringen räknar medatt BNP-tillväxt blir 2,, efter en uppgång på3,. fallertillväxttakten ytterligare, till2,3 %.I har överhettningen iekonomin blivit allt tydligareunder . Situationenpå arbetsmarknaden är mycketansträngd, vilket bl.a. skapatproblem med lönebildningen. Dennorska penningpolitiken har isamband med höstens valutaoro ochfallande oljepriser stramats åtbetydligt. Detta kommer att dämpatillväxten relativt kraftigt underde närmaste åren. BNP-tillväxtenfaller till 1999 och till 1,, enligt regeringensbedömning.I fortsätter dock denstarka expansionen, mentillväxttalen faller, bl.a. tillföljd av Asienkrisen och denekonomiska krisen i , somfår negativa effekter på denfinländska exporten. BNP väntasstiga och med 3,4respektive och år2000.Viktigt för svensk del är också hurproduktionen utvecklas i det övrigaÖstersjöområdet, dvs. ,länderna i och Polen.Diagram 3. Tillväxten i ochEU 1*1 Utfall 1994-1997. Regeringensprognos i budgetpropositionen1998-2001Källa: FinansdepartementetRyssland, vars ekonomi visadetydliga tecken på återhämtningunder 1997 och början av , fickunder med full kraftkänna av Asienkrisens negativakonsekvenser. Fallande oljepriser,snabbt växande underskott ibytesbalansen och den svagafinanspolitiken minskade snabbtomvärldens förtroende för den ryskaekonomin. Spekulationer mot rubelntvingade den ryska centralbankenatt överge det fastaväxelkursband som bestämde rubelnsvärde. Resultatet blev en kraftigdepreciering och en snabbt stigandeinflation. nära nogkollapsade den ryska finanssektorn.Stora delar av bank- ochbetalningssystemen är i dagslägetur funktion. Den finansiella krisenslår hårt mot den reala ekonominoch regeringen räknar ibudgetpropositionen med attRysslands BNP sjunker medomkring . Någon störreåterhämtning ärknappast att räkna med. Den socialaoch politiska oron är mycket stor.Det råder fortfarande en betydandeosäkerhet om fortsattaekonomisk-politiska inriktning. Detgäller inte minst finansieringen avdet ryska budgetunderskottet ochden ryska statsskulden. Effekternaav den ryska krisen på länderna iBaltikum och har hittillsvarit relativt begränsade. Tvärtomhar tillväxten i området varitstark , på grund av höginhemsk efterfrågan. Utsikterna fören fortsatt god tillväxt undernästa år är också goda, även omeffekter av krisen i göratt uppgången blir mer dämpad. Mestkänsliga för den ryska krisen ärLettland och , som båda haren betydande handel med Ryssland.Regeringen bedömer att BNP i debaltiska länderna stiger meddrygt och att den i gårupp med knappt 6 %.1.1.6 Osäkerheter i deninternationella bedömningenPå grund av Asienkrisen ochutvecklingen i ochtillväxtekonomierna i Latinamerikafinns stora osäkerheter ibedömningen av den internationellakonjunkturen. Det finns risk föratt utvecklingen blir sämre än denhuvudbedömning som görs ibudgetpropositionen. Deallvarligaste riskerna är:· Försenad återhämtning iJapan. Bristen på optimism ochförtroende hos de japanskahushållen och företagen för denekonomiska politiken och framtidenriskerar att förlänga den japanskalågkonjunkturen. En sådanutveckling skulle försvåraåterhämtningen i övriga ochytterligare dämpa deninternationella tillväxten. En ännulägre tillväxt i skullesannolikt utlösa ny oro påasiatiska finansmarknaderna ochytterligare minska de övrigaasiatiska ländernas export tillJapan.·· Tillståndet i . Enbredare och djupare lågkonjunktur iAsien kan tvinga fram endevalvering av den kinesiskavalutan. Det skulle i sin tur sättaytterligare press på Hongkong-dollarn och andra valutor itillväxtekonomierna, med nyanegativa effekter påvärldsekonomin.·· Den ryska krisen. Fortsattaoch tilltagande problem i den ryskaekonomin kan förvärra oron på deinternationella finansmarknadernaoch försämra situationen förtillväxtekonomierna, genom högreräntor och minskadekapitalinflöden.·· Utvecklingen iLatinamerika. Om den ekonomiskasituationen förvärras i Brasilieneller andra länder i Syd- ochLatinamerika är risken stor att denegativa effekterna på Förentastaterna förstärks.·· Utvidgning av finans- ochbörsoron. har turbulensenpå världens aktiemarknader haft enrelativt liten effekt påkonsumtionen ochinvesteringsverksamheten i Förentastaterna och . Ett fortsattbörsfall kommer sannolikt att dämpaden inhemska efterfrågan,framförallt i menäven i viss mån i . Deamerikanska hushållens känslighetför aktiepriserna är större än deeuropeiska hushållens, eftersom deamerikanska hushållen har en högreandel av sparandet i aktier.·· Utvecklingen i Nordamerika.Depreciering av valutorna i Asienkommer att leda till en kraftigökning av de asiatiska ländernasexport. och då framförallt väntas sugaupp en stor del av denna ökning. Omavmattningen i den amerikanskaekonomin blir större än beräknatkommer det att försvåraåterhämtningen i både ochövriga Asien.·1.1.7 Utvecklingen av svensk exportAsienkrisen har fått genomslag påden svenska exporten under 1998.Efter en uppgång pådrygt steg varuexporten underförsta halvåret med drygt 7,jämfört med samma period i fjol.Exporten till (exklusiveMellanöstern) föll underförsta halvåret . Som framgårav tabell 2 innebär det att de s.k.dynamiska asiatiska ekonomiernas,dvs. , , ,, och Malaysiasandel av den svenska exporten föllmarkant, från till3,under första halvåret 1998.Till enbart minskadevaruexporten medca . Men är inte baramörker ur svensk exportsynpunkt.Exporten till både ochHongkong steg relativt kraftigtunder första halvåret i år.Hittills i år har nedgången i Asienkompenserats av en kraftig ökningav exporten till bl.a. med12 %. EU-länderna och övriga länderi är absolutviktigaste avsättningsmarknader ochtillsammans svarar de för av den svenskavaruexporten.Tabell 2. BNP-tillväxt per regionsamt andel av svensk export*Asienkrisen, problemen i Rysslandoch gör att det ärsvårt att bedöma den svenskaexportens utvecklingen under dekommande åren. Regeringen räknarmed att världsmarknadstillväxtenför svensk export nära nog halverasunder 1998, men att den stigernågot i samband med attdet sker en försiktig återhämtningav konjunkturen i och övrigaAsien. Eftersom den ekonomiskaaktiviteten på störstamarknad, , väntas fortsättastiga i en hygglig takt görregeringen bedömningen att densvenska exporten under både 1998och 1999 stiger med omkring 6 %.Tabell 3. Svensk export fördelad påvarugrupper*Under första halvåret i årtillhörde verkstadsprodukter i formav maskiner, elektroniska varor ochfordon av olika slag de varugruppersom sålde bäst utomlands. Ävenexporten av läkemedel, papper ochjärn- och stål utvecklades väl. Somframgår av tabell 3 svararverkstadsprodukterna för knappt55 % av den totala varuexporten,vilket är en uppgång med ungefär 5 procentenheter.I gruppen verkstad svararteleprodukterna, t.ex.mobiltelefoner, för avsvensk export. Det är en halvprocentenhet lägre jämfört med , men en mycket kraftig uppgångjämfört med sedan.1.2 Den ekonomiska utvecklingen iSverige1.2.1 Den svenska konjunkturen åren1998 och 1999 och utsikterna framt.o.m. år 2001Konjunkturen i den svenska ekonominfortsatte att förbättras underförsta hälften av 1998.Sysselsättningen har hittills i årstigit mer än vad regeringenräknade med i vårpropositionen. Detär framför allt i den privatatjänstesektorn och inom kommunernasom sysselsättningen ökat. Detökade antalet nyanmälda ledigaplatser till arbetsförmedlingentalar dessutom för attsysselsättningen fortsätter attstiga ochunder 1999.Sveriges BNP steg jämfört medsamma period . Drivande iuppgången var den inhemska svenskaefterfrågan. Den privatakonsumtionen och investeringarnasteg starkt som denoffentliga konsumtionen ökade förförsta gången . Effekterav Asienkrisen syns framförallt iutrikeshandeln, där nettoexportengav ett negativt bidrag till densammanlagda tillväxten.Under förutsättning att deninternationella konjunkturen inteförsämras ytterligare och attförväntningarna om en försiktigåterhämtning i under 1999infrias räknar regeringen med attekonomin växer undersåväl 1998 som 1999. Om de totalalöneökningarna i ekonomin under dekommande åren begränsar sig tillomkring gör regeringenbedömningen att ekonomin fortsätteratt växa med även år2000 och år 2001.Tabell 4. Bidrag till BNP-tillväxten*Som framgår av tabell 4 kommer deninhemska efterfrågan att vara denfrämsta tillväxtmotorn i svenskekonomi under de kommande åren.Exporten och utrikeshandelns bidragtill tillväxten sjunker. Uppgångeni sysselsättningen, de lågaräntorna och en starkförmögenhetsställning hos hushållentrots den senaste tidens sjunkandebörskurser talar för att detsenaste årets uppgång i den privatakonsumtionen fortsätter.Utvecklingen förstärks av atthushållens inkomster stigerrelativt kraftigt efter flera svagaår. Dessutom finns det ett behov avatt ersätta gamla kapitalvaror. Dethöga kapacitetsutnyttjandet iindustrin, den kraftiga expansioneni tjänstesektorn, en hög lönsamhetoch de låga räntorna innebär ocksåatt förutsättningarna är goda fören fortsatt höginvesteringsverksamhet inäringslivet, enligt regeringensbedömning. Dessutom talar ettflertal faktorer för en tillväxt ibostadsbyggandet under de närmasteåren. En uppgång som dock sker frånen mycket låg nivå efter de senastesju årens mer eller mindrekontinuerliga nedgång ibostadsbyggandet.Trots Asienkrisen och höstensturbulens på finansmarknaderna ärhushållens optimism om den framtidaekonomiska utvecklingen fortsatthög, vilket framgår av diagram 4.Företagens optimism har dockavtagit en del under de senastemånaderna, visarKonjunkturinstitutets barometer förindustrin. Detta kan innebära attinvesteringarna i exportindustrinframöver kan bli lägre än väntat.Inom tjänstesektorerna är dockoptimismen om framtiden mycketpåtaglig, vilket gör att enstarkare investeringstillväxt idessa branscher inte kan uteslutas,enligt regeringens bedömning.Diagram 4. Hushållens ochföretagens framtidstro*Källa: Statistiska centralbyrån1.2.2 Prognosförutsättningar ochnyckeltalRegeringens prognos bygger på deninformation som fanns tillgängligt.o.m. den 6 oktober 1998.Utskottet vill understryka attberäkningarna ären kalkyl av den ekonomiskautvecklingen under förutsättningatt vissa antaganden är uppfyllda.De viktigaste förutsättningarna äratt arbetsmarknaden fungerar väloch att de totala löneökningarnabegränsas till per år.Antagandet om löneökningar på 3 %per år bygger på de avtal somarbetsmarknadens parter slutithittills och inkluderaren förväntad löneglidning på 0,5 %per år.Tabell 5. Prognosförutsättningar1998-2001*I tabell 5 och 6 redovisasförutsättningarna för ochnyckeltalen i regeringenskonjunkturprognos.I punkterna nedan sammanfattas deviktigaste skillnaderna mot denbedömning som regeringen gjorde ivårpropositionen:· På grund av Asienkrisen ochhöstens finanskris har regeringenskrivit ned tillväxten för sammantagna med 0,2procentenheter underperioden 1998-2000.·· Höstens försvagning avkronan gör att regeringen räknarmed en något svagare krona under1998 och 1999. Regeringen förväntarsig dock en gradvis förstärkning avkronkursen och att genomsnittsnivånår 2000 är densamma som förväntadesi vårpropositionen.·· Till följd av den fortsattanedgången i både de svenska ochinternationella räntorna undervåren och väntas delånga räntorna vara ungefär 0,5procentenheter lägre perioden1998-2001. Räntorna bedöms bli somlägst och börjanav 1999 för att sedan stiga svagt itakt med en starkare inhemskefterfrågan i Europa.·· Asienkrisen och diverseengångseffekter innebär attinflationstrycket i ekonomin antasbli lägre. I vårpropositionenräknade regeringen med en inflationunder 1998 och 1999 på 0,6respektive . har prognosenjusterats ned till 0,1 och 1,1 %för respektive år. ochframåt väntas inflationen ligga inivå med inflationsmålet.·Prognosen för bytesbalansen harsänkts kraftigt. en stor försämring avtjänstebalansen och en ändradbedömning av export- ochimportprisernas utveckling. Trotsnedjusteringarna väntasbytesbalansen ge ett överskott pådrygt av BNP de närmaste åren.Tabell 6. Nyckeltal för 1998-2001*1.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att deninternationella konjunkturen inteallvarligt försämras blirtillväxten i den svenska ekonominunder hög sett i etthistoriskt perspektiv. Regeringenräknar med att BNP stiger med igenomsnitt . Sammantagetinnebär detta att under denärmaste åren kommer att växasnabbare än det förväntadegenomsnittet i både EU och OECD.Under åren 1999-2001 väntasSveriges tillväxt ligga över dengenomsnittliga tillväxten i våragrannländer i Norden.Tabell 7. Försörjningsbalansen1998-2001*De olika delarna avförsörjningsbalansen utvecklar sigenligt regeringen på följandesätt:· Som redovisats ovan och somäven framgår av tabell 4 blir deninhemska efterfrågan drivkraften isvensk ekonomi under de närmasteåren. Det är ett märkbarttrendskifte mot de senaste årenstudelade utveckling, då exportenvarit motorn och efterfrågan inomlandet varit svag. Den privatakonsumtionen väntas öka iår och 1999. Det är enuppjustering jämfört medvårpropositionen med 0,4procentenheter för respektive år.Bruttoinvesteringarna stiger med9,1998 och , vilketinnebär en uppjustering med 2,6respektive 0,4 procentenheterjämfört med vårpropositionensbedömningar.·· av minskningökar återigen den offentligakonsumtionen. Den kommunalakonsumtion, som är den störstadelen i den offentligakonsumtionen, stiger med 1,7 %för att öka med knappt1 %. Uppgången förklaras bl.a. avgenomförda och planerade höjningarav de allmänna statsbidragen tillkommunerna.·Asienkrisen och den internationellafinanskrisen gör att exportenutvecklas sämre än väntat. Exportenväntas ändå stiga med per årfram till år 2001.1.2.4 ArbetsmarknadenDen svenska arbetsmarknaden harförbättrats sedan mitten av 1997.Från årsskiftet fram till september1998 har antalet sysselsatta ökatmed omkring 55 000 personer, rensatför säsongsvariationer. Sammantagetligger sysselsättningen nu påungefär samma nivå som i slutet av1995 och . Framförallt är det inom den privatatjänstesektorn och i kommunerna somsysselsättningen stigit. Den öppnaarbetslösheten sjönk fram tillseptember till avarbetskraften, på grund av denökade sysselsättningen och en lägretillväxt i arbetskraftsutbudet. Densenaste siffran visar att den öppnaarbetslösheten fortsatt att sjunka,till i oktober.Diagram 5. Sysselsättningen1995-september 1998*Källa: Statistiska centralbyrånFlera faktorer talar för attsysselsättningen fortsätter attstiga framöver. Som redovisats ovankommer motorn i tillväxten i allthögre grad att vara den inhemskaefterfrågan. Det innebär sannoliktatt uppgången i ekonomin blir mersysselsättningsexpansiv jämfört medtidigare. har antaletnyanmälda lediga platser stigitrelativt kraftigt det senaste året.Erfarenhetsmässigt brukar detbetyda en stigande sysselsättningom sex-tolv månader.Givet den bild av konjunkturen somregeringen skisserar kommersysselsättningen att fortsätta attstiga. Regeringen bedömer attantalet sysselsatta stiger med igenomsnitt under dekommande fyra åren. Det ikombination med attarbetskraftsutbudet hålls tillbakagenom att antaletutbildningsplatser inom högskolanoch inom ramen för Kunskapslyftetökar ytterligare, gör att den öppnaarbetslösheten faller till islutet av . Den störstarisken för en sämre utveckling är,vid sidan av en sämre konjunktur,att lönerna stiger mer än väntat.Vidare finns det risk för attsysselsättningen begränsas avbrister i vissa typer avarbetskraft. Redan kan en ökning avbristtal spåras i AMS rapporter ochi barometrar.Dessutom finns en tendens attnyanmälda lediga platser i störreutsträckning än tidigare intebesätts. Det tyder på att de s.k.matchningsproblemen påarbetsmarknaden har ökat.Tabell 8. Nyckeltal förarbetsmarknaden*1.2.5 Alternativt scenario för denekonomiska utvecklingenRegeringen presenterar ibudgetpropositionen ett s.k.sidoalternativ som försökerbeskriva hur den svenska ekonominutvecklas om den internationellakonjunkturen under de kommande årenblir svagare jämfört med debedömningar som görs i den s.k.huvudprognosen. Utskottet villerinra om att sidoalternativet inteär en regelrätt prognos utan attden mer är att betrakta som enbeskrivning av vad som kan hända omAsienkrisen fördjupas.I huvudprognosen väntas enförsiktig exportledd återhämtning ide under 1999.Asienkrisens effekter på övrigaländer i OECD-området väntas blimåttliga.Sämre utveckling i deninternationella konjunkturenI sidoalternativet görs följandeantaganden om den internationellakonjunkturutvecklingen:· Lågkonjunkturen i Japanblir mer långvarig. Problemen i denjapanska banksektorn förblir olöstaoch den finanspolitiska stimulanssom beslutats och planerats fårendast ett begränsat genomslag iekonomin.·· De kvardröjande problemen iJapan gör att återhämtningen iAsien dröjer till år 2000.·· Fördjupningen av krisen iAsien innebär att de negativaåterverkningarna på den övrigavärlden blir större, inte minst ide andra s.k. tillväxtekonomierna.I t.ex. försvagasefterfrågan ytterligare genom enstramare ekonomisk politik.·· En svagare utveckling iLatinamerika slår mot exporten ochinvesteringarna i framför alltFörenta staterna, men även iEuropa.·· Höstens finansiella orotilltar. Aktiekurserna fallerytterligare i ochEuropa, vilket i förlängningenleder till svagare privatkonsumtion och lägre investeringar.·· Penningpolitiken blir docklättare och räntorna lägre. Dettadämpar, men förmår inte på kortsikt eliminera, de negativaeffekter en djupare Asienkris ger.·Den djupare Asienkrisen kommer attdämpa den internationellatillväxten under framför allt 1999och 2000.Effekter på den svenska ekonominEn tydlig effekt av den sämreinternationella utvecklingen isidoalternativet är attvärldsmarknadstillväxten för densvenska exporten försvagas ganskamarkant under framför allt 1999,vilket framgår av diagram 6.Diagram 6. Världsmarknadstillväxtenför svensk export*En svagare svensk export leder sämre industrikonjunktur ochfärre investeringar och2000. Den ökade finansiella oronoch avmattningen i konjunkturen göratt sysselsättningen och denprivata konsumtionen utvecklassvagare. Hushållens förmögenhet ochinkomster utvecklas sämre, menregeringen gör bedömningen attrisken för en betydande nedgång ikonsumtionen är relativt liten.Anledningen är bl.a. att hushållenbyggt upp sin ekonomi och att derasförmögenhetsställning är mycketgod.Regeringen gör vidare bedömningenatt den lägre sysselsättningendärvid innebär att målet om enöppen arbetslöshet på 4 %inte nås. Vidare kommer inte detföreslagna budgetpolitiska målet omett överskott i de offentligafinanserna på av BNPatt uppfyllas.Som framgår av tabell 9 räknarregeringen med att de olika delarnai försörjningsbalansen får följandeutveckling om den internationellakonjunkturen framöver försämrasenligt det mönster som beskrivsovan:BNP växer och 1,8 %under 1999. Det är 0,2 respektive1,sämre jämförtmed huvudprognosen. Åren därefterblir dock effekterna betydligtmindre eftersom det sker enåterhämtning i den internationellakonjunkturen .