bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Den hållning idessafrågor som intagits bl.a. av flera engelska regeringar, med olika politiskinriktning, finner vi värd att främja.I fråga om särbehandling av män och kvinnor är det vår uppfattning attjämställdhet normalt bäst främjas genom att alla kvinnor och män uppfattas ochbehandlas som unika individer med de kompetenser, rättigheter, möjligheter ochförpliktelser som följer av detta.Vissa termer och förkortningarACP/AVS70 stater i , och (African,Caribbeanand Pacific States ) som är associerade till gemenskapen genom Lomékonven-tionen. Konventionen, som har sitt ursprung i EU-staternas tidigare samarbetemed de forna kolonierna, är ett avtal om handel, samarbete och bistånd.ALAAsia and - samlingsbegrepp för EU-staternas bistånd tillländer i och Latinamerika.AssociationsavtalEG:s associationsavtal enligt artikel 238. Överenskommelserna ärbaserade på ömsesidighet vad gäller rättigheter och skyldigheter, men medgervanligen viss förmånsbehandling av den associerade parten. Associationsavtalfinns med bl.a. och . Europaavtal, undertecknats med , , m.fl. central- ochösteuropeiska stater. Europaavtalen innehåller en referens till framtida EU-medlemskap. Jämför Europaavtal.Associerade transoceana länder och territorierLänder och territorier utanförgemenskapen med associationsstatus på grund av sina juridiska bindningar medvissa medlemsstater (t.ex. med ).BeneluxEkonomisk union etablerad genom Haagöverenskommelsen 1948 mellan ,och Luxemburg.BeslutÄr bindande för dem de riktar sig till. Beslut har t.ex. fattats om införandeav system för informationsutbyte om vattenkvalitet.BNI/BNPBruttonationalinkomst/Bruttonationalprodukt.Bulletin of CommunitiesEn EG-publikation som redogör förkommissionens och andra gemenskapsinstitutioners arbete. Publiceras 11 gångerom året.CAP/PACCommon Agricultural Policy/Politique Agricole Commune - EG:s gemensammajordbrukspolitik. I artikel 39 i fastställs att gemenskapensjordbrukspolitik syftar till att öka produktionen av jordbruksprodukter,garan-tera jordbrukare en dräglig levnadsstandard, stabilisera jord-bruksmarknaderna samt garantera rimliga priser för konsumenterna. Knappt 60 %av EG:s totala budget går till CAP.CECommunauté Européenne (CE)/Europeiska gemen-skapen (EG).CECACommunauté Européenne du Charbon et de l'Acier/Europeiska kol- och stålge-menskapen (EKSG).CELEXEG-kommissionens rättsdatabas. Innehåller i full text bl.a. EG:s grundläggandetraktater (t.ex. Rom-fördraget), sekundär lagstiftning (förordningar,direktiv,beslut, etc.), avtal mellan EG och tredje land samt rättsfallen från EG-domstolen.CERNConseil Européen pour la Recherche Nucléaire/ forNuclear Research - Europeiska atomforskningscentret med säte utanför Genève.Bildades 1954 för att utföra och koordinera forskning inom partikelfysik.CFPCommon Fisheries Policy - EG:s gemensamma fiskeripolitik. Enligt dessgrundläggande bestämmelser skall fiskeresurserna mellan EU:s medlemsstaterfördelas utifrån följande kriterier: traditionellt fiske, förlust avfiskemöjligheter på grund av införande av 200-milsgräns för fiskezoner,prioritering av områden som är starkt beroende av fiske (, norraStorbritannien).CISCustom Information System. Konvention undertecknad syftandetillatt möjliggöra ett gemensamt agerande av tullmyndigheterna i och utbyte avinformation för brottsbekämpande verksamhet.Citizen´s Europe/Europe des CitoyensMedborgarnas . Blev i mitten av1980-talet ett samlingsnamn för de fördelar som de enskilda medborgarna i EG skullefå av den inre marknaden. Medborgarnas har ingen egen tidtabell. Detsyftar på alla de åtgärder på arbetsmarknadens, socialpolitikens,konsumentpolitikens, ut-bildningens, miljöns och den fria rörlighetens områdensom direkt gagnar de enskilda EU-medborgarna.Cohesion(Sammanhållning)EU:s målsättning att uppnå ekonomisk och social utjämning inomgemenskapen. Detta påverkar all verksamhet inom unionen men bedrivs främstgenom de tre strukturfonderna - regionalfonden, socialfonden ochjordbruksfondens utvecklingssektion. Enligt Unionsfördraget i skallen särskild utjämningsfond (cohesion fund) för de ekonomiskt mindre utvecklademedlemsstaterna inrättas.Community Support Frameworks (CSFs)Utfästelser gjorda av till medlemsländerna om på vilka områdenoch med hur mycket regionalfonderna kan användas för nationellaregionalpolitiska stödåtgärder. Som regel lämnar EU bidrag motsvarande högst70% av totalkostnaderna för ett projekt.CoreperComité des Représentants Permanents/: de ständiga representanternas kommitté som består av medlemsstaternasEG-ambassadörer och deras ställföreträdare. Coreper sammanträder varje veckaoch har till huvuduppgift att förbereda ministerrådets möten. Kommittén lederhela den mångfald arbetsgrupper som bearbetar kommissionens förslag inför be-handling i ministerrådet.COREUCorrespondence Européen, EU:s interna kommunikationsnät för det utrikes-politiska samarbetet mellan medlemsstaterna.Correspondence CentresMotsvarande Euro-Info-Centres inom EU som vänder sig till tredje land medprioritering av EFTA-länderna och länderna i Central- och Östeuropa.Council of MinistersEU:s ministerråd. Se ministerrådet.DavignonrapportenEG:s medlemsstater ingick en överenskommelse om att inleda ettnärmare och oförbindligt utrikespolitiskt samarbete. Riktlinjerna till dettasamarbete hade skisserats i en rapport av , belgisk diplomatoch sedermera framträdande ledamot av EG-komissionen. Beslutet om närmareutri-kespolitiskt samarbete inom gemenskapen var bl.a. ett avgörande skäl förSveriges beslut att inte ansöka om EG-medlemskap vid denna tidpunkt.Delors Plan/tillsatte 1988 en kommitté under ledning avEG-kommissionens dåvarande president med uppgift att utreda ochföreslå steg i riktning mot en ekonomisk och monetär union, EMU. På våren 1989presenterade kommittén sitt förslag som rekommenderar att EMU införs i trefaser och omfattar gemensam penning- och valutapolitik, samordning av denekonomiska politiken, gemensam centralbank och en enhetlig valuta.DGDirectorate General - generaldirektorat. sekretariat ärorganiserat i sju stabsfunktioner och 23 generaldirektorat (GD) för olikafack-områden. Dessa är externa förbindelser (GD I), ekonomi och finans (GD II),inremarknad och industripolitik (GD III), konkurrens (GD IV), sysselsättning,arbetsmarknads- och socialpolitik (GD V), jordbruk (GD VI), transporter (GDVII), bistånd (GD VIII), personal och administration (GD IX), information,kommunikation och kultur (GD X), miljö, nukleärsäkerhet och civilskydd (GDXI),vetenskap, forskning och utveckling (GD XII), informationsteknologi ochinnovation (GD XIII), fiske (GD XIV), finansinstitutioner och direkta skatter(GD XV), regionalpolitik (GD XVI), energi (GD XVII), kredit och investeringar(GD XVIII), budget (GD XIX), revision (GD XX), tullunion och indirekta skatter(GD XXI), samordning av strukturpolitiken (GD XXII) och företagspolitik,handel, turism och kooperation (GD XXIII).DirektivÄr bindande för EU:s medlemsstater när det gäller målen som skalluppnås, men ger varje stat valfrihet beträffande medlen. Ofta innehåller di-rektiven åtaganden om tid för införande.DublinkonventionenEU:s konvention om asyl undertecknades i 11 juni 1990av 11 medlemsstater.ECEuropean Community - Europeiska gemenskapen. Se EG.ECB//System - den europeiskacentralbanken respektive det europeiska centralbankssystemet (inkl. denationella centralbankerna) som avses upprättas i EMU:s fas tre i slutet av1990-talet (jämför EMU).EcofinMinisterrådsmöte i sammansatt av medlemsstaternas ekonomi- och finans-ministrar. Är tillsammans med (som behandlar frågor avallmän och utrikespolitisk karaktär) ett av de viktigaste ministerrådsmötena iEU.EDFEuropean Development Fund - Europeiska utvecklingsfonden som förvaltar EU:sbiståndsmedel till AVS/ACP-staterna under . Har sitt säte iLuxemburg. Medel tillskjuts i femårsramar knutna till Lomékonventionen.EEA1. - Europeiska miljöbyrån med säte iKöpenhamn.Dess roll är främst rådgivande till EG i miljöfrågor samt ett informations-center för statistik över miljösituationen i medlemsstaterna.2. EuropeanEconomic Area - Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Se EES.EEGEuropeiska ekonomiska gemenskapen. Se EG/EC/CE.EESEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet, be-stående av EG:s och EFTA:s samtliga medlemsstater. Avtalet om att upprätta EESträdde i kraft . Avtalet omfattar de fyra friheterna samtangränsande politikområden (t.ex. utbildnings- och forskningssamarbete). Detomfattar också de legala och institutionella frågor som ligger till grund föravtalet. Avtalet bygger på - acquis communautaire - exklusiveden gemensamma jordbrukspolitiken, fiskepolitiken, handelspolitiken ochskatte-politiken, m.fl. områden. Medlemmar är , och - den europeiskafrihandelssammanslutningensom grundades 1960.Medlemmar är , , och . , ,, , och var medlemmar av EFTA framtilldess de anslutit sig till EG/EU.EG-fördragetDetta fördrag som slöts om den europeiska ekonomiska gemenskapen(EEG),med senare tillägg och ändringar, kan kallas och regeringsform.Till sin egentliga natur är fördraget en överenskommelse mellan stater sombehåller sin nationella handlingsfrihet, men är beredda att på klartangivna villkor och inom precist definierade områden begränsa eller avstå frånsin suveräna handlingsfrihet och överlämna denna till gemenskapen.EG/EC/CEEuropeiska gemenskapen (EG)/European Community (EC)/Communauté Européenne(CE).Består av EKSG, EEG och Euratom. EG:s medlemsstater är (1951),(1951), (1951), (1951), (1951),(1951 för och 1990 för f.d. DDR), (1973), (1973), (1973), (1981), (1986), (1986), (1995), (1995) samt (1995). Se också EU.EG-domstolenCourt of of Communities, med säte iLuxemburg.Är högsta uttolkare av EG-fördragen och gemenskapens lagstiftning. Domstolenbestår av 15 ledamöter och 9 generaladvokater (vars uppgift det är att i varjemål framlägga ett förslag till beslut) och har ca 600 anställda.EG-kommissionenÄr ett utredande, förslagsställande, verkställande ochövervakande organ. Kommissionen består av 20 ledamöter - två från vart och ettav de fem stora medlemsstaterna (, , , Storbritannienoch ), en från vart och ett av de övriga. Ledamöterna i kommissionennomineras av medlemsstaterna och utses för en femårsperiod. Kommissionen ledsav en president som väljs för en period av . Varje ledamot har ett ellerflera ansvarsområden. Kommissionen biträds av ett sekretariat som ärorganiserat i stabsfunktioner, generaldirektorat (jämför DG) och andraenheter.Ca 13 000 tjänstemän arbetar i kommissionen, vars säte är Bryssel.EG:s regelverkAcquis communautaire, det samlade regelverket inom EG bestående avgrundfördragen, förordningar, direktiv, och domstolsavgöranden.EGTEuropeiska gemenskapens officiella tidning. EG:s sammanställning av direk-tiv, förordningar, etc. som antagits av ministerrådet. Kan jämföras med Svenskförfattningssamling i - Europeiska inve-steringsbanken är ettsjälvständigt EG-organ med egen förvaltning. Etablerades i och med Rom-fördraget, med syftet att till speciellt utsatta och mindre utveckladeregioneri EG:s medlemsstater ge lån främst för investeringar i infrastruktur,energisektorn och industriell modernisation. Lån ges också till staterna iCentral- och och till de stater som är anknutna till . Banken har sitt säte i . Styrelsen består av de 15medlemsstaternas finans- och ekonomiministrar.EISEuropean Information System. EU:s datainformationsnät som skall regleras i enkonvention och som syftar till att underlätta kontrollen vid gemenskapensyttregränser. Den skall utgöra ett komplement till konventionen om de yttre grän-serna.Ekonomiska och sociala kommitténÄr ett rådgivande organ inom EU med representanter från arbetsmarknadensparter, producent- och konsumentintressen, jordbruk, m.m. Kommittén har 189ledamöter och ett sekretariat med säte i med ca 500 anställda.EKSGEuropeiska kol- och stålgemenskapen. Bildades 1951 genom det s.k.Parisfördraget. De sex ur-sprungliga medlemsstaterna - , ,, , och - samordnade sinabefogenheter att be-stämma i frågor som påverkar produktion och distributionav kol och stål i den nya organisationen.EMSEuropeiska monetära systemet/- EG:s monetärasamarbetssystem skapades 1978/79 och är lagfäst i Europeiska enhetsakten från1987. Samarbetet inriktas på att vidareutveckla växelkursmekanismen, , ochfrämja ömsesidigt ekonomisk-politiskt närmande, s.k. konvergens. EMS består aven gemensam valuta, ecu, växelkursmekanismen, , den monetärasamarbetsfonden, EMCF, samt kreditstödsfacili-teter.EMUEconomic and Monetary Union - EU:s ekonomiska och monetära union. En avEG:stvå regeringskonferenser, som inleddes , behandlade EMU. EMU ärtänkt att genomföras i tre faser: den första innebär dels upprättandet av deninre marknaden och införandet av fria kapitalrörelser mellan EU-staterna, delsatt alla valutor knyts till växelkursmekanismen i EMS. Fas två innebär huvud-sakligen en förstärkning av den ekonomisk-politiska samordningen och fas treskapandet av en gemensam centralbank, att man låser växelkurserna mellanmedlemsstaterna och att en enhetlig valuta införs. Den enhetliga valutankommeratt kallas ?euro?. Den tredje fasen skall enligt Unionsfördraget inledassenast1999.EnhetsaktenActe Unique. Reviderade 1987 - Romfördragetoch Parisfördraget. Innebar ökad användning av majoritetsbeslut, förstärkningav roll och fördragsfäste målet att till utgången av 1992upprätta den inre marknaden. Fördragsfäste även områdena miljö, arbetsmiljö,regionalstöd och forskning samt det europeiska utrikespolitiska samarbetet,EPS(numera GUSP).EPUEuropean Political Union - EG:s politiska union. En central målsättningalltsedan Kol- och stålgemenskapens tillkomst 1951 har varit att skapa enpolitisk union. I framhålls också de fördragsslutandeparternas beslutsamhet att ?lägga grunden till ett ständigt fastare förbundmellan de europeiska folken?. Denna målsättning bekräftades i och medenhetsakten . inleddes en av två regeringskonferenserför att behandla EG:s allmänpolitiska och institutionella utveckling iriktningmot en ?politisk union?. Resultatet av denna konferens och den om ekonomiskochmonetär union blev överenskommelsen i om skapandetav Europeiska unionen.ERMExchange Rate Mechanism - växelkurssamarbetet inom EMS. Inom har varjevaluta en fastställd centralkurs uttryckt i ecu. På grundval av dennabestämmerman kurser gentemot de andra valutorna i systemet. deltar ej i ERM.EUEuropeiska unionen, dvs. den påbyggnad och fördjupning av gemenskapsarbetetsom överenskoms i . Begreppet EU används om denövergripande helhet som omfattas av . Av de tre s.k. pelaresom unionen vilar på är det pelare två (gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik)och pelare tre (området för rättsliga frågor och inrikes angelägenheter) sombildar unionens nya samarbetsområden. Begreppet EG betecknar också fort-sättningsvis det traditionella ekonomiska samarbetet inom unionen (dvs. EG,EKSG samt Euratom).EuratomEuropean Atomic Energy Community - Europeiska atomenergigemenskapen. Bildadesisamband med EEG i . Euratom har gemensamma regler om frågor som berörkärnsäkerhet och kärnenergi, i vilka ingår en gemensam marknad föruranförsörjning, reaktorer och delar av reaktorer. Fungerar som kontrollorganoch driver ett europeiskt fusionsforskningsprogram.Euro-Info-CentresInom ramen för den EG-aktionsplan som särskilt inriktas på att ökamöjligheterna för små och medelstora företag att tillgodogöra sig fördelarnaavden inre marknaden, har informationskontor, s.k. Euro-Info-Centres, upprättatsi medlemsstaterna. Syftar främst till att möjliggöra bättre information mellanföretagen samt mellan företagen och allmänheten.EuropaavtalAssociationsavtal mellan EU och vissa stater i . Avtalhar undertecknats med , , , m.fl. central- ochösteuropeiska stater.Europaavtalen innebär att ett frihandelsområde skall upprättas . EGåtar sig att å sin sida avveckla handelshinder för industrivaror redan inomfemår. Avtalen innehåller vidare regler om arbetstagares rörlighet,investeringar,tjänstehandel, konkurrensrätt, ekonomiskt samarbete, kulturellt utbyte och enutrikespolitisk dialog. I avtalens inledande avsnitt anges också att de skallses som ett första steg på vägen mot ett framtida EU-medlemskap. Jämför Asso-ciation Agreements.EuropaparlamentetÄr rådgivande, kontrollerande och i vissa fall - t.ex. i budgetfrågor -medbes-lutande organ. Består av 626 ledamöter, valda direkt . Parlamentethåller vanligen sina sessioner (utom ) i Stras-bourg. Normalt möts utskott och partigrupper i . Huvuddelen av parla-mentets sekretariat, som har ca 3 000 anställda, finns i Luxemburg.EuroparådetDess stadgar undertecknades 1949 i . Syftet är att samarbeta inom en radområden: mänskliga rättigheter, sociala frågor, utbildning, kultur, ungdoms-frågor, hälsofrågor och naturvård. Organisationen har 39 medlemmar,senast upptogs som medlem. Har sitt säte i . Rådetsgeneral-sekreterare är f.n. svensken on Human konvention om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. Se Europarådet.European Court of Human RightsEuropeiska domstolen för mänskliga rättigheter. Domstolen, med säte iStrasbourg, skall se till att konvention om demänskligarättigheterna efterföljs.European Documentation CentreI varje EU-stat finns ett antal informationscentrum med uppgift att till-handahålla information om , institutioner etc. Är oftast knutnatill universitet eller högskolor.European Environmental BureauEuropeiska miljöbyrån. Upprättades 1974 med syftet att fungera som ettinformationsnätverk för miljöfrågor i , främst i EU:s medlemsstater.Består av ca 200 miljöorganisationer. Har sitt säte i rådetDetta , som tillkom på informell basis 1974,består av medlemsstaternas stats- och regeringschefer och EG-kommissionensordförande. stadgefästes först i enhetsakten 1987 och förs idet nya unionsfördraget in i den formella beslutshierarkin. Skall sammanträdatvå gånger för att bl.a. ge politiska impulser i arbetet och behandlastörre frågor.EuropolEU-organ för polissamarbete inom ramen för tredje pe-lare för att förhindra och bekämpa terrorism, narkotikahandel och annaninternationell brottslighet. Ett första steg är informationssamarbete kringillegal narkotikahandel genom narkotikaenheten (Europol Drugs Unit).EU:s sociala stadgaAntogs av alla EG-stater utom i form av endeklaration . Betraktas som ett politiskt instrument med ?moraliskaförpliktelser? för medlemsstaterna att se till att de grundläggande socialarättigheter som stadgan behandlar garanteras i respektive stat. Den ger ocksåen uppmaning till kommissionen att lägga fram förslag till direktiv ochrekommendationer eller på andra sätt söka genomföra innehållet i stadgan sombl.a. omfattar arbetsmarknads- och yrkesutbildningsfrågor, jämställdhet, ar-betsmiljö- och handikappfrågor. Har följts upp via ett speciellt handlings-program.FusionsfördragetFusionsfördraget. Överenskommelser som samlade detregemenskapsfördragen - EKSG, EEG och Euratom - under gemensam kontroll av enkommission och ett ministerråd. Överenskommelsen trädde i kraft i juli 1967.FörordningAntas av på förslag från kommissionen. Är bindande förallamedlemsstater liksom för företag och enskilda inom EU. Förordning tar övernationell lag.FörstainstansrättenEG:s förstainstansrätt - lägre instans som handläggerkonkurrens-ärenden, EKSG-mål samt arbetsrättsliga frågor mellan och inom gemenskapensinstitutioner. Besluten kan överklagas hos domstolens högre instans. 15domare.GUSP/CFSPDen gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik som EU:s medlemsstater utvecklarinom ramen för fördraget om Europeiska unionen (eng. Common Foreign andSecurity Policy).GymnichInformellt utrikesministermöte inom EU varje halvår, som ägnas en allmändiskussion om övergripande utrikespolitiska frågor. Uppkallat efter den byutanför där det första mötet ägde rum.HarmoniseringEU-term som syftar på ändring av nationell lagstiftning så att den överens-stämmer med EG:s regelverk.Icke-ingripandebeskedBekräftelse från att ett förfarande intestrider mot EG:s konkurrensregler.IGCInter-governmental Conference; den regerings-konferens mellan EU:smedlemsstater som enligt inkallades 1996 för att undersökavilka bestämmelser i fördraget som skall revideras för att de i fördragetangivna målen skall kunna uppfyllas. Konferensen inleddes i den i mars1996 och avslutades i i juni 1997.IMFInternational Monetary Fund -med säte i , . Upprättades 1947genom Bretton Woods-överenskommelsen.INFO 92EG-kommissionens vitboksdatabas. Presenterar med en sammanfattning innehåll,syfte, användningsområde, m.m. av de 289 förslagen i . Uppgifterlämnas vidare om var i beslutsprocessen förslagen befinner sig,ikraftträdandedatum, referens till var de är publicerade, m.m.InterregEG:s regionalpolitiska program för stöd till gränsregioner mellan medlems-staterna. Programmet syftar främst till att förbereda ekonomiskt mindre ut-vecklade gränsregioner för den ökade konkurrensen i och med upprättandet avdeninre marknaden.ISOInternational Organization for Standardization - internationella standar-diseringsorganisationen.JO/OJ/EGTJournal Officiel//Europeiska gemenskapernas officiellatidning.Se EGT.KommitologinEU:s kommittésystem. Som ett led i strävan att effektivisera beslutsprocesseniEG-organen, få ett snabbare beslutsfattande och lösa upp blockeringar på grundav motsättningar mellan medlemsländerna tillsätts kommittéer med olika status.Vissa har beslutanderätt, andra är bara rådgivande.LomékonventionenRamavtal för EU:s bistånd till de 70 s.k. AVS-staterna iAfrika, och Stillhavsområdet. är ett avtal omhandel, samarbete och bistånd. De viktigaste inslagen i konventionen gällerhandelslättnader, kommersiellt, ekonomisk-finansiellt och industrielltsamarbete samt bestämmelser avsedda att stabilisera utvecklingsländernasexportinkomster. Den nuvarande fjärde konventionen (IV) slöts 1990 förtioår. Biståndsåtaganden under konventionen förvaltas av Europeiskautvecklingsfonden (EDF). Jämför ACP/AVS och EDF.Luxemburg-kompromissenVid två EG-möten beslutades efter fransktvillkor att viktiga beslut i ministerrådet även fortsättningsvis skulle fattasenhälligt, dvs. varje medlemsstat kunde inlägga veto mot beslut varsgenomförande den ansåg skada dess nationella intressen. Detta beslut, som bådebrukades och missbrukades , utgjorde en av de främstaanledningarna till att EG:s besluts-kraft försvagades dåenhetsakten införde ökad användning av majoritetsbeslut.LuxemburgprocessenStartade med en gemensam deklaration i anslutning till ministermötet EFTA-EG iLuxemburg , om att skapa ett breddat och fördjupat samarbete parternaemellan.Medbeslutande-procedurenEU-uttryck som syftar på Europaparlamentetsmedbeslutande i beslutsprocessen. I och medMaastrichtfördraget infördes en ny beslutsprocedur (artikel 189c) som förförsta gången ger parlamentet vetorätt inom ett femtontal områden, såsom inremarknadsfrågor, utbildning, kultur, hälsovård, konsumentskydd, transport,kommunikation, forskning och miljö. Jämför Cooperation procedure.MeddelandenSkrivelser som används av för att exempelvis informeramedlemsländerna eller lägga fram förslag om förordningar, beslut, direktivosv.MinisterrådetEU:s utrikesministrar och fackministrar sammanträder i rådet.Antar rekommendationer, fattar beslut om budget, direktiv och förordningar.NACNorth Council - består av de 16Nato-staternasutrikesministrar. Håller regelbundet återkommande möten.NACCNorth Cooperation Council - är ett sam-rådsforum för säkerhetsfrågor mellan Natos medlemsstater, de f.d. Wars-zawapaktsstaterna och - den nordatlantiskaförsvarsorganisationen,även kallad , grundades med säte i . De 16 medlemmarnaär , , , och samt de 15 medlemsstaterna i EU medundantag för , , och Irland.NoticesIcke bindande tillkännagivanden av EG-kom-missionen: tolkning av gällandebestämmelser.NPTIcke-spridningsfördraget () - avtal om icke-spridning av kärnvapen.NärhetsprincipenÄven benämnd subsidiaritetsprincipen. Denna EU-princip går ut på att endastdetsom inte kan göras effektivt på nationell, regional eller lokal nivå skallgöras på gemenskapsnivå. beslut inom gemenskapen bör fattas så nära med-borgarna som möjligt.