bet · GL01KU16 · 1998-02-17 00:00:00 — Enligt direktiven förutredningen (dir. 1997:95) kan en ökad efterfrågan på elektroniskainformationstjänster som alternativ till traditionella tjänster förändra intebara situationen på kommunikationsområdet utan även omfattningen av statensansvar och tilldelade resurser på andra områden. Detta kan medföra såväl ettbehov av förändring av vissa åtaganden som att lagstiftningen på berördaområden behöver förändras. Vidare gäller att frågan om villkoren för tillståndatt sända lokalradio faller inom ramen för arbetet i utredningen om de framtidavillkoren för den kommersiella lokalradion (dir. 1997:138). Båda utredningarnaskall redovisa resultatet av sina arbeten under 1998.Mot bakgrund av att ganska tagit ställning i fråga omsändningstillstånd och tillståndsvillkor och med hänsyn till att resultatet avovannämnda utredningar inte bör föregripas saknas enligt utskottets meninganledning att göra tillkännagivanden till regeringen i fråga om grundläggandeprinciper och former för programföretags verksamhet. Motionerna 1996/97:K713yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:K333 yrkandena 1-3 avstyrks således.Medieägandet m.m.MotionernaI motion 1997/98:K333 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen i fråga om ägarbegränsningar (yrkande 4). I takt med att me-diemarknaden globaliseras är det viktigt att ge även svenska företagmöjligheter att konkurrera på goda villkor. För att öppna möjligheter att skapaoch vidmakthålla konkurrenskraftiga regionala medieföretag skall dessa gesmöjlighet att agera inom alla distributionsformer. Hinder för t.ex.tidningsföretag att äga radiostationer skall därför avskaffas.Lars m.fl. (fp) framhåller i motion 1997/98:Kr302 yrkande 5 attdet ökade medieutbudet gör ägarkoncentrationen mindre besvärande. Skullemaktkoncentrationen tillta väsentligt måste statsmakterna dock överväga reglerefter mönster från lagen om privat lokalradio. De diskussioner inom EU sompågår om regler mot mediekoncentration måste ske med största noggrannhet ochmot bakgrund av att frivilliga åtaganden från branschens sida är att föredra.Motionärerna vill inte utesluta den typen av lagstiftning också i Sverige.Sådana regler måste överensstämma med grundlagen. Att skulletillämpa konkurrenslagstiftning på medierna är enligt motionen olämpligt.I motion 1997/98:K310 av m.fl. (c) framhålls (yrkande 2)att som det bör finnas regler som hindrar skadlig ägarkoncentrationfår inte reglerna vara sådana att internationella företag slår ut de inhemska.Inom pågår ett arbete för gemensamma regler omägarkoncentration och korsägande av medier inom EU. Det är enligt motionärernaangeläget att är pådrivande i detta arbete och även i andrainternationella forum som hanterar mediefrågorna.I ett sådant arbete måste enligt motionen (yrkande 3) även ägandet av dis-tributionssystemet ägnas uppmärksamhet. En viktig uppgift är att hålla de olikadistributionskanalerna så öppna som möjligt för så många som möjligt.Johan m.fl. (v) begär i motion 1997/98:Fi209 yrkande 18 nylagstiftning för att begränsa medieägandet. När det gäller dagspressen ärenligt motionärerna dominansen för några ägarfamiljer och borgerliga åsikterganska förfärande. Privata intressen och därmed borgerlig ideologi stärks nuockså inom etermedierna. Motionärerna anser att det för att brytamaktkoncentrationen måste vara möjligt att lagstifta om maximalamarknadsandelar för ägare utan att ändra i tryckfrihetsförordningen.I motion 1997/98:Kr268 (yrkande 1) av m.fl. (v) begärs attrådet för mångfald inom medierna skall läggas ned och att en parlamentariskberedning med företrädare för samtliga riksdagspartier i stället skalltillsättas. I samma motion (yrkande 2) föreslås att bl.a. Mångfaldsrådetsliksom Radio- och uppgifter övertas att en sammanhållenmediemyndighet, som förläggs utanför . De många organ som i dagexisterar på området bör ersättas av en myndighet för att få ett helhetsgreppöver mediepolitiken och hantera de svåra frågorna om ny teknik ochmedielandskapets stora förändringar. För att garantera mångfalden bör enparlamentarisk utredning tillsättas med uppgift att utarbeta ett brettmediestöd som ersättning för presstödet (yrkande 4).BakgrundVåren 1994 beslutade om en ny myndighetsorganisation på radio- ochTV-området. Två nya myndigheter - Radio- och och Granskningsnämndenför radio och TV - ersatte de tidigare myndigheternaRadionämnden, , och Styrelsen förlokalradiotillstånd. Ansvaret för tillståndsgivning lades på Radio- och medan ansvaret för granskning av efterlevnaden av programreglerna ladespå Granskningsnämnden.Regeringen tillsatte ett råd för mångfald inom massmedierna (Ku1995:01). Rådet skulle följa utvecklingen av förhållanden som har betydelse förmångfalden och utreda behovet av lagstiftning och/eller andra åtgärder som kanbegränsa skadlig koncentration av ägandet av massmedierna. Rådet, som avlämnadeett tiotal rapporter, har upphört i samband med att regeringen den 13 november1997 beslutade tillkalla en kommitté med parlamentariskt inslag. Kommittén harsom uppgift att lägga fram förslag till lagstiftning för att slå vakt ommångfalden i svenska medier och motverka sådan ägar- och maktkoncentration inommassmedierna som kan skada ett fritt och brett meningsutbyte och en fri ochallsidig upplysning. Uppdraget skall redovisas senast den 1 december 1998.Kommittén skall enligt direktiven (dir. 1997:136) hålla sig underrättad omdet arbete som pågår inom Europeiska kommissionen med att utarbeta förslag ombegränsning av ägande eller inflytande inom massmedierna. harkrävt initiativ för att begränsa de stora medieföretagens dominans ochexpansion. Detta har lett till att kommissionen publicerade enutredning, en s.k. grönbok, om mediekoncentration och inom kommissionen pågårför närvarande ett arbete med att utarbeta ett direktiv om mediekoncentration.I många andra europeiska länder har man enligt direktiven enkonkurrenslagstiftning som är tillämplig på företagsförvärv inom medieområdet.I vissa länder som exempelvis , , och Storbritannienfinns dessutom särskild lagstiftning mot mediekoncentration. Om skallinföra liknande lagstiftning kräver detta enligt direktiven sannoliktgrundlagsändringar.När det gäller frågan om mediestöd kan nämnas att Utredningen för stöd till TV-produktion avlämnat betänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172). Utredningsförslaget innebär att en fond inrättas medändamål att stödja svensk kvalitetstelevision producerad utanför de sändandebolagen. Fonden skall finansieras helt med statliga anslag och administreras aven myndighet, . Medel ur fonden skall kunna utgå somproduktionsstöd eller som underlagsbefrämjande bidrag till TV-program inomgenregrupperna kortfilm och dokumentärer. Produktionsstöd och bidrag skallkunna sökas av produktionsföretag utanför de sändande TV-bolagens krets. Tillansökan skall fogas intyg från ett sändande bolag som markerar sin intentionatt sända och sin avsikt att delta i finansieringen av projektet.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening saknas det anledning att göra ett tillkännagivandetill regeringen om att avskaffa regler om begränsningar av medieföretagsägande. Utskottet avstyrker därför motion 1997/98:K333 yrkande 4.Frågan om lagstiftning mot ägarkoncentration är föremål förutredning i en kommitté som tillsatts av regeringen . Utskottetanser att resultatet av utredningen inte bör föregripas och avstyrkermotionerna 1997/98:Fi209 yrkande 18 och 1997/98:Kr302 yrkande 5.Arbetet med ett EG-direktiv skall enligt kommittédirektiven beaktas i detnyssnämna utredningsarbetet. Utskottet förutsätter bl.a. med hänsyn tillinnehållet i kommittédirektiven att i internationella sammanhang äraktivt bl.a. i arbetet med ett EG-direktiv om mediekoncentration. Motion1997/98:K310 yrkandena 2 och 3 får mot denna bakgrund anses tillgodosedd ochavstyrks därför.Motion 1997/98:Kr268 yrkande 1 om att Rådet för mångfald inom medierna skallläggas ned och ersättas av en parlamentarisk beredning har tillgodosetts genomregeringens ovannämnda beslut. Motionsyrkandet avstyrks därför.När det gäller frågan om en sammanhållen mediemyndighet vill utskottethänvisa till att den nuvarande myndighetsorganisationen på radio- och TV-området tillkom för mindre än mot bakgrund av behovet av atttillstånds- respektive granskningsverksamhet inte bör ligga hos sammamyndighet. Utskottet gör inte någon annan bedömning nu och avstyrker såledesmotion 1997/98:Kr268 yrkande 2.Utskottet är inte heller berett att nu förorda en utredning om ett brett me-diestöd som ersättning för presstödet. Utskottet vill i sammanhanget hänvisatill att frågan om ett bidrag till svensk kvalitetsproduktion produceradutanför de sändande bolagens TV-produktion bereds inomRegeringskansliet. Motion 1997/98:Kr268 yrkande 4 avstyrks.Digital radio och TVMotionernaCarl Bildt m.fl. (m) vänder sig i motion 1997/98:T202 yrkande 25 motutbyggnaden av det digitala marknätet. Riksdagsbeslutet att bygga ett digitaltmark-TV-nät leder enligt motionärerna in i en teknologisk återvändsgränd ochsaknar ekonomiska förutsättningar. Det innebär en felaktig användning av detbegränsade frekvensutrymmet i etern som det leder till att manetablerar ännu ett statskontrollerat distributionsmonopol. Samma fråga tas uppi motion 1997/98:K333 av m.fl. (m). Motionärerna anser attmångfalden och valfriheten kommer att minskas avsevärt till följd av attstandarden för marksänd digital-TV mycket kraftigt begränsar möjligheten attutnyttja kabelnätens kapacitet. Mångfalden inom medieområdet och eninformationsteknisk utveckling motverkas (yrkande 6).Lars m.fl. (fp) framhåller i motion 1997/98:Kr302 (yrkande 6delvis) att ett digitalt marknät ger samtliga hushåll i - oavsett om dehar tillgång till kabel eller parabol - tillgång till ett bredare TV-utbud. Detdigitala marknäten skall enligt motionärerna naturligtvis inte påtvingas TV-företagen. Inte heller skall det subventioneras fram. Enligt motionärernasmening finns det tre förutsättningar för en utbyggnad av det digitala TV-nätet,nämligen att någon subventionering av digitalavkodare med offentliga medel intebör få förekomma, att det digitala marknätet inte heller på annat sättfinansieras genom extra anslag över statsbudgeten samt att ett digitalt marknätinte får försvåra för TV-företag att nå ut på annat sätt. I motionen (yrkande11) framhålls också att digitaliseringen gör att de tidigare frekvensproblemenvad gäller att skapa en med konkurrerande rikskanal bortfaller.En reklamfinansierad rikskanal med krav på en nyhetskanal som endakoncessionsvillkor bör bjudas ut.I motion 1997/98:K310 av m.fl. (c) (yrkande 12) begärs attregeringen ägnar lika stor uppmärksamhet och har lika stora ambitioner när detgäller digitalisering av radion som när det gäller digitalisering av TV.Motionärerna framhåller att staten bör ge klara spelregler.BakgrundRegeringen föreslog (prop. 1996/97:67) att digital marksänd TVskulle införas i flera steg med möjlighet för staten att successivt taställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta. I en förstaetapp skulle sändningar inledas på ett begränsat antal orter i . Kärnani verksamheten skulle vara digitala marksändningar av TV, men även andradistributionsformer borde prövas. Det skulle eftersträvas att flera av varandraoberoende programföretag deltog. En grundläggande förutsättning för enutbyggnad var enligt regeringen att de digitala marksändningarna bedöms haekonomisk bärkraft. Härvid skall utgångspunkten vara att en eventuell fortsattutbyggnad skall finansieras av medverkande företag och utan statliga bidrageller subventioner. tillstyrkte regeringens förslag(bet. 1996/97:KU17). I en reservation (m) framhölls vikten av attdigitaliseringen inte monopoliseras eller blir föremål för politisk styrning.De stordriftsfördelar som ligger i satellit- och kabelbaserad digital TV göratt marksändningarna förlorar i betydelse. Mot den bakgrunden framstodmarknätet enligt reservationen som både otidsenligt och onödigt kostsamt. I ettsärskilt yttrande (m) framhölls att det borde klarläggas att de statligabolagen inte skall tillåtas finansiera stimulanser till hushållen. Riksdagengodtog utskottets förslag (rskr. 1996/97:178).En särskild utredare fick i uppdrag att förberedasändningsverksamheten, föreslå sändningsorter och utforma en modell för olikaprogramföretags samverkan i tekniska frågor (dir. 1997:19). Utredningen har nuöverlämnat sitt slutbetänkande Samordning av digital marksänd TV (SOU 1998:19).Den 13 november 1997 beslutade regeringen en förordning om marksänd digital TVsom innehåller föreskrifter som skall tillämpas vid annonsering ochhandläggning av ansökningar om tillstånd för digitala TV-sändningar. Tillståndför digitala TV-sändningar meddelas av regeringen. Regeringen beslutade sammadag dessutom att sändningar av digital TV skall få inledas i områdena Stockholmmed och , norra , södra och nordöstra ,med omnejd samt och med omnejd. I beslutet angavsatt regeringen bedömer att sändningarna skall ha inletts senastden 1 januari 1999.Den 13 november 1997 beslutade regeringen också att tillkalla enparlamentarisk kommitté med uppdrag att följa och utvärdera de markbundnadigitala TV-sändningarna under den första etappen. Kommittén skall medverka vidurvalet av programföretag för de digitala TV-sändningarna genom att yttra sigtill Radio- och över tillståndsansökningar. Kommittén skall följaverksamheten med digital marksänd TV och fortlöpande rapportera sinaiakttagelser till regeringen. Vid behov skall kommittén ta initiativ tillförslag till förändringar av t.ex. de regler som gäller för verksamheten.Kommittén skall lägga fram minst två utvärderingsrapporter. Slutrapporten skallläggas fram före utgången av den första tillståndsperioden (ev.oktober 2001).I en departementspromemoria kallad Digital marksänd TV - lagändringar (Ds1998:5) har föreslagits vissa ändringar i radio- och TV-lagen i syfte att bl.a.förtydliga att teknisk samverkan med andra tillståndshavare skall kunna utgöravillkor för ett sändningstillstånd.Digitala ljudradiosändningar kan mot bakgrund av ett riksdagsbeslut våren 1995för närvarande ske i fyra områden, nämligen , , ochNorrbottens län. sänder digital ljudradio i alladessa områden och ett tillståndsförfarande pågår beträffande sändningar frånprivata programföretag. Sändningsverksamheten skall utvärderas när mottagarefunnits tillgängliga . Enligt budgetpropositionen (prop.1997/98:1) har endast ett fåtal mottagare funnits tillgängliga. Enligtuppgifter från flera håll inom radiobranschen kommer digitala radiomottagareatt erbjudas i detaljhandeln . På så sätt kommer enligtbudgetpropositionen introduktionen av den digitala ljudradion att komma i gång.Den 27 november 1997 beslutade regeringen att ge en särskild utredare iuppdrag att lägga fram förslag om hur de framtida villkoren för denkommersiella lokalradion skall vara utformade. Förslagen skall enligtdirektiven (dir. 1997:138) utformas i enlighet med målen för statens insatserpå massmedieområdet: att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter,garantera massmediernas oberoende samt säkerställa tillgängligheten tillmassmedierna. I uppdraget ligger vidare att föreslå på vilket sätt denkommersiella lokalradions medverkan vid en introduktion av digitalaljudradiosändningar kan underlättas. Som en del i sin analys skall utredarenöverväga om de förslag som ställt sig bakom i fråga om digitalaljudradiosändningar skall utvecklas (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47).Utredaren skall i sina förslag ha som utgångspunkt att sändningsverksamheten isin helhet skall bekostas av deltagande företag.Utskottets bedömningEn utgångspunkt för ställningstagande i fråga om digitalmarksänd TV var tillgängligheten. konstaterade i sitt yttrandetill (1996/97:KrU4y) att av den bofastabefolkningen kan ta emot marksändningar. Därutöver erinrade kulturutskottet omatt en infrastruktur i form av marksändningar för analog sändning redan finns ilandet och att dessa sändare kan kompletteras med digital utrustning tillförhållandevis begränsad kostnad. Detta hindrade dock inte att även andradistributionsformer kunde prövas vid sidan av de trådlösa sändningarna.Konstitutionsutskottet delade kulturutskottets uppfattning och avstyrktemotionsyrkanden som vände sig mot planerna på ett markbundet stolpnät (bet.1996/97:KU17 s. 11). Utskottet gör fortfarande samma bedömning och villdessutom hänvisa till den uppföljning och utvärdering som skall genomföras aven parlamentarisk kommitté. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna1997/98:T202 yrkande 25 och 1997/98:K333 yrkande 6.Riksdagens beslut om digitala TV-sändningar innebar att sändningsverksamheteni sin helhet skall bekostas av medverkande företag och således inte finansierasmed statsbudgetmedel. Eventuella stimulanser till hushållen att skaffadigitalavkodare måste därför bekostas av företagen. En grundläggandeförutsättning för en utbyggnad är att de digitala marksändningarna bedöms haekonomisk bärkraft. Om utvärderingen visar att sändningarna inte har ekonomiskbärkraft skall programföretagens tillstånd att bedriva digitala marksändningarinte förlängas efter den första tillståndsperioden. Utgångspunkten skall varaatt en eventuell fortsatt utbyggnad skall finansieras av medverkande företagoch utan statliga bidrag eller subventioner. I direktiven om utvärdering avmarksänd digital TV m.m. understryks att olika distributionsformer i framtidenkommer att existera sida vid sida och att statens åtgärder bör vara inriktadepå att främja denna utveckling. Introduktionen av digital-TV får inte innebäraatt publikens valfrihet inskränks.Mot bakgrund av dessa ställningstaganden får motion 1997/98:Kr302 yrkande 6anses tillgodosedd i den del den vänder sig emot subventionering avdigitalavkodare med offentliga medel, finansiering av det digitala marknätetgenom extra anslag över statsbudgeten eller försvårande för TV-företag att nåut på annat sätt. Utskottet avstyrker följaktligen motion 1997/98:Kr302 yrkande6 i denna del.När det gäller frågan om digitalisering av ljudradion vill utskottet hänvisatill att utvecklingen kommit förhållandevis långt. Sändningsverksamhet sker genom i fyra områden som täcker större delen av hushållenoch ett tillståndsförfarande pågår beträffande sändningar från privataprogramföretag. En särskild utredare som ser över de framtida villkoren för denkommersiella lokalradion skall överväga om de förslag som ställt sigbakom i fråga om digital ljudradio kan utvecklas. Enligt utskottets meningsaknas mot denna bakgrund behov av ett tillkännagivande till regeringen varesig det gäller uppmärksamhet och ambitioner i fråga om digital ljudradio elleren ny rikstäckande kommersiell radiokanal. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1997/98:K310 yrkande 12 och 1997/98:Kr302 yrkande 11.Rikstäckande, regional och lokal TVMotionernaLars m.fl. (fp) begär i motion 1997/98:Kr302 yrkande 7 etttillkännagivande till regeringen i fråga om en ny rikstäckande TV-kanal imarknätet. I det fall den digitala TV:n inte kommer i gång eller det endastsker i liten skala aktualiseras på nytt frågan om ytterligare en analog TV-kanal som är rikstäckande men med lokal bas. En sådan kanal skulle ge TV enverklig konkurrens på annonsmarknaden och öka utrymmet för lokala sändningar.En möjlighet är att som villkor i anbudsförfarandet sätta att en ny kanal efterett visst antal år skall byta från analoga till digitala sändningar.I motion 1997/98:K333 (yrkande 9) av m.fl. (m) begärs att ennationell TV-kanal och två nationella radiokanaler privatiseras. Staten börgenom regionala koncessioner lämna möjligheter till olika attbörja sända med olika delar av landet som sändningsområden. De TV-bolag somväxer fram ur en sådan process skall kunna genomföra nationella sändningargenom samarbete inom ramen för de två markbundna frekvenser som finnstillgängliga. Koncessionerna skall fördelas genom auktioner. Statlig regleringpå grund av trängsel i etern blir allt mindre aktuell i takt med att dentekniska utvecklingen gör utnyttjandet av frekvensbanden allt effektivare.Också motion 1996/97:K713 (yrkande 13) av m.fl. (m) tar uppfrågan om koncessioner för regionala TV-bolag genom auktionsförfarande. Genomen sådan utbyggnad av den markbundna televisionen kan städer som till exempelMalmö, och bli huvudorter för TV-kanaler som har sändningar överhela landet.Lennart m.fl. (m, s, c, fp, v, mp, kd) framhåller i motion1996/97:K703 det nödvändiga med regionala aspekter i koncessionsgivning ochutbyggnad av det svenska TV-nätet. För en så bra och lokalt förankrad TV sommöjligt är det enligt motionen nödvändigt att det i koncessionsavtalet med 4ställs mycket klara och tydliga krav på regional verksamhet. Det är dessutomnödvändigt att diskussionen om digitalisering tar ny fart samt att nästamarkbundna kanal placeras i Göteborg.I motionerna 1996/97:K715 av och () samt1997/98:K616 av () begärs ett tillkännagivande om en icke-kommersiell lokal demokratiskt förankrad television. Enligt motionärerna skenbara mångfalden skapat en allt enfaldigare television i takt med ettökande antal TV-kanaler. Medborgarna i lokalsamhället måste ges förtroendet attsjälva få organisera, producera och distribuera TV-program utan att varaberoende av kommersiella aktörer, centrala organisationer och byråkrater. Dethandlar om att skapa nya arenor för information, politisk debatt och kultur.För att utveckla en ny icke kommersiell lokal-TV behövs en förbättradlagstiftning och ett statligt initierat samhällsstöd för en infrastruktur, somskulle möjliggöra en fortlöpande utbyggnad av lokala kanaler över landet. Deöppna kanalerna bör få möjligheten att nå hela befolkningen, dvs. ävendem som inte har tillgång till kabel-TV, och därför bör ledigt frekvensutrymmeställas till deras förfogande. Sändningstillstånd bör ges per kommun till enideell sammanslutning som bildas av organisationslivet i syfte att sändareklamfri lokal-TV utan kommersiellt syfte. Det bör övervägas om en andel avlicensmedel som tillförs SR och SVT kan användas för att finansiera ettinfrastrukturellt stöd.Också motion 1996/97:K714 av m.fl. (v) tar upp fråganom lokala icke-kommersiella etermedier. Motionärerna anser att staten måste taett ansvar för hur idén om reklamfri TV och radio på lokal nivå kanförverkligas. Den lokala televisionen kan vara ett viktigt komplement till deutländska satellitkanalerna. För att förbättra de förordnade TV-stationernasvillkor föreslås en mindre avgift per abonnent och år, ett etableringsstöd.Därutöver bör det statliga stöd som tidigare fanns öronmärkt för TV-projekt medbarn och ungdom återinföras. De förordnade bör efter hand fåmöjlighet att sända sina program via etern och ett samarbete medutbildningsradion bör kunna prövas. I motionen framhålls också att närradionblivit en radio där föreningstillstånd missbrukas av bulvaner för ekonomiskfördel. Det är nödvändigt att finna en ny form för sändningarna, somtillgodoser föreningslivets behov men även allmänhetens tillgång tillradiomediet. Sändningsrätten för lokala radiosändningar skall kunna sökas avsådana organisationer m.m. som avses när det gäller förordnanden för lokala . Sändningsmöjlighet bör finnas i varje kommun där intresse finns förlokala radiosändningar. Den lokala radioföreningen bör besluta om disponeringenav sändningstiden och utse utgivare av det som sänds. Reklam skall inte fåförekomma i sändningarna, men ett särskilt kulturstöd bör kunna utgå för atthöja kvaliteten på sändningarna. för Radio- och börtillsättas och ha det yttersta ansvaret bl.a. för utvecklings- och kulturstöd.BakgrundFör att sända TV-program med hjälp av radiovågor på frekvens under 3 gigahertzkrävs enligt 2 kap. 1-2 §§ radio- och TV-lagen tillstånd av regeringen. Villkorför sändningstillstånd får enligt 3 kap. 2 § samma lag bl.a. avse skyldighetatt regionalt sända och producera program.