bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — mening bör det införasen ny samordnad trygghetsförsäkringsom ska ersätta nuvarandeförsäkringar vid sjukdom,arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. Den nyaförsäkringen bör garantera enlägsta ersättningsnivå - engrundpenning - och därutöver eninkomstrelaterad del vars storlekär baserad på den inkomst man harsom företagare eller anställd.Vidare bör enligt utskottet ettsystem med hemservicecheckar förpensionärshushåll införas för atttillgodose pensionärernas behov ochför att utveckla hemservicesektornför äldre. Vidare bör inte kvinnormed barn beröras avinkomstprövningen i änkepensionen.Dessutom bör enligt utskottetfamiljestödet förnyas genomskapandet av ett s.k. barnkonto.Barnkontot skall fördelas underbarnets förskoleperiod ochfinansieras genom en sammanslagningav bl.a. barnbidraget i denaktuella åldersgruppen,föräldrapenningen ochflerbarnstillägget. Barnkontot kananvändas för att betala ettvårdnadsbidrag i familjen men ocksåtill avgifter för olika sortersbarnomsorg, vilket innebär attbarnfamiljernas ekonomiska ochtidsmässiga valfrihet ökar.Systemet bör införas fr.o.m. år2001.Den statliga fördelningspolitikentill kommuner och landsting börförändras. De parametrar som liggertill grund för skatteutjämningenbör justeras för ökad rättvisa.Regeringens förslag om att detfasta belopp om som utgårvid beskattning avförvärvsinkomster skall tillfallakommunerna bör enligt utskottetavslås. Förslaget är enengångsåtgärd. I stället böranslaget till kommunerna höjas med1,3 miljarder kronor.Vad utskottet här anfört omriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken med anledning av motionFi210 (c) yrkande 1 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.De förslag till inriktning av denekonomiska politiken som framförs ipropositionen och i motionernaFi203 (m), Fi204 (m), Fi207 (kd),Fi208 (m) yrkande 1, Fi209 (kd)yrkandena 1 och 10, och Fi211 (fp)yrkande 1 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjerför den ekonomiska politikenatt med anledning avmotion 1998/99:Fi210 yrkande 1 samtmed avslag på proposition 1998/99:1yrkande 1 och motionerna1998/99:Fi203, 1998/99:Fi204,1998/99:Fi207, 1998/99:Fi208 yrkan-de 1, 1998/99:Fi209 yrkandena 1 och10 samt 1998/99:Fi211 yrkande 1godkänner vad utskottet anfört ochsom sin mening ger regeringen dettatill känna,3. Sysselsättningsmålet (mom. 2)(m, kd, c, fp)(), (), (), PerLandgren (kd), (),(), ()och () anserdels att finansutskottets yttrandei avsnitt 1.4 Sysselsättningsmåletbort ha följande lydelse:Som en följd av långsiktigastrukturproblem och avspekulationsekonomin och densuccessivt försämradekonkurrenskraften under 1980-taletförlorades hundratusentalsarbetstillfällen. Den nuvarandeutvecklingen inger oro. Sverigesekonomi är inte tillräckligtdynamisk och flexibel för atttillräckligt många nya arbetenskall växa fram.De grundläggande villkoren förföretagande måste förbättras så attSverige får ett långsiktigt braföretagsklimat. Lägre skatt påarbete, slopad överbeskattning avföretagande, investeringar ochkapitalbildning, en flexiblarearbetsmarknad och bättre ramar förlönebildningen är några viktigainslag i en sådan politik. Endastpå så sätt skapas förutsättningarför en kraftigsysselsättningsökning.Det är i och för sig positivt attregeringen nu föreslår ettpolitiskt mål som avsersysselsättningen. Enligt förslagetskall fastställa "måletför sysselsättningen till attandelen sysselsatta av befolkningenmellan 20 och skall öka från74 % år ".Det finns emellertid ett antalproblem med den utformning av måletsom regeringen valt.Det är ännu mera beklagligt attförslaget inte följs upp avkonkreta åtgärder för att uppnåmålet. Regeringen förefaller troatt allt nu är gjort. Tvärtom krävsatt den inriktning utskottet ovanangivit tillåts präglautvecklingen.Regeringen har valt att ange ettsysselsättningsmål som skall varauppfyllt i mitten av enmandatperiod. Detta försvårargivetvis den utvärdering avregeringens politik på området somnaturligen sker just i samband meden valrörelse. Man tar heller inteupp vikten av att det nu främstgäller att skapa förutsättningarför nya arbetstillfällen inäringslivet, som i sin tur ärbasen för gemensamma insatser i denoffentliga sektorn.Ett nationellt sysselsättningsmålsom antas av bör ges enentydig utformning och innebörd.Det är naturligt att främst användaden statistik som Statistiskacentralbyrånsarbetskraftsundersökningar ()utgör för att utvärdera i vad månmålet uppnås eller är på väg attuppnås. Man kan i sammanhangetacceptera att åldersgruppen 16-19-åringar exkluderas frånsysselsättningsmålet och attsysselsatta i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärderexkluderas.Utskottet vill dock peka på attAKU-undersökningarnas(internationellt använda) kriterierinnebär att den som har arbetat entimme under mätveckan uppfyllerkravet på att vara sysselsatt. Iteorin skulle det därmed varamöjligt att nå regeringens målgenom att skapa 375 000 nyaentimmesjobb i stället för 375 000nya jobb med mera normal arbetstidoch det ter sig inte alldeles lättatt få en bred folklig förståelseför en sådan definition. Regeringenbör ta fram sådan statistik att ettsysselsättningsmål kan utvärderaspå ett rimligt sätt.Vad ovan anförts om nödvändighetenav konkreta åtgärder för att få engod sysselsättningsutveckling genomlägre skatt på arbete ochföretagande och åtgärder för enflexiblare arbetsmarknad och bättrefungerande lönebildning börriksdagen med anledning avmotionerna Fi208 (m) yrkande 2,Fi209 (kd) yrkande 9, Fi211 (fp)yrkande 2 och A257 (kd) yrkande 2som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande sysselsättningsmåletatt med anledning avproposition 1998/99:1 yrkande 2samt motionerna 1998/99:Fi208yrkande 2, 1998/99:Fi209 yrkande 9,1998/99:Fi211 yrkande 2 och1998/99:A257 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om nöd-vändigheten av konkreta åtgärderför att få en god sysselsättnings-utveckling,4. Formerna för beslutsfattande omSveriges framtida deltagande ivalutaunionen (mom. 3) (v)och (bådav) anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.1Formerna för beslutsfattande omSveriges deltagande i valutaunionenbort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är etteventuellt beslut om att Sverigeskall delta i EU:s valutaunion såhistoriskt betydelsefullt attbeslutet måste bygga på enfolkomröstning. Enligt utskottetsmening bör folkomröstningen helstäga rum i samband med valet tillEU-parlamentet 1999.Vad utskottet anfört med anledningav motionen Fi216 (v) yrkandena 1och 2 bör som sin meningge regeringen till känna.Motionerna Fi201 (mp), Fi210 (c),Fi215 (fp), U507 (fp) yrkande 3 ochmotion U509 (kd) yrkande 7avstyrks.dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande formerna förbeslutsfattande om Sverigesframtida deltagande i valutaunionenatt med anledning avmotion 1998/99:Fi216 yrkandena 1och 2 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi201,1998/99:Fi210 yrkande 31,1998/99:Fi215, 1998/99:U507 yrkande3 och 1998/99:U509 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,5. Formerna för beslutsfattande omSveriges framtida deltagande ivalutaunionen (mom. 3) (c)() anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.1Formerna för beslutsfattande omSveriges deltagande i valutaunionenbort ha följande lydelse:Utskottet avvisar ett svensktmedlemskap i valutaunion.Nackdelarna med ett svenskt inträdeöverväger de fördelar som kanfinnas med valutaunionen.Utskottet stöder därför riksdagensbeslut att "... inte börinföra Europeiska unionensgemensamma valuta euron då dentredje etappen av den ekonomiskaoch monetära unionen inleds". I detfall en riksdagsmajoritet avser attändra detta beslut och förespråkaett svenskt inträde, skall fråganavgöras av medborgarna. mening bör enfolkomröstning om svensktdeltagande avhållas först sedankonsekvenserna av den gemensammavalutan blivit möjliga att bedöma.Därmed framstår valdagen år 2002som den första möjliga och lämpligatidpunkten för den folkomröstningsom utskottet menar måste föregåett svenskt inträde ivalutaunionen.Vad utskottet ovan anfört medanledning av motion Fi210 (c)yrkande 31 bör som sinmening ge regeringen till känna.Motionerna Fi201 (mp), Fi215 (fp),Fi216 (v) yrkandena 1 och 2, U507(fp) yrkande 3 och U509 (kd)yrkande 7 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande formerna förbeslutsfattande om Sverigesframtida deltagande i valutaunionenatt med anledning avmotion 1998/99:Fi210 yrkande 31samt med avslag på motionerna1998/99:Fi201, 1998/99:Fi215,1998/99:Fi216 yrkandena 1 och 2,1998/99:U507 yrkande 3 och1998/99:U509 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Formerna för beslutsfattande omSveriges framtida deltagande ivalutaunionen (mom. 3) (fp)() anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.1Formerna för beslutsfattande omSveriges deltagande i valutaunionenbort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening ligger deti intresse att delta ieurosamarbetet så snart det ärmöjligt. Enligt utskottet ärfördelarna med ett medlemskapuppenbara:EU:s djupaste syfte är attgarantera freden, demokratin ochvälfärden i vår världsdel.Eurosamarbetet är ett stort steg iarbetet med att riva murar mellanEuropas folk och tvinna dem sammani ett ömsesidigt beroende. Sverigesinflytande över viktigaframtidsfrågor inom EU, som också ihög grad berör oss själva, ökaravsevärt om deltar i EU-samarbetets kärna - den gemensammavalutan. behöver också enlång period av hög tillväxt ochsysselsättning. Det råder bredenighet om att ett stabiltpenningvärde, varaktigt låga räntoroch goda offentliga finanser ärviktiga förutsättningar för attuppnå detta. Därför är även deekonomiska argumenten för ettmedlemskap starka.År 2001 övertar Sverigeordförandeskapet i EU. mening är ettkonstruktivt och framgångsriktordförandeskap svårt att förena medregeringens nuvarande passivahållning till eurosamarbetet.Enligt utskottets mening bör därförSverige ansöka om medlemskap föreden . behövs en folkligförankring av en sådan ansökan. Enfolkomröstning bör därför hållassenast år2000.Vad utskottet ovan anfört medanledning av motion Fi215 (fp) ochU507 (fp) yrkande 3 bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna Fi201 (mp), Fi210(c) yrkande 31, Fi216 (v) yrkandena1 och 2 och U509 (kd) yrkande 7avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande formerna förbeslutsfattande om Sverigesframtida deltagande i valutaunionenatt med anledning avmotionerna 1998/99:Fi215 och1998/99:U507 yrkande 3 samt medavslag på motionerna 1998/99:Fi201,1998/99:Fi210 yrkande 31,1998/99:Fi216 yrkandena 1 och 2 och1998/99:U509 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Formerna för beslutsfattande omSveriges framtida deltagande ivalutaunionen (mom. 3) (mp)() anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.1Formerna för beslutsfattande omSveriges deltagande i valutaunionenbort ha följande lydelse:Ett svenskt deltagande i EU:svalutaunion är ett stort steg somkommer att ha stor påverkan påfolkstyret, den ekonomiskapolitiken och framtid.Enligt utskottet blev riksdagsvaleten missad chans för svenska folketatt ta ställning till EMU, eftersomSocialdemokraternas inställningatt "vänta och se" avförde EMU-frågan från valdebatten. Denärmaste åren kommer trycket attöka för att skall ha en merlångsiktig hållning i EMU-frågan.Elva av EU:s medlemsländer skallredan den 1 januari 1999 förenasmed gemensam valuta ochcentralbank. Första halvåret 2001kommer att ta överordförandeskapet i ministerrådet.Att då inte ha en uttalad åsikt iEMU-frågan är kanske inte möjligt.Den nuvarande kan intesägas ha ett folkligt mandat frånriksdagsvalet för att fattabeslut om svenskt deltagande ivalutaunionen. Eftersom beslutetdessutom är av exceptionellbetydelse bör enligt utskottet etteventuellt beslut om svensktdeltagande i EMU:s tredje fasfattas genom folkomröstning.Vad utskottet ovan anfört medanledning av motion Fi201 (mp) börriksdagen som sin mening geregeringen till känna. MotionernaFi210 (c) yrkande 31, Fi215 (fp),Fi216 (v) yrkandena 1 och 2, U507(fp) yrkande 3 och U509 (kd)yrkande 7, avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställanunder 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande formerna förbeslutsfattande om Sverigesframtida deltagande i valutaunionenatt med anledning avmotion 1998/99:Fi201 samt medavslag på motionerna 1998/99:Fi210yrkande 31, 1998/99:Fi215,1998/99:Fi216 yrkandena 1 och 2,1998/99:U507 yrkande 3 och1998/99:U509 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,8. Formerna för beslutsfattande omSveriges framtida deltagande ivalutaunionen (mom. 3,motiveringen) (m), , och (alla m) anser attfinansutskottets ställningstagandei avsnitt 1.5.1 Formerna förbeslutsfattande om Sverigesdeltagande i valutaunionen bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening börregeringen så snabbt som möjligt taställning till ett svensktdeltagande i valutaunionen. Ettställningstagande måste göras innanSverige blir ordförande i . Detta är absolutnödvändigt om då skall hamöjlighet att kunna agera medtrovärdighet.Med det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi201 (mp),Fi210 (c) yrkande 31, Fi215 (fp),Fi216 (v) yrkandena 1 och 2, U507(fp) yrkande 3 och U509 (kd)yrkande 7.9. Analyser av eurons effekter ochinformation till allmänheten omkonsekvenserna av deltagande ivalutaunionen (mom. 4,motiveringen) (m), , och (alla m) anser att den delav finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.2Analyser av eurons effekter ochinformation till allmänheten omkonsekvenserna av deltagande ivalutaunionen som börjar med"Enligt utskottets mening" ochslutar med "och monetära unionen"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är detviktigt att informationen om denekonomiska och monetära unionen ärallsidig och sammantaget opartisk.10. Mellanstatligt samarbete förökad sysselsättning (mom. 5) (v)och (bådav) anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.3Mellanstatligt samarbete för ökadsysselsättning bort ha följandelydelse:Enligt utskottets meningförutsätter en uthållig tillväxt iekonomin att det finns beredskapför att finanspolitiskt mötakommande konjunktursvängningar,både på nationell och mellanstatlignivå.Utskottet bedömer att det finnsgoda förutsättningar för ettmellanstatligt samarbete i isyfte att skapa fler jobb och ensocialt progressiv politik. Ensamordnad finanspolitisk expansionmotsvarande av BNP i Europaskulle enligt utskottets mening gebetydande tillväxt- ochsysselsättningseffekter. Fördelenmed ett mellanstatligt samarbete äratt man undviker de stora läckagesom annars drabbar mindre ochutrikeshandelsberoende länder somsträvar efter att minskaarbetslösheten med en mer expansivfinanspolitik. Inom EU:s 15medlemsländer motsvararutrikeshandeln avBNP. En finanspolitisk expansionskulle alltså enligt utskottetsmening uppnå en mycket högeffektivitetsgrad.Enligt beräkningar gjorda avArbejderbevægelsens Erhvervsråd iKöpenhamn skulle en relativtbegränsad finanspolitisk expansionmotsvarande av BNP i EU:s tiostörsta medlemsländer kunna skapanärmare 5 miljoner arbetstillfälleni under en treårsperiod.Genom att resursutnyttjandetförbättras ökar det ekonomiskautrymmet för insatser mot fattigdomoch social utslagning. Politikenskulle kunna leda till en ny ochpositiv anda i ekonomin medfördelaktiga återverkningar påsåväl investeringar som konsumtion.Enligt utskottets mening börriksdagen ge regeringen i uppdragatt möjligt utarbetaförslag till hur ett mellanstatligtfinanspolitiskt samarbete för attöka sysselsättningen och motverkaarbetslöshet skulle kunnagenomföras. Den politiskatyngdpunktsförskjutningen frånhöger till vänster som skett iflera EU-länder under senare tidinnebär enligt utskottet att detfinns goda utsikter till att ettsådant förslag kan komma attbemötas positivt. Det finns enligtutskottets mening inte heller någonbrist på angelägnainvesteringsområden.Enligt utskottets mening utgör dockreglerna för den monetära unionenett hinder för tillväxt ochförsvårar möjligheterna till ettsamarbete för nya arbetstillfälleni . Konvergenspolitiken hartvingat fram en ensidiginflationsbekämpning och enomotiverat stark finanspolitiskåtstramning i EU:s medlemsländer.Låg inflation och stabilaoffentliga finanser är enligtutskottet viktiga ingredienser i enstark ekonomi. Meninflationsbekämpning som skapasgenom nedmonterade offentligatrygghetssystem är ingen garantiför makroekonomisk stabilitet.Konvergenskraven har under senareår i stor utsträckning även präglatden svenska ekonomiska politiken.Prisstabilitet och strambudgetpolitik har i praktikenöverordnats en politik för fullsysselsättning. Finanspolitiken harinriktats på att generera storabudgetöverskott som i sin tur skallanvändas för att snabbt amorterastatsskulden. I själva verket svenska finanspolitiken tilloch med varit stramare än vad sommotiveras av EMU:s konvergenskrav.Sverige uppfyller ipraktiken kraven för medlemskap iEMU. Enligt utskottets mening finnsdet nu ett finanspolitiskt utrymmesom bör utnyttjas till attstimulera sysselsättning ochtillväxt. Detta bör ske i samarbetemed övriga europeiska länder.Sett på lite längre siktförutsätter ett utvecklatmellanstatligt samarbete för attbekämpa arbetslösheten att den s.k.stabilitetspakten och EMU:sprinciper revideras. mening bör nya principeretableras som ökar möjligheternaatt komma överens om att gemensamtdriva en mer expansiv nationellfinanspolitik. Penningpolitiken böri detta perspektiv utformas så attden understödjer en politik föruthållig tillväxt och ökadsysselsättning. I de olika staternabör budgetmål - av den typ sompräglar stabilitetspakten eller avden typ som redovisas ibudgetpropositionen - likaledesutformas så att de stödjer enuthållig tillväxt och ökadsysselsättning. En politik där detövergripande målet är att bekämpaarbetslöshet, samhälleligaobalanser och miljöproblem genom enekologiskt uthållig tillväxt ochökad sysselsättning.Enligt utskottets mening bör ettmellanstatligt samarbete i Europaockså ha som mål att få stopp förosund skattekonkurrens och undvikafientlig devalveringspolitik.Vad utskottet ovan anfört medanledning av motionerna Fi216 (v)yrkande 4 och N336 (v) yrkande 1bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande mellanstatligtsamarbete för ökad sysselsättningatt med anledning avmotionerna 1998/99:Fi216 yrkande 4och 1998/99:N336 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. Mellanstatligt samarbete förökad sysselsättning (mom. 5,motiveringen) (m), , och (alla m) anser att den delav finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.3Mellanstatligt samarbete för ökadsysselsättning som börjar med "Försvensk del" och slutar med "skallta ut" bort ha följande lydelse:När det gäller EU-samarbetet omsysselsättningspolitikenkonstaterar utskottet att Sverigeinte följer flera av de riktlinjerför sysselsättningen 1998 somantogs vid iLuxemburg . T.ex.har regeringen inte formuleratnågra kvantitativa mål förutvecklingen av det totalaskattetrycket eller förskattetrycket på arbete. Dettatrots att man ställer sig bakomrekommendationen att varje landskall fastställa ett mål för engradvis minskning av den totalaskattebördan och skattetrycket påarbete och lönebikostnader försärskilt okvalificerat ochlågavlönat arbete. Vidare harregeringen inte vidtagit någraåtgärder för att uppfylla deriktlinjer och rekommendationer somtalar om en större flexibilitet påarbetsmarknaden.Utskottet delar bedömningen attinternationaliseringen ställerökade krav på skattepolitiken. Meden ökad internationalisering blirdet allt svårare att beskattaskattebaser som är lättrörliga.Denna insikt innebär enligtutskottet att regeringen måstearbeta för att minska det högatotala skatteuttaget i samhället.När det gäller EU börskatteharmonisering endasteftersträvas i de fall en sådan ärnödvändig för att EU:s inre marknadskall fungera och i de fallutlandet skattemässigt gynnas ellermissgynnas.12. Mellanstatligt samarbete förökad sysselsättning (mom. 5,motiveringen) (c)() anser att den del avfinansutskottets ställningstagandei avsnitt 1.5.3 Mellanstatligtsamarbete för ökad sysselsättningsom börjar med "Enligt utskottetsmening" och slutar med "ochmonetära området" bort ha följandelydelse:Med anledning av EU-kommissionensrapport rörande uppföljning avriktlinjer om sysselsättning frånAmsterdam och anserutskottet att en utvärdering av hurSverige har följt riktlinjernaskall ske.13. Mellanstatligt samarbete förökad sysselsättning (mom. 5,motiveringen) (fp)() anser att dendel av finansutskottetsställningstagande i avsnitt 1.5.3Mellanstatligt samarbete för ökadsysselsättning som börjar med "Försvensk del" och slutar med "somskall tas ut" bort ha följandelydelse:Utskottet delar bedömningen attinternationaliseringen ställerökade krav på skattepolitiken. Meden ökad internationalisering blirdet svårare att beskattaskattebaser som är lättrörliga.Sverige verkar därför inom EU föratt få till stånd minimiregler vidbeskattning av framför allt kapitaloch energi. Utskottet vill isammanhanget framhålla vikten avgemensamma skattesatser inom EU påmiljöområdet, inte minst påkoldioxidutsläpp. Det skulle skapaförutsättningar för en växling motlägre skatt på arbete. Inget annatland tjänar i längden på att allaländer försöker bjuda undervarandra för att locka till sigskattebaser, t.ex. miljöstörandeverksamheter.Utskottet vill vidare i frågan ommellanstatligt samarbete för ökadsysselsättning understryka viktenav att tar intryck av derekommendationer som såväl som det europeiskaRådet utfärdat beträffande sänktskatt på arbete. Uppbromsningen avvärldsekonomin kommer av allt attdöma att leda till att såvälpenningpolitiken somfinanspolitiken i blir merexpansiv, så viktigare änytterligare steg i den riktningen -som motionärerna förordar - är attåtgärda kvarstående strukturellabrister i ländernas ekonomier. Ensådan brist är den högabeskattningen av arbete i Sverige.14. Mål för budgetpolitiken(mom. 6) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 2.3 Målför budgetpolitiken bort haföljande lydelse:I likhet med Moderatasamlingspartiet anser utskottet attbudgetarbetet bör inriktas på attuppnå balans i de offentligafinanserna sett över enkonjunkturcykel. I nuvarandekonjunkturläge innebär detta bör ha överskotti budgeten för att därefter kunnatillåta sig underskott i nästalågkonjunktur.Riksdagen har som långsiktigt målför budgetpolitiken lagt fast ettkrav på överskott i de offentligafinanserna på i genomsnitt avBNP över en konjunkturcykel. mening ger ett sådantmål sämre förutsättningar förstabil och hög tillväxt. Målet ärdärigenom kontraproduktivt,eftersom stark tillväxt leder tillatt statsskulden minskar snabbare iförhållande till BNP.Balans i de offentliga finansernaleder till att bruttoskulden i denkonsoliderade offentliga sektornsuccessivt minskar mätt som andelav BNP. Målet för budgetpolitikenbör vara att denna skuld skall haminskat till högst av BNPsenast och till högst 50 %senast år 2006 på det sätt somModerata samlingspartiet anger.Med det anförda tillstyrkerutskottet motion Fi208 (m) yrkande4 och avstyrker propositionensförslag samt motion Fi209 (kd)yrkande 12.dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande mål förbudgetpolitikenatt med bifall tillmotion 1998/99:Fi208 yrkande 4 samtmed avslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget ochfinansplan m.m. yrkande 4 ochmotion 1998/99:Fi209 yrkande 12fastställer som mål förbudgetpolitiken att denkonsoliderade offentliga sektornsbruttoskuld skall ha begränsatstill av BNP ochtill högst ,15.