bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Det bör göras klart attpensionsbehållningen i fördelningssystemet inte motsvaras av faktiskt fonderademedel utan att den i princip endast utgör en bas för pensionsberäkningen.Informationen bör även innehålla en prognos över den framtida pensionensstorlek.För personer födda och tidigare bör nuvarande förfarande vidunderrättelse om pensionsgrundande inkomst vara oförändrat.I propositionen föreslås att regeringen, eller den myndighet som regeringenbestämmer, skall få meddela föreskrifter om den ytterligare information somskall tillställas den försäkrade.Vad gäller årsbesked om premiepensionskonto anges i propositionen att PPM engång skall lämna information om utvecklingen av den enskildestillgodohavande i form av ett årsbesked. Informationen kan utformas efterförebild av de årsbesked som försäkringsbolagen lämnar sina kunder. Därredovisas ingående saldo, inbetalningar, avkastning och kostnader under åretsamt utgående saldo. Varje fond redovisas för sig. I beskedet från PPM börockså lämnas en prognos uttryckt i kronor beträffande den enskildes kommandepension. För de individer som har valt efterlevandeskydd, skall årsbeskedetinnehålla uppgifter om detta, bl.a. kostnaderna och förutsättningarna för attskyddet skall gälla vid dödsfall.I propositionen betonas att utfärdandet av årsbeskeden skall vara enadministrativ serviceåtgärd och inte innebära något åtagande från myndighetenssida i fråga om pensionsspararens rätt till pension. Detta skall gälla bådeprognoserna om den framtida pensionen och uppgifterna om storleken avtillgodohavandet på premiepensionskontot m.m.Utskottets bedömningFörslaget till nytt allmänt ålderspensionssystem kommer att beröra i principalla medborgare. Det reformerade systemet medför stora förändringar ochinnehåller en rad valsituationer för den enskilde. Enligt utskottets mening ärdet för systemets legitimitet av avgörande betydelse att alla försäkrade får enförståelse för systemet och ges grundläggande kunskaper om hur systemetfungerar och vilka konsekvenser det får för den egna pensionen. Utskottet ansersåledes att informationen skall vara dels generell och av allmän karaktär, delsindividuell. Behovet av information är av än större vikt i det nya systemet äni det nuvarande eftersom varje åtgärd som påverkar inkomsten får genomslag iden framtida pensionen. Också tidpunkten för uttag av pension och utvecklingenpå den enskildes premiepensionskonto är av stor betydelse för pensionensstorlek, vilket ytterligare ökar behovet av information. Utskottet villunderstryka vikten av dels en sammanhållen information om pensionssystemetsolika delar och dels av att utformningen görs tydlig och enhetlig. RFV har härett ansvar för att försäkringskassornas och PPM:s information samordnas och attkassornas organisation och kunskaper på ett effektivt sätt utnyttjas.Myndigheternas samarbete kring informationsfrågor är viktig också urkostnadssynpunkt.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet propositionens förslagbeträffande ansvarsfördelning samt principerna för informationens utformningoch innehåll.Utskottet tillstyrker också propositionens förslag om när och till vilkamålgrupper den årliga informationen skall sändas ut samt att det närmareinnehållet i informationen bör utformas i föreskrifter.Skadeståndsansvar (avsnitt 35.4)PropositionenI propositionen anges att i 3 kap. 2 § skadeståndslagen finns den grundläggandebestämmelsen om det allmännas skadeståndsansvar vid myndighetsutövning. Enligtden bestämmelsen skall staten ersätta personskada, sakskada eller renförmögenhetsskada som vållas genom fel eller försummelse vid myndighetsutövningi verksamhet för vars fullgörande staten svarar. Anspråk på ersättninghandläggs av Justitiekanslern. Något krav på uppsåt eller oaktsamhet uppställsinte.Vid den s.k. vållandebedömningen av om det förekommit ettskadeståndsgrundande fel eller försummelse från myndighetens sida skallverksamhetens art och ändamål tjäna som utgångspunkt. De krav på rättssäkerhet,noggrannhet och korrekt handläggning som den enskilde rimligen kan ställa skalldärvid vara avgörande.I propositionen anges att frågan om det allmännas skadeståndsansvar har varitföremål för översyn. överlämnade regeringen till enproposition (1997/98:105) som innehåller förslag om att huvudregeln om detallmännas skadeståndsansvar skall kvarstå oförändrad men att den skallkompletteras med en ny regel om ansvar för felaktig myndighetsinformation.Syftet med den nya regeln är att förbättra möjligheterna för enskilda att fåersättning när en myndighet vållar skada genom att lämna felaktig information.För skador orsakade av fel vid ADB-behandling gäller enligt 23 § datalagenatt skador som uppkommer till följd av att ett personregister innehålleroriktiga eller missvisande uppgifter om en registrerad person skall ersättas avden registeransvarige. Detta anses även omfatta fall då ett register saknarpersonuppgifter som borde ha tillförts registret.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot vad som angivits om skadeståndsansvar ipropositionen.Avgiftsstruktur och avgiftsfinansiering (prop. 151avsnitt 30-32)PropositionenAnsvarsfördelning (avsnitt 30.1)Ett syfte med pensionsreformen är att skapa ett administrativt och finansielltavskilt system för de inkomstgrundade ålderspensionerna. Allmänheten gesdärigenom möjlighet att följa utvecklingen av inkomster och utgifter för dendelen. Förtroendet för ålderspensionssystemet kan därigenom bättreupprätthållas. Regeringens bedömning är därför att uppdelningen avfinansieringen mellan AP-fonden och statsbudgeten bör förändras.Pensionsarbetsgruppen föreslog att avgifter för ålderspensioner enbartskall användas till att finansiera inkomstgrundad ålderspension och att övrigaförmåner, dvs. förtidspensioner och efterlevandepensioner, skall finansierasöver statsbudgeten eller över respektive försäkringsgren. Det föreslogs ocksåen övergångslösning till dess att reformen skulle vara i full funktion.Regeringen föreslår nu en omedelbar övergång till den långsiktigafinansieringsordningen. Avsikten är att stärka förtroendet förålderspensionssystemet. Skulle AP-fonden även fortsättningsvis belastas medandra utgifter än ålderspensionsbetalningar skulle reformen förlora i tydlighetoch förutsebarhet.Regeringens förslag innebär att kostnaderna för tilläggspension i form avförtids- och efterlevandepensioner flyttas från AP-fonden tillstatsbudgeten. Statsbudgetens utgifter beräknas därmed öka med ca 37 miljarderkronor. Regeringen föreslår också att skall förtidspensionerfinansieras med socialavgifter och allmänna skattemedel enligt samma principersom skall gälla för ålderspension. Det innebär att tilläggspension ochfolkpension i form av förtidspension för personer som har rätt tilltilläggspension finansieras med socialavgifter. I avvaktan påefterlevandepensionsutredningens ställningstagande föreslås vidare att såvältilläggspension som folkpension i form av efterlevandepension fr.o.m. år 1999finansieras med socialavgifter. Regeringen föreslår också att kostnaderna förfolkpensionen för ålderspensionärer med rätt till tilläggspension åläggs AP-fonden , innan utgifterna kommer att ingå i deninkomstgrundade ålderspensionen. Statsbudgetens utgifter beräknas därmed minskamed ca . Vad gäller övriga folkpensionsförmåner förålderspensionärer samt pensionstillskott föreslås att de finansieras medallmänna skattemedel.Avgifter för ålderspensioner (avsnitt 32)Det inkomstrelaterade ålderspensionssystemet skall finansieras med avgifter på18,av pensionsgrundande inkomster. I propositionen redovisas vad somangivits i såväl princippropositionen som i departementsskrivelserna 1995:41och 1997:67 om formerna för det framtida uttaget av ålderspensionsavgift.Vidare redovisas en uppgörelse om avgiftsuttaget som träffats i januari 1998mellan ledamöterna i . Efter beredning inomRegeringskansliet och i samråd med ledamöterna i anserregeringen att nuvarande avgiftsuttag för ålderspension i form av allmänpensionsavgift på och ålderspensionsavgift (som ersättertilläggspensionsavgiften) på bör bibehållas . Detta innebäratt det sammantagna uttaget av avgifter för ålderspensioner under år 1999kommer att uppgå till när avgiften relateras till den pensionsgrundandeinkomsten, dvs. efter avdrag för allmän pensionsavgift. Förslag om de avgifterför ålderspensioner som skall gälla skall lämnas senast undervåren 1999. Inriktningen bör därvid vara att hälften av avgiftsuttaget endastskall tas ut på inkomstdelar upp till avgiftstaket och att den andra hälften avavgiftsuttaget skall avse inkomstdelar såväl under som över avgiftstaket. Deyrkesaktiva skall i möjligaste mån kompenseras för en eventuell höjning av denallmänna pensionsavgiften.Höjt avgiftstak (avsnitt 32)Den allmänna pensionsavgiften skall tas ut dels på inkomst av anställning, delspå inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna föreavdrag för allmän pensionsavgift inte överstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp,vilket i termer av pensionsgrundande inkomst motsvarar 7,5 förhöjdaprisbasbelopp. Det förhöjda avgiftstaket beror på att det i propositionenföreslås att avdrag för allmän pensionsavgift skall göras vid beräkning av PGI(avsnitt 8.2). PGI och pensionsrätt som tillgodoräknas bör vara oberoende av ivilken form olika offentliga åtaganden finansieras. Neutralitet mellanfinansiering med arbetsgivaravgift respektive allmän pensionsavgift kräver attden allmänna pensionsavgiften dras ifrån vid beräkning av PGI. Avsikten är attden ålderspensionsavgift som framöver skall finansiera det reformeradeålderspensionssystemet skall avpassas så att debiterade avgifter sammanfallermed den pensionsrätt som tjänats in. Effekterna av det höjda avgiftstaket skallkompenseras med en höjning av skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Individermed en inkomst som ligger i inkomstintervallet mellan brytpunkten för statligskatt och 7,5 förhöjda prisbasbelopp vinner . Förförvärvsarbetande med en inkomst över 7,5 förhöjda prisbasbelopp kan skatte-och avgiftsuttaget komma att höjas med . De fårdock pensionsrätt på inkomster mellan 7,5 och 8,06 förhöjdaprisbasbelopp.Statlig ålderspensionsavgift (avsnitt 30.2 och 31.2)Regeringen föreslår att det för pensionsrätt som tillgodoräknas på grundval avsocialförsäkringsersättningar m.m. skall betalas avgifter till detinkomstgrundade ålderspensionssystemet. Detsamma föreslås när det gäller denpensionsrätt som tillgodoräknas för pensionsgrundande belopp. Avgiften benämnsstatlig ålderspensionsavgift och bestämmelser härom tas in i en särskild lag.Statlig ålderspensionsavgift på pensionsgrundande förmåner som finansierasmed socialavgifter skall finansieras med sådana avgifter. För pensionsgrundandeförmåner som finansieras med allmänna skattemedel skall också den statligaålderspensionsavgiften finansieras med sådana medel. När det gäller statligålderspensionsavgift för pensionsgrundande belopp för förtidspensionärer medtilläggspension skall den del som motsvarar faktisk ersättning finansieras medsocialavgifter. I övrigt skall statlig ålderspensionsavgift förpensionsgrundande belopp finansieras med allmänna skattemedel.Statlig ålderspensionsavgift skall betalas . För sådanasocialförsäkringsersättningar m.m. för vilka det tas ut allmän pensionsavgiftav den enskilde skall den statliga ålderspensionsavgiften för utgöra6,av ersättningen. För andra pensionsgrundande sociala förmåner skall denstatliga ålderspensionsavgiften vara av det pensionsgrundande beloppet.Avgiften tas inte ut över avgiftstaket på 8,06 förhöjda prisbasbelopp.Den totala ökningen av utgifterna till följd av att statligålderspensionsavgift införs beräknas 1999 uppgå till ,varav avser transfereringar och 11,9 miljarder kronoravser pensionsgrundande belopp. I dessa summor ingår inte statligålderspensionsavgift för plikttjänstgöring eftersom villkoren för beräkning avavgiftsunderlaget ännu inte fastställts.De ökade utgifterna som följer av att statliga ålderspensionsavgifter införsskall inte, annat än i undantagsfall, leda till en reducering av enskildaförmåner eller till andra besparingar inom berörda anslag.Avgiftsskyldighet från (avsnitt 30.3)Arbetsgivaravgift/egenavgift i form av ålderspensionsavgift skall fr.o.m. år1999 betalas även för person som fyllt . Egenavgift betalas även omföretagaren uppburit hel ålderspension . skallallmän pensionsavgift betalas också av den som fyllt , detta gäller dockinte personer födda eller tidigare.Särskild löneskatt (avsnitt 30.3 och 32)Särskild löneskatt, som skall motsvara skattedelen av socialavgifterna, utgörför närvarande av avgiftsunderlaget. I propositionen föreslås attsärskild löneskatt tas ut med ett lägre belopp i vissa fall. Det skall gällaersättningar till arbetstagare födda eller senare som har uppnått eller som har inkomst av annat förvärvsarbete och före ålderuppburit hel ålderspension , eftersom dessa ersättningar ifortsättningen föreslås ingå i underlaget för allmän pensionsavgift ochålderspensionsavgift. I nämnda fall bör avgiftssatsen minskas med denschablonmässiga skattedelen av allmän pensionsavgift och ålderspensionsavgift,och särskild löneskatt bör således uppgå till . I propositionen angesatt avgiftssatsen beräknas schablonmässigt som summan avegenföretagares folkpensionsavgift och allmänna löneavgift plus hälften avövriga egenavgifter och hälften av den allmänna pensionsavgiften överstigande 1procentenhet.I budgetpropositionen för angavs att med anledning avpensionsreformen och förändringar av socialförsäkringarna inom ohälsoområdetkommer regeringen att se över beräkningsschablonen för den särskildalöneskatten. Mot bakgrund bl.a. av att förändringar på förmånssidan beträffandeförtidspension och efterlevandepension är föremål för beredning hardenna översyn ännu inte utförts. I avvaktan på att denna översyn görs föreslårregeringen att den nuvarande nivån på den särskilda löneskatten bibehålls medden angivna justeringen.Avsättning av medel till premiepensionssystemet (avsnitt 30.4)Avsättning till premiepensionssystemet skall göras med belopp som motsvarar denpensionsrätt för premiepension som fastställs.Regeringen skall fastställa den andel av influtnaålderspensionsavgifter som preliminärt skall föras till den tillfälligaförvaltningen hos . RFV skall till regeringenlämna förslag om denna preliminära andel. RFV skall också beräknaskillnaden mellan de preliminärt överförda avgifterna för ett visst år och detbelopp som skulle ha överförts för att motsvara pensionsrätt för premiepensionsom fastställts för år . Skillnadsbeloppet skall beräknas medavkastning enligt 8 kap. 1 § första stycket LIP. Avstämning av den framräknadeskillnaden skall göras vid en kommande avsättning. Avstämning skall också skeför . höjs ersättningen till premiepensionssy-stemet till av de influtna ålderspensionsavgifterna.Överföring till statsbudgeten av ålderspensionsavgifter (avsnitt 30.5)Den andel av arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna som beräknas utgöraålderspensionsavgift på inkomstdelar över avgiftstaket om 8,06 förhöjdaprisbasbelopp skall föras till statsbudgeten. Regeringen skall på förslag avRFV fastställa den andel av influtna ålderspensionsavgifter sompreliminärt skall föras till staten. RFV skall också beräkna skillnadenmellan preliminärt överfört belopp och det belopp som skulle ha överförts föratt motsvara avgift på inkomst över avgiftstaket. Avstämningen av denframräknade skillnaden jämte ränta enligt 19 kap. 3 § skattebetalningslagenskall göras följande månad. skall den preliminära överföringen tillstatsbudgeten vara av influtna ålderspensionsavgifter.Förändrade avgiftsnivåer (avsnitt 32)tas avgift för ålderspensioneringen ut av arbetsgivareoch egenföretagare och av enskilda i form av allmän pensionsavgift med 6,95 %.Statlig ålderspensionsavgift skall utgöra på ersättningar för vilkaallmän pensionsavgift tas ut och på andra pensionsgrundande belopp.Tilläggspension i form av efterlevandepension och folkpension i form avefterlevandepension samt administrationskostnader för efterlevandepensionerfinansieras med en efterlevandepensionsavgift på 1,70 %.Folkpensionsavgiften, delpensionsavgiften, lönegarantiavgiften ocharbetarskyddsavgiften tas bort. Finansiering av delpension ocharbetslivsmyndigheters verksamhet sker med allmänna skattemedel.Lönegarantiersättningar finansieras med arbetsmarknadsavgiften.Sjukförsäkringsavgiften skall, förutom delar av sjukförsäkringen, finansieratilläggspension i form av förtidspension och viss del av kostnaderna förfolkpension i form av förtidspension. Tandvård och läkemedelssubventioner skallfinansieras med allmänna skattemedel. Sjukförsäkringsavgiften sänks till 7,50 %för arbetsgivare och till för den som har inkomst av annatförvärvsarbete. En föräldraförsäkringsavgift på införs för finansieringav föräldraförsäkringen.Regeringen anser att delpensionsavgiften i ekonomisk mening skulle komma attutgöra en skatt eftersom flertalet personer i förvärvsaktiv ålder inte får rätttill delpension. Delpensionsavgiften föreslås därför slopad och delpensionskattefinansieras fr.o.m. år 1999.Den arbetsmarknadsavgift som betalas av arbetsgivare höjs till 5,84 %.Socialavgifterna skall finansiera de statliga ålderspensionsavgifter somberäknas belöpa på de förmåner som socialavgifterna skall finansiera.Det sammantagna uttaget av socialavgifter och allmän löneavgift hållsoförändrat genom att den allmänna löneavgiften höjs till 8,04 %.Förändringarna skall träda i kraft den 1 januari 1999.Arbetsgivar- och egenavgifter (vid olika procentsats anges egenavgiften inomparentes)Nuv. regler FörslagetTilläggspensionsavgift 6,40 -Ålderspensionsavgift - 6,40Efterlevandepensionsavgift - 1,70Folkpensionsavgift 6,83 -Sjukförsäkringsavgift 7,93 (8,66) 7,50 (8,23)Arbetsskadeavgift 1,38 1,38Föräldraförsäkringsavgift - 2,20Delpensionsavgift 0,20 -Arbetarskyddsavgift 0,17 (-) -Lönegarantiavgift 0,25 (-) -Arbetsmarknadsavgift 5,42 (3,30) 5,84 (3,30)Summa 28,58 (26,77) 25,02 (23,21)Allmän löneavgift 4,48 8,04Summa 33,06 (31,25) 33,06 (31,25)Särskild löneskatt 24,26 24,26Särskild löneskatt i vissa fall - 18,09Allmän pensionsavgift 6,95 6,95MotionerSigge Godin m.fl. (fp) anför i motion Sf38 att politik är attskatteinslaget i socialförsäkringssystemet skall vara så lågt som möjligt,helst obefintligt. Det ökar försäkringsmässigheten i systemet. Motionärernavälkomnar därför regeringens förslag att föräldraförsäkringen blir heltavgiftsfinansierad. De begär däremot avslag på förslaget till den del det avserett slopande av delpensionsavgiften och anser att delpensionsavgiften på 0,20 %bör behållas så länge detta är motiverat av utgifterna för delpensionen.Bibehållen delpensionsavgift skall finansieras genom en motsvarande sänkning avden allmänna löneavgiften.I motion Sf36 av m.fl. (v) anges att är emotegenavgifter. Eftersom de fem partier som står bakom pensionsreformen ännu intelöst finansieringsfrågan bör man överge tanken på en avgiftsväxling och istället finansiera den delen av pensionsreformen som de fem partierna villfinansiera genom allmän pensionsavgift med en statsskatt. En sådan modellskulle få positiva fördelningspolitiska effekter och eliminera allade kompensationsproblem som uppstår med en avgiftsväxlingsmodell. Motionärernabegär i yrkande 26 ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningGenomförandet av det nya ålderspensionssystemet medför stora förändringar istrukturen för socialavgifter och avgiftsuttag. Utskottet anser att det förslagsom nu lagts fram innebär att finansieringen av de olika försäkringsgrenarnablir mer renodlad. Genom att inkomster och utgifter för olika försäkringarlättare kan följas ökar trovärdigheten för socialförsäkringssystemen. Utskottetkonstaterar att förslag nu inte kunnat läggas fram om den slutliga finan-sieringen av ålderspensionssystemet. För att pensionsreformen skall varatrovärdig är det mycket viktigt att denna fråga löses före år 2000.Riksdagen bör inte nu anlägga några synpunkter på hur den slutligafinansieringen bör utformas, och utskottet avstyrker därmed motion Sf36 yrkande26.Vad gäller delpensionsavgiften delar utskottet regeringens bedömning att, närnu endast ett fåtal utöver dem som redan har delpension kommer att kunna fåsådan, delpension bör finansieras med skattemedel. Utskottetavstyrker därför motion Sf38 och tillstyrker att delpensionsavgiften avskaffas.Utskottet tillstyrker den föreslagna avgiftsstrukturen och avgiftsnivåerna iövrigt samt förslagen om en statlig ålderspensionsavgift och det höjda av-giftstaket för allmän pensionsavgift.Finansiell infasning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 151)Allmänt om AP-fondenAP-fonden bildades i samband med att lagstiftningen om allmän tilläggspensionträdde 1960. Två motiv anfördes till att inrätta fonden. För detförsta skulle fondbildningen bidra till att kompensera det bortfall ilångsiktigt sparande som förutsågs bli följden av införandet av ATP-systemet.Fondsparandet skulle möjliggöra de investeringar som krävdes för attsäkerställa pensionärernas standard. För det andra framstod det som nödvändigtatt fondera medel för att täcka de långsiktiga pensionsutfästelserna. Genom attredan från början anpassa avgiftsuttaget till de långsiktiga utgiftskravenskulle större förändringar i framtida avgiftsuttag kunna undvikas. i ettlängre tidsperspektiv skulle fonden kunna användas för att tidsmässigt jämna utfinansieringen av de snabbt växande ATP-pensionerna. kunde fondmedlentäcka tillfälliga underskott i ATP-systemet.Fondens samlade behållning, värderad till marknadsvärde, beräknas /98 ha uppgått till ca . Fondens behållningmotsvarar drygt 5,5 års utbetalningar av ATP-pensioner.ATP-systemets avgiftsintäkter översteg utbetalda pensioner fram t.o.m. år1982. Därefter har systemet haft ett löpande avgiftsunderskott, förutom underår 1990. Detta underskott täcks med fondens direktavkastning i form av räntoroch aktieutdelningar. Eftersom direktavkastningen överstigitavgiftsunderskottet har fonden haft ett positivt finansiellt sparande ochfondens behållning har därmed vuxit. Därtill har fondens behållning påverkatsav värdeförändringar på fondens tillgångar.I departementspromemorian AP-fonden och det reformeradeålderspensionssystemet (Ds 1998:7) anges att med bibehållande av dagens reglerskulle avgiftsunderskottet komma att fortsätta att växa och så småningomöverstiga fondens avkastning. Därmed skulle fondens sparande bli negativt ochfonden skulle tömmas. Vid ett antagande om en allmän årligrealinkomsttillväxt på kan det beräknas att detta skulle ske mellan år 2015och 2020. Vid årlig real inkomsttillväxt beräknas att AP-fonden skulle varatömd redan före år 2010.Propositionen (avsnitt 33)Genomförandet av ålderspensionsreformen kommer att medföra en påtagligbelastning på statsbudgeten och ett ökat statligt lånebehov. Samtidigtförstärks AP-fondens finansiella netto. Med den behållning AP-fonden har i dagkan den bedömas vara större än vad som är motiverat för att fonden skall fyllasin buffertfunktion i det reformerade ålderspensionssystemet, som i finansiellthänseende är betydligt mer robust än det nuvarande systemet. Med rimligaantaganden kan framtida underskott täckas med en fond som i utgångsläget ärmindre än dagens. Mot den bakgrunden bör effekterna på statsbudgeten ochstatens lånebehov kompenseras genom en överföring från AP-fonden.Enligt riktlinjerna bör fondens behållning aldrig understiga ett beloppmotsvarande pensionsutbetalningar. Det skulle med dagensförhållanden motsvara ca . Fonden bör emellertid normaltvara betydligt större än så för att klara de finansiella påfrestningar den kankomma att utsättas för. Det överförda beloppet bör därför sättas så att dens.k. fondstyrkan (fondens behållning delad med årliga pensionsutbetalningar)med god marginal hålls högre än ½.Buffertfondens storlek kommer att ha en viss betydelse för sannolikheten attmekanismen med reducerad indexuppräkning skall behöva träda i kraft. Ju störrefond desto mindre risk för att bromsen måste användas.