bet · GL01SfU10 · 1998-03-05 00:00:00 — I detta betänkande behandlas ett antal motionsyrkanden om socialavgifter väcktaunder den allmänna motionstiden år 1997.Med anledning av en motion föreslår utskottet ett tillkännagivande om attregeringen bör låta göra en kartläggning av systemet med vinstandelsstiftelserför att utröna vilken betydelse dessa har för de anställdas inflytande iföretaget. Kartläggningen bör avse förekomsten av vinstandelsstiftelser,sammansättningen av deras styrelser samt ekonomin i stiftelserna.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats tio reservationer och sex särskilda yttranden. Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Sf222 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avdragsrätt påarbetsgivaravgiften inom detaljhandeln.1997/98:Sf228 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utredamöjligheterna till en lösning av problemet med sociala avgifter avseende arvodetill god man.1997/98:Sf241 av m.fl. (m, fp, kd) vari yrkas att hosregeringen begär en utredning av ideella ungdomsföreningars skyldighet attbetala socialavgifter.1997/98:Sf244 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den kommer med ett förslag om att införaavgiftsbefrielse vad gäller arbetsgivaravgift på hushållstjänster ochhushållsnära tjänster.1997/98:Sf251 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att slopaarbetsgivaravgifterna för enklare hushållstjänster samt att införa s.k.servicecheckar.1997/98:Sf254 av Per m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att ändringar i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster, ändringar i lagen (1962:381) om allmänförsäkring och ändringar i lagen (1981:691) om socialavgifter återställs tillden lydelse de hade innan särskild löneskatt infördes på vinstandelsstiftelseri enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar att 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring skall ges följande tillägg: ?Om arbetsgivaren är ettfåmansföretag eller ett fåmansägt handelsbolag skall vid beräkningen intebortses från ersättning överstigande ½ basbelopp som stiftelsen lämnar tillsådan företagsledare eller delägare i företaget eller denne närstående personsom avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § kommunalskattelagen ... ?3. att beslutar att 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring skall ges följande tillägg: ?Detta gäller dock endast om debidrag arbetsgivaren lämnat till stiftelsen varit avsedda att vara bundna underminst tre kalenderår och att på likartade villkor tillkomma en betydande del avde anställda samt att arbetsgivaren aktivt verkar för att styrelsen ivinstandelsstiftelsen består av en majoritet av ledamöter från anställdpersonal. Det åligger arbetsgivarens ansvar att visa på att aktiva åtgärdervidtagits i syfte att få till stånd en styrelse med personalmajoritet ... ?.1997/98:Sf263 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta ut avgifter till försäkringen på inkomster över 7,5basbelopp.1997/98:Sf265 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om uttag av egenavgifter på inkomster över 7,5basbelopp enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att egenavgifter som finansieringsform bör tas bort,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om egenavgifternas felaktiga fördelningsprofil,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minskade skatteintäkter för kommuner och landsting.1997/98:Sf266 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt även företag med säsongssysselsättning skall ha möjlighet att fullt ututnyttja den utökade nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som riksdageninförde under våren 1997.1997/98:Sf274 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en regelöversyn i syfte attunderlätta tjänsteproduktion i hushållssektorn inom ramen för olikaorganisationsformer.1997/98:Sf285 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsocialavgifter.1997/98:Fi403 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om ytterligare sänkning avegenavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Jo228 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den säsongsanställda arbetskraften inom trädgårdsnäringen.1997/98:N311 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om mikroföretagen.1997/98:Sk323 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar att ändra bestämmelserna angående skyldighet atterlägga sociala avgifter i samband med förmånsbeskattning av personaloptioner ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Sk326 av m.fl. (v) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnitt 5.2 om en begränsad reducering av socialavgifterna.1997/98:Sk737 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av möjligheterna att införa särskilda undantag förerläggande av arbetsgivaravgifter för säsongsmässig skördearbetskraft,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en möjlighet till årlig avstämning beträffande den särskildanedsättningen av arbetsgivaravgiften som infördes . Allmänt om socialavgifter m.m.Socialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () i formav arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Den totala avgiftssumman innevarandeår är för arbetsgivare (28,) av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift (7,), tilläggspensionsavgift 6,40 %och folkpensionsavgift . Avgifterna beräknas i princip på lönesumman.En egenföretagare erlägger socialavgifter avavgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift , tilläggspensionsavgift6,och folkpensionsavgift . Avgifterna beräknas i princip påinkomsten av annat förvärvsarbete.Den som har inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete som ärpensionsgrundande betalade enligt lagen (1994:1744) om allmänna egenavgiftert.o.m. sådana egenavgifter i form av en pensionsavgift om och ensjukförsäkringsavgift om . En höjning av den allmänna egen-avgiften tillsjukförsäkringen till var beslutad . Genom beslut avriksdagen omvandlades den allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen till en allmän pensionsavgift som därmeduppgår till (bet. 1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). ändradesrubriken till lagen 1994:1744 till lag om allmän pensionsavgift (SFS 1997:936).Avgiften, som beräknas på inkomster som inte överstiger 7,5 basbelopp, äravdragsgill vid taxeringen.Arbetsgivare skall enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift för varjeår betala en allmän löneavgift av underlaget, dvs. av arbetsgivarenutgiven lön m.m.På inkomst av passiv näringsverksamhet, som inte grundar rätt tillsocialförsäkringsförmåner, betalas enligt lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster löneskatt som för uppgår till24,. Sådan löneskatt betalas även på lön eller annan ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång är eller äldre och på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse. Enligt lagen (1991:687) omsärskild löneskatt på pensionskostnader skall den som utfäst en tjänstepensionbetala motsvarande avgift på kostnaden för pensionsutfästelsen.Det reformerade ålderspensionssystemetRiksdagen beslutade om riktlinjer för en genomgripandeförändring av det allmänna ålderspensionssystemet (prop. 1993/94:250, bet.1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439). Riktlinjerna grundar sig på enöverenskommelse mellan fem riksdagspartier (s, m, c, fp och kd).Reformens syfte är att skapa ett system som är följsamt mot densamhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Det nyaålderspensionssystemet skall omfatta såväl ett standardskydd enligtinkomstbortfallsprincipen som ett grundskydd för dem som haft inga eller lågaförvärvsinkomster. Den inkomstgrundande ålderspensionen skall vara ett frånandra socialförsäkringar skilt system som finansieras med en särskild avgift.Av avgiften - - skall huvuddelen användas för att finansiera utgåendepensioner inom ett fördelningssystem och resterande del sättas av till ettpremiereservsystem. Grundskyddet skall finansieras med skattemedel.Enligt förslag, som låg till grund för regeringensriktlinjeproposition, skulle hälften av ålderspensionsavgiften eller tasut som en arbetsgivaravgift och hälften som en avdragsgill egenavgift sombetalas av den anställde. Förslaget förutsatte att det sker en avgiftsväxlingså att arbetsgivaravgiften reduceras och den avgift den enskilde skall betalahöjs med motsvarande belopp. För att detta skall kunna ske utan förlust för denenskilde löntagaren skulle enligt förslaget det kostnadsutrymme som sänktaarbetsgivaravgifter skapar användas till att höja bruttolönen. Iriktlinjepropositionen framhölls att en avgiftsväxling är förenad medkomplikationer bl.a. beroende på att en växling höjer bruttolönen som i sin turutgör underlag för förmåner och avgifter inom ålderspensionssystemet och iandra system. Frågan om hur ålderspensionsavgiften slutligen skall tas utskulle enligt propositionen beredas vidare efter samråd mellan arbetsmarknadensparter. Tveksamheten om en avgiftsväxling kan genomföras på ett för de enskildalöntagarna neutralt sätt har därefter medfört att frågan blivit föremål förytterligare utredning.Regeringen har sedermera i en lagrådsremiss föreslagit att den allmännapensionsavgiften fr.o.m. skall höjas till avavgiftsunderlaget, vilket motsvarar av den pensionsgrundande inkomstensamt att taket för uttag av den allmänna pensionsavgiften skall höjas till 8,19inkomstbasbelopp. Uttaget av allmän pensionsavgift skall enligt vad som anges ilagrådsremissen även i fortsättningen begränsas till pensionsgrundandeinkomster som högst kan uppgå till 7,5 inkomstbasbelopp. Detta innebär attavgiftstaket uttryckt i termer av bruttoinkomst höjs från 7,5 till 8,19inkomstbasbelopp. I lagrådsremissen föreslås vidare att avgiften tillålderspension inom fördelningssystemet skall utgöra och inompremiereservsystemet . En proposition om inkomstgrundad ålderspension äraviserad till våren 1998.Allmänna egenavgifterMotionerJohan m.fl. (v) begär i motion Sf263 yrkande 4 ett tillkännagivande omatt ta ut allmänna egenavgifter till sjukförsäkringen på inkomster över 7,5basbelopp. Enligt motionärerna är systemet med allmänna egenavgifterfördelningspolitiskt orättvist. Eftersom avgifter inte tas ut över 7,5basbelopp samt är avdragsgilla innebär systemet en ren skattelättnad i högreinkomstlägen jämfört med lägre inkomstlägen. Vidare anser motionärerna attkommuner och landsting går miste om skatteintäkter.I motion Sf265 av m.fl. (v) begärs i yrkande 1 beslut om uttagav allmänna egenavgifter på inkomster över 7,5 basbelopp. I samma motionyrkandena 2-4 begär motionärerna tillkännagivanden om att allmänna egenavgiftersom finansieringsform bör tas bort, om avgifternas felaktigafördelningsprofil och om minskade skatteintäkter för kommuner och landsting.I motion Fi403 yrkande 3 av m.fl. (m) begärs förslag omytterligare sänkning av den allmänna egenavgiften i form avsjukförsäkringsavgift . Motionärerna menar att avgiften börsänkas och år 2000.Avgiften är enligt motionärerna en ren skatt utan samband med sjukförsäkringenskostnader.Utskottets bedömningUtskottet vill först erinra om att åtskilliga ändringar av socialavgifterna harskett . Bl.a. har avgiftsväxlingar skettsamt en förändrad struktur på socialavgifterna införts. Vidare har som redannämnts beslutat att omvandla den allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen till en allmän pensionsavgift. Ytterligare förändringar avsocialavgifterna kan förutses, inte minst som en följd av införandet av ettnytt ålderspensionssystem. Därtill kommer att regeringen i proposition1994/95:25 har uttalat att det kan finnas skäl att ytterligare överväga detsamlade uttaget av allmänna egenavgifter när resultatet av Genomförandegruppensarbete med att reformera ålderspensionssystemet föreligger.När det gäller kravet på uttag av allmänna egenavgifter över 7,5 basbeloppliksom frågan om avdragsrätt för allmänna egenavgifter har utskottet i tidigaresammanhang behandlat liknande frågor. I det av godkända betänkandet1996/97:SfU13 anförde utskottet bl.a. att reglernas utformning samt detförhållandet att låginkomsttagares marginalskatt är lägre än höginkomsttagaresleder till att skattelättnaden för låginkomsttagarna är mindre än för enhöginkomsttagare med en marginalskatt på . Utskottet ansåg, oaktat dessaofördelaktiga effekter, att den prövning av det samlade uttaget av allmännaegenavgifter som enligt regeringen skall ske när resultatet avGenomförandegruppens arbete föreligger borde avvaktas. Utskottet framhöllvidare att frågan om uttag av allmänna egenavgifter över 7,5 basbelopp varföremål för beredning inom med anledning av Sjuk- ocharbetsskadekommitténs förslag och att resultatet av detta arbete bordeavvaktas. Med det anförda avstyrktes motioner i ämnet.Även i utskottets yttrande 1997/98:SfU1y till finansutskottet avstyrktesliknande motionsyrkanden. Utskottet hänvisade åter till att frågan om avgifterpå inkomster över 7,5 basbelopp var föremål för beredning inomRegeringskansliet.Utskottet konstaterar att allmän egenavgift numera uttas enbart som en allmänpensionsavgift avsedd att finansiera pensioner. Enligt vad som anges i den ovannämnda lagrådsremissen avser regeringen att föreslå att den allmännapensionsavgiften fr.o.m. höjs till avavgiftsunderlaget. Utskottet vidhåller att resultatet av Genomförandegruppensarbete bör avvaktas och avstyrker motionerna Sf263 yrkande 4 och Sf265yrkandena 1-4. Även motion Fi403 yrkande 3 avstyrks med det anförda.Nedsättning av socialavgifterGällande ordningSedan den 1 januari 1997 gäller enligt 2 kap. 5 a § att en arbetsgivare vidberäkning av arbetsgivaravgifter får göra avdrag avavgiftsunderlaget, dock högst . höjdes det högstabelopp med vilket avdrag får göras till . Vid beräkningen avegenavgifter får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Om flera arbetsgivare ingår tillsammans i en koncern, skall deanses som en arbetsgivare. Avdraget skall i sådant fall i första hand göras avmoderföretaget. Om avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget får detutnyttjas av dotterföretagen i den ordning moderföretaget bestämmer.MotionerI två motioner framhålls att reglerna om nedsättning av socialavgifter harsnedvridande effekter ur konkurrenssynpunkt.Sigrid Bolkéus m.fl. (s) begär i motion Sf222 ett tillkännagivande omavdragsrätt på arbetsgivaravgiften inom detaljhandeln. Motionärerna påpekar attreglerna har utformats så att varje privatägd butik ges rätt till avdrag medant.ex. med sina 41 butiker bara får ett avdrag. Denna ordningsnedvrider enligt motionärerna konkurrensen, och konsekvenserna avavdragsrätten bör därför följas upp.I motion Sf285 av och () begärs etttillkännagivande om socialavgifter. Enligt motionärerna kan nedsättningen avsocialavgifter få snedvridande effekter, bl.a. inom detaljhandeln, beroende påhur verksamheten är organiserad. Konsumentkooperationen bedriver det mesta avverksamheten i ett fåtal juridiska personer medan ICA består av ett stort antaljuridiska organisationer. Beloppsgränsen bör enligt motionärerna räknas perfast driftsställe eller arbetsställe i stället för per arbetsgivare.Två motioner innehåller yrkanden som tar sikte på företag med säsongsanställdarbetskraft.I motion Sf266 av och () begärs etttillkännagivande om att även företag med säsongssysselsättning skall hamöjlighet att fullt ut utnyttja den utökade nedsättningen avarbetsgivaravgifterna som beslutades våren 1997.I motion Sk737 yrkande 4 av () begärs ett tillkännagivandeom en möjlighet till årlig avstämning beträffande den särskilda nedsättningenav arbetsgivaravgiften som beslutades . Motionären hänvisar tillfinansutskottets betänkande 1996/97:FiU20 och anser att regeringen i enlighetmed vad finansutskottet uttalat bör presentera ett förslag om en årligavstämning för att ge företag med säsongssysselsättning möjlighet att fullt utkunna utnyttja nedsättningen.I motion Sk326 yrkande 25 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om en begränsad reducering av socialavgifterna. För att slippa?läckage? till de stora företagen bör enligt motionärerna nedsättningenbegränsas till företag med högst tio anställda.I motion N311 yrkande 4 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att slopa arbetsgivaravgiften helt eller delvis för enanställd. Det är enligt motionärerna ett stort steg att övergå från att varaenmansföretagare till att driva ett företag med anställda. Frågan om att helteller delvis slopa arbetsgivaravgiften för denna situation bör utredas.Utskottets bedömningFrågan om snedvridning av konkurrensen bl.a. inom detaljhandeln uppmärksammadesi utskottets yttrande 1996/97:SfU1y till finansutskottet med anledning avproposition 1996/97:21 Nedsättning av socialavgifter, m.m. Utskottet ansåg attregeringen noga borde följa upp effekterna av de nya reglerna och, om såerfordras för att motverka eventuella konkurrensproblem, överväga förslag tillmöjliga åtgärder. Därmed avstyrktes ett motionsyrkande i ämnet. På förslag avfinansutskottet godkände därefter regeringens förslag om nedsättningav socialavgifter (1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53).I samband med behandling av proposition 1996/97:150 med förslag omatt utvidga rätten till nedsättning av socialavgifter fr.o.m. den 1 januari1998 konstaterade finansutskottet (bet. 1996/97:FiU20) att den ifrågavarandeeffekten var en direkt följd av att avdraget utformats för att ge en relativförbättring av de minsta företagens situation. utgick från attregeringen skulle följa vilka effekter avdraget kan få i konkurrenshänseende.På förslag av finansutskottet godkände propositionens förslag (rskr.1996/97:284).Socialförsäkringsutskottet anser att en sådan effekt av reglerna omnedsättning av socialavgifter som angivits i motionerna inte ärtillfredsställande. För att närmare klarlägga om och på vilket sätt de aktuellareglerna har negativa effekter från konkurrenssynpunkt finns det enligtutskottet skäl att noga analysera och utvärdera reglerna och deras effekterhärvidlag. En sådan utvärdering kan lämpligen utföras av revisorer.Utskottet avser därför att föreslå revisorer att inom ramen för singranskningsverksamhet göra en sådan utvärdering. Med det anförda får motionernaSf222 och Sf285 anses tillgodosedda.När det gäller kravet på särskilda regler för företag med säsongsanställdarbetskraft har utskottet i sitt yttrande 1996/97:SfU6y till finansutskottetpåpekat att konstruktionen med ett högsta avdrag innebär att företagmed säsongsverksamhet endast kan utnyttja avdraget de har säsong,dvs. de månader företaget betalat lön eller motsvarande. Vid frågans behandlingi finansutskottet (bet. 1996/97:FiU20) uttalade detta utskott att en sådanordning inte är tillfredsställande och förutsatte att regeringen skulleöverväga möjligheten att göra en årlig avstämning i efterhand.Utskottet delar finansutskottets uppfattning i frågan och förutsätter attregeringen, om det visar sig möjligt, lägger fram förslag med en sådaninriktning. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf266 och Sk737yrkande 4.Beträffande frågan om att begränsa avdragsrätten till företag med högst tioanställda har ett liknande yrkande behandlats i utskottets yttrande1997/98:SfU1y till finansutskottet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet i frågamed hänvisning till att socialavgifter av främst administrativa skäl bör varalika för alla arbetsgivare och att en begränsning till enbart företag av vissstorlek skulle kunna innebära en kraftig marginaleffekt för ett företag somutökar sin arbetsstyrka. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotion Sk326 yrkande 25.Vad gäller kravet om slopad arbetsgivaravgift för en anställd bör som nyssnämnts uttag av socialavgifter i princip vara lika för alla arbetsgivare.Vidare är det enligt utskottet angeläget att så långt möjligt upprätthålla ettsamband mellan socialavgifter och de förmåner som utges frånsocialförsäkringssy-stemen, dvs. att avgifter betalas för inkomster som ärförmånsgrundande. Därtill kommer även i detta fall att en särbehandling iavgiftshänseende av företag med endast en anställd skulle kunna innebära enkraftig marginaleffekt för ett företag som har behov av att utöka sinarbetsstyrka. Mot bakgrund av vad nu anförts avstyrker utskottet motion N311yrkande 4.IdrottsverksamhetGällande ordningVid bestämmande av avgiftsunderlaget skall enligt 2 kap. 4 § och 3 kap. 5 § SALbortses bl.a. från ersättning till en och samme arbetstagare respektive frånersättning för arbete för någon annans räkning om ersättningen inteuppgått till . I fråga om egenavgifter gäller dock inte detta omersättningen utgör inkomst av näringsverksamhet.Även om ett anställningsförhållande inte föreligger skall enligt 1 kap. 2 §andra stycket den anses som arbetsgivare som utgett ersättning som bl.a.enligt 3 kap. 2 § andra stycket eller 11 kap. 2 § andra stycket AFL är atthänföra till inkomst av anställning.Av 3 kap. 2 § andra stycket AFL framgår att man vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst av anställning skall bortse från ersättning somidrottsutövare får från sådan ideell förening som har till huvudsakligt syfteatt främja idrottslig verksamhet, om ersättningen från föreningen under åretinte kan antas uppgå till minst ett halvt basbelopp. I 11 kap. 2 § andrastycket AFL hänvisas i fråga om pensionsgrundande inkomst till nämndaparagraf.Ersättning som utges till en idrottsutövare är således under angivnaförutsättningar befriad från avgiftsskyldighet om ersättningen under ett årunderstiger ett halvt basbelopp. I övriga fall utgör det avgiftsfria beloppet1 för ett år.MotionenI flerpartimotionen Sf241 av m.fl. (m, fp och kd) begärsutredning av ideella ungdomsföreningars skyldighet att betala socialavgifter.Motionärerna framhåller att det finns en stor grupp ungdomar som inte söker sigtill idrottsrörelsen och att det särskilt gäller flickor. Flickorna söker sig istället till ungdomsföreningar som erbjuder dans, musik och teater. Det bordeenligt motionärerna vara naturligt att likabehandla flickornas fritidsutövandemed pojkarnas idrottsutövande. Motionärerna anser därför att även det övrigaföreningslivet som uppfyller kravet på allmännyttig förening bör omfattas avsamma regler som idrottsföreningarna.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare haft att behandla frågor om att i avgiftssammanhanglikställa ersättning från en idrottsförening med ersättning från annan ideellförening. I det av godkända betänkandet 1990/91:SfU10 avstyrktesmotionsyrkanden om att ge även andra ideella föreningar än idrottsföreningarrätt till avgiftsfrihet motsvarande ett halvt basbelopp. Utskottet anförde attdet förhållandet att förslaget om idrottsutövarnas halva basbelopp hadegodtagits inte kunde tas till intäkt för att göra ytterligare undantag. I sammabetänkande avstyrktes även yrkanden med innebörd att den avgiftsfria gränsenför idrottsutövare skulle höjas till ett helt basbelopp. att redan en gräns på ett halvt basbelopp kan, om mer än en förening gettut ersättning, medföra en inte oväsentlig urholkning av den enskildespensionsskydd.Utskottet finner främst med hänsyn till risken för urholkning avpensionsskyddet för den enskilde inte skäl att frångå sin tidigare inställningi fråga om avgiftsskyldigheten för andra ideella föreningar änidrottsföreningar.