bet · GM01NU4 · 1998-11-19 00:00:00 — Motionärerna ifrågasätter om inteden gällande ordningen t.o.m. försvårar och försenaren övergång till timmätning, med hänvisning tillrisken att elföretagen drar sig för att frivilligtinstallera timmätare även i de fall där detta tersig företagsekonomiskt motiverat, eftersom man ju dåger kunderna frihet att välja en annan leverantör.Det är dessutom inte lätt att förklara för en normalkonsument på elmarknaden varför elförbrukningenmåste mätas kontinuerligt om man väljer en annanleverantör, medan den vanliga mätningen avtotalförbrukningen duger om man behåller sin vanligaleverantör, säger motionärerna.Kopplingen mellan kravet på timvis mätning och byteav leverantör föreslås alltså slopas för allanormala hushållskunder. I stället bör ettschabloniserat system med avräkning mot typkurvorinföras. För att ytterligare främja konkurrensen påelmarknaden skall elkundernas byte av leverantörunderlättas, genom att den nuvarandeuppsägningstiden vid byte frånleveranskoncessionär förkortas till enuppsägningstid som understiger en månad, anförmotionärerna. De anser att det är angeläget attreformen genomförs skyndsamt; en proposition börframläggas för , så att de nyareglerna kan börja gälla fr.o.m. den 1 januari 1999.Kravet på timvis mätning för byte av elleverantörbör snabbt avskaffas för hushåll med en mätarsäkringpå 25 A och därunder - dvs. inklusive villor medelvärme - anförs det i motion 1998/99:N311 (m). Istället bör en schablonmetod med typkurvortillämpas. bör göra ett uttalande omdetta, föreslår motionären.I motion 1998/99:N2 (v) begärs uttalanden avriksdagen i följande fem avseenden: om attåtminstone alla hushåll med normal elförbrukning börundantas från kravet på ny elmätare vid byte avelleverantör, om att alla hushåll bör ges möjlighetatt byta elleverantör kostnadsfritt, om att allahushåll bör ges möjlighet att byta elleverantör meden uppsägningstid som åtminstone understiger tremånader, om att de nya reglerna bör gälla från detdatum då de ansvariga myndigheterna menar att det ärpraktiskt genomförbart och om attutredningsdirektiven till den av regeringentillsatta utredningen om översyn avleveranskoncessionssystemet bör kompletteras.Samtliga de fem myndigheter som övervakarelmarknaden - nätmyndigheten vid , , ,och Statskontoret - harrekommenderat regeringen att avskaffa kravet på nyelmätare vid byte av leverantör för åtminstone allahushåll (inklusive eluppvärmda villor), erinrarmotionären om. Han säger att elpriset är högreför en eluppvärmd villa i jämfört med iNorge, trots att elbolagen upphandlar elen på engemensam svensk-norsk elbörs. De höga elprisernainnebär att svenska hushåll subventionerarkraftbolagen med mångmiljardbelopp, hävdarmotionären. Han menar att det kommer att ta lång tidoch bli mycket dyrt om nätbolagen skall fortsättaatt installera de nya elmätarna på samma - som detsägs - irrationella sätt som för närvarande.Motionären vill i stället införa den nyamätartekniken på likartat sätt som i , dvs.beslut bör fattas om att alla stora förbrukare skallha en ny, fjärravläst och timregistrerande elmätare.Motionären vill alltså slopa mätartvånget vid byteav elleverantör för alla hushåll, definierat somelkonsumenter med ett säkringsabonnemang om högst 25A, dvs. inklusive eluppvärmda villor.Uppsägningstiden vid byte av leveranskoncessionärbör minst halveras från nuvarande , och bytet bör vara helt kostnadsfritt.Om det är praktiskt möjligt med en kortareuppsägningstid bör detta vara målet. De nya reglernabör gälla från det datum då de ansvarigamyndigheterna menar att detta är praktisktgenomförbart, anför motionären. bör fattadetta beslut så snabbt som möjligt utan att inväntaregeringens utredning, anser motionären.Utredningen om översyn avleveranskoncessionssystemet bör snabbutreda etteventuellt avskaffande av kravet på ny elmätare vidleverantörsbyte som omfattar också störreelförbrukare än hushållen, föreslår motionärenvidare. Utredningen bör också snabbutreda förslagetom ett mer rationellt och kostnadseffektivtinförande av den nya elmätartekniken, nämligen attalla stora förbrukare skall ha ny elmätare och attmyndigheterna sedan successivt sänker taket.Riksdagen bör göra uttalanden om att möjligheternaatt välja "grön el" skall ökas, om att kravet påbyte av elmätare i samband med byte av elleverantörskall slopas, om kostnadsfritt byte av elleverantöroch om förkortad uppsägningstid vid byte avelleverantör, anförs det i motion 1998/99:N264 (c).Det nuvarande timmätarkravet motverkar konkurrensenoch begränsar möjligheterna för den enskildeelkonsumenten att t.ex. välja en ellevarantör somkan erbjuda el märkt "bra miljöval". Motionärernaförordar en preliminär schablonavräkning mellanolika leverantörer baserad pånormalförbrukningskurvor och anser att kravet påtimmätare vid byte av elleverantör skall tas bort.I motionen sägs att åtminstone alla hushåll -elkonsumenter med ett säkringsabonnemang om högst 25A - omgående bör undantas från kravet på ny elmätarevid byte av elleverantör. Resultaten av den avregeringen tillsatta utredningen om översyn avleveranskoncessionssystemet behöver därför inteinväntas innan beslut kan fattas, anförmotionärerna. Byte av elleverantör bör varaavgiftsfritt och uppsägningstiden bör understiga enmånad, menar motionärerna. De anser attförändringarna bör kunna träda i kraft den 1 januari1999. Den nämnda utredningen bör ges i uppdrag attutreda om något större elförbrukare, somsmåföretagare och liknande, också skall gesmöjlighet att byta elleverantör utan krav påinstallation av timregistrerande elmätare, sägermotionärerna vidare. Likaså bör utredningen utredahur regelverket bör utformas för att uppmuntra rationell och kostnadseffektiv installation avtimmätare.Även i motion 1998/99:N3 (mp) begärs det olikauttalanden av rörande slopande avmätarkravet. Dessa avser kopplingen mellan byte avelleverantör och kravet på timvis registrering avförbrukningen, uppsägningstiden vid byte avelleverantör, avgiftsfrihet vid byte avelleverantör, ikraftträdande av de nya reglerna ochtilläggsdirektiv till utredningen om översyn avleveranskoncessionssystemet. Det finns ingarationella skäl för att koppla samman byte avleverantör med installation av en ny, fjärravlästoch timregistrerande mätare, anför motionärerna, somanser att det finns tre stora nackdelar med detgällande regelverket. För det första har reglernalett till en väsentlig prisskillnad mellan denordiska länderna som anses helt omotiverad,eftersom leverantörerna köper elen på en gemensamnordisk elbörs. För det andra försvårar detnuvarande regelverket införandet av "grön el".Alltför få elkonsumenter i villa eller lägenhet har,enligt motionärerna, valt att byta till enelleverantör som t.ex. kan leverera miljömärkt el -av det skälet att det är för dyrt och krångligt attbyta elleverantör. För det tredje blockerar reglernaett brett, storskaligt och kostnadseffektivtinförande av de nya elmätarna.De fem myndigheter som har till uppgift attövervaka elmarknadens avreglering har kommit framtill samma slutsats, nämligen att kopplingen mellanbyte av leverantör och införande av ny elmätare böravskaffas, säger motionärerna. De anser att det bördiskuteras hur skall kunna uppmuntra tillett rationellt och kostnadseffektivt införande av denya elmätarna. Ett sätt kan vara att göra som iNorge och successivt sänka de konsumtionsnivåer övervilka nätbolagen åläggs att installera de nyaelmätarna. Härigenom anses följande tre fördelaruppnås: För det första installeras elmätarna försthos de elkunder som har den största konsumtionen ochdärmed goda möjligheter att ändra sittkonsumtionsmönster och spara energi. För det andravet nätbolagen i förväg vilka kunder somskall omfattas av installationen och när denna skallske och har därigenom möjlighet att minimera sinakostnader. För det tredje är installationenkonkurrensneutral och inte kopplad till kundens friaval av elleverantör.Kopplingen mellan byte av elleverantör och kravetpå timvis registrering av förbrukningen bör slopasför åtminstone alla hushåll (elkonsumenter med ettsäkringsabonnemang om högst 25 A), föreslårmotionärerna; i stället bör metoden med avräkningmot typkurvor användas. De anser vidare attuppsägningstiden vid byte från leveranskoncessionärbör understiga en månad och att bytet bör vara heltkostnadsfritt. Reformen bör genomföras skyndsamt -de nya reglerna bör gälla från den 1 januari 1999eller så snart anser det varatekniskt genomförbart, anför motionärerna. De menaratt den av regeringen tillsatta utredningen omleveranskoncessionssystemet bör gestilläggsdirektiv, av innebörd att en snabbutredningskall göras av hur regelverket bör utformas för attuppmuntra till ett rationellt och kostnadseffektivtinförande av de nya elmätarna. I detta uppdrag skallingå att överväga ett slopande av kravet på nyelmätare vid leverantörsbyte som omfattar ocksåstörre elförbrukare (med ett säkringsabonnemang omhögst 63 A).Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingUtskottet har vid olika tillfällen behandlat fråganom leveransmätning. avslog - påförslag av ett enhälligt utskott - en motion medkrav på avskaffande av timmätningskravet vid byte avleverantör (bet. 1995/96:NU20). Utskottet anfördeatt bästa hushållning och största möjligaeffektivitet i systemet uppnås vid mätning av denverkliga förbrukningen. Utskottet kunde dock inteutesluta att en övergång till schabloniseraddebitering skulle kunna komma att te sig nödvändigmen betonade vikten av att regeringen först nogaskulle pröva om konsumenternas kostnader för mätningkunde nedbringas inom rimlig tid.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, om att ett s.k. takpris på förtimregistrerande mätutrustning och dess installationskulle införas (prop. 1996/97:85,bet. 1996/97:NU11). avslogs motioner medförslag om införande av schablonberäkning. Utskottetanförde att det är angeläget att kostnaderna förtimmätningen inte upplevs som ett hinder för de småelkonsumenterna att delta i den fria elmarknaden.Samtidigt ansåg utskottet att det är ett stort värdeatt timmätningskravet kan bibehållas. I enreservation (mp) anfördes att den modell somtillämpas i med normalförbrukningskurvor ocksåborde kunna användas i Sverige.Olika förslag om mätningNUTEK och har haft regeringensuppdrag att utreda och föreslå åtgärder för attåstadkomma billiga mätsystem m.m. I rapporten för alla, som avlämnades ,föreslogs att avräkningen av elleveranser tillhushållskunder och andra konsumenter med lågelförbrukning inte längre skulle grundas på timvismätning, utan i stället beräknas med hjälp av s.k.typkurvor (schablonavräkning), liknande det systemsom finns i (och även i ). I dentidigare nämnda rapporten påelmarknaden föreslog nätmyndigheten attsamtliga svenska elkonsumenter skall gesmöjlighet att handla el i konkurrens, genom attmetoden med avräkning mot typkurvor införs.Konsumentverket har i ett brev till regeringen() föreslagit attmätarkravet skall slopas, alternativt att mätarenskall tillhandahållas kostnadsfritt för allakonsumenter. Vidare föreslås att uppsägningstidenskall kortas ned till ett minimum.Svenska Kraftverksföreningen och SverigesElleverantörer tillsatte tidigare engemensam arbetsgrupp med uppdrag att bl.a. utredafrågan om införande av schablonavräkning för vissaelkonsumenter. Uppdraget redovisades i oktober 1998.Utredningen har föreslagit följande:- ett schablonavräkningssystem skall införas iSverige för elkunder med mindre elförbrukning,- schablonavräkningssystemet skall införas närnuvarande leveranskoncessioner löper ut den 31december 2000,- elbranschen skall ta initiativ tillutveckling av modeller, rutiner och system för attsäkerställa ett ordnat införande,- utvecklingen av ändamålsenliga mätsystem skallstimuleras, så att debitering kan grundas på faktiskförbrukning.Samverkansgruppen Konsumenter och leverantörer fören fri elmarknad, som består av olika organisationeroch företag, verkar för att kravet på timvis mätningvid byte av elleverantör skall avskaffas. Bytet bör,enligt gruppen, vara kostnadsfritt och kunna ske medkort uppsägningstid. Timvis mätning bör införas påett samhällsekonomiskt rationellt sätt, ansergruppen.Förhållandena i och FinlandVid avregleringen av elmarknaden i i början avår 1991 ställdes inledningsvis krav på timvismätning avseende alla kunder som valde att köpa elav en ny elleverantör. ändradesreglerna för mätning och avräkning, så att kundermed en årlig förbrukning lägre än 500 000 kWh fickmöjlighet att byta leverantör utan att installeratimvis mätning. Avräkningen för dessa kunder sker istället med hjälp av schabloner över förbrukningen.Krav på timvis mätning gäller för de slutförbrukaresom förväntas ha en årlig elförbrukning över dennanivå. Anmälningsfristen vid leverantörsbyte är iNorge (fram till den 1januari 1997).I avreglerades elmarknaden i början av år1997. Då ställdes krav på timenergimätare vid byteav leverantör. Detta krav har slopats - från den 1september 1998 för hushållen och från den 1 november1998 för övriga småförbrukare. Med småförbrukareavses konsumenter och företag med huvudsäkringar påhögst 3 x 63 A och ett effektbehov på högst 45kilowatt. Uppsägningstiden uppgår till två veckor.Synpunkter från Närings- och handelsdepartementetOm ett mycket stort antal kunder inte längre skulleutnyttja leveranskoncessionären som leverantör kan,enligt uppgift från Närings- ochhandelsdepartementet, svårigheter uppstå beträffandekontrollen av balansansvaret. Om leverantörsbyte kangöras med en enkel anmälan finns i praktiken småmöjligheter att kontrollera om kunden lever upp tillsin skyldighet beträffande balansansvar. Tillsammansmed de förpliktelser som är knutna tillleveranskoncessionen skulle, enligt Närings- ochhandelsdepartementet, de ökade ekonomiska risker somdetta förhållande innebär kunna medföra en önskanfrån leveranskoncessionärens sida att avsäga sigkoncessionen. Detta är en situation som intebehandlas i den nuvarande lagstiftningen. Samtligalämnade leveranskoncessioner gäller som nämntst.o.m. , och avsikten har varit att systemetmed leveranskoncessioner skall utvärderas föreutgången av deras giltighetstid. En ändring avkravet på timvis mätning före utgången av år 2000medför att villkoren för leveranskoncessionerförändras. En sådan ändring kan, enligt Närings- ochhandelsdepartementet, innebära vissa juridiskaproblem, om ändringen innebär ökade ekonomiskarisker eller andra betydande försämringar förkoncessionären.Utskottets ställningstagandeVid beslutet om en ny ellagstiftning hösten 1995anförde utskottet att de effektivitetsvinster som enökad konkurrens kan väntas medföra måste komma deenskilda konsumenterna till del (bet. 1995/96:NU1).Efter att ellagstiftningen nu varit i kraft inärmare tycks bedömningarna vara attelmarknaden fungerar relativt effektivt, men attfrämst större kunder kunnat dra fördel av uppkomnaeffektivitetsvinster i form av lägre priser.Utskottet anser att det är mycket viktigt att ävende små elkonsumenterna kan dra nytta av elmarknadensomreglering genom sänkta priser. En effektivkonkurrens är inget självändamål utan har sittberättigande genom de konkreta förbättringar som denkan innebära för enskilda konsumenter.Utredningen om översyn avleveranskoncessionssystemet har, som redovisats, iuppdrag att med förtur analysera behovet ochkonsekvenserna av att undanta kunder med lågelförbrukning från grundprincipen om timvis mätningav elanvändningen. Enligt utskottets mening bör docken skärpning och precisering av uppdraget görasenligt följande riktlinjer.Utredaren bör ges i uppdrag att lägga fram förslagom att undantag från grundprincipen om timvismätning skall göras för kunder med ettsäkringsabonnemang om högst 25 A. Utskottet villsamtidigt framhålla att detta bör ses som ett förstasteg; bör timmätarkravet kunna slopas ävenför övriga mindre förbrukare med ettsäkringsabonnemang om högst 63 A. Uppsägningstidenbör inte överstiga en månad. Vid byte avelleverantör bör inte någon administrationsavgifteller liknande tas ut av konsumenten. De nyabestämmelserna bör träda i kraft så snart sommöjligt och senast den 1 november 1999.Utskottet är medvetet om att det finns ett antalolika frågeställningar som behöver övervägas innannya bestämmelser kan träda i kraft. Det gäller - somframgått av tidigare redovisning - bl.a. effekternapå leveranskoncessionssystemet, balansansvaret ochutformningen av schablonkurvor. För att den tidsplansom utskottet föreslår skall kunna hållas måstedärför planering inför ett slopat mätarkrav skeparallellt med att utredningen slutför sitt arbeteoch att regeringen bereder och lägger fram enproposition.Regeringen bör återkomma till under våren1999 med ett förslag om slopat timmätarkrav enligtvad som angivits. kan då fatta beslut medanledning av proposition i frågan i sådan tid att denya bestämmelserna kan träda i kraft senast den 1november 1999.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakomvad utskottet nu har anfört. Med detta blir samtligahär aktuella motioner i sak tillgodosedda i berördadelar.Fasta avgifterMotionernaI motion 1998/99:N2 (v) begärs ett uttalande avriksdagen om att den fasta kostnadens andel av dentotala elkostnaden skall sänkas genom ändringar iregelverket. har länge drivit dennafråga, erinrar motionären om. Han menar att denfasta delen av nätavgiften bör minskas och atteventuella årsavgifter kopplade till elkostnaden kanavskaffas helt. Detta anses vara det mest effektivasättet att få konsumenter med låg elförbrukningintresserade av att spara och delta aktivt i handelnmed el.Riksdagen bör göra ett uttalande om att balansenmellan fasta och rörliga kostnader skall justeras,så att inga fasta avgifter utöveranslutningsavgiften skall förekomma, anförs det imotion 1997/98:N23 (mp). Enligt motionärerna skulledetta stimulera till en ytterligare minskadenergianvändning.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om relationen mellan fasta och rörligaavgifter som tas upp i motionerna har varitföremål för behandling i utskottet. avslogvåren 1997 och motioner med förslag pådetta område (bet. 1996/97:NU11 och bet.1997/98:NU12). I reservationer (v, mp) följdesmotionerna upp.Utskottet redovisade i betänkande 1997/98:NU12följande. En huvudprincip i ellagstiftningen är attdet skall vara en klar åtskillnad mellan å ena sidanproduktion och försäljning av el och å andra sidannätverksamhet. För att dessa två funktioner inteskall blandas ställs i lagstiftningen krav påorganisation och ekonomisk redovisning avnätverksamhet. Kraven innebär att en juridisk personsom bedriver produktion eller handel med el inte fårbedriva nätverksamhet. Den som bedrivernätverksamhet och annan verksamhet inom sammajuridiska person skall ekonomiskt redovisanätverksamheten som en särskild rörelsegren. Kraventar sikte på att minska riskerna för s.k.korssubventionering, dvs. att nätverksamhetutnyttjas för subvention av annan verksamhet elleromvänt måste finansieras också på annat sätt ängenom nättariffer.Enligt ellagstiftningen skall tarifferna förnätverksamhet vara skäliga och utformade på sakligagrunder. Med saklig grund avses att de skall varaobjektiva och icke-diskriminerande.Skälighetsprövningen skall baseras på de intäkteroch kostnader som kan hänföras till det aktuellakoncessionsområdet. Tarifferna skall såledesåterspegla kostnaderna - såväl fasta som rörligakostnader - i verksamheten. Allmänt sett äröverföring av el (nätverksamhet) en kapitalintensivverksamhet med höga fasta kostnader. Kostnader förelöverföring till en viss elabonnent utgörs därmedtill stor del av fasta kostnader som inte påverkasav mindre variationer i elförbrukningen.Frågan om relationen mellan fast och rörlig tariffhar inte behandlats i lagstiftningen, utanskälighetsprövningen kommer att vara vägledande. Enprincip för utformningen av nättariffer är att densom förorsakar kostnader också skall betala fördessa, vilket innebär att tarifferna skall varakostnadsriktiga för varje kundkategori.Enligt de tariffprinciper som tillämpas av deflesta nätföretag stiger den fasta avgiften med denabonnerade uttagseffekten. Det är således möjligtför en elkonsument att minska den fasta nätavgiftengenom att minska den abonnerade uttagseffekten.Därmed begränsas det totala effektuttaget somelkonsumenten kan göra, vilket också kan leda minskad elförbrukning.Utskottet anförde följande i sittställningstagande. Nättariffen och det pris sombetalas för den förbrukade elenergin är två heltskilda avgifter som finansierar verksamheter somenligt lagstiftningen skall hållas åtskilda.Motionärernas förslag om att den rörliga elkostnadenskall öka, som den fasta nätavgiftenminskar, bryter mot denna för ellagstiftningengrundläggande princip. Vidare framhöll utskottet attstatsmakterna inte heller bör gripa in i elmarknadengenom att reglera förhållandet mellan fasta ochrörliga avgifter. Däremot ansåg utskottet attkonsumenterna har en viktig roll att fylla när detgäller att uppmärksamma nätmyndigheten på de fall avavvikelser från skäligheten i tariffer som kanförekomma. Det ansågs också vara angeläget attnätmyndigheten agerar snabbt och effektivt i dessafall.Utskottets ställningstagandeUtskottet står fast vid den ståndpunkt som tidigareintagits när liknande yrkanden behandlats - senastvåren 1998. Nättariffen och det pris som betalas förden förbrukade elenergin är två helt skilda avgiftersom finansierar verksamheter som enligtlagstiftningen skall hållas åtskilda. Motionärernasförslag om att den rörliga elkostnaden skall öka,som den fasta nätavgiften minskar, brytermot denna för ellagstiftningen grundläggandeprincip.Enligt utskottets mening bör inte hellerstatsmakterna gripa in i elmarknaden genom attreglera förhållandet mellan fasta och rörligaavgifter. Däremot anser utskottet att konsumenternahar en viktig roll att fylla när det gäller attuppmärksamma nätmyndigheten på de fall av avvikelserfrån skäligheten i tariffer som kan förekomma. Detär också angeläget att nätmyndigheten agerar snabbtoch effektivt i dessa fall.Med det anförda avstyrker utskottet de båda häraktuella motionerna 1998/99:N2 (v) och 1997/98:N23(mp) i berörda delar. beträffande offentliggörande avnättarifferatt antar regeringens förslag till lag om ändringi ellagen (1997:857) såvitt avser 4 kap. 11 §,2. beträffande nätkoncession förutlandsförbindelseratt med avslag på motion 1997/98:N22 yrkande 5antar regeringens förslag till lag om ändring iellagen (1997:857) såvitt avser 2 kap. 10 och 18§§,res. 1 (m, kd, c, fp)3. beträffande tillträde till ochnättariffer för vissa utlandsförbindelseratt antar regeringens förslag till lag om ändringi ellagen (1997:857) såvitt avser 4 kap. 2 §,4. beträffande tariffgrundande kostnaderför stamnätetatt med avslag på motionerna 1998/99:N1 och1998/99: N279 antar regeringens förslag till lagom ändring i ellagen (1997: 857) såvitt avser 4kap. 9 §,5. beträffande förseningsavgift vidförsenad eller felaktig årsrapportatt med avslag på motion 1997/98:N22 yrkande 6antar regeringens förslag till lag om ändring iellagen (1997:857) såvitt avser 12 kap. 7-13 §§och 13 kap. 5 §,res. 2 (m, kd, c, fp)6. beträffande tariffutjämning mellantätort och glesbygdatt med avslag på motion 1997/98:N21 antarregeringens förslag till lag om ändring iellagen (1997:857) såvitt avser 3 kap. 3 § och 4kap. 3 §,7. beträffande anmälningsfrist vid byte avbalansansvarigatt antar regeringens förslag till lag om ändringi ellagen (1997:857) såvitt avser 8 kap. 4 §,8. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändringi ellagen (1997:857) i den mån det inte omfattasav utskottets hemställan i det föregående,9. beträffande mätning avelförbrukningenatt med anledning av motionerna 1997/98:N22yrkandena 1-4, 1998/99:N2 yrkandena 1-5,1998/99:N3, 1998/99:N264, 1998/99:N308 och1998/99:N311 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,10. beträffande fasta avgifteratt avslår motionerna 1997/98:N23 yrkande 4 och1998/99: N2 yrkande 6.res.