bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Denna extraavbetalning på skulden skall ocksåses i ljuset av att vi därmedlyfter av en bit av den räntebördasom framtida generationer annarshade fått bära. Målen för dessa årgäller vid den tillväxt somkalkylerades ekonomiskavårproposition. Om tillväxten avkonjunkturmässiga skäl väsentligtskulle avvika från denna skallmotsvarande avvikelse från deangivna målen tolereras.Som en konsekvens av regeringensmålsatta överskott beräknas denoffentliga nettoskulden minska medminst t.o.m. år2001.Målet om överskott istatsfinanserna är enligtregeringen också viktigt för skall uppnå en rättvisfördelning mellan generationerna.Barn och ungdomar hör till degrupper som drabbats hårdast av denekonomiska krisen och avarbetslösheten. Om inte den storastatsskulden betalas av kommerkostnaderna att vältras över påframtida generationer. Till dettakommer att resurskraven kommer attväxa ytterligare när antalet äldreökar kraftigt under 2000-talet.Utgiftstaket och de trenärmast efterföljande åren liggerfast. Regeringen anser dock att detfinns viss risk för att 1998 årsutgiftstak kan komma attöverskridas och avser därför attsenarelägga och reducera vissautgifter för att detta inte skallinträffa.Redan i årets vårpropositionaviserade regeringen att en tekniskjustering skulle behöva göras avutgiftstaken för åren 1999-2001till följd av det nyaålderspensionssystemet. Dettaträder i kraft och innebärbl.a. att en rad statliga förmånerkommer att ge pensionsrätt och attstaten skall betala ålders-pensionsavgift för sådana förmåner.Statsbudgetens utgifter kommersåledes att öka till följd av detreformerade ålderspensionssystemetoch denna ökning beräknas till ca19 miljarder kronor. Regeringenföreslår med hänsyn härtill attutgiftstaket för perioden 1999-2001revideras upp med 19 miljarderkronor . Med undantag fördenna tekniska justering ligger defastställda utgiftstaken fast.MotionernaModerata samlingspartiet erinrar imotion Fi208 om att partiettidigare föreslagit attbudgetarbetet bör inriktas på attuppnå balans i de offentligafinanserna sett över enkonjunkturcykel. I nuvarandekonjunkturläge innebär detta bör ha överskotti budgeten för att därefter kunnatillåta sig underskott i nästalågkonjunktur. Något formelltförslag om ett sådant balansmålframförs inte i motionen. Däremotföreslår motionärerna att målet förbudgetpolitiken skall vara attminska bruttoskulden i denkonsoliderade offentliga sektorntill högst av BNP senast 2002och till högst pådet sätt som anges i motionen(yrkande 4).Moderata samlingspartiet anserdessutom att utgiftstaket förstaten bör fastställas till nivåersom för de tre närmaste årenunderstiger regeringens förslag med10, 19 respektive 25 miljarderkronor.Kristdemokraterna föreslår i motionFi209 att skall avslåregeringens förslag att höjabudgetmålet (yrkande 12).Målet bör detta år vara oförändrat1,av BNP.Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak för åren 1999-2001understiger regeringens med 17, 18respektive 24 miljarder kronor.Folkpartiet liberalerna anslutersig i motion Fi211 till regeringensförslag att höja överskottsmålet år2000. Motionärerna accepterar ocksåtanken på ett överskott i deoffentliga finanserna motsvarande igenomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel, åtminstone sålänge skuldkvoten överstiger 60 %av BNP.Folkpartiet liberalernas förslagtill utgiftstak understiger underde tre närmast efterföljande årenregeringens förslag med 9, 15respektive 14 miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har under senare årinriktats mot ett antal mål, somhar det gemensamt att de är tydligaoch lätta att i efterhand avläsa.Hittills uppnådda mål haröverträffats med bred marginal, ochprognoserna visaratt de offentliga finanserna ävendå kommer att utvecklas mergynnsamt än vad som förutsatts i debudgetpolitiska mål som lagts fastför perioden 1999-2001.Målet om ett permanent överskott ide offentliga finanserna bör enligtutskottets mening ses mot bakgrundav att en stor offentlig sektorkräver i sig starka offentligafinanser. Som regeringen framhållerär det också en rättvisefråga attkostnaderna för statsskulden intevältras över på framtidagenerationer. Till detta kommer attresurskraven kommer att växaytterligare när antalet äldre ökarkraftigt . Skallvälfärden kunna värnas även i ettsådant läge måste den offentligasektorn stå finansiellt stark.Politiken bör därför ges en sådaninriktning att den offentliganettoskulden kan amorteras av. Fördetta krävs överskott i deoffentliga finanserna.Ett överskott i de offentligafinanserna under normalår gör detockså lättare att i enkonjunkturnedgång vidta motverkandeåtgärder utan stora underskott somhotar att driva upp räntorna.Mot bakgrund av den tilltagandeoron på den finansiella marknadenföreslår regeringen nu attbudgetmålet för skall höjastill av BNP och att dettillkommande överskottet skallanvändas för att amorterastatsskulden. mening ter det sigmotiverat med en sådan skärpning.Finansutskottet biträder därmedregeringens förslag och avstyrkerdet kristdemokratiskaavslagsyrkandet.Med en budgetpolitik inriktad motpermanenta överskott på igenomsnitt i de offentligafinanserna kommer statsskulden attbegränsas i snabbare takt än vadModerata samlingspartietförespråkar i sittbudgetalternativ. Mot bakgrund avvad utskottet sagt finnerutskottet därför ingen anledningatt tillstyrka det moderataförslaget.Till frågan om nivån påutgiftstaket återkommer utskottetlängre fram i betänkandet.Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillskärpt budgetpolitiskt mål för år2000 (yrkande 4) och avstyrkermotionerna Fi208 (m) yrkande 4 ochFi209 (kd) yrkande 12.2.4 Budgetpolitikens inriktning2.4.1 Trepartiöverenskommelse ombudgetpolitikenAv budgetpropositionen framgår attregeringen eftersträvar störstamöjliga uppslutning kring enpolitik för full sysselsättning.Inför avlämnandet avbudgetpropositionen harSocialdemokraterna haftöverläggningar med Vänsterpartietoch de gröna.Överläggningarna har resulterat iatt dessa båda partier står bakomriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, fördelningen avutgifter på utgiftsområdena för1999, tilläggsbudgeten ochde nu föreslagnaskatteförändringarna för 1999.Samarbetet mellan regeringspartietoch de båda andra partierna berörfem områden, nämligen ekonomi,sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö. Detinnefattar både konkreta förslagoch åtaganden inför framtiden.Andra områden - såsomEuropapolitiken ochsäkerhetspolitiken - omfattasdäremot inte av överenskommelsen.I propositionen framhålls också attuppgörelsen mellan de tre partiernautgår från att respekt visas förtidigare överenskommelser inomandra partikonstellationer. Hit höruppgörelserna om den nyabudgetprocessen, pensionsreformen,ökade självständighet,energipolitiken ochförsvarspolitiken. Dessauppgörelser ligger fast.2.4.2 De politiska alternativenBudgetpropositionenRegeringens budgetförslag ärutformat utifrån följande fyraförutsättningar.· Utgiftstaken ligger fast.·· Överskottsmålet på 2procent av BNP över enkonjunkturcykel ligger fast.·· Den ökade budgetdisciplinsom budgetprocessen skapat ärvärdefull och ligger fast.·· Politiken inriktad motprisstabilitet ligger fast.·· De ytterligare åtagandensom föreslås för perioden får slutligenavvägas mot den fortsattaekonomiska utvecklingen.·I budgetpropositionen konkretiserasden satsning på uthållig tillväxtoch ökad sysselsättning somaviserades ekonomiskavårproposition. Sex framtidsområdenlyftes fram i denna proposition :Kunskap och kompetens, Delaktigheti informationssamhället, HållbaraSverige - ett föregångsland,Företagande, Europeiskt samarbeteoch Ett för alla.Satsningen på de sex områdenauppgår i budgetpropositionen tillföljande belopp.Tabell 10. Regeringens förslag tillsatsning på vissa framtidsområden1999-2001Belopp i miljarder kronorFramtidsområde199920002001Kunskap och kompetens1,01,11,5Delaktighet i informationssamhället0,40,60,8Hållbara - ettföregångsland0,20,42,5Företagande¹1,82,11,8Europeiskt samarbete1,01,01,2Ett för alla0,10.30,8Summa4,55,58,6¹ Av angivna belopp är 1,7, 2,0respektive 1,7 mdkr skattelättnaderBudgetförslaget innefattar dessutomen rad andra satsningar. Redan ivårpropositionen anmäldes attskolan, vården och omsorgen skulletillföras ytterligare 4 miljarderkronor . föreslårregeringen att ytterligare 2miljarder kronor skall tillföraskommuner och landsting 2001.Jämfört med 1996 kommer därmednivån på statsbidragen tillkommunsektorn att ha höjts med 16miljarder kronor 1999, med 20miljarder kronor 2000 och med 22miljarder kronor 2001. Därutöverföreslår regeringen att kommuneroch landsting tillförs ytterligare1,1999 genom attdet fasta belopp på som allaskattskyldiga betalar i statliginkomstskatt tillfälligt omvandlastill en skatt.Pensionärernas ekonomi kommer attförbättras 1999 genom attbostadstillägget för de sämstställda pensionärerna föreslås blihöjt och genom att återgången tillett oreducerat prisbasbelopptidigareläggs vilket höjernivån på alla basbeloppsanknutnaförmåner.För att låg- ochmedelinkomsttagarna skall tillförasmer köpkraft föreslårregeringen en tillfälligskattereduktion. Reduktionen uppgårsom mest till och börjartrappas av vid inkomster över135 för att helt upphöra viden årsinkomst på 240 000 kr.Riksdagen beslöt attsänka fastighetsskatten från 1,7 %till med verkan från den 1januari 1998. Någon uppräkning avtaxeringsvärdena skall inte hellergöras varken 1999 eller 2000. Nuföreslår regeringen attfastighetsskatten för hyresbostädertillfälligt sänks med0,till 1,3 %.Barn- och studiebidragen föreslåsbli höjda i två etapper 2000 och2001, vardera gången med perbarn och månad. Förslagetinnefattar också en höjning avflerbarnstillägget. Avpropositionen framgår attregeringen dessutom eftersträvaratt införa en maxtaxa förbarnomsorg när det parlamentariskaläget så medger.I enlighet med tidigare beslutkommer biståndet att höjas till0,av BNI och avBNI . Regeringen föreslår nuatt biståndet höjs med ytterligare100 1999.Insatser föreslås för att förbättrasituationen för de hemlösa och 30miljoner kronor anvisas för dettaändamål under treårsperioden1999-2001.Särskilda åtgärder vidtas för attförbättra jämställdheten. Bl.a.tillförs Jämställdhetsombudsmannenökade resurser, och Statistiskacentralbyrån får medel för attförbättra lönestatistik och metoderför jämställdhetsbokslut.På miljöområdet föreslår regeringensatsningar för att bevara denbiologiska mångfalden. Meraresurser tillförs förnaturvårdsavtal och biotopskydd iskog, och särskilda medel anvisasför marksanering. I propositionenanmäler regeringen också att enarbetsgrupp skall följa det arbetesom bedrivs med att utvecklamiljöjusterade nationalräkenskapersamt att man kommer att redovisaett antal gröna nyckeltal i 1999års ekonomiska vårproposition.Vidare kommer de lokalainvesteringsprogrammen att vidgasså att de även kan användas somstöd för allergisanering.Satsningen på övriga åtgärderuppgår i regeringens budgetförslagtill följande belopp.Tabell 11. Regeringens förslag tillövriga reformer 1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Nytt skalsteg i inkomstskatten¹-2,0-2,2-2,2Tillfällig skattereduktion3,00,30,1Generell sänkning avfastighetsskatten till 1,5 %2,32,62,0Tillfällig sänkning avfastighetsskatten för hyreshus till1,3 %-0,61,1Ingen uppräkning avtaxeringsvärdena och 20000,81,11,8Bostadspolitisk proposition ochbyggstimulanser ()0,70,90,1Tandvårdsförsäkringen0,50,50,5Äldreproposition0,50,30,3Kommuner och landsting4,04,06,0Pensioner3,03,13,2Bostadstillägg för pensionärer()0,70,70,7Barnbidrag, flerbarnstillägg ochstudiebidrag-2,54,9Rättsväsendet0,40,30,3Bistånd0,1-0,2Övriga åtgärder0,60,41,1Summa14,615,120,1¹ Inkomstökning som redovisas mednegativt teckenSammantaget väntas således deutgiftsökningar ochskatteförändringar som redovisas ibudgetpropositionen leda till attnettobelastningen på den offentligasektorn ökar med 19,1 miljarderkronor , med 20,6 miljarderkronor och med 28,7 miljarderkronor 2001.Trots dessa satsningar räknarregeringen med att den offentligasektorns finansiella sparandekommer att utvecklas på ett sådantsätt att uppställda budgetpolitiskamål inte bara uppnås utanöverträffas. Det betonas dock attberäkningarna är förhållandevisosäkra och att man i dem harförutsatt en väl fungerandelönebildning och en inte alltförstor nedgång i den internationellakonjunkturen. Av den ipropositionen lämnade redovisningenframgår att överskotten väntas bliav följande storlek.Tabell 12. Den offentliga sektornsfinansiella sparande 1999-2001 iregeringens budgetalternativBelopp i miljarder kronor199920002001Inkomster+1 163,8+1 201,9+1 241,4Utgifter-1 142,5-1 155,5-1 172,5Finansiellt sparande+21,3+46,4+68,9Finansiellt sparande i % av BNP+1,1+2,3+3,3Målsatt överskott i % av BNP¹+0,5+2,0+2,0¹ I budgetpropositionen föreslåsatt målet skall höjas från1,5 till av BNP.Den gynnsamma utvecklingen inom denoffentliga sektorn återspeglar sigockså i statens finanser.Statsbudgetens inkomster väntas1998 överstiga utgifterna med 12miljarder kronor. Eftersombudgetsaldot definitionsmässigt ärliktydigt med statens lånebehovinnebär detta att staten intelängre behöver nettolåna för attfinansiera sin löpande verksamhet.Regeringens nu redovisadeinriktning av budgetpolitikenväntas enligt propositionen fåföljande effekt på statsbudgetenunder de närmaste tre åren.Tabell 13. Lånebehov enligtregeringens budgetförslag 1998-2001Belopp i miljarder kronor1998199920002001Inkomster+697,3+696,4+714,2+728,2Utgifter exkl. statsskuldsräntor-586,5-613,8-614,1-619,1Statsskuldsräntor m.m.-107,8-84,6-77,0-72,2Netto+3,0-2,0+23,1+36,9Riksgäldskontorets nettoutlåning+9,0-27,0-4,9-9,4Överföring från AP-fonden-+45,0+45,0+175,6Amortering av statsskulden12,016,063,1203,1Regeringen har vid utformningen avsitt budgetförslag förutsatt atttidigare beslutade utgiftstak för1998-2001 skall ligga fast. Det nyaålderspensionssystemets effekter påstatsbudgeten har dock intebeaktats i de av riksdagenfastställda nivåerna, ochregeringen föreslår därför att ensådan teknisk anpassning görs. Deninnebär att utgiftstaket för statenhöjs med undervart och ett av de tre närmastefterföljande åren. Efter dennaanpassning har utgiftstaket förstaten följande sammansättning iregeringens budgetförslag.Tabell 14. Utgiftstak för åren1999-2001 enligt regeringensbudgetförslagBelopp i miljarder kronor199920002001Summa utgiftsområden exkl.statsskuldsräntor608,8610,1616,1Minskning av anslagsbehållningar5,04,03,0Ålderspensionssystemet utanförstatsbudgeten135,8140,4146,4Summa takbegränsade utgifter749,7754,6765,6Budgeteringsmarginal3,36,420,4Utgiftstak753,0761,0786,0MotionernaModerata samlingspartiet redovisari motion Fi208 tre överordnade målsom styrt utformningen av partietsbudgetalternativ.· Att skapa förutsättningarför så många nya arbetstillfällen iföretagen att arbetslöshetenavskaffas som samhällsproblem.·· Att växla lägre skatter påarbetsinkomster mot mindre bidragoch subventioner så att det blirmöjligt att kunna leva på sin lön.·· Att återskapa förtroendetför att stat och kommun klarar sinagrundläggande åtaganden.·Motionärerna erinrar om att Sverigehar högst offentliga utgifter ochskatter i den industrialiseradedelen av världen, men att stat ochkommun trots det inte förmår attklara sina kärnuppgifter. Dennanegativa utveckling beror framförallt på en felaktig föreställningom att välstånd kan skapas genompolitiska beslut. Detta synsätt harmedfört att begreppet välfärd iSverige har kommit att bli synonymtmed offentlig verksamhet.Förnyelsen av måste istället utgå från insikten attvälstånd bygger på enskildamänniskors arbete, företagande,sparande och initiativkraft. Tilldetta kommer att den storaomslutningen i de svenskaoffentliga finanserna gör dem uniktkänsliga för svängningar ikonjunkturen. För motionärerna ärdet därför viktigt med sänktaskatter och sänkta utgifter för skall kunna främja tillväxtenoch skapa reda i de offentligafinanserna.Partiets budgetstrategi syftar tillatt uppnå balans i de offentligafinanserna sett över enkonjunkturcykel samt att skapautrymme för skattesänkningar påarbete och företagande. Dessutomskall stat och kommun inrikta sinverksamhet på sina egentligauppgifter vilka skall prioriterasoch utföras väl.Ett viktigt inslag i den moderatastrategin är att sänka skatten påarbetsinkomster för främst låg- ochmedelinkomsttagare. En politik somsyftar till att skapaförutsättningar för att de flestaskall kunna leva på sin egen lönmåste enligt motionärerna stå påtvå ben. Det ena är en kraftfullskattesänkningspolitik som syftartill att växla lägre skatter motminskat behov av bidrag ochoffentliga subventioner. Det andrabenet är reformer på bl.a.skatteområdet som syftar till attstärka tillväxtkraften i ekonominså att den höga arbetslösheten kanpressas tillbaka.Skattesänkningarna som under de trenärmaste åren uppgår till 31, 61respektive 86 miljarder kronorinriktas främst påinkomstbeskattningen. Med sinaförslag eftersträvar motionärernaatt återställa skattereformensriktlinjer om högst 30 %genomsnittlig kommunalskatt ochhögst marginalskatt.Kommunalskatten skall sålundasänkas med en krona och medytterligare en krona genomatt staten övertar motsvarandekostnader från kommunerna. Denstatliga skatten begränsas till20 % och ett förvärvsavdrag införsvid beräkningen av kommunalinkomstskatt. uppgår dettaförvärvsavdrag till men höjsdärefter successivt till 2001.Barnfamiljer skall gesrätt till ett särskilt grundavdragvid den kommunala beskattningen.Avdraget som uppgår till 10 000 krper barn kompletterar barnbidragetpå dagens nivå och skall förfamiljer som inte kan tillgodogörasig det fullt ut kunna utgå i formav ett bidrag. 1999 också höja detallmänna grundavdraget och detsärskilda grundavdraget förpensionärer med . Dessutomskall det särskilda grundavdragetför förtidspensionärer återställas.Avdraget för resor till och frånarbetet skall förbättras samtidigtsom bensinskatten sänks. Vidareskall avdrag för pensionssparandeåter få göras med ett basbelopp.Med början 1998 skallfastighetsskatten successivttrappas ner till 2001 ochmarkvärdet skall tas upp med enbarthalvt belopp vid beräkning avskatten.Dubbelbeskattningen skall avvecklassamtidigt som förmögenhetsskattenstegvis slopas.Kapitalinkomstskatten skall år 2001ha sänkts i två etapper till 25 %.Regeringens förslag om en temporärskattereduktion avvisas avmotionärerna med hänvisning tillatt den är tillfällig och för litensamt till att den höjermarginalskatten i inkomstskiktetunder brytpunkten för statligskatt.De moderata skattesänkningarnafinansieras genom besparingar somunder uppgårtill 30, 57 respektive 67 miljarderkronor.Till en del leder besparingarnatill att kostnaderna för hushållenökar. Det sker genom att en nyläkemedelsförsäkring införs, genomhögre egenavgift tillarbetslöshetsförsäkringen, genomatt kostnaderna förtrafikolycksfall förs över på denobligatoriska trafikförsäkringen,genom att ytterligare en karensdaginförs i sjukförsäkringen samtgenom att ersättningsnivån i sjuk-och föräldraförsäkringen samtarbetslöshetsförsäkringen återsänks till 75 %.Motionärerna föreslår ocksåbesparingar som inte direktpåverkar hushållens ekonomi. Detgörs bl.a. i form av minskatföretagsstöd, sänkt partistöd,slopat presstöd, minskade utgifterför energiåtgärder samt besparingartill följd av en effektivarearbetsmarknadspolitik. Biståndetbör enligt deras mening minskasliksom satsningen på åtgärder inomutsatta bostadsområden. Vidaremotsätter de sig att statsbidragettill kommuner höjs med åttarespektive två miljarder kronorunder 2000 och 2001.Ökade utgifter föreslås bl.a. förett återinfört vårdnadsbidrag, förökat stöd till handikappade och föråterställd änkepension.De finansiella effekter sommotionärernas förslag har på denkonsoliderade offentliga sektornkan för de kommande tre årensammanfattas på följande sätt.Tabell 15. Finansiella effekter avModerata samlingspartietsbudgetförslag1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Utgiftsminskningar, netto+30,3+56,7+66,5Skattesänkningar, netto-30,5-60,8-86,0Privatiseringar+1,0+2,0+3,0Effekt på finansiellt sparandeenligt (m)+0,8-2,1-22,3Nivån på finansiellt sparande ioffentlig sektor enligt (m)22,144,352,4Finansiellt sparande i % av BNPenligt (m)+1,1+2,2+2,5Moderata samlingspartiet avvisaranvändningen av enbudgeteringsmarginal. Om man tillde moderata besparingarna påstatsbudgetens utgifter läggereffekten av detta ställningstagandefår man fram nivån på det avmotionärerna förordade utgiftstaketför staten.Tabell 16. Moderatasamlingspartiets förslag tillutgiftstak för staten 1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak753,0761,0786,0Föreslagna utgiftsminskningar-6,5-12,7-4,3Nej till budgeteringsmarginal-3,3-6,4-20,4Utgiftstak för staten enligt (m)743,0742,0761,0Moderata samlingspartiet föreslåratt staten skall ta överkommunernas kostnader för skolan.Förslaget innebär att kommunernafr.o.m. 2000 kommer att avlastas enutgift på 50 miljarder kronorsamtidigt som belastningen påstatsbudgeten ökar med ett likastort belopp. Omfördelningen höjernivån på det av Moderatasamlingspartiets föreslagnautgiftstaket för staten men haringen effekt på utgiftstaket förhela den offentliga sektorn.Skillnaderna mellan Moderatasamlingspartiets och regeringensbudgetalternativ framkommer därförtydligare i utgiftstaket för denoffentliga sektorn.Tabell 17. Moderatasamlingspartiets förslag tillutgiftstak för den offentligasektorn 1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak1 050,01 075,01 113,0M:s lägre nivå på det statligautgiftstaket-10,0-19,0-25,0M:s lägre nivå för kommunsektorn±0,0-50,0-50,0M:s justering av nivån för internatransaktioner-21,4+8,6-9,4Utgiftstak för offentlig sektorenligt (m)1 019,01 014,01 029,0Avvikelse från regeringen-31,0-61,0-84,0Kristdemokraterna pekar i motionFi209 ut sex områden som partietvill prioritera, nämligen enlångsiktigt god tillväxt,beskattningen av låg- ochmedelinkomsttagare, barnfamiljersrespektive pensionärers ekonomiskasituation, vård, omsorg och skolainom kommunsektorn samträttssamhällets återupprättande.För barnfamiljerna föreslås att ettbeskattat vårdnadsbidrag införssamt att en del av barnbidragetanvänds för att höja nivån på deinkomstprövade bostadsbidragen.Vidare föreslås avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader.För pensionärerna föreslås attinkomstprövningen av änkepensionerslopas, att pensionstillskottethöjs med samt attinnehav av fritidsfastighet inteskall beaktas vid inkomstprövningenav bostadsbidrag.Regeringsförslaget om höjdkompensationsgrad ibostadstillägget för pensionäreravvisas av Kristdemokraterna.Motionärerna motsätter sig dessutomden nya värnskatt som införs samt föreslår attinkomstskatten i stället sänks föralla genom att grundavdraget vidden kommunala inkomstbeskattningenhöjs först med 1999 ochdärefter med ytterligare 3 400 kr2000.I övrigt inriktar sig partietsförslag till skattesänkningar påsänkt uttag av statligfastighetsskatt i kombination medatt endast en mindre del avmarkvärdet skall tas upp tillbeskattning, sänktaarbetsgivaravgifter med 10procentenheter, stegvis slopaddubbelbeskattning på utdelningarsamt skattereduktion förhushållstjänster. Partiet villockså sänka fordonsskattenkraftigt, men detta förslag ärdirekt kopplat till en av partietföreslagen obligatorisktrafikolycksfallsförsäkring somväntas bidra till attsjukförsäkringen kan avlastas 3,8miljarder kronor. Vidare skallförmögenhetsskatten avskaffas i tvåsteg, riskkapitalavdragetåterinföras och den särskildalöneskatten på vinstandelar slopas.Motionärerna vill också återgå tilltidigare tidpunkt förmomsinbetalningar, höjaavdragsrätten för pensionssparandesamt sänka den nedre gränsen förrätt till reseavdrag från dagens7 000 till .