bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Med regeringensfinansieringsförslag för omöjliggörs sådana bedömningar.Regeringens förslag strider även mot syftet med budgetlagens bestämmelser omfinansiering av infrastrukturinvesteringar. Enligt motionärerna kringgås ävenriksdagens beslut om utgiftstak genom att lånefinansieringen innebär attutgiftstaket inte längre återspeglar statens ekonomiska åtaganden. Projektetbör i stället enligt motionärernas mening finansieras över anslag i samband medatt kostnaden uppstår. Därigenom framgår tydligt belastningen på statsbudgetenoch effekterna på den statliga upplåningen.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrande (TU5y) att väl fungerandejärnvägskommunikationer i är en viktig förutsättning för attnäringslivet i norra skall kunna vara konkurrenskraftigt bl.a. på deninternationella marknaden. Genom utbyggnaden av längs Norrlandsrelativt sett tätt befolkade kust ökar möjligheterna till en effektivtrafikförsörjning mellan orterna längs mellersta . mening är det också ett nationellt intresse att säkerställa enviktig länk i det nationella järnvägsnätet till övre . Trafikutskottetanser därför att har stor betydelse för framtid och ärett viktigt trafikpolitiskt projekt som bör genomföras.Beträffande den valda finansieringslösningen hänvisar trafikutskottet tillvad finansutskottet anfört i sitt yttrande (FiU4y) med anledning avproposition 1997/98: 62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd.Trafikutskottet har ingen erinran mot att regeringen bemyndigas att för denförsta utbyggnadsetappen mellan och samt för det fortsattaplaneringsarbetet ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd förBotniabanan AB:s egna kapital och garantera bolagets förpliktelser gentemotlångivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram som exklusivemervärdesskatt uppgår till i prisnivå ,varav avser finansiella kostnader.Enligt trafikutskottet är det vidare angeläget att utandröjsmål kan inleda sin verksamhet. har därför ingen erinranmot regeringens förslag att får använda anslaget A 4 Investeringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar för ett tillfälligt lån tillBotniabanan AB:s verksamhet inom en ram på 50 miljoner kronor.Trafikutskottet har sålunda inget att invända mot regeringens förslag(punkterna 36 och 37) och föreslår att finansutskottet tillstyrker dem. Av detanförda följer att motionerna Fi30 och Fi45 (båda m) bör avslås i nu behandladdel.Företrädarna för Moderata samlingspartiet tillstyrker i en avvikande meningmotionen. liberalernas företrädare har avgivit ett särskiltyttrande i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med trafikutskottet förslaget ipropositionen (yrkande 37) att får använda anslaget A 4 Investeringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar för ett tillfälligt lån tillBotniabanan AB:s verksamhet inom en ram på 50 miljoner kronor.Vad gäller frågan om finansiering, planering, projektering, upphandling ochbyggande av vill finansutskottet anföra följande.Som framgår av inledningen av budgetlagen omfattas inte statliga bolag avbestämmelserna i denna lag. Några formella hinder föreligger således inteenligt budgetlagen för att i detta fall medge att ett statligt aktiebolag,, får uppta lån för att finansiera första etappen mellanÖrnsköldsvik och . Regeringen bör således kunna bemyndigas att låtaRiksgäldskontoret ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd förBotniabanans eget kapital och garantera bolagets förpliktelser gentemotlångivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare inom en ram om 1 495 000 000kr.Finansutskottet har tidigare uttalat att statliga investeringar iinfrastruktur-anläggningar såsom, broar, järnvägar och liknande normalt börfinansieras med anslag över statsbudgeten. En sådan finansieringsform gerriksdagen bäst möjlighet till inflytande och överblick. När det gäller detaktuella beslutet om anser dock utskottet att genomställningstagande till garantierna har inflytande över det faktiskainvesteringsbeslutet.Det ligger i sakens natur att infrastrukturinvesteringar av dessa slag -trots att de kan vara samhällsekonomiskt lönsamma - sällan tillför ägarenmonetära inkomster som kan användas för att betala räntor och amorteringar pålån som eventuellt tagits upp för att finansiera anläggningen. Om en sådananläggning direkt lånefinansieras kommer därför anslagsmedel att under lång tidbehöva avdelas för att betala räntor och amorteringar. Om lånefinansieringtillämpas i större utsträckning kommer efter hand anslagen i allt högre gradatt bli låsta för att betala redan gjorda investeringar, och framtidariksdagars möjlighet att besluta om nya, angelägna investeringar minskar inomde givna ramarna. I syfte att slå vakt om inflytande ochhandlingsfrihet anser därför finansutskottet att statligainfrastrukturinvesteringar även i fortsättningen i huvudsak skall finansierasmed anslag i takt med att anläggningen utförs.Finansutskottet kan emellertid konstatera att ett antalstörre infrastrukturprojekt i har lånefinansierats. Detta gäller bådenär det är staten själv som har utfört investeringen och när samverkan skettmed andra intressenter. Särskilda omständigheter i de olika fallen har fåttmotivera undantag från grundprincipen om anslagsfinansiering. Budgetlageninnehåller också en möjlighet för att besluta om undantag.Utskottet noterar vidare att nya former för finansiering avinfrastrukturinvesteringar har börjat tillämpas i andra europeiska länder. Isammanhanget noterar utskottet att Statskontoret fått i uppdrag att analyserainnebörden av olika finansieringsformer för infrastrukturinvesteringar.Anslagen för investeringar och drift av vägar och järnvägar är i och för sigav betydande storlek. Icke desto mindre innebär de beslut om lånefinansieringensom fattats att framtida anslagsutrymme intecknats. bör ha fullöverblick över de framtida anslagskonsekvenserna. Mot denna bakgrund harutskottet i sitt yttrande till trafikutskottet framfört att det är angelägetatt får en redovisning av i vilken utsträckning anslagsramarna ärintecknade för att betala framtida räntor och amorteringar på lån, arrenden ochhyror, bidrag samt underhåll för investeringar som beslutats av såväl riksdagoch regering som ansvarig myndighet. Det återstående fria utrymmet för nyaåtaganden bör komma fram som en restpost. Även ställda garantier bör redovisasoch bedömas. På trafikutskottets förslag har begärt att en sådanredovisning skall ingå i höstens budgetproposition.Utskottet konstaterar avslutningsvis att enligt 15 § budgetlagen en avgiftskall tas ut för garantiåtaganden. Avgiftens storlek skall motsvara statensekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet om inte för ettvisst åtagande beslutat annat.Regeringen föreslog i budgetpropositionen en ny modell förgarantihanteringen i staten. Den nya modellen, som då ställde sigbakom (1996/97:FiU1), innebär att risken i varje garantiengagemang eller gruppav engagemang skall beräknas och att det därigenom sätts ett pris, i form av enårlig avgift, på garantin. Till den del avgifter inte erhålls frångarantitagaren är det fråga om en statlig subvention, anfördes det ipropositionen. En sådan subvention skall belasta ett anslag.Utskottet utgår från att de redovisade riktlinjerna för garantigivningenockså kommer att tillämpas för garantierna till . Med det anfördatillstyrker utskottet propositionens förslag (yrkande 36) och avstyrkermotionerna Fi30 (m) och Fi45 (m) yrkande 3.Vissa frågor angående MälarbananPropositionenEfter överläggningar mellan och () har en överenskommelse nåtts som innebär bl.a. attstaten åtar sig att genomföra vissa investeringsobjekt på Mälar- ochSvealandsbanorna inom ramen för stomnätsplanen. Staten åtar sig vidare attersätta MIAB med för vissa garantikostnader som företageterlagt. Regeringen föreslår att anslaget A 4 Investeringar samt drift ochunderhåll av statliga järnvägar får användas för att ersätta MIAB med för vissa kostnader som bolaget haft för dessa garantiåtaganden gentemotstaten.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet har i sitt yttrande (TU5y) inget att invända mot regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och tillstyrker regeringensförslag att anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar får användas för att ersätta MIAB med för vissakostnader som bolaget haft för garantiåtaganden gentemot staten (yrkande 38).GöteborgsöverenskommelsenPropositionenI godkände ett förslag av regeringen till förändringari trafiklösningarna i (prop. 1996/97:160, bet. 1997/98:TU1,rskr. 1997/98:104). Genom detta riksdagsbeslut bifölls också ett förslag avregeringen i budgetpropositionen om bemyndigande för regeringen att låtaRiksgäldskontoret teckna statlig borgen om ytterligare förfortsatt planerings- och förberedelsearbete för den nya trafiklösningen iGöteborg.Regeringen erinrar om att i den ursprungliga trafiköverenskommelsen förGöteborgsregionen förutsattes finansiering ske med vägtullar. I finnsemellertid inte förutsättningar för att införa någon form avsärskild avgift för biltrafiken. I denna situation har en nyfinansieringslösning krävts för att inom befintliga utgiftsområdesramar kunnaklara finansiering av Göteborgsöverenskommelsen, utan att projekt, som ärangelägna för andra regioner, skjuts på framtiden.Den överenskomna finansieringen innebär, framhåller regeringen, att statenansvarar för och regionen eller enskilda kommuner för av kostnadernaför projekten i ett samfinansierat investeringsprogram. Totalkostnaden förprogrammet uppskattas till i prisnivå januari 1998.För att inom befintlig ram för utgiftsområdet kunna fullfölja statensåtaganden enligt överenskommelsen måste, framhåller regeringen, utgifternafördelas över en längre tidsperiod och finansieringen ske med lån underbyggnadstiden. Därefter avses lånen återbetalas med medel från statsbudgetenfr.o.m. år 2004.Regeringen framhåller att det angivna förfarandet innebär avsteg frångrundprincipen i 22 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten attinfrastrukturinvesteringar skall finansieras med anslag och ej lånefinansieras.Enligt lagens 23 § kan dock i vissa fall besluta att finansieringsker på annat sätt än som anges i 22 §. Regeringen säger sig ha för avsikt atti budgetpropositionen för redovisa, beträffande anslagen A 2Väghållning och statsbidrag samt A 4 Investeringar i samt drift och underhållav statliga järnvägar, inom utgiftsområde 22, i vilken utsträckning somframtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut.Den statliga andelen av investeringsprogrammet finansieras med nya lån, närså blir nödvändigt. För att täcka den statliga andelen i återstoden avinvesteringsprogrammet bör bemyndiga regeringen att låtaRiksgäldskontoret garantera lån på ytterligare 1 500 miljoner kronor.Regeringen erinrar avslutningsvis om att den ekonomiskavårproposition redovisat utgiftstak . För utgiftsområde22 Kommunikationer har särskilda medel för ett nationellt investeringsprogramom aviserats . Av dessa medel är500 avsatta för , för vart och ett av de båda åren.Dessa medel bör enligt regeringen användas för att finansiera återbetalningenav nya lån och projekt enligt programmet. Återstoden av de statliga åtagandenafinansieras med de statligt garanterade lånen på sammanlagt 3 700 miljonerkronor, vilka skall börja avbetalas med medel som skall inrymmas istatsbudgeten fr.o.m. år 2004.I propositionen föreslås- att godkänner vad regeringen anför om statens ekonomiskaförpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering avdessa (yrkande 39),- att bemyndigar regeringen att dels låta inomramen för Göteborgsöverenskommelsen begränsa tidigare givnagarantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, delslåta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen teckna statligborgen för ytterligare 1 för lånefinansiering av den statligaandelen (yrkande 40).MotionernaI motion Fi20 anför att biltrafiken av miljö- och rättviseskälbör bära sina egna kostnader. Regeringen bör därför verka för att miljöstyrandeavgifter bör användas för styrning av trafiken i större städer.I kommittémotion Fi45 framhåller Per m.fl. (m) att en vidaregenomlysning av trafikfrågorna i är nödvändig för att uppnå enhelhetslösning baserad på en bred politisk och regional förankring.Motionärerna betonar att Moderata samlingspartiet har varit, och är, berett attmedverka till breda politiska diskussioner för att nå en långsiktig lösning påstorstädernas trafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggandemajoritet för en långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om enståndpunkt.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet delar i sitt yttrande (TU5y) regeringens uppfattning attgenomförande av en ny trafiklösning i är av stor betydelsemed avseende på såväl sysselsättning som trafiksäkerhet. anserockså att fullföljandet av en hållbar trafiklösning för är enangelägenhet för hela landet. Vad regeringen anfört om statens ekonomiskaförpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering avdessa föranleder ingen erinran från trafikutskottets sida. Trafikutskottettillstyrker därför för sin del regeringens förslag i den delen (punkt 39). Detsagda gäller också regeringens förslag om bemyndigande för regeringen att låtaRiksgäldskontoret inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen dels begränsatidigare angivna garantibemyndiganden till 2 beräknat i 1998 årsprisnivå, dels teckna statlig borgen för ytterligare 1 förlånefinansiering av den statliga andelen av förpliktelserna (punkt 40).I motion Fi45 framhålls Moderata samlingspartiets beredvillighet attmedverka till breda politiska diskussioner i syfte att nå långsiktiga lösningarpå storstädernas trafikproblem. Även utskottet finner det angeläget att dessaproblem får en lösning och noterar uppgiften i propositionen att den nyaGöteborgsöverenskommelsen tillkommit efter överläggningar mellan företrädareför staten och för regionen. Något uttalande med anledning avyrkande 4 i motion Fi45 (m) synes inte erforderligt, varför trafikutskottet försin del avstyrker detta yrkande.Företrädarna för Moderata samlingspartiet respektive de grönahar avgivit var sina särskilda yttranden i denna del.Trafikutskottet avstyrker i yttrande TU4y (över den preliminära fördelningenpå utgiftsområden ) motion Fi20 (v) yrkande 42. Företrädaren förVänsterpartiet har i en avvikande mening tillstyrkt motionen.Finansutskottets ställningstagandeSom finansutskottet redovisat tidigare framgår av 23 § lagen om statsbudgetenatt undantag får göras från att finansiering av infrastrukturinvesteringarskall ske över anslag. Det gäller exempelvis om avgifter skall tas ut förutnyttjande av en trafikanläggning (prop. 1995/96:220 lag om statsbudgeten). Isådana fall bör finansiering kunna ske genom lån.Som redovisas i vårpropositionen förutsattes i den ursprungligatrafiköverenskommelsen för att en finansiering skulle ske medvägtullar. I finns emellertid inte förutsättningar föratt införa någon form av särskild avgift för biltrafiken. I denna situation haren ny finansieringslösning krävts för att inom befintliga utgiftsområdesramarkunna klara finansieringen av Göteborgsöverenskommelsen, utan att projekt, somär angelägna för andra regioner, skjuts på framtiden.Den överenskomna finansieringen innebär ett samfinansieratinvesteringsprogram där staten ansvarar för och regionen eller enskildakommuner för av kostnaderna för projekten. Totalkostnaden för programmetuppskattas till i prisnivå januari 1998.För att inom befintlig ram för utgiftsområdet kunna fullfölja statensåtaganden enligt överenskommelsen måste, framhåller regeringen, utgifternafördelas över en längre tidsperiod och finansieringen ske med lån underbyggnadstiden. Därefter avses lånen återbetalas med medel från statsbudgetenfr.o.m. år 2004.Innebörden härav är att anslagsmedel kommer attbehöva avdelas för att betala räntor och amorteringar. Om lånefinansieringkommer att tillämpas i större utsträckning kommer efter hand anslagen i allthögre grad att bli låsta för att betala redan gjorda investeringar, ochframtida riksdagars möjlighet att besluta om nya, angelägna investeringarminskar inom de givna ramarna.Utskottet vill mot denna bakgrund och med anledning av motion Fi20 (v) erinraom att regeringen i den transportpolitiska propositionen bedömer att särskildatätortsavgifter kan utgöra ett effektivt sätt att styra trafiken i dessaområden. Regeringen har påbörjat ett arbete för att skapa det regelverk somkrävs för att särskilda vägavgiftssystem skall kunna införas. Det bör dockankomma på de berörda kommunerna och regionerna att ta slutlig ställning tillom och hur avgiftssystemen skall införas.Utskottet tillstyrker med det anförda förslagen i vårpropositionen (yrkandena39 och 40) samt avstyrker motionerna Fi20 (v) yrkande 42 och Fi45 (m) yrkande4.Statens haverikommissionPropositionenRegeringen föreslår att Statens förvaltningskostnader fåruppgå till högst . Den föreslagna ökningen avförvaltningskostnaderna bör fördelas på myndigheter i enlighet med vad somanges i regleringsbrev för . Förslaget har ingaanslagskonsekvenser.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet har i sitt yttrande (TU5y) för sin del ingen erinran motregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker mot bakgrund av trafikutskottets ställningstaganderegeringens förslag (yrkande 41).Kostnadstäckning för utgifter till följd av lagen om förorening från fartygPropositionenI propositionen redovisas att regeringen kan besluta att kostnader betalas somuppkommit till följd av förelägganden eller förbud som Sjöfartsverketföreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening frånfartyg. I samband med grundstötningen av en f.d. trålare harkostnader på uppkommit. Regeringen föreslår att dessakostnader bärs av . Förslaget har inga anslagskonsekvenser.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrande (TU5y) att bör bifallaregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med trafikutskottet regeringens förslag(yrkande 42).Luftfartsverkets finansiella befogenheterPropositionenRegeringen redovisar att finansiella befogenheter under senareår har utökats väsentligt. Av propositionen framgår vidare att Luftfartsverketi skrivelse till regeringen har hemställt om vissaförändringar och preciseringar av verkets finansiella befogenheter.I huvudsaklig överensstämmelse med verkets hemställan föreslår regeringen attLuftfartsverkets finansiella befogenheter utökas enligt följande.Verkets kassamässiga överskott får på vissa villkor placeras ibank, i statsgaranterade skuldebrev samt på räntebärande konto iRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår att kassamässiga överskott också skallfå placeras hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligtNordisk Rating AB.Vidare bör verket bemyndigas att genomföra s.k. lease-holdaffärer i syfte attåstadkomma en förbättrad finansiering av investeringar i fast egendom somterminaler och bansystem. En lease-holdaffär innebär att verket överlåternyttjanderätten till en investerare i utlandet. leasar däreftertillbaka nyttjanderätten till en lägre kostnad och får därmed en intäkt somgrundas på en lägre skattekostnad för investeraren. behållerhela tiden äganderätten till anläggningen. Enligt regeringens förslag skallbemyndigandet begränsas till att avse investeringar i nya fasta anläggningar.I enlighet med gällande bemyndigande (prop. 1997/98:1, utg.omr. 22, bet.1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) har rätt att taupp lån i och utanför inom en total ram på 3,5 miljarderkronor. Mot bakgrund av att verket numera redovisar finansiell leasing ibalansräkningen föreslår regeringen att ramen utökas till totalt 5,5 miljarderkronor. Av propositionen framgår att merparten av ökningen avserLuftfartsverkets finansiella leasingåtagande vad gäller Sky City-anläggningenpå Arlanda.MotionenI motion Fi56 föreslår de gröna att avslår regeringensförslag om utökning av totala låneram. Motionärerna hänvisartill att det finns starka miljöskäl att inte främja en utökad flygtrafik.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet gör samma bedömning som regeringen och anser därför attriksdagen bör bifalla regeringens förslag. Ställningstagandet innebär attmotion Fi56 (mp) yrkande 14 avstyrks. de grönas företrädaretillstyrker i en avvikande mening motionen.Finansutskottets ställningstagandeRegeringen föreslår att för skall få en utökadram till för att få uppta kort- och långfristiga lån. Detär ett villkor att anbud alltid måste infordras från . ser det är det angeläget att statliga myndigheters och verksmöjligheter att ägna sig åt utlåningsverksamhet begränsas och regleras på etttydligt sätt. Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att regeringen iregleringsbrev till tydligt preciserar begränsningarna förverkets placering av det kassamässiga överskottet. Det är också angeläget attde av och regeringen godtagna principerna för kreditgarantigivning(prop. 1996/97:1, bet. FiU1, rskr. 53) tillämpas gentemot statliga affärsverk.Med det anförda tillstyrker utskottet att medges vidgadefinansiella befogenheter (yrkande 43) och avstyrker motion Fi56 (mp) yrkande14.SJ:s borgensramPropositionenRiksdagen har med anledning av budgetpropositionen för fastställt SJ:slåneram till och borgensramen till förår 1998. Enligt regeringen har den angivna borgensramen visat sig vara förliten och gett upphov till icke önskvärda finansieringslösningar. Det gälleranskaffning av en järnvägsfärja som enligt propositionen bör finansieras genomett borgensåtagande på . För räkning kandet dessutom finnas andra tillfällen där det kan vara fördelaktigt att låta SJteckna borgensförbindelse för att få ned kapitalkostnaden vid t.ex.leasingaffärer. Regeringen anser därför att det bör finnas handlingsutrymme iSJ:s borgensram för situationer där det kan vara ekonomiskt bättre att SJställer ut borgensförbindelser än använder bankgarantier för att garanteravissa åtaganden. Regeringen föreslår därför att SJ:s borgensram höjs tilltotalt för år 1998.MotionenI kommittémotion Fi45 yrkande 5 av Per m.fl. (m) framhålls attborgensramen inte behöver utökas om SJ bolagiseras. Vidare anges att det ärolämpligt att staten genom SJ lämnar borgensåtaganden för sina dotterbolag medhänsyn till de avskräckande erfarenheter som finns av vidsträcktaborgensförbindelser. Motionärerna förordar därför att SJ bolagiserasoch därefter börsintroduceras eller på annat sätt privatiseras. Målet bör varaatt skapa en expansiv, internationell, konkurrenskraftig och lönsamjärnvägssektor. Inför en bolagisering bör en översyn ske av SJ:s finansieringoch långsiktiga kapitalbehov. Till dess att bolagiseringen genomförts kan dockett tidsbegränsat borgensåtagande accepteras.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet anser i sitt yttrande (TU5y) att det är viktigt att SJ geslämpliga beslutsbefogenheter för att möjliggöra en angelägen utveckling avjärnvägstrafiken. har ingen erinran mot regeringens förslag attramen för SJ:s borgensåtagande, med ändring av beslut med anledningav budgetproposition (prop. 1997/98:1, utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1,rskr. 1997/98:104), anges till för (punkt 44).Med hänvisning till det anförda föreslår trafikutskottet att finansutskottetavstyrker motion Fi45 (m) yrkande 5. I en avvikande mening tillstyrker Moderatasamlingspartiets företrädare motionen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det genom den utvidgade borgensramen blir möjligt attrenodla verksamheten så att leasingaffärer bedrivs i dotterbolaget järnvägsverksamheten i affärsverket. Förslaget om utvidgad borgensrammedför inga skattekonsekvenser. Eftersom denna leasingaffär görs upp medutländsk investerare blir kostnadseffekten av leasingaffären positiv för såvälSJ som svenska staten.