bet · GL01SfU11 · 1998-04-28 00:00:00 — Motionärerna anser bl.a. att regeln om s.k. jämförelseinkomstbör tas bort och att förutsebara regler som är neutrala till val avföretagsform bör införas.I motion Sf216 av och () begärs attregeringen snabbt ser över villkoren för småföretagares rätt tillsjukersättning i avsikt att åstadkomma ett regelsystem som ger trygghet vidsjukdom och undviker hindrande moment för småföretagarens investeringar ochnyanställningar.I motion N306 av tredje vice talman m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om rättvisare regler i trygghetssystemen för egenföretagare(yrkande 4). I motionen anförs att företagare i fåmansaktiebolag har ett sämreinkomstskydd i uppbyggnadsskedet än övriga egenföretagare. Vidare anges attdagersättningen för en egenföretagare beräknas utslagen medan enanställd får inkomsten utslagen , . Motionärernaanser att dessa och andra diskriminerande regler i socialförsäkringssystemetbör ses över.Olof m.fl. (c) begär i motion A272 ett tillkännagivande om trygghetför företagare (yrkande 5). I motionen anförs att det blir allt vanligare attmänniskor i stället för att vara löneanställda får sin huvudsakliga försörjningvia egen rörelse. Motionärerna anser därför att det är viktigt att sammatrygghet gäller för löneanställda som för egenföretagare.I motion Sf268 av () begärs ett tillkännagivande om attinkomsten skall beräknas på samma sätt i lagen om allmän försäkring och lagenom bostadsbidrag för den som har enskild firma. Motionären anser att det inteär rimligt att avsatta expansionsmedel ingår i inkomsten vid beräkning avbostadsbidrag men inte vid beräkning av sjukpenning, föräldrapenning ochpension.Utskottets bedömningUtredningen för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- ochsocialförsäkringssystemen (IBIS) behandlar i sitt betänkande Förmån efterinkomst - Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nyakvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundande inkomst (SOU 1997:85)bl.a. de frågor som tas upp i motionerna.Utredningen föreslår att SGI för en näringsidkare i princip skall bestämmasutifrån inkomsten av verksamheten enligt det senaste taxeringsbeslutet. Är detaxerade inkomsterna mycket ojämna bör det dock vara möjligt att på samma sättsom enligt dagens regler använda de senaste tre taxeringarnas genomsnittligainkomster. Utredningen föreslår att reglerna om s.k. jämförelseinkomst skalltas bort. Det skulle förstärka sambandet mellan förmåner och avgifter ochförsäkringskassans arbete skulle underlättas, anser utredningen. Utredningenföreslår vidare att sjukpenningförsäkringen under ett uppbyggnadsskede skallvara neutral i förhållande till den företagsform som verksamheten startas i.Samma regler skall alltså gälla för den som startar eget företag iaktiebolagsform som för övriga egenföretagare. SGI skall beräknas till lägstmotsvarande den SGI som skulle ha beräknats om sjukfallet inträffat omedelbartinnan den försäkrade började arbeta i verksamheten. Den som startar egenverksamhet i ett fåmansaktiebolag föreslås dock själv svara för sjuklön undersjuklöneperioden. Slutligen föreslår utredningen att för den som startar egenverksamhet med s.k. starta-eget-bidrag får SGI inte beräknas till lägre beloppän en inkomst som motsvarar grundbidraget i arbetslöshetsförsäkringen.IBIS-utredningen föreslår att nuvarande regler om bl.a. expansionsmedel ibostadsbidragssystemet skall tas bort.Den s.k. föreslår i delbetänkandet Högkostnadsskydd motsjuklönekostnader (SOU 1997:142) att nuvarande försäkring mot kostnader försjuklön upphör och att ett högkostnadsskydd införs. Enligt utredningens förslagskall ett litet företag med höga sjuklönekostnader kunna ansöka om ersättningfrån för den del av kostnaden som överstiger ?riksandelen?.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen behandlat olikamotionsyrkanden om beräkning och fastställande av SGI. Yrkandena har avstyrktsmed hänvisning till att pågående beredning borde avvaktas. Senast uttaladeutskottet, i betänkande 1997/98:SfU1 om anslag inom socialförsäkringsområdet,att en tidigare aviserad proposition med förslag om ändring av reglerna försjukpenninggrundande inkomst borde avvaktas.Utskottet anser att frågan om hur SGI-reglerna och ett eventuellthögkostnadsskydd för sjuklönekostnader skall utformas bör avgöras i samband medatt förslag härom föreläggs . Utskottet avstyrker motionerna Sf211,Sf215, Sf216, N306 yrkande 4 och A272 yrkande 5.Även frågan om s.k. expansionsmedel bör ingå i inkomsten eller inte vidberäkning av olika förmåner bör avgöras i samband med kommande förslag.Utskottet avstyrker även motion Sf268.Barnbidrag m.m. vid biståndsarbeteGällande ordningAv folkbokföringslagen (1991:481) följer att den som kan antas tillbringa sindygnsvila utanför landet under skall avregistreras frånfolkbokföringen som utflyttad.Av 1 kap. 3 § AFL framgår att en försäkrad som lämnar fortfarandeskall anses bosatt här om utlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år.Barnbidrag utgår enligt lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag till barn somär bosatta i riket. Lämnar barnet anses det bosatt här omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst . Undantag görs dockbl.a. för medföljande barn till en person som är anställd i utlandet av , ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådantförbund eller en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet.Dessa skall fortfarande anses bosatta i om utlandsvistelsen är avseddatt vara längst tre år.Vad gäller folkpension anges i 5 kap. 6 § AFL att som bosättningstid iSverige tillgodoräknas tid under vilken en svensk medborgare av ,ett svenskt trossamfund, ett organ som är knutet till ett sådant samfund elleren svensk ideell organisation som bedriver biståndsverksamhet varit sänd tillett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning. För tid efter år 1992gäller dock detta endast om utlandsvistelsen varat längst i följd.För sjukpenning och föräldrapenning gäller för samma grupp att SGI vidåterkomsten till skall fastställas till lägst det belopp som gälldeomedelbart före utlandsvistelsen om denna varat högst (3 kap. 5 b § och4 kap. 9 § AFL). Vid beräkning av kvalifikationstiden för föräldrapenningbortses från tiden för utlandsvistelsen.MotionI motion 1996/97:Sf617 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att biståndsarbetare bör få behålla barnbidrag och andrasociala förmåner i stället för (yrkande 1). Motionärernaanser att ett undantag bättre skulle stämma överens med dekontraktstider som oftast gäller för biståndsarbetare, dvs. med två årsförlängning.Utskottets bedömningI regeringens proposition 1997/98:152 Garantipension, m.m. föreslås att entreårsregel motsvarande den som gäller för tid efter 1992 i 5 kap. 6 §AFL bör gälla även för tillgodoräknande av försäkringstid för garantipension.Regeringen anför i propositionen att det finns visst fog för remissinstansernaskritik mot treårsgränsen och uppfattningen att regeln bör anpassas till dekontraktstider som vanligen gäller. Regeringen anser dock med hänsyn tillönskemålet om att socialförsäkringens olika delar bör vara enhetliga att fråganom en ändring av treårsregeln bör övervägas i samband med beredningen avförslaget till en ny socialförsäkringslag.I propositionen 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. uttalarregeringen att övervägande skäl talar för att i reglerna för pensionsgrundandeinkomst inte införa någon särreglering för grupperna biståndsarbetare ochmissionärer.Utredningen om socialförsäkringens personkrets har i betänkandet En lag omsocialförsäkringar (SOU 1997:72) föreslagit att biståndsarbetare m.fl. som förenskilda organisationer tjänstgör utomlands i utvecklingsländer skall varaförsäkrade i såvitt avser den bosättningsbaserade försäkringen, om dehar väsentlig anknytning till Sverige.Utskottet anser, i likhet med vad regeringen anför i propositionen omgarantipension, att det är väsentligt att begreppet bosättningstid respektiveförsäkringstid i de olika delarna av socialförsäkringen är enhetligt. En samladöversyn av socialförsäkringen i detta avseende har genomförts och utredningensförslag bereds i . Enligt utskottets mening börkommande förslag avvaktas. Utskottet avstyrker därför motion 1996/97:Sf617yrkande 1.Social trygghet för studerandeGällande ordningDen allmänna försäkringen omfattar bosatta i riket som är inskrivna hosförsäkringskassan. Sjukpenning utges om den sjukpenninggrundande inkomsten(SGI) uppgår till av basbeloppet. SGI grundar sig på inkomst avanställning eller inkomst av annat förvärvsarbete. För studier med studiestödoch i vissa andra fall gäller s.k. SGI-skyddad tid, dvs. SGI får sänkas tilllägst vad den skulle ha varit innan den försäkrade avbröt sina studier. Enstuderande behåller studiemedlen under sjukdom, frånvaro på grund av vård avsjukt barn och vård av närstående eller annan liknande anledning. Den som harinkomster av arbete har dessutom rätt till s.k. studie-stöds-SGI som grundarsig på arbetsinkomsten. Är sjukperioden längre än kan lånedelen somavser tiden fr.o.m. trettionde dagen skrivas av.Föräldrapenning utges för förälder som varit inskriven hos försäkringskassanminst före den dag för vilken föräldrapenningen skall utbetalas.Föräldrapenningen utgör lägst per dag eller med de vanligakvalifikationsvillkoren ett belopp motsvarande sjukpenningen.Den som förvärvsarbetar är försäkrad för arbetsskada enligt lagen omarbetsskadeförsäkring (LAF). Försäkringen gäller även den som genomgårutbildning i den mån utbildningen är förenad med särskild risk för arbetsskada(bl.a. arbetsmarknadsutbildning). Vidare gäller försäkringen, för vissa iregeringens föreskrifter uppräknade elevkategorier, vid praktiska moment somstämmer överens med eller liknar vanligt förvärvsarbete.MotionInger m.fl. (kd) begär i motion Ub710 ett tillkännagivande om socialtrygghet för studerande (yrkande 12). Motionärerna anser att studenter bör harätt till i princip samma grundtrygghet som förvärvsarbetande. I första handbör de generella systemen omfatta även studenter och ge dem samma skydd somandra. En översyn av systemen, vad gäller t.ex. arbetsskada, pension,föräldraförsäkring och sjukförsäkring, bör enligt motionärerna genomföras.Utskottets bedömningFörslag om ett nytt ålderspensionssystem, som får betydelse även förstuderande, behandlas i riksdagen.I proposition 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. gör regeringenden bedömningen att pensionsrätt för studier med studiemedel bör kunnatillgodoräknas inom ramen för det reformerade ålderspensionssyste-met fr.o.m.år 1995. Regeringen anser emellertid att den närmare utformningen bör övervägasi samband med beredningen av det nya studiestödssystemet.I regeringens proposition 1997/98:152 Garantipension, m.m. föreslås attmöjlig tid för tillgodoräknande av försäkringstid för garantipension skallbegränsas till åldrarna . Därutöver får försäkringstid räknas mellan 16och den pensionsberättigade tjänat minst ett inkomstbasbelopp.Regeringen anför i propositionen att för det fall studiemedlen blirbeskattade och därmed höjs bör övervägas en höjning av inkomstgränsen till tvåinkomstbasbelopp.Arbetsskadeutredningen föreslår i sitt betänkande Den framtidaarbetsskadeförsäkringen (SOU 1998:37) att den som genomgår sådan utbildning somsyftar till yrkesutbildning, dvs. inte sådana studier som bedrivs som hobbyeller i rent allmänbildande syfte, skall omfattas av arbetsskadeförsäkringen.Något krav på att eleven utför arbete som stämmer överens med eller till sinart liknar sådant som vanligen utförs vid förvärvsarbete skall inte ställas.Studiestödsutredningen anger i betänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU1996:90) att utgångspunkten för förslagen har varit att det nya studie-stödet,som föreslås ersätta studiemedel, svux och svuxa, skall vara ett uteslutandeutbildningspolitiskt motiverat studiesocialt stöd. Särskilda behov understudietiden bör enligt utredningens uppfattning i första hand mötas genomåtgärder inom andra förmånssystem. Utredningen föreslår inte några förändringarav sjukförsäkringsskyddet, men anför att en särskild översyn av bestämmelsernaom rätt till studiestöd under sjukdom är befogad.Enligt uppgift kommer en proposition om studiestödet att avlämnas under nästariksmöte.I bereds förslag om dels socialförsäkringenspersonkrets, dels inkomstbegreppet inom socialförsäkringen, delsarbetsskadeförsäkringen. Utskottet anser att behandlingen av dessa förslagliksom den proposition om studiestödet som aviserats bör avvaktas. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motion Ub710 yrkande 12. Utskottet hemställer1.beträffande avslag på proposition 1997/98:111att avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 1,res. 1 (v)2. beträffande allmänna principer för ett reformeratförtidspensionssystematt med avslag på motionerna 1997/98:Sf29 yrkande 1, 1997/98:Sf30yrkandena 1 och 3, 1997/98:Sf31 yrkande 4, 1997/98:Sf32 yrkandena 2-5,1997/98:Sf33 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Sf34 godkänner de i proposition1997/98:111 föreslagna riktlinjerna (avsnitt 5.1),res. 2 (m, kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)res. 5 (v)res. 6 (mp)3. beträffande jämställdhetsperspektivatt avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 2,res. 7 (v)4. beträffande inkomstrelaterad ersättningatt med avslag på motionerna 1997/98:Sf30 yrkande 2 och 1997/98:Sf31yrkandena 5 och 6 godkänner de i proposition 1997/98:111 föreslagnariktlinjerna (avsnitt 5.2),res. 8 (v)res. 9 (kd)5. beträffande en åldersberoende garantinivåatt med avslag på motion 1997/98:Sf31 yrkande 7 godkänner de iproposition 1997/98:111 föreslagna riktlinjerna (avsnitt 5.3),res. 10 (v)6. beträffande omprövning av förtidspensionatt avslår motion 1997/98:Sf33 yrkande 3,res. 11 (c)7. beträffande stimulans till ett aktivt livatt avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 8,res. 12 (v)8. beträffande kriterier för rätt till hel förtidspensionatt med avslag på motionerna 1997/98:Sf29 yrkande 4 och1997/98:Sf32 yrkande 6 antar regeringens förslag i proposition 1997/98:111till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,res. 13 (m)res. 14 (mp)9. beträffande företagare med restarbetsförmågaatt avslår motion 1997/98:Sf33 yrkande 4,res. 15 (m, c, fp, kd)10. beträffande värdet av hushållsarbeteatt avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 3,res. 16 (v)11. beträffande modifierad äldreregelatt avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 10,res. 17 (v, mp)12. beträffande helhetssynatt avslår motion 1997/98:Sf32 yrkande 1,res. 18 (mp)13. beträffande finansiell samordningatt avslår motion 1997/98:Sf29 yrkande 2,res. 19 (m, fp, mp, kd)14. beträffande företagshälsovårdens rollatt avslår motion 1997/98:Sf29 yrkande 3,res. 20 (m)15. beträffande arbetsskadebegreppetatt avslår motion 1997/98:Sf31 yrkande 9,res. 21 (v)16. beträffande riktlinjer i övrigt för ett reformeratförtidspensionssystematt godkänner vad regeringen i övrigt anfört om riktlinjer iproposition 1997/98:111,17. beträffande en fjärdedels restarbetsförmågaatt avslår proposition 1996/97:63 såvitt avser förslaget tilllag om ändring i lagen (1997:000) om arbetslöshetsförsäkring ochmotionerna 1996/97:Sf40 yrkande 7 och 1997/98:Sf287,18. beträffande sjukpenningregler för egenföretagare m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sf211, 1997/98:Sf215, 1997/98:Sf216,1997/98:N306 yrkande 4 och 1997/98:A272yrkande 5,res. 22 (m, c, fp, kd)19. beträffande expansionsmedelatt avslår motion 1997/98:Sf268,res. 23 (m, fp, kd)20. beträffande barnbidrag m.m. vid biståndsarbeteatt avslår motion 1996/97:Sf617 yrkande 1,21. beträffande social trygghet för studerandeatt avslår motion 1997/98:Ub710 yrkande 12.res. 24 (kd)den 28 april 1998På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), vonEssen (m), (), (), (), UlfKristersson (m), (), () och MarinaPettersson (s). Avslag på proposition 1997/98:111 (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?Utskottet anser? och slutar med?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig i princip bakom de riktlinjer till ett reformeratförtidspensionssystem som regeringen redovisat i propositionen. är det dock svårt att ta ställning till regeringens förslag eftersomdet mesta återstår att utreda. Att fylla riktlinjerna med innehåll harhänskjutits till en expertutredning. Utskottet anser att regeringen böråterkomma till med ett detaljerat förslag till ett nyttförtidspensionssystem. bör i avvaktan härpå avslå propositionen. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på proposition 1997/98:111att med bifall till motion 1997/98:Sf31 yrkande 1dels avslår proposition 1997/98:111,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Allmänna principer för ett reformerat förtidspensionssystem (mom. 2)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?När det? och slutar med ?yrkande 4?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är anmärkningsvärt att regeringen inte harpresenterat ett genomarbetat förslag till ett reformerat förtidspensionssystem.Inte minst med hänsyn till att många människor kommer att leva i ovisshet omvad som skall hända med deras pensioner och deras ekonomiska trygghet.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ett välutrett förslag om ett nytt förtidspensionssystem.Om principerna om stabilitet och långsiktig trovärdighet skall varavägledande för det nya förtidspensionssystemet bör enligt utskottets meningmöjligheterna med ett fonderat system som är skilt från statsbudgeten nogaövervägas. Ett sådant system kan leda till att arbetsgivaravgifterna intebehöver vara lika höga som vid ett ofonderat system, som en fondfungerar som en buffert mot oförutsedda förändringar.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna principer för ett reformeratförtidspensionssystematt med bifall till motionerna 1997/98:Sf29 yrkande 1 och1997/98:Sf30 yrkande 3 och med anledning av proposition 1997/98:111(avsnitt 5.1) och motionerna 1997/98:Sf30 yrkande 1 och 1997/98:Sf34yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1997/98:Sf31 yrkande 4,1997/98:Sf32 yrkandena 2-5, 1997/98:Sf33 yrkandena 1 och 2 och1997/98:Sf34 yrkandena 1-4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Allmänna principer för ett reformerat förtidspensionssystem (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?Centerpartiet och? och slutar med?olika försäkringssystemen? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att förtidspensionssystemet skall inordnas i en samordnadtrygghetsförsäkring som är arbetslivs- och ohälsorelaterad och bygger pågrundtrygghetstanken. Enligt utskottet bör en sådan trygghetsförsäkring ersättadagens försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtidspension.Den skall bestå av en grundpenning, lika för alla, kompletterad med eninkomstrelaterad del vars storlek skall baseras på inkomsten som företagareeller anställd. Grundpenningen skall möjliggöra en rimlig levnadsstandard. Enviktig utgångspunkt är vidare att försäkringen skall innehålla incitament tillarbete och ett i övrigt aktivt liv. Enligt utskottet finns det mycket att vinnapå en sammanhållen försäkring eftersom en sådan ökar förutsättningarna för deindivider som befinner sig i gränslandet mellan olika ersättningsformer. anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna principer för ett reformeratförtidspensionssystematt med bifall till motion 1997/98:Sf33 yrkandena 1 och 2 och medanledning av proposition 1997/98:111 (avsnitt 5.1) samt med avslag påmotionerna 1997/98:Sf29 yrkande 1, 1997/98:Sf30 yrkandena 1 och 3,1997/98:Sf31 yrkande 4, 1997/98:Sf32 yrkandena 2-5, och 1997/98:Sf34 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Allmänna principer för ett reformerat förtidspensionssystem (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?När det? och slutar med ?yrkande 1?bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör det finnas en samlad ohälsoförsäkring som skallinnefatta såväl ersättning för långa och korta sjukdomsfall somförtidspensioner. Ohälsoförsäkringen bör vara autonom, dvs. frikopplas frånstatsbudgeten och ledas av en självständig styrelse bestående av andra änriksdagsledamöter. Styrelsen skall ha det operativa ansvaret för attförsäkringens buffertfond hålls inom av fastställda ramar.Utskottet anser vidare att allmänna egenavgifter skall finansieraförtidspensionsdelen av ohälsoförsäkringen liksom sjukförsäkringsdelen samt attavgifterna skall tas ut på inkomster upp till taket på 7,5 lönebasbelopp.Därtill fordras enligt utskottet en viss finansiering med skattemedel för atttäcka kostnaderna för personer som blivit sjuka eller skadats innan de kommitut i yrkeslivet. Enligt utskottets mening bör inkomster och avgifterharmonisera för att åstadkomma ett större mått av försäkringsmässighet.Utskottet anser också att den nya ohälsoförsäkringen skall granskas avFinansinspektionen och att en sjukförsäkringsfond skall byggas upp för attklara demografiska förändringar. Ändringar i avgifter och förmåner skall endastfå ske av försäkringsmässiga skäl.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna principer för ett reformeratförtidspensionssystematt med bifall till motion 1997/98:Sf34 och med anledning avproposition 1997/98:111 (avsnitt 5.1) och motion 1997/98:Sf30 yrkande 3samt med avslag på motionerna 1997/98:Sf29 yrkande 1, 1997/98:Sf30 yrkande1, 1997/98:Sf31 yrkande 4, 1997/98:Sf32 yrkandena 2-5 och 1997/98:Sf33yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Allmänna principer för ett reformerat förtidspensionssystem (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?Vad gäller? och slutar med ?avstyrksdärför? bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att det i propositionen anges att förtidspension inte äravsedd att täcka mindre variationer i fråga om fysisk och psykiskprestationsförmåga, som kan följa av t.ex. naturligt åldrande. Utskottetbefarar att en sådan tolkning kan försvåra för människor att få förtidspension.Om en låginkomsttagare vars kropp är utsliten tvingas göra förtida uttag avålderspension innebär det att han eller hon resten av livet får nöja sig med enlåg ål-derspension. Det bör därför enligt utskottets mening göras tydligt attförtidspension i dessa fall skall kunna beviljas fram till . Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande allmänna principer för ett reformeratförtidspensionssystematt med bifall till motion 1997/98:Sf31 yrkande 4 och med anledningav proposition 1997/98:111 (avsnitt 5.1) samt med avslag på motionerna1997/98:Sf29 yrkande 1, 1997/98:Sf30 yrkandena 1 och 3, 1997/98:Sf32yrkandena 2-5, 1997/98:Sf33 yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Sf34 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Allmänna principer för ett reformerat förtidspensionssystem (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna principer förett nytt förtidspensionssystem börjar med ?Centerpartiet och? och slutar med?olika försäkringssystemen? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att reformeringen av förtidspensionssystemet bör syfta tillatt skapa en sammanslagen arbetslivsförsäkring. Försäkringen bör träda in av sjukdom och/eller arbetslöshet och utifrån en samlad bedömning av denförsäkrades hela situation lämna ersättning vid långvarig ohälsa och/ellerarbetslöshet.