bet · GL01SkU18 · 1998-02-10 00:00:00 — har somsin mening givit regeringen till känna att arbetet med att ta fram en lösningborde påskyndas (bet. 1996/97:SkU16).Den 1 juli 1997 har koldioxidskatten för industrin och växthusnäringenfördubblats. Koldioxidskatt erläggs av den allmänna nivån upp till 0,av försäljningsvärdet och därefter av den allmänna nivån (prop.1996/97:29, bet. 1996/97:FiU20). har justerat reglernaså att skattenedsättning för värmeleveranser till industrin även erhålls enligt0,8-procentsregeln (prop. 1997/98:18, bet. 1997/98:SkU6).Även efter höjningen av industrins och växthusnäringens koldioxidskattkvarstår problemet med att biobränslen på detta område inte har sammakonkurrensfördel som på andra områden. har använt engrundmodell där samma regler gäller för industrin, växthusnäringen samtvärmeproduktion och elproduktion och har räknat på olika nivåer förkoldioxidskatten inom denna sektor. Med en koldioxidskatt på av denallmänna nivån bibehåller biobränslena sin konkurrenskraft i befintligaanläggningar, men enligt kommitténs beräkningar krävs det ettinvesteringsbidrag för att dessa bränslen också skall vara bästa val vid ennyinvestering. En så hög koldioxidbeskattning inom denna sektor ger ocksåproblem med beskattningen av kondensel. övervägandenom biobränslenas konkurrenskraft utgör nu en del i det arbete med en översyn avenergiskatterna som pågår inom har redan i samband med att nioöringen avskaffades framhållitatt en utgångspunkt för denna åtgärd var att biobränslenas konkurrenssituationinom värmesektorn inte skulle försämras och att en lösning måste tas framsnabbt för att förhindra att de investeringsbeslut som fattas får en felaktiginriktning. Då nioöringen genom sin konstruktion i realiteten utgjort ettbidrag som borde redovisas på budgetens utgiftssida och då stödformen gerbetydligt bättre möjligheter att undvika oönskade företeelser, ansåg utskottetatt behovet av bibehållna konkurrensförutsättningar borde tillgodoses genomett särskilt stöd utanför skattesystemet. Dessa uttalanden gjorde utskottetvåren (bet. 1995/96:SkU31). har på förslag avutskottet som sin mening givit regeringen till känna att arbetet med att tafram en lösning utanför skattesystemet bör påskyndas (bet. 1996/97:SkU16).Enligt utskottets mening är det viktigt att biobränslenas konkurrenssituationinte försämras inom det område som har de bästa förutsättningarna för en ökadbiobränsleanvändning. Någon form av lösning måste därför utarbetas för de verksom levererar värme till industrin. Utskottet är medvetet om att ett eventuelltstöd på detta område kan behöva underställas kommissionen och att det därförkan vara svårt att lägga fram ett förslag som kan genomföras . Medhänsyn till den tid som förflutit sedan nioöringen avskaffades anser utskottetemellertid att det nu är angeläget att regeringen för riksdagenredovisar arbetet med att utforma en sådan lösning.Det anförda bör , med anledning av motionerna, som sin mening geregeringen till känna.Energiskatt och fri rörlighet inom EUMotionernaI motion Sk685 av och () begärs etttillkännagivande om att privatpersoner bör ha rätt att köpa och föra in finskröd olja för privata uppvärmningsändamål utan att behöva betala punktskatt ibåde och . I motion Sk602 av () begärs etttillkännagivande om att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att tabort eller minska skatter och andra regleringar som snedvrider konkurrensen ochförhindrar den fria rörligheten mellan och Finland.Utskottets ställningstagandeSåväl i som i varierar beskattningen av olja efteranvändningsområde. System med märkning av de lågbeskattade oljeprodukternatillämpas i båda länderna för att skattemässigt skilja på olja med skildaanvändningsområden. Den finska regleringen medför att den lågbeskattade oljanför uppvärmningsändamål är rödmärkt.Gemenskapsrätten medger uttryckligen att olja som inköpts beskattad i enannan medlemsstat kan beskattas på nytt i förbrukarlandet om oljantransporteras med ovanliga transportsätt av enskilda individer eller för derasräkning. Denna bestämmelse finns i artikel 9.3 av det s.k.cirkulationsdirektivet (rådets direktiv /12/EEG). Med ovanliga transportsättavses enligt artikeln transport av bränslen på annat sätt än i fordons tankareller lämpliga reservdunkar liksom transport av flytande eldningsbränsle påannat sätt än med tankar som används vid yrkesmässig handel. Om det i ställetrör sig om en oljeleverans till en näringsidkare i skall även i dettafall skatt betalas i . Möjligheten finns dock, till skillnad från vadsom gäller för privatpersoner, att få återbetalning av den finska skatt som kanha betalats för oljan. Ett problem i detta sammanhang kan vara att finsk rödolja inte kan grönfärgas och att olja som införs av privatpersoner därförtrafikbeskattas även om den är avsedd för uppvärmning. Frågan är för närvarandeföremål för överväganden inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening utgör den fria handeln över gränserna en viktigdrivkraft till harmonisering av medlemsländernas regelsystem. När det gällertransporter av eldningsolja talar emellertid säkerhetsskäl för att man börundvika att privatpersoner mer regelmässigt transporterar eldningsolja ipersonbilar, på släpvagnar, etc. Som framgått har också de gemensamma reglernaen utformning som gör att man kan komma till rätta med denna typ av ovanligatransporter.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att tillstyrka någon ändring avde svenska reglerna och avstyrker därför motionsyrkandena.Medlemsägda vindkraftverkMotionenI motion Sk727 av m.fl. (mp) anför motionärerna attbeskattningen av överskott i vindkraftföretag kan ge upphov till problem(yrkande 1) och att behovet av särskilda regler för vindkraftföretag, t.ex.inom skatteområdet, bör utredas (yrkande 2). Enligt motionärerna kanvindkraftföretag med långa avtal och fasta priser få svårigheter på grund avden införda begränsningen av det avdragsgilla utrymmet förkonsumentkooperativ utdelning i konsumentkooperativa föreningar.Utskottets ställningstagandeSedan länge skiljer sig beskattningen av kooperativa företag från beskattningenav aktiebolag. Lättnaderna i beskattningen är så långtgående att man kan sägaatt kooperativa ekonomiska föreningar är enkelbeskattade. Enkelbeskattningåstadkoms genom att föreningen har dels avdragsrätt för kooperativ utdelning,dvs. återbäring eller efterlikvider på medlemmarnas köp eller försäljningar,dels avdragsrätt för insatsutdelning, m.m.Riksdagen har genomfört lättnader i beskattningen av dekooperativa föreningarna. För de kooperativa föreningarna innebär riksdagensbeslut att den tidigare begränsningen av utrymmet för avdrag förinsatsutdelning, m.m. slopades helt. Bakgrunden är de lättnader på ägarnivå somtidigare beslutats för aktiebolag och andra ekonomiska föreningar än dekooperativa (jfr prop. 1996/97:163, bet. 1997/98: LU3).I samma ärende beslutade om en begränsning av dekonsumentkooperativa föreningarnas avdrag för kooperativ utdelning. Ett problemi de konsumentkooperativa föreningarna är att den kooperativa utdelningenvarken beskattas hos föreningen eller hos medlemmen, dvs. den utdelade vinstennollbeskattas. Detta är i och för sig rimligt om den kooperativa utdelningenutgör en rabatt på gjorda inköp. Problemet är att det nollbeskattade utrymmetkan användas för andra ändamål. Medlemmarna i en konsumentkooperativ föreningskulle t.ex. kunna sätta in kapital hos föreningen. Räntan på detta kapitalökar möjligheten till kooperativ utdelning och kan sedan föras vidare tillmedlemmarna som en skattefri kooperativ utdelning. I proposition 1996/97:163motiverades förslaget om en begränsning av utrymmet för kooperativ utdelningmed att det är viktigt att det skattefria området för kooperativa föreningarinte utvidgas genom att reglerna om skattefrihet missbrukas.Begränsningsregeln innebär att avdragsrätt föreligger avstatslåneräntan multiplicerad med medlemmens omsättning och bygger på deprocentsatser som varit tillämpliga i Kooperativa förbundets verksamhet 1994.Bestämmelsen tillämpas fr.o.m. den 1 januari 1998.Det bör understrykas att de utdelningar som det nu är fråga om harbokslutskaraktär, dvs. de regleras efter beskattningsårets utgång. När detgäller rabatter som lämnas till medlemmarna under beskattningsåret harföreningarna samma möjlighet att göra avdrag som andra näringsidkare.I ärendet förutsatte lagutskottet att regeringen noga följer vilka effektersom den nya begränsningsregeln får och hur dessa kan komma att påverka dekooperativa företagen.Enligt utskottets mening har det inte framkommit något som talar för att enändring eller komplettering av de beslutade reglerna skulle varamotiverad. I likhet med lagutskottet förutsätter utskottet att regeringenföljer vilka effekter som den nya begränsningsregeln får och hur de kooperativaföretagen påverkas. Någon anledning till ett tillkännagivande till regeringenmed det innehåll som motionärerna önskar föreligger inte, och utskottetavstyrker därför motionsyrkandena.Industrins och växthusnäringens energiskattMotionernaI motion N223 av m.fl. (m) anförs att den viktigaste uppgiften påenergiskatteområdet är att få till stånd en ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna. Ökande skillnader leder enligtmotionärerna till mindre effektivitet, samhällsekonomiska kostnader ochmiljöpåverkan (yrkande 27). Fiskal energibeskattning bör enligt dessamotionärer endast ske i konsumtionsledet (yrkande 28). I motion Sk689 avElizabeth och () begärs ett förslag om avskaffande avproduktionsskatten på el. I motion Sk724 av () begärs etttillkännagivande om att produktionsskatterna på el skall avskaffas för denelintensiva industrin till den del elen används som råvara.I motion Sk737 av () anförs att den svenska växthus-odlingen bör ha samma energiskatter som sina konkurrenter inom övriga EU(yrkande 1). I avvaktan på en utjämning inom EU bör växthusodlingen få återgåtill en nedsättning genom generellt lägre skattesatser på respektive energislag(yrkande 2). I motion Sk723 av m.fl. (c,m,fp,kd) begärs etttillkännagivande om att tvätterier bör ha samma energiskatteregler som övrigtillverkningsindustri. Ett allvarligt problem är också att tillverkarna avengångsartiklar konkurrerar om samma kunder som tvättindustrin. Det är enligtmotionärerna ur miljösynpunkt tveksamt om man via energiskatten subventionerarengångsartiklar framför återanvändning .I motion Sk326 yrkande 37 av m.fl. (v) föreslås en elskatt förindustrin på av den allmänna nivån med en takregel för energiintensivindustri.I motion A403 av m.fl. (kd) anförs att den statligafastighetsskatten på vattenkraftsstationer bör växlas till kommunalfastighetsavgift (yrkande 9).I motion Sk721 av och () begärs etttillkännagivande om att det är bra att regeringen behandlar frågan omproduktionsskatt på el inom ramen för en total översyn av energibeskattningen.En mer långsiktig och hållbar beskattning utgör en viktig förutsättning för denelintensiva industrins överlevnad. I motion Sk725 av Per m.fl.(s) begärs ett tillkännagivande om att ökad vattenkraftsproduktion börstimuleras genom en omfördelning av fastighetsskatten som gynnar nybyggdavattenkraftverk.Utskottets ställningstagandeI den energiskattemodell som tagits fram av redovisasolika metoder för beskattning av industrin som medger att de grundläggandeprinciperna för energibeskattningen upprätthålls som industrin gesrimliga arbetsförutsättningar. I princip arbetar man med olika former avreducerad koldioxidskatt för industri, växthusnäring, värmeproduktion ochelproduktion i kombination med bidrag för biobränslen resp. kondensel.Regeringen har i budgetpropositionen meddelat att även den planeradeomläggningen av produktionsskatten på kärnkraftsproducerad el till eneffektskatt ingår i översynen.Enligt utskottets mening ingår frågor om utformningen av de regler som gällerför industrin och växthusnäringen i den översyn som pågår inomFinansdepartementet. Även gränsdragningen kring det område som bör ha en lägrebeskattning ingår i detta arbete. Utskottet anser att resultatet av dettautredningsarbete nu bör avvaktas och avstyrker därför de aktuella motionerna.RåtalloljaMotionenI motion Sk623 av () begärs ett tillkännagivande om attregeringen skyndsamt bör lägga fram ett förslag som innebär att användningen avråtallolja som bränsle inte uppmuntras av de svenska skatte- ochavgiftsreglerna.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening medför en ökad konkurrenskraft för biobränslenofrånkomligen en ökad kostnadsnivå för de verksamheter som använder sig avråvaror som har en alternativ användning som biobränsle. Frågan om en spärr motanvändning av råtallolja som bränsle har återkommande varit föremål förriksdagsbehandling, och den s.k. nioöringen som tillämpades den1 1 september 1996 (jfr ovan under rubriken tillindustrin) innehöll också en sådan spärr. Förslag om en beskattning i de falldå råtallolja används som bränsle har också utarbetats inom Regeringskanslietoch remissbehandlats (PM om beskattning av råtallolja).Ett annat biobränsle med en motsvarande problembild är spån.Spånskiveindustrin har framfört önskemål om någon form av begränsning avstimulansen för användning av spån som biobränsle. Även i fråga om dettabränsle har det föreslagits att en beskattning skulle kunna lösa problemet.Energiöverenskommelsen innebär att en omställning av energisystemet mot ökadbiobränsleanvändning skall genomföras. En sådan omställning medför också kravpå en anpassning inom andra sektorer. I den mån konkurrensen från energisektornökar kan vissa näringar komma att få vidkännas en ökning av kostnaden för sinaråvaror. Det bör dock framhållas att en kostnadsökning inte alltid behöverinverka negativt på näringens vinstmöjligheter och konkurrenskraft. Flerfaktorer måste beaktas. I fråga om råtalloljan gäller t.ex. att de företag somanvänder råtalloljan som råvara säljer av volymen vidare som biobränsleoch att en förutsättning för att företagen skall få ett bra pris för dettabränsle är att någon spärr mot eldning av restprodukten (beck) inte föreligger.Näringsminister har i ett svar på en skriftlig fråga(1997/98:301) förklarat att det kan finnas anledning attpröva den skattemässiga behandlingen av spån i ett sammanhang där en samladbedömning kan göras av den skattemässiga behandlingen av biobränslen.Inom pågår överväganden bl.a. om råtallolja som används sombränsle och om den skattemässiga behandlingen av biobränslen i allmänhet ochdess inverkan på berörda näringar. Enligt utskottets mening finns det skäl attnu avvakta ett ställningstagande från regeringens sida. Utskottet avstyrkermotionsyrkandet.Jordbrukets energiskatt, m.m.MotionernaI motion Jo219 yrkande 2 av m.fl. (m) anförs att en utredning omelskatternas effekter för jordbruket, dels i förhållande till övrig svenskindustri, dels i förhållande till danskt och övrigt europeiskt jordbruk börgenomföras. I motion Jo229 yrkande 3 delvis av och () begär motionärerna förslag som innebär att jordbruket får samma elskatt somandra tillverkningsföretag. I motion Jo524 yrkande 1 av . (m) anförs att svenskt jordbruk bör befrias från de konkurrenshämmandekostnader som energiskatterna utgör. I motion Sk636 yrkande 1 delvis av UllaLöfgren m.fl. (m) anförs att jordbruket bör få samma energiskatter på el ochbränslen som industrin.I motion Sk722 av och () begärs etttillkännagivande om att det är orimligt att fodertorkarna slipper skatt på denolja som används som ett lantbuk måste betala skatt i motsvarandesituation.I motion Jo230 yrkande 4 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att i EU bör verka för en i alla länder likamiljöavgift på kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel.Utskottets ställningstagandeJordbrukets beskattning utgör en viktig del i den översyn avenergibeskattningens framtida utformning som pågår inom Finansdepartementet.Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har i december1997 lagt fram betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Utredningen föreslår bl.a. att jordbruket i beskattningshänseende får sammavillkor som tillverkningsindustrin vad gäller el och eldningsolja. Detta medförenligt utredningen kostnadsminskningar med sammanlagt ca 360 miljoner kronorper år. Om övriga EU-länder inte höjer eller förändrar sinaproduktionsskatter eller avgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieselolja ochhandelsgödsel, bör enligt utredningen de totala svenska produktionsskatternaför jordbruket anpassas till de beskattningsnivåer som gäller i Sverigeskonkurrentländer.De energiskatteförslag som lagts fram av utredningen kommer att behandlasinom ramen för den pågående översynen av energibeskattningens framtidautformning. Övriga förslag kommer att remissbehandlas tillsammans med definansieringsförslag som skall utarbetas.Enligt utskottets mening bör resultatet av den pågående översynen av denframtida energibeskattningen nu avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.VägtrafikområdetUtredningar m.m.Kommunikationskommittén (K 1995:01) har haft i uppdrag att utarbeta ennationell plan för kommunikationerna i (dir. 1994:140 och dir.1996:35). Avsikten är att denna plan skall utgöra underlag för ett nytttrafikpolitiskt beslut . Kommittén har i ett första delbetänkandepresenterat bl.a. en utvärdering av den gällande trafikpolitiken (SOU 1996:26).Kommittén har vidare i ett andra delbetänkande redovisat principiellaöverväganden rörande användningen av ekonomiska styrmedel inom vägtrafikområdet(SOU 1996:165). I betänkandet analyserar kommittén hur koldioxidskatten,energiskatten på drivmedel och den årliga fordonsskatten kan användas somstyrmedel. Kommittén har i sitt slutbetänkande (SOU 1997:35) redovisat förslagtill trafikpolitiska mål och trafikpolitiska principer för att åstadkomma eneffektiv transportförsörjning. För vägtrafiken föreslås följande förändringar. *- Höjd koldioxidskatt så att priset på bensin stiger realt med per årtill . Priset på diesel höjs i motsvarande grad. *- Ingen förändring av energiskatten på bensin. *- Höjd energiskatt på diesel för att internalisera de externa effekterna avdieseldrivna personbilar. Detta beräknas kräva en höjning med perliter. *- Energiskatterna för bensin och diesel bör även fortsättningsvis varadifferentierade efter drivmedlets miljökvalitet. *- Ingen energiskatt på biodrivmedel under en lång introduktionstid. *- En ändrad utformning av fordonsskatten på personbilar för att avtrafiksäkerhetsskäl styra mot en jämnare viktfördelning.- Ändring av fordonsskatten på dieseldrivna personbilar så att inte nyapersonbilar med bättre miljö- och säkerhetsegenskaper beläggs med högre skattän äldre bilar.För den tunga trafiken räcker den höjda dieselskatten inte till för attinternalisera externa effekter. Det skulle krävas en mycket kraftig höjning avfordonsskatten för att uppnå denna effekt. Sådana höjningar skulle drabbasvenskt näringsliv hårt, och en bedömning av vad som är rimligt måste därförgöras enligt kommittén. Fordonsskatten för lätta lastbilar bedöms dock kunnahöjas fullt ut. Detsamma gäller för bussar.Trafikbeskattningsutredningen (Fi 1996:11) gör en översyn av beskattningensom omfattar såväl lätta som tunga fordon (dir. 1996:37). Översynenkoncentreras till vad som är den lämpligaste avvägningen mellanförsäljningsskatt, fordonsskatt samt energi- och koldioxidskatt i syfte attförbättra den samlade styreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö.Utredningens förslag tar sin utgångspunkt i de principövervägandenKommunikationskommittén lämnat i sitt delbetänkande om beskattning avvägtrafiken (SOU 1996:165).Trafikbeskattningsutredningen har lagt fram delbetänkandetBilen, miljön och säkerheten (SOU 1997:126). Utredningen anför att enanvändning av försäljningsskatten för styrning efter miljöklass kräver enändring av EG-rätten och att en differentiering efter trafiksäkerhetsklass intekan genomföras eftersom det ännu inte finns något etablerat system förindelning i sådana klasser. Beträffande fordonsskatten på personbilar ochmotorcyklar föreslår utredningen att denna skall utgå per enhet i stället förefter tjänstevikt. Det finns enligt utredningen inte några miljö- ellertrafiksäkerhetsskäl för en differentiering mellan olika lätta fordon och enenhetsskatt medför betydande förenklingar. Enhetsskatten för bensindrivnapersonbilar och för motorcyklar föreslås vara . För dieseldrivnapersonbilar föreslås en enhetsskatt på (oberoende av årsmodell).Fordonsskatten bör inte differentieras efter miljö- ellersäkerhetsklass eftersom det inte är klarlagt att en sådan beskattning ärförenlig med EG:s bilavgasdirektiv.Beträffande fordonsskatten på tunga fordon föreslårTrafikbeskattningsutredningen att denna inte förändras på annat sätt än somföljer av det införda Eurovinjettsystemet (prop. 1997/98:12, bet.1997/98:SkU7). förslag om en differentiering avfordonsskatten med hänsyn till användningsområde bör inte genomföras. Energi-och koldioxidbeskattningen av vägtrafiken behandlas inte avTrafikbeskattningsutredningen.Alternativbränsleutredningen har i betänkandet Bättre klimat, miljö och hälsamed alternativa drivmedel (SOU 1996:184) konstaterat att metanol och etanol avbiobaserat ursprung, MTBE, ETBE, RME och biogas, medför klart mindre påverkanpå klimatet jämfört med olja och bensin. Utredningen föreslår hel befrielse företanol i blandningar och att miljöklassen bedöms efter ingående komponenter upptill inblandning av RME och inblandning av etanol.I budgetpropositionen redovisade regeringen att principerna för beviljande avpilotprojektsdispenser avseende etanol kommer att ändras. Regeringen anser attdet finns skäl att vidta åtgärder för att främja en bredare introduktion avbiobränslen som fordonsbränslen och bedömer att det under en betydande tidkommer att behövas skattelättnader i syfte att tillförsäkra biobränslen entillräcklig kostnadsfördel i förhållande till fossila bränslen. En merlångsiktig och stabil försörjning med etanol kräver enligt regeringen attefterfrågan är tillräckligt omfattande för att kunna ge utrymme för en inhemsktillverkning. De nya dispensprinciperna syftar till en sådan förändring.De nya principerna innebär att inblandad bioetanol även befrias frånenergiskatt och att etanoldelen i ETBE befrias från koldioxid- och energiskatt.För de närmaste två åren (1998 och 1999) bedöms skattebortfallet sommarginellt. På kan skattebefrielsen för etanoldelen i ETBE medföraett skattebortfall på (Budgetpropositionen , Förslagtill statsbudget, finansplan, m.m. s 173-174).Regeringen har aviserat att en proposition om transportpolitiken läggs framvåren 1998.Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningMotionernaI motion T202 yrkande 2 av m.fl. (m) anförs att bensinskatten börsänkas med per liter med inriktning på fortsatta sänkningar. Bensin-skatten skall enligt motionärerna vara enhetlig i landet. När fritt cabotageinförs är det viktigt att fordonsskatten för lastbilar ochdieselskatten sänks. I motion T232 av Per m.fl. (m) begärs också etttillkännagivande om att den totala bilbeskattningen bör sänkas (yrkande 3).Vidare bör enligt motionärerna den trafikrelaterade beskattningen vara tydlig(yrkande 4) och miljöanpassningen inriktas mot att få fram mera bränslesnålabilar (yrkande 5). I motion Sk609 yrkande 6 av och () anförs att skärgårdsborna har långa transportvägar och högatransportkostnader och att varje höjning av bensinskatten därför slår hårt motskärgårdsborna. Motionärerna begär ett tillkännagivande om att det är avstörsta vikt att bensinskatten sänks.I motion Jo784 yrkande 21 av m.fl. (c) begärs en utredning omett lagstadgat mål för inblandning av biobränsle i fossila drivmedel, och imotion Sk731 av () begärs ett tillkännagivande om attetanol och metanol som drivmedel skall vara skattebefriade.I motion Jo755 av m.fl. (v) framhåller motionärerna attfortsatta höjningar av bensinpriset är nödvändiga (yrkande 2) och begär etttillkännagivande om att ett system för kilometerskatt på vägtrafiken börinföras (yrkande 7).