bet · GL01JoU26 · 1998-03-26 00:00:00 — Därför bör iEU föreslå att en vitbok utarbetas med en genomgång av vad som krävs av EU:spolitik på olika områden och av hur förenliga nuvarande direktiv - specielltdepå produktområdet - är med en ekologiskt hållbar utveckling. För att nyaproduktdirektiv och standarder skall kunna möta kretsloppskraven krävs enmycket hårdare styrning än . bör därför arbeta för attkommissionen utarbetar riktlinjer för miljökonsekvensbeskrivningar av direktivoch standarder. Dessa riktlinjer för miljökonsekvensbeskrivningar börspecificera hur redovisning skall ske av varors kretslopps-egenskaper.Miljökonsekvensbeskrivningarna måste behandlas av kommissionen, som skallkunnastoppa sådana standarder eller direktiv som står i motsättning till en hållbarutveckling. Vad ovan anförts med anledning av motion Jo784 (c) yrkandena 12-14bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande kretsloppsfrågor m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo784 yrkandena 12-14 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,34. Kemikaliestrategi i EU (mom. 40)() och () anför:Sveriges utgångspunkt för arbetet i EU bör vara ett bibehållet starkt ochtydligt miljöarbete. EU:s nuvarande kemikalielagstiftning har en bristfälligstruktur och fungerar med svenska mått dåligt. Harmoniseringen av EU:skemikalieregler innebär också en effektiv broms för progressivt miljöarbete iEuropa genom att den försvårar för länder som vill fortsätta driva en offensivkemikaliepolitik. Nya gemensamma EU-regler bör alltid baseras på det landsregler som motsvarar den högsta miljö- och hälsoskyddsnivån. Medlemsländernamåste ges en tydlig och självklar rätt att gå före när det gäller lagstiftningpå miljöområdet. bör tolka fördragen och rättsakterna till svenskfördel och undersöka samtliga rättsliga och politiska möjligheter till stödförSveriges sak. Det är skyldighet att göra bruk av den s.k.miljögarantin. Det är således viktigt att inte undvika konflikter som ledertill domstolsprövning. Rättstvister måste ses som ett verktyg för att påverkaEG-rätten inifrån, som man inte får underskatta den politiska vägentill framgång. Vidare bör se till att hitta former för samarbete,t.ex.genom att formulera en gemensam linje tillsammans med andra progressivamedlemsländer. En grön front skulle kunna bildas med , ochÖsterrike för att underlätta arbetet med att påverka EU. måste ocksåarbeta seriöst mot målen i Esbjergdeklarationen. Vad ovan anförts medanledningav motionerna Jo747 (mp) yrkande 13 och Jo778 (v) yrkande 5 bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande kemikaliestrategi i EUatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo747 yrkande 13 och1997/98:Jo778 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,35. Åtgärder inom EU angående återställning av sura sjöar och vattendrag(mom. 41)och (båda c) anför:Försurningen av svensk mark, sjöar, vattendrag och skogar orsakas tillbetydande del av luftföroreningar från andra länder. En stor del av importenavsurgörande nederbörd beror på utsläpp i EU:s medlemsstater. Regeringen bördärför med kraft inom EU verka för att kostnaderna för återställning av surasjöar, vattendrag och marker skall belasta dem som förorsakat skadorna. Vadhäranförts med anledning av motion Jo784 (c) yrkande 31 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande åtgärder inom EU angående återställning av sura sjöar ochvattendragatt med anledning av motion 1997/98:Jo784 yrkande 31 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,36. Minskad bränsleförbrukning inom EU m.m. (mom. 43)() anför:Som anförs i motion Jo755 (v) är det anmärkningsvärt att de svenskatillverkarna halkat så mycket efter i utvecklingen av miljövänliga bilar. Jaganser därför att det är nödvändigt att tvinga tillverkarna att se till attbensinförbrukningen för nya bilar minskas. Helst skulle jag se att ekonomiskastyrmedel vore tillräckliga, och jag anser att sådana kan användas i förstahand. Om dessa inte fungerar tillfredsställande är det dock nödvändigt medtvingande krav på hur mycket en bil får förbruka. bör arbeta för attett sådant krav kommer till stånd inom EU. Ett krav skulle t.ex. kunna varaattår 2010 får inga nyproducerade bilar dra bensin per mil. Ettsätt att sedan skapa incitament för konsumenterna att köpa bilar som uppfyllerde nya kraven är att ge dessa bilar reducerad fordonsskatt.Den diesel som används i är s.k. miljödiesel. Denna typ av diesel harväsentligt bättre kvalitet än den diesel som används i övriga . Eftersomdiesel är avsevärt mycket billigare i övriga än i köper mångasvenska yrkestrafikanter diesel utomlands. Det är angeläget att användningenavfossila bränslen minskar och att de bränslen som används är så bra sommöjligt.Jag anser därför att i EU bör driva frågan om övergång till s.k.miljödiesel samt att den sämre dieseln bör beläggas med någon typ avmiljöavgift. Vad här anförts med anledning av motion Jo755 (v) yrkandena 5 och6 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande minskad bränsleförbrukning inom EU m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo755 yrkandena 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,37. Miljögarantin (mom. 44)() anför:Enligt min uppfattning är det av största vikt att miljögarantin verkligenfungerar som en garant för medlemsländer som har strängare miljöregler änandramedlemsländer. Det är viktigt att hålla fast vid detta trots de ändringar avartikel 100a som Amsterdamfördraget innebär. Det är klart uttryckt i EG-fördraget att EU:s miljöpolitik skall bygga på försiktighetsprincipen. Skulledet visa sig att miljögarantin inte går att tillämpa för preventiva åtgärderpågrund av de hårda kriterier som omger den måste regeringen verka för att denändras med hänvisning till EG-fördraget. Vad ovan anförts med anledning avmotion Jo747 (mp) yrkande 9 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande miljögarantinatt med anledning av motion 1997/98:Jo747 yrkande 9 och med avslagpåmotion K715 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,38. Avfallstransporter (mom. 48)() anför:Som framgår av reservation 28 pågår en omfattande handel med importerat avfallfrån till . Detta visar enligt min uppfattning att regeringeninte verkat med tillräcklig kraft inom EU för att det i unionen införssträngare regler för avfallstransporter. Det är av största vikt att sådanasträngare regler införs i EU och det ankommer på regeringen att verkaför detta. Vad här anförts med anledning av motionerna Jo746 (mp) yrkande 2ochJo776 (mp) yrkande 2 bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande avfallstransporteratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo746 yrkande 2 och1997/98:Jo776 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,39. Allmänna principer för naturvården m.m. (mom. 49), , och (allam) anför:Vi anser att det svenska naturvårdsarbetet bör utformas enligt de synpunktersom anges i motion Jo731 från Moderata samlingspartiet. Som anförs i motionenkrävs ett nytänkande i naturvårdspolitiken. Vi vill särskilt understryka attenmångfald i ägandet ger en mångfald i brukandet. En långsiktig hushållning mednaturen och dess resurser kräver ett starkt skydd för äganderätten. Denna bördärför stärkas. Vid intrång i äganderätten måste full ersättning utgå.Ansvaretför tillsyn och vård måste i stor utsträckning åvila enskilda individer ochmarkägare. För staten är det en omöjlig uppgift att med detaljerade regler ochföreskrifter styra naturvården. Denna ansvarsfördelning är nödvändig även avstatsfinansiella skäl. Kostnaderna för vård och skötsel av skyddade områdenstiger, som resurserna till naturvården blir alltmer knappa. Denframtida naturvården måste därför inriktas mot lösningar som uppmuntraransvaret hos markägare eller ideella föreningar.Nationalparker skall ägas av staten och omfatta områden där naturen ihuvudsak fått utvecklas fritt. Kostnader för övervakning m.m. bör finansierasgenom avgifter och andra intäkter, t.ex. inträdesavgifter, parkeringsavgiftereller sponsring. Det praktiska genomförandet av övervakningen och dessfinansiering kan med fördel läggas ut på privata entreprenörer. I längden börkulturmarker i skyddas under andra former än som nationalpark.Skyddet för nationalparker skall vara mycket strikt, och ingrepp i parkernaskall bara få göras med samtycke.Naturreservat skall ägas av enskilda, organisationer, företag, kommuner ellerstaten. Områden bör ej avsättas som naturreservat av frilufts- eller rek-reationsskäl, eftersom det undergräver respekten för reservaten och derassyfte.När naturreservat inbegriper restriktioner i markägandet skall fullersättning utgå. Andra lösningar, t.ex. markbyten, bör eftersträvas där det ärmöjligt. Det är en fördel att enskilda markägare äger värdefulla naturområden.Vid bildande av nya naturreservat bör därför skötselkontrakt med privatamarkägare eftersträvas framför statliga markinköp. Det gäller särskiltskötselnav kulturlandskapet, där markägarens brukande varit en förutsättning förnaturvärdena. Skötseln skall även kunna läggas ut på specialiseradeentreprenadföretag. Kostnader för tillsyn, parkeringsplatser etc. bör intebelasta naturvårdsanslagen utan skall om möjligt finansieras via avgifter. Vidavsättning av naturreservat skall planer för naturvården och driftskostnadernaalltid upprättas. Avsättningen av nya naturreservat får inte leda till attskötseln av redan existerande försämras. Detta bör , med anledning avmotion Jo731 yrkandena 5-8, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande allmänna principer för naturvården m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo731 yrkandena 5-8 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,40. Skydd för våtmarker (mom. 54)() och () anför:I betänkande 1997/98:JoU15 om skogsbruk har vi i en gemensam reservation (res.12 om våtmarker) bl.a anfört att arbetet med att skydda de objekt somredovisats i myrskyddsplanen bör påskyndas. bör med anledning av dennu aktuella motionen, Jo723 yrkandena 2 och 3, göra ett tillkännagivande medsamma innebörd som vi föreslagit i denna reservation.Vi anser att utskottets hemställan under 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande skydd för våtmarkeratt med anledning av motion 1997/98:Jo723 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,41. Biologisk mångfald i jordbruket m.m. (mom. 55)() och () anför:Som anförs i de grönas motioner Jo726 och Jo779 får termenbiologisk mångfald inte bli ytterligare en ingrediens i miljöprosan, samtidigtsom biotoper med rödlistade arter förstörs och försvinner under debattensgång.ArtDatabankens listor över hotade arter visar inte bara vilka arter som ärhotade utan beskriver också på ett föredömligt sätt hoten. Det finns alltså ett kunskapsunderlag för att vidta åtgärder. I många fall är skydd avbiotopen enda utvägen, ibland kan särskilda hänsyn räcka. För många arter ärdock hoten akuta, och det är bråttom med motåtgärder. Som framgår avmotionernamåste i detta avseende särskild uppmärksamhet ägnas åt de nuvarande metodernainom skogsbruk och jordbruk samt den allmänna jakten på listade arter.Inventeringar som pågått visar tydligt attjordbrukslandskapethåller på att förlora den biologiska mångfalden. Fågelart efter fågelart harnästan helt försvunnit eller gått tillbaka väsentligt. Det konventionellajordbruket med sina gifter måste förändras i grunden för att vi skall kunnabehålla och återskapa den biologiska mångfald som många säger sig värna om.Urskogar och naturskogar med hotade arter måste skyddas. Regeringen börsnarastge i uppdrag att tillsammans med frivilliga organisationerundersöka hur det står till med den biologiska mångfalden ijordbrukslandskapetoch då särskilt fågelpopulationerna samt föreslå ett konkret åtgärdsprogram.Det anförda bör , med anledning av motionerna Jo726 yrkande 6 ochJo779, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande biologisk mångfald i jordbruket m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo726 yrkande 6 och1997/98:Jo779 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,Särskilda yttranden1. Miljöpolitikens inriktning m.m.Maggi () anför:Under denna mandatperiod har inte getts tillfälle att debatteraMiljöpolitikens mål och medel i dess helhet. Detta har utskottet ocksåkritiserat i betänkandet. I detta betänkande har många motionsyrkanden frånVänsterpartiet avslagits med hänvisning till den kommande miljöpolitiskapropositionen, som inte kommer att hinna behandlas av underinnevarande mandatperiod.Vänsterpartiets linje har varit att försöka undvika upprepningar av likartademotionsyrkanden . Andra partier har gjort andrabedömningar. Det ger ett förvirrande intryck när krav som har stöd från mer änett parti i i ett betänkande leder till reservation från ett avpartierna och i ett annat betänkande till reservation från ett annat parti.Nedan redovisas några av de områden där lagt fram motionerunder mandatperioden och därför inte har egna yrkanden i detta betänkande.2. Miljöpolitikens inriktning m.m.Gudrun () anför:I detta betänkande behandlas endast motionsyrkanden från den allmännamotionstiden . Vi förväntade oss att den av regeringen aviseradepropositionen om den framtida miljöpolitiken skulle presenteras för riksdageniså god tid att propositionen och följdmotioner skulle kunna behandlas underdetta . Därför avvaktade vi i de gröna med en del av vårasynpunkter på miljöpolitiken och skrev inte motioner . Av den anledningen saknas i betänkandet många av de synpunktersom vi skulle ha framfört under den allmänna motionstiden om vi då hade känttill att propositionen inte skulle lagts fram som regeringenhade aviserat.I några frågor där de gröna har framställt motionsyrkanden, mendär jag inte har reserverat mig, kommer jag att nedan framföra vissasynpunkter.3. HotbildsdepartementGudrun () anför:I motion 1997/98:Jo752 (mp) anförs att regeringen bör tillskapa ettHotbildsdepartement. En enig riksdag har slagit fast att hotbilden är breddadfrån att ha varit enbart militär till att omfatta bl.a. miljöhot, sårbarhetenisamhället, vattenbrist, kärnkraft och ökande sociala och ekonomiska klyftor isamhället. Det borde åtföljas av en strukturell förändring genom att manskaparett Hotbildsdepartement. Detta departement skulle handha alla störreinvesteringar och prioritera anslagen efter den totala hotbilden. Detta skulleleda till en rimligare fördelning mellan t.ex. försvarsbudgeten ochmiljöbudgeten. En annan viktig aspekt är sårbarheten i samhället. I ettHotbildsdepartement skulle varje större projekt granskas ursårbarhetssynpunkt.Miljöpartiet de gröna anser det viktigt att tänka fritt och nytt. Vi avseratt återkomma i denna fråga på annat sätt.4. TerrängkörningslagenIngvar , , och (allam) anför:Hösten 1996 tog ställning till regeringens förslag om skoterkörningisamband med en proposition om ändring i bl.a. terrängkörningslagen. I sambandhärmed beslutade att förare av snöskoter i vart fall skulle innehatraktorkort. Eftersom vi anser att frågan om traktorkort saknar relevans isammanhanget borde beslutet ha omprövats i samband med utskottets behandlingavde motioner i frågan som tas upp i detta betänkande.5. TerrängkörningslagenLennart och (båda c) anför:Eftersom terrängskoter bara i undantagsfall får framföras på allmän väg delarvi uppfattningen att traktorkörkort inte är den typ av förarlicens som bästmotsvarar de krav som ställs på den som framför terrängskoter. Centerpartiethar i en kommittémotion begärt att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag till enklare förfarande vad gäller behörighetskrav föratt framföra terrängskoter. Denna motion behandlas i annat sammanhang.6. Miljöstationer för fritidsbåtarIngvar , , och (allam) anför:Det är enligt vår mening uppenbart att övergripande regler saknas för demiljöstationer som bedriver tvättning av båtar. På flera orter har problemuppstått när det gäller placeringen av sådana anläggningar. Det är inteovanligt att lokala politiker inte har haft en positiv inställning utan varitsplittrade i sina beslut trots att s.k. tunga myndigheter varit beredda attgodkänna etableringen av sådana anläggningar. Vi anser att utskottet borde habehandlat denna fråga och därmed medverkat till att oantastliga och enhetligaregler skapats, regler som också blir gällande i hela landet. Ett sådantställningstagande hade kunnat utgöra hjälp och vägledning vid beslut på lokalnivå, bl.a. beträffande anläggningar för miljöstationer med båttvätt.7. miljöMaggi () anför:Vänsterpartiet har i ett flertal sammanhang aktualiserat behovet avstrategiskasatsningar för att minska den negativa miljöbelastningen på . Inomolika forum pågår arbete på detta område, där regeringen också är pådrivande.Vänsterpartiet anser dock att arbetet måste intensifieras och avser attåterkomma i frågan under nästa mandatperiod.8. Oljeletning i SkagerrakMaggi () anför:Vänsterpartiet anser att oljeborrning inte skall få förekomma i Skagerrak.Enligt utskottets majoritet delar regeringen den uppfattningen. Vänsterpartiethar därför valt att inte reservera sig i detta betänkande men kommer att nogafölja regeringens fortsatta agerande i frågan.9. Åtgärder mot försurningenLennart och (båda c) anför:Försurningen har drabbat mycket hårt. Fler än 20 000 sjöar och mer än120 rinnande vatten är allvarligt påverkade av försurningen.Genom kalkningsverksamheten avgiftas våra sjöar och vattendrag så att ennormalflora och fauna kan återskapas. Ökade insatser behövs för att försurningen avlandets sjöar och vattendrag skall kunna minska. Vi anser att regeringen börredovisa en långsiktig strategi för minskning av försurningsskadorna medrekommenderade anslagsnivåer till kalkning och åtgärder för minskning avkväveläckaget från olika samhällssektorer. Vi har emellertid avstått från attidetta sammanhang avge någon reservation i denna fråga.10. Färskvatten i avloppssystemGudrun () anför:Motion Jo726 (mp) tar upp frågan om den globala vattensituationen. Somframhålls i motionen är vatten en bristvara på många håll i världen. Manräknar med att situationen inom en generation kommer att bli akut på mångahåll. Grundvattennivån sjunker på många håll, t.ex. i , vatten nyttjassåhårt att ekosystem kollapsar, t.ex. i , och fossilt vatten nyttjas förkonstbevattning, t.ex. i . Detta förhållande är inte långsiktigt hållbartoch risken är stor att vattenbrist kan orsaka framtida konflikter mellanländer.I har vi emellertid så stor tillgång till friskt vatten att vitransporterar urin och fekalier i dricksvatten. Det är enligt degrönas åsikt helt befängt, och vi anser att tekniskt goda lösningar måsteprioriteras och vidareutvecklas för att en annan tingens ordning skall kommatill stånd. Detta är en fråga som vi avser att återkomma till i annatsammanhang.11. Handlingsplan mot bullerMaggi () anför:Även när det gäller frågan om buller har agerat tidigare. Desynpunkter som framförs i reservation 20 handlar främst om buller inomflygvapnets område. kan i allt väsentligt dela uppfattningen ireservationen att det, för de människor som lever nära höga bullernivåer, ärför att vänta , då åtgärdsprogrammets första etapp skallgenomföras. Jag har emellertid valt att inte reservera mig eftersom ett antalkonkreta fall överprövas av regeringen.12. Inriktning av kemikaliearbetetLennart och (båda c) anför:Eftersom regeringen som framgår av utskottets betänkande inte presenterat enmiljöpolitisk proposition för behandling under vårriksdagen, redovisarvii detta sammanhang grunddragen i den kemikaliepolitik som vi anser bör gällaför framtiden.Det finns enligt vår mening flera skäl till varför vi måste tänka om påkemikalieområdet. Ett skäl är att riskerna med kemikalier är mer kompliceradeoch svårbedömda än tidigare, ett annat är att användningen av organiska,långlivade bioackumulerbara ämnen som människan framställt utgör ett direkthotmot en hållbar utveckling.Vi anger nedan några hörnstenar i en framtida politik.Ð Den s.k. försiktighetsprincipen måste komma till större användning änhittills. Detta är enligt vår mening den kanske viktigaste frågan i dettasammanhang. Kemikaliepolitiken måste bygga på en allt högre grad av ageranderedan vid vetenskapligt grundad misstanke om att en skada kan inträffa.Företagen måste ännu tydligare än visa att de ämnen som används ärsäkra, dvs. den omvända bevisbördan måste tillämpas oftare. Ansvaret härförmåste ankomma på företagen.Ð Lagstiftning och tillsyn måste givetvis utvecklas. I ett EU-perspektiv ärdet än mer angeläget än tidigare med tydliga, stränga och gemensamma regler.Vidare krävs mer generella angreppsmetoder. Eftersom varje ämne inte kanundersökas för sig, måste utgångspunkten vara de egenskaper som inte ärönskvärda. Härifrån kan sedan åtgärder sättas in mot grupper av ämnen. Idetta sammanhang är varuperspektivet viktigt. Tyngdpunkten ikemikaliearbetet måste förskjutas från kemikalierna i dess rena former tillatt omfatta de varor i vilka ämnena ingår.Ð Slutligen måste nya arbetsmetoder för myndigheterna utgöra ett viktigtinslag i det kommande kemikaliearbetet. Vi anser att en stor del av ansvaretför kemikaliearbetet skall ankomma på företagen. Detta innebär emellertidatt även myndigheterna måste anpassa sitt arbete till detta förhållande. Demåste finna sin nya roll och på nya vägar stimulera företagen att byta ut defarliga kemikalierna. måste myndigheterna kunna förlita sig på ensträng lagstiftning.Vi avser att återkomma i denna fråga i samband med behandling avdenmiljöpolitiska propositionen.13. BåtbottenfärgerIngvar , , och (allam) anför:I betänkandet redovisas att frågan om båtbottenfärger för närvarandeuppmärksammas på flera håll. Vi har emellertid erfarit att tillräckligteffektiva alternativa system för framställning av båtbottenfärger är underutveckling. Det är enligt vår mening av vikt att forskning och praktiskaförsökpå området stimuleras, så att ofarliga båtfärger och godtagbara tekniskalösningar kan erbjudas båtägarna till rimliga kostnader.Som anförs i motion Jo717 (m) bör regeringen göra en bedömning avhela området och återkomma till med förslag som baseras på merrealistiska förutsättningar än vad tidigare varit fallet. Vi har emellertidavstått från att i detta sammanhang reservera oss till förmån för motionen menavser att återkomma i frågan om det visar sig nödvändigt.14. Användning av amalgamGudrun () anför:Miljöpartiet de gröna har starkt engagerat sig mot användningen avamalgam. Jag anser det märkligt att det fortfarande ifrågasätts att 12 000människor har drabbats av sjukdom orsakad av kvicksilver i amalgam. I allaandra sammanhang anses kvicksilver som en metall som skall bort ur hanteringeneftersom den är farlig för miljön och även för människan. När det är fråga omanvändningen av denna farliga metall inom odontologin hävdas emellertidfortfarande att tillräcklig kunskap saknas om ämnets farlighet. Detta finnerjag oacceptabelt och jag ser med stor oro på det faktum att användningen avamalgam nu tycks öka. de gröna anser att kvicksilver inte hörhemma i ett samhälle som säger sig vilja bli ekologiskt långsiktigt hållbart.Användningen av kvicksilver bör avvecklas, även som beståndsdel itandvårdsmaterial.Jag har inte reserverat mig i detta betänkande utan förutsätter att frågankommer att behandlas i regeringens miljöpolitiska proposition. Jag avser attåterkomma till frågan om avveckling av kvicksilveranvändningen i dettasammanhang.15. tolkning av begränsningsdirektivetGudrun () anför:Begränsningsdirektivet är det direktiv som oftast används för att begränsaanvändningen av kemikalier i EU. Direktivet är baserat på artikel 100a i EG-fördraget och därigenom totalharmoniserande.