bet · GL01FöU7 · 1998-03-10 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande vad regeringen i skrivelse 1997/98:4Totalförsvar i förnyelse har anfört om pliktpersonal. Avsnittet togs nämligeninte upp till behandling i samband med beredningen avregeringens budgetförslag (prop. 1997/98:1, utg.omr 6, bet. 1997/98:FöU1).Avsnittet innefattar redogörelser för försöksverksamhet med tre månadersgrundutbildning, kvinnliga totalförsvarspliktiga i befattningar som meniga,meritvärdering, förmåner och ersättning samt utbildning av beredskapsmän ochkvinnor för kommunala behov.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse i berörd del läggs tillhandlingarna.I betänkandet behandlas vidare 21 motioner med sammanlagt 35 yrkanden medanknytning till totalförsvarsplikten, avgivna under den allmänna motionstiden.Dessa yrkanden avser bl.a. pliktsystemet, utbildning med stöd av civilplikt,rättsliga frågor, meritvärdering samt förmåner och ersättning.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden. förslag till beslut har fogats fem reservationer och tre särskildayttranden.SkrivelsenRegeringen behandlar i skrivelsen (1997/98:4) Totalförsvar i förnyelse (avsnitt6.1) vissa pliktfrågor, nämligen* förmåner och ersättning,* försöksverksamhet med tre månaders pliktutbildning,* meritvärdering,* kvinnliga totalförsvarspliktiga i befattningar som meniga samtcivila beredskapsstyrkor.Innehållet i skrivelsen i denna del sammanfattas i det följande under avsnittetUtskottet.Regeringen anmäler att den avser tillsätta en utredning med uppdrag att göra enöversyn av tillämpningen av pliktsystemet och andra pliktfrågor m.m. Motionsyrkanden avgivna under allmänna motionstiden 19971997/98:Fö201 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till en sådan ändring av lagenom totalförsvarsplikt att totalvägran kan avkriminaliseras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av pliktlagstiftningen.1997/98:Fö202 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall omfatta ett avskaffande avplikttjänstgöringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall omfatta Miljöpartietsförslag om en frivillig värntjänst,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall omfatta de civilpliktigasfolkrättsliga skydd och status,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall granska hur drogmissbrukbland landets totalförsvarspliktiga bör bekämpas,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall granska disciplinansvar inomtotalförsvaret och medinflytandeförordningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta bort de frågeformulär som personer, som efter sex månaderefter mönstring ansöker om vapenfri tjänst, måste besvara,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ej skall vara möjligt att avslå ansökan om att få göravapenfri tjänst,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rasism och främlingsfientlighet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den kommande pliktutredningen skall granska situationen förtotalförsvarspliktiga med invandrarbakgrund.1997/98:Fö203 av () vari yrkas1. att beslutar ändra lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt såatt fängelsestraff för vägran avskaffas i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förslaget om svensk civil fredstjänst i samarbete medfolkrörelserna bör ingå i den aviserade utredningen om totalförsvarsplikten.1997/98:Fö204 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ökad civilpliktsutbildning vidJokkmokkskolan.1997/98:Fö205 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en översyn av värnpliktslagen görs ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Fö206 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av lagenom totalförsvarsplikt.1997/98:Fö207 av och (v, mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt förslaget om en svensk civil fredstjänst bör ingå i den aviseradeutredningen om Totalförsvarsplikten.1997/98:Fö209 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om totalförsvarsplikten.1997/98:Fö210 av och () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om åtgärder som stimulerar och motiverar unga kvinnoroch män att göra värnplikt i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Fö212 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors roll i försvaret.1997/98:Fö214 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svensk civilfredstjänst inom ramen för civilplikten.1997/98:Fö215 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om anställning avmönstringsvärdar på värnpliktskontoren.1997/98:Fö216 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en frivillig värntjänst som är öppen för kvinnor och män,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall vara meriterande att ha genomfört den frivilligavärntjänsten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete mellan KA 5 och samt inriktning ochinnehåll av den frivilliga värntjänsten.1997/98:Fö217 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om meritvärdering avplikttjänstgöring inom totalförsvaret.1997/98:Fö218 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till civiltutbildningsintyg.1997/98:Fö219 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat internationellt engagemang,2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt utreda en förändrad pliktlag.1997/98:Fö220 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bred och allsidig översyn av pliktsystemet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheterna att införa internationell civil fredstjänsti civilpliktsutbildningen.1997/98:Fö223 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översynen avpliktsystemet för totalförsvarets civila och militära delar.1997/98:Fö228 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översynen av frågor rörande plikttjänstgöring.1997/98:Fö307 av m.fl. (mp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om totalförsvarsplikt atttotalvägran avkriminaliseras.1997/98:Fö332 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en försäkringför alla ungdomar som gör sin värnpliktstjänst. TotalförsvarspliktenRegeringenFörsöksverksamhet med tre månaders pliktutbildningRegeringen anför att den i enlighet med vad som anförts i 1996 årstotalförsvarsproposition (prop. 1996/97:4) givit Försvarsmakten i uppdrag attförsöksvis genomföra värnpliktsutbildning om cirka tre månaders längd förfrivillig rekrytering till hemvärnet. Ca 10 000 totalförsvarspliktiga somplacerats i utbildningsreserven har tillfrågats om de frivilligt ville genomgåen sådan grundutbildning till hemvärnet. Utfallet blev 183 personer under år1997 och 1998 jämte ytterligare personer som kan tillkomma av dem sommönstrat åt 1997.Regeringen förutsätter att möjligheten till direktrekrytering är viktig föratt kunna förbättra hemvärnets rekrytering. Regeringen anser dock att det ännuär för tidigt att dra några slutsatser om rekryteringsresultatet och avser attfölja den fortsatta utvecklingen av försöken.Kvinnliga totalförsvarspliktiga i befattningar som menigaUnder perioden till har totalt 554 kvinnor (varav 138under ) skrivits in för värnplikt. Av dessa har 227 skrivits in förbefattningsnivån menig. En fjärdedel har skrivits in för underhålls- ochdepåtjänst.Regeringen anser att myndigheterna bör verka för att kvinnor i störreutsträckning skrivs in för andra befattningar än de som är vanligast.Regeringen avser att följa upp myndigheternas åtgärder i denna fråga.MotionernaI Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö209 av m.fl. anförsatt den säkerhetspolitiska situationens minskade krav på militär slagkrafttillsammans med den tekniska utvecklingen har gjort värnplikten generelltmindre ändamålsenlig. Också i har utvecklingen medfört att en alltstörre andel yrkes- och reservofficerare liksom civilt anställda använts föratt lösa uppgifter i det militära försvaret.Motsättningen mellan värnpliktsförsvar och yrkesförsvar anses dock konstlad.Motionärerna konstaterar att försvarets personal rekryteras såväl med stöd avpliktlagstiftningen som frivilligt. Vårt försvar tillämpar olikarekryteringsprinciper för att tillgodose olika behov. Vilken princip som skalltillämpas måste bestämmas efter noggrann analys av de skilda kraven påkrigsorganisationens befattningar. Mönstringsplikten är generell och ingenundantas från plikten på grund av att vederbörande inte får möjlighet attgenomgå grundutbildning.Motionärerna anser att en övergång till renodlad yrkesrekrytering varken ärmöjlig eller önskvärd så länge som vårt land har ett försvar av ungefärnuvarande omfattning. Plikten tillförsäkrar försvaret möjligheten att rekryteraen tillräcklig personalvolym och framför allt tillräckligt duglig personal. Denfolkliga förankringen sägs vara en mycket positiv effekt men bör inte tillåtasavgöra valet mellan olika personalförsörjningssystem. Varken fler eller färreän som behövs för att lösa totalförsvarets uppgifter skall tas ut ochgrundutbildas.Motionärerna hemställer (yrkande 4) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om totalförsvarsplikten.Folkpartiet avvisar tanken på att pliktutbilda i princip alla vapenföra mänutan att behov av dem i krigsorganisationen föreligger. I partimotion Fö228(fp) hävdas att den s.k. Folkförsvarstanken är en myt utanverklighetsförankring. Den sägs sakna respekt för den enskilde individensfrihet och integritet. Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas såatt en könsneutral uttagning kommer att gälla för hela totalförsvaret.Motionärerna välkomnar den av regeringen beslutade översynen av pliktfrågornaoch förutsätter att denna kommer att innebära en återgång fullt ut till deprinciper för plikttjänstgöring som låg till grund för beslut 1994om totalförsvarsplikt. De anser det vara en fördel att översynen med förturskall behandla frågor som gäller uppskovsregler och disciplinansvar. Likasåvälkomnas att översynen skall omfatta frågor som rör meritvärdering för såvälvärnpliktiga som civilpliktiga.Motionärerna hemställer (yrkande 9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om översynen av frågor rörandeplikttjänstgöring.I motion Fö223 (fp) av och refererar motionärernavissa milstolpar i utvecklingen fram till den nu gällande totalförsvarspliktenoch principiella ställningstaganden av i det sammanhanget. sägs av ekonomiska och andra skäl knappastvara ett reellt alternativ för . Motionärerna anser det därför varamycket tillfredsställande att försvarsutskottet enhälligt årsförsvarsbeslut vidhöll grundtanken att krigsorganisationens behov skall styrapliktuttaget och att för utbildning endast skall tas ut så många som behövs förkrig, beredskap eller katastrofer.I motionen anges i 25 punkter de principer och förhållanden som enligtFolkpartiets mening bör kunna ligga till grund för den fortsatta synen påtotalförsvarsplikten och därmed också för det utredningsarbete som regeringenbeslutat. I en av dessa punkter ställs krav på flexibilitet itotalförsvarsplikten. Totalförsvarsplikten sägs bättre än något annat systemkunna ge en bra personalförsörjning, oavsett försvarskostnader och skiftandemilitära och civila personalbehov. I en annan punkt hävdas att riksdagensbeslut om totalförsvarsplikt måste bejakas.Totalförsvarsplikten sägs både som princip och i praktisk tillämpning varalångt överlägsen tidigare gällande ordning och måste därför slutligt ges fulltgenomslag. En könsneutral uttagning förordas i åter en annan punkt.Motion Fö212 (fp) av behandlar specifikt kvinnors roll i försvaret.Motionären konstaterar att om andelen kvinnor skall öka i försvaret, vilketregeringen säger sig vilja, så måste rekryteringsbasen breddas. Det bästasättet att åstadkomma detta vore att låta totalförsvarsplikten omfatta ävenkvinnor. Att införa kvinnlig totalförsvarsplikt skulle enligt motionären ocksåbidra till en kompetenshöjning inom vårt totalförsvar och öka jämställdheten.Riksdagen bör därför som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors roll i försvaret.Kristdemokraterna anser i sin kommittémotion Fö220 (kd) att försvaret skallgrundas på allmän totalförsvarsplikt där alla tjänstepliktiga skall få enmeningsfull och tydlig utbildning mot krigsuppgiften. Utbildningen skall ledatill krigsplacering i totalförsvaret. Totalförsvarsplikten sägs öka insynen iförsvaret och befäster dess folkliga förankring. menar vidareatt en bred och allsidig översyn av pliktsystemet bör göras utifrån den debattsom ägt rum i vårt land (yrkande 1). I översynen måste pliktpersonalens totalasituation vad gäller såväl den ekonomiska som den sociala,arbetsmarknadsmässiga och studiesociala situationen ingå. Motiven för plikt-utbildning, försvarsupplysning och information, uttagningsprinciper,rättviseaspekter, kompensationsansvar och förplägnadsansvar är några av deområden som bör belysas.Miljöpartiet konstaterar i sin partimotion Fö202 (mp) att ett av de motiv somofta anförs för bevarande av värnplikten är att folkförankringen därigenom kanbehållas. Enligt uppfattning är detta en felaktig analys.Förbättrad utbildningskvalitet, motivationshöjande åtgärder och undanröjande avorättvisor sägs vara mycket mer förtroendeskapande och effektivare än attutbilda största möjliga antal ungdomar. Det viktigaste är dock att man utbildarför att möta hot som uppfattas som verkliga och relevanta för ungdomar.Motionärerna anser att vi inte har någon allmän plikt. Exempelvisomfattar den inte kvinnor. Endast av männen genomför plikttjänstgöring.Miljöpartiet anser att det är viktigt att den nu aktuella översynen ävenomfattar ett avskaffande av plikttjänstgöringen (yrkande 1). Vidare böralternativa utbildningar övervägas. Det krävs ett nytt system som bygger påfrivillighet och meriter. förordar sålunda en frivillig värntjänstför kvinnor och män i stället för den totalförsvarsplikt som vi har (yrkande 2).Även i motion Fö216 (mp) av förordas en frivillig värntjänst som äröppen för både kvinnor och män (yrkande 5).Västernorrland anses ha en alldeles förträfflig möjlighet att utvecklavärntjänsten genom samarbete mellan KA 5 i och skolapå . Tyngdpunkten i värntjänsten bör inriktas mot internationella ochnationella punktinsatser vid miljöarbete och räddningsarbete samt förebyggandefredsarbete (yrkande 7).I motion Fö205 (s) av och ifrågasätts omvärnplikten är allmän. Ett folkförsvar, anför motionärerna, måste byggapå att ett genomsnitt av befolkningen genomgår utbildning, inte ett urval mednuvarande snedfördelade uttagning. Försvaret måste vara hela folketsangelägenhet. Motionärerna hemställer därför att hos regeringen begären översyn av värnpliktslagen i enlighet med vad som anförts i motionen.Utskottets övervägandenSedan länge har det funnits en skyldighet i att delta i landetsförsvar. säkerställdes totalförsvarets behov av personal, bl.a.genom ett antal pliktlagar. trädde lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt i kraft (prop. 1994/95:6 och 87, bet. 1994/95:FöU1, rskr.1994/95:78). Den ersatte ett flertal lagar med bestämmelser omplikttjänstgöring, bl.a. värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, lagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m., lagen (1984:272) om skyldighetför civilförsvarspliktiga att tjänstgöra utanför civilförsvaret samt allmännatjänstepliktslagen (1959:83). Vidare ersatte lagen om totalförsvarsplikt debestämmelser som fanns i den då gällande civilförsvarslagen (1960:74). Vidsamma tidpunkt trädde ytterligare några nya med pliktsystemet anknutna lagar ikraft, nämligen lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöravärnplikt eller civilplikt med längre utbildning och lagen (1994:1811) omdisciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.Den nuvarande ordningen innebär sålunda en totalförsvarsplikt gällande varjesvensk medborgare, samt utländska medborgare som är bosatta i , från 16års ålder t.o.m. det år vederbörande fyller . Enligt lagen skalltjänstgöringsskyldigheten fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmäntjänsteplikt. Svenska kvinnor kan, utöver skyldigheten att genomgå civil-pliktsutbildning i , frivilligt genomgå en antagningsprövning förinskrivning för värnplikt eller civilplikt med s.k. lång grundutbildning.I Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö209 (m), liksom i Folkpartietspartimotion Fö228 (fp) och i kommittémotion Fö220 (kd)förordas en fortsatt användning av plikt för att tillgodose totalförsvartesbehov av personal. uttrycker i sin partimotion Fö202 (mp) en annanuppfattning. Motionärerna anser att plikttjänstgöringen bör avskaffas och attpersonalförsörjningen i stället skall bygga på frivillighet.Utskottet erinrar om att totalförsvarsbeslut (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) lagt fast att det svenskatotalförsvaret skall vara så uppbyggt och organiserat att det är enangelägenhet för hela befolkningen samt att totalförsvarets personalförsörjningbäst tillgodoses genom ett system med plikttjänstgöring. Utskottet anser attdetta för totalförsvaret grundläggande uttalande fortfarande bör gälla, trotsatt förutsättningarna för totalförsvarspliktens tillämpning ändrats i ett antalavseenden . Ett pliktsystem tillförsäkrar sålunda försvaretmöjligheten att på ett förutsägbart sätt rekrytera tillräckligt många lämpadepersoner med hänsyn till de behov som finns i krigsorganisationen, vilket ocksåframhålls i motion Fö209 (m). En totalförsvarsplikt torde vidare, som påpekas imotion Fö223 (fp), vara det överlägset mest flexiblapersonalförsörjningssystemet oavsett försvarsekonomi och skiftande militära ochcivila personalbehov. Tjänstgöring med plikt, tillsammans med olika former avfrivillig tjänstgöring, för en god insyn i försvaret och kan positivtbidra till totalförsvarets folkliga förankring. Dessa motiv framhållsexempelvis i motion Fö220 (kd).En övergång till enbart frivillig rekrytering till totalförsvaret, vilketMiljöpartiet föreslår, skulle enligt utskottets mening ge alltför storaosäkerheter i personalförsörjningen. Tillgången på personal för olika uppgifteri skilda tidsperspektiv skulle inte kunna förutses i erforderlig grad. Vidareskulle det bli svårt att tillgodose mönstrandes krav på viss typ avtjänstgöring eller på utbildningens lokalisering.Utskottet anser sålunda att en betydande del av totalförsvaretspersonalförsörjning även bäst tillgodoses genom ett pliktsystem.Detta synsätt skall enligt regeringens direktiv (dir. 1997:106) också utgöragrunden för den tillsatta pliktutredningens arbete. Härav följer attriksdagen bör avslå partimotion Fö202 (mp) yrkande 1.Den nuvarande ordningen för personalförsörjning med plikt utgår från deuppgifter som totalförsvaret skall kunna lösa vid höjd beredskap. Den nyaPliktutredningen skall överväga om det också bör införas en skyldighet atttjänstgöra vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Att härutöver införa enfrivillig värntjänst för kvinnor och män för andra uppgifter finns det enligtutskottet inte tillräckliga skäl för. bör därför avslå partimotionFö202 (mp) yrkande 2 och motion Fö216 (mp) yrkande 5. Som följd härav bör ocksåyrkande 7 i sist nämnda motion avslås.Flera motioner, liksom regeringens skrivelse, behandlar frågan om kvinnors rolli försvaret. Utskottet konstaterar att den nya skall utvärderasystemet med kvinnors möjlighet att efter ansökan få fullgöraplikttjänstgöring. Utredningen skall föreslå åtgärder med anledning avutvärderingsresultatet. Utskottet utgår från att utredningen i sammanhangetöverväger om totalförsvarsplikten bör förändras så att uttagningen med pliktblir könsneutral. Enligt utskottets uppfattning ger utredningsdirektivenutrymme för detta. Vad som anförs om kvinnors roll i försvaret i partimotionFö228 (fp) yrkande 9 i denna del, i motion Fö223 (fp) i denna del samt i motionFö212 (fp) bör därmed bli föremål för överväganden. Motionsyrkandena bör därförinte bifallas av riksdagen.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört i skrivelsen omkvinnliga totalförsvarspliktiga i befattningar som meniga. Utskottet föreslåratt skrivelsen i denna del läggs till handlingarna.Som utskottet inledningsvis påpekat har förutsättningarna förplikttjänstgöringen ändrats i en rad avseenden sedan lagen omtotalförsvarsplikt beslutades. Det finns således anledning att göra en översynav pliktsystemet med hänsyn till hur det fungerar i praktiken. En bred ochallsidig översyn har också efterlysts i kommittémotion Fö220 (kd) yrkande 1. Ipartimotion Fö228 (fp) och motion Fö223 (fp) välkomnas den beslutade översynenav pliktsystemet. Dessa senare motioner pekar ut en rad frågor som isammanhanget bör övervägas. Även kommittémotion Fö209 (m) samt motion Fö205 (s)ger synpunkter på utformningen av pliktsystemet.Utskottet konstaterar att den av regeringen tillsattapliktutredningen enligt direktiven skall göra en allmän översyn av hurpliktsystemet tillämpas och föreslå eventuella förändringar. Den bredagranskning som motionärerna efterlyser får därmed antas komma till stånd liksomöverväganden i de skilda sakfrågor som nämns. Härav följer att intebör bifalla motion Fö205 (s), kommittémotion Fö209 (m) yrkande 4, motion Fö223(fp) i denna del, partimotion Fö228 (fp) yrkande 9 i denna del ochkommittémotion Fö220 (kd) yrkande 1.Utskottet har tidigare (1996/97:FöU1, s. 201) anfört att det inte har något atterinra mot regeringens avsikt att försöksvis genomföra tre månaderspliktutbildning som ett led i rekryteringen till hemvärnet. Utskottet föreslåratt regeringens skrivelse i denna del läggs till handlingarna.Utbildning med stöd av civilpliktRegeringenRegeringen anför att den gett i uppdrag att påbörjautbildningen av civila beredskapsstyrkor för kommunernas behov vidräddningsskolorna och i , . Utbildningen omfattar befattningarsom beredskapsmän. Utbildningen började med inriktning mot socialverksamhet samt stabs- och informationsuppgifter. Utbildningen i tekniskverksamhet börjar i januari 1998.Regeringen har uppdragit åt och att se över möjligheterna att utbilda civila beredskapsstyrkoräven för uppgifter inom området miljöskydd under höjd beredskap. Vidare harÖverstyrelsen för civil beredskap fått i uppdrag att utveckla ett tidigareredovisat förslag att upprätta regionala beredskapsstyrkor som en resurs pålänsnivå.Myndigheterna skall inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen 1998redovisa det samlade behovet av totalförsvarspliktiga.MotionernaKristdemokraternas kommittémotion Fö220 erinrar om att i 1996 årsförsvarsbeslut ställde sig bakom förslaget att totalförsvarspliktiga somutbildas med civilplikt frivilligt bör kunna ingå som en resurs vid civilainternationella insatser. Metoder att med icke-våld förändra enkonfliktsituation borde därför finnas med som ett alternativ i dencivilpliktsutbildning som det svenska försvaret genomför.