bet · GM01SfU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Sedan rätten tillomställningspension upphört kan efterlevande makemed nedsatt förvärvsförmåga beviljas särskildefterlevandepension, som alltefter förvärvsförmågansnedsättning utges som hel, tre fjärdedels, halveller fjärdedels förmån.Hade den avlidne maken inte uppfyllt bosättnings-eller ATP-kravet för oreducerad folkpension utgesfolkpension i form av omställningspension ochsärskild efterlevandepension med reducerat belopp.Rätt till omställningspension och särskildefterlevandepension upphör om den efterlevandegifter om sig eller sammanlever med någon som haneller hon har varit gift med eller har eller harhaft barn med.ÄnkepensionFöre fanns i 8 och 14 kap. AFLbestämmelser om folk- och tilläggspension i form avänkepension. Till följd av omfattandeövergångsbestämmelser kommer änkepension enligtdessa äldre bestämmelser att nybeviljas och betalasut under en lång tid framöver.Rätt till folkpension i form av änkepension har enänka, som antingen fyllt vid mannens bortgångoch då varit gift med honom eller harvårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans medbarn, som är och som stadigvarandevistades hos makarna eller hos änkan vid tiden fördödsfallet. Med änkor likställs vissa grupper ickegifta kvinnor som varit samboende med den avlidne.Enligt huvudregeln utges oreducerad folkpension iform av änkepension till änka som var dåmannen avled eller som då vårdade barn under 16 år.I sist nämnda fall utges oreducerad pension i förstahand fram till dess att barnet fyller , menäven därefter om änkan uppnått 50års ålder. I övriga fall utges reducerad pension.Även om änkan uppfyller nu nämnda krav föroreducerad folkpension reduceras folkpensionen omden avlidne mannen inte uppfyllt bosättnings- ellerATP-kravet för oreducerad folkpension. Detta kanäven gälla änkor som är födda eller senare,eftersom folkpensionen för dessa änkor är knutentill det antal år den avlidne mannen t.o.m. utgångenav tillgodoräknats pensionspoäng.Folkpension i form av änkepension utges till änkafram till dess att änkan fyller ellerdessförinnan får folkpension. Pensionsförmånenupphör dock om änkan gifter om sig eller sammanlevermed någon som hon har varit gift med eller har ellerhar haft barn med.Änkepension från ATP utges till änka som varit giftmed den avlidne eller som hargemensamt barn med denne. Pensionen från ATP utgesoberoende av änkans ålder och oberoende av om honhar egen ålders- eller förtidspension men upphör omhon gifter om sig. Pensionen reduceras om änkan fårtilläggspension i form av ålderspension. För änkorsom är födda eller senare gäller att de fåränkepension från ATP endast i förhållande tillmannens intjänade pensionspoäng vid utgången av år1989.Sedan den 1 april 1997 gäller att folkpension iform av änkepension och pensionstillskott till dennaskall inkomstprövas. Inkomstprövningen, som såledesomfattar även de pensioner som utges vidikraftträdandet, skall dock inte göras efter dödsfallet och inteheller så länge änkan vårdar barn under tolv år.Prövningen görs enligt de regler som gäller förbostadstillägg för pensionärer och sker integreratpå så sätt att inkomsten först reducerarbostadstillägget och därefter änkepensionen. Vidinkomstprövningen fastställs en årsinkomst.Årsinkomsten innefattar i princip alla inkomsterutom folkpension samt vissa bidrag ochkostnadsersättningar. Annan pensionsförsäkring äntjänstepensionsförsäkring och individuelltpensionssparkonto skall dock sedan den 1 januari1998 inte räknas med i årsinkomsten. Inkomst avförmögenhet beräknas som en schablonmässigt bestämdprocentuell andel av varje förmögenhetsslag. Vidberäkning av förmögenhetens avkastning ökar denprocentuella andelen då det gäller förmögenhetöverstigande visst belopp. Pensionen minskas med30 % av årsinkomsten utöver folkpensions- ochpensionstillskottsnivån som inte reduceratbostadstillägget.Efterlevandeförmånernas storlekOreducerad folkpension i form av änkepension elleromställningspension och hel särskildefterlevandepension utges av basbeloppetminskat . Pensionstillskottet till dessaförmåner utgör av basbeloppet minskat med2 %. Till pensionstagare som inte har någontilläggspension till aktuell efterlevandeförmånutges pensionstillskottet i sin helhet. Tillpensionstagare som har tilläggspension utgespensionstillskott endast i den månpensionstillskottet överstiger tilläggspensionen.Utges reducerad efterlevandeförmån reduceras ävenpensionstillskottet.Omställningspension samt hel särskildefterlevandepension från ATP utgör av denavlidnes pension eller om barn med barnpensionfinns. Änkepension från ATP utgör av denavlidnes pension eller om barn med barnpensionfinns.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret1999 till anslaget A 2 Efterlevandepensioner tillvuxna anvisar ett ramanslag på 12 734 miljonerkronor.I propositionen anges att anslaget år 1997underskreds med och år 1998beräknas anslaget underskridas med 76 miljonerkronor.Som redogjorts för under anslaget A 1Ålderspensioner föreslår regeringen attprisbasbeloppet inte skallminskas vid beräkning av pensionsförmåner m.m.Förslaget beräknas medföra en ökning av utgifternainom anslaget på 127 miljoner kronor.MotionernaMotionärerna i Sf270, m.fl. (m),anser att inkomstprövningen av änkepensionerna skallupphöra fr.o.m. och nivåernaåterställas till vad som gällde före den 1 april1997. De vill också att omställningspensionen skallförlängas fr.o.m. den 1 januari1999 (yrkandena 1 och 2). I yrkande 4 anges attytterligare bör föras tillanslaget A 2 Efterlevandepensioner till vuxna.I motion Sf204 av och ()begärs att beslutar att avskaffainkomstprövningen av änkepensioner.I motion Sf242 av m.fl. (kd) anförsatt regeringens beslut att inkomstprövaänkepensionerna är konfiskation. Motionärerna villanslå ytterligare för att återgeänkorna den utlovade pensionen. Vidare villmotionärerna anslå för attomställningspensionen skall kunna förlängas . Till anslaget A 2Efterlevandepensioner till vuxna bör därför anslås595 mer än vad regeringen föreslagit(yrkande 6 delvis). I yrkandena 1 och 3 begärstillkännagivanden om att ta bort inkomstprövning avänkepensionerna och om förlängd omställningspensionfrån sex till tolv månader.Motionärerna i Fi211, m.fl. (fp),och Sf283, m.fl. (fp), anser attbeslutet om att inkomstpröva änkepensionerna måsterivas upp. För att möjliggöra ett återställande avänkepensionerna bör anvisas ytterligare 700 miljonerkronor till anslaget A 2 Efterlevandepensioner tillvuxna (yrkande 13 delvis respektive yrkande 7). ISf279 av m.fl. (fp) begärs attriksdagen beslutar att avskaffa inkomstprövningen avänkepensionen.Utskottets bedömningOckså inom detta område har omfattande åtgärdervarit nödvändiga för att sanera statens finanser. Enrad förbättringar, som även kommer efterlevande tilldel, föreslås dock nu i budgetpropositionen.Några ytterligare förbättringar avefterlevandeförmånerna kan nu inte göras. Utskottetvill emellertid erinra om att Utredningen omefterlevandepension till regeringen iår avlämnade sitt betänkande Efterlevandepension -En anpassning till det reformeradeålderspensionssystemet (SOU 1998:120). Utredningenanser att en omställningspension äralltför kort och föreslår därför en förlängning avtiden. En proposition har aviserats till våren 1999.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf204, Sf242yrkandena 1, 3 och 6 (delvis), Sf270 yrkandena 1, 2och 4, Sf279, Sf283 yrkande 7 samt Fi211 yrkande 13(delvis).A 3 Bostadstillägg till pensionärerGällande ordningDet kommunala bostadstillägget till pensionärerersattes fr.o.m. med ett statligtbostadstillägg till pensionärer (). BTP reglerasi lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer.I samband med att BTP infördes gavs kommunerna,under en övergångstid , möjlighet attkomplettera med ett kommunalt finansieratbostadstillägg.BTP är en inkomstprövad förmån som kan utges tillden som uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller efterlevandepension. BTP kandock aldrig utgå som tillägg till ålderspension föreden månad pensionären fyller . med högst ett belopp sommotsvarar av bostadskostnaden mellan och4 . Detta maximibelopp utges till pensionärerutan andra inkomster än folkpension samtpensionstillskott och/eller tilläggspension till ettbelopp som motsvarar ett oreduceratpensionstillskott. För pensionärer med ytterligareinkomster görs ett inkomstavdrag frånmaximibeloppet. Inkomstavdraget grundas enbart pådessa ytterligare inkomster.Inkomstavdrag görs av den beaktadeårsinkomsten upp till ett och ett halvt basbeloppoch av den överstigande årsinkomsten.Avkastning av förmögenheten beräknas till avförmögenheten för den som är giftoch för annan. Överstigerförmögenheten dessa belopp beräknas avkastningentill av det överstigande beloppet.Från beaktades vidinkomstprövningen av BTP inte inkomst avprivatbostad eller privatbostadsfastighet som angesi 5 § kommunalskattelagen. Detta gällde oavsett ombostaden användes för permanent boende eller inte.Inte heller beaktades skulder och skuldräntor somvar hänförliga till sådana bostäder.Från gäller att endastprivatbostadsfastighet eller privatbostad sompermanent bebos av den pensionsberättigade skallvara undantagen från inkomstprövningen av BTP. Dettainnebär att även innehav av bl.a. fritidsfastighetkan påverka bostadstilläggets storlek. Från den 1januari 1998 skall dock vid beräkningen av BTP fören pensionär som har sin bostad i särskildboendeform inte beaktas värdet avprivatbostadsfastighet eller privatbostad som utgörpermanentbostad för pensionärens make.Från skall vid beräkningen av BTPmed gift likställas även den man eller kvinna somutan att vara gifta med varandra lever tillsammansoch är folkbokförda på samma adress, om inte skälvisas för annat.Särskilt bostadstillägg till pensionärer ()betalas ut som en inkomstutfyllnad om pensionärensinkomst sedan en skälig bostadskostnad är betaldunderstiger en skälig levnadsnivå. De inkomster somanses utgöra en skälig levnadsnivå skall enligt 7 §tredje stycket lagen om bostadstillägg tillpensionärer alltid uppgå till lägst avbasbeloppet () för den som är ogiftoch till lägst av basbeloppet (år1998) för den som är gift.Som skälig bostadskostnad anses en bostadskostnadsom uppgår till högst per månad.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret1999 till anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer anvisar ett ramanslag på 9 841 miljonerkronor.I propositionen anges att anslaget år 1997underskreds med och år 1998beräknas anslaget underskridas med 145 miljonerkronor.I propositionen föreslås att den del avbostadskostnaden inom intervallet 100-4 000 kronorsom kan ersättas med bostadstillägg höjs från 85 %till fr.o.m. . Förslagetberäknas medföra en ökning av utgifterna inomanslaget på ca per år.Regeringen föreslår vidare att kommunerna skall gesfortsatt möjlighet att betala ut kompletterandebostadstillägg också under åren 1999 och 2000.MotionernaI motion Sf270 av m.fl. (m) begärs iyrkande 3 att skall besluta om attfritidsfastighet inte skall räknas med iinkomstunderlaget för BTP. För detta föreslås attytterligare förs till anslaget(yrkande 5).Motionärerna i Sf242, m.fl. (kd),avvisar regeringens förslag att höjakompensationsgraden i BTP till . Motionärernaanser inte att fritidsfastighet skall tas med vidinkomstberäkningen för BTP. I yrkandena 4 och 5begärs tillkännagivanden härom. I yrkande 6 (delvis)föreslår motionärerna att till anslaget anvisas 525miljoner kronor mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna i Fi210, m.fl. (c),avvisar regeringens förslag om att höjakompensationsgraden i BTP till . I motionenredovisas ett förändrat system förinkomstberäkningen i BTP. Motionärerna anser attkapitalinkomster bör beräknas på samma sätt som ibostadsbidragssystemet, såväl vad avser dentidsmässiga beräkningen av inkomstunderlaget somvems och vilka inkomster som skall påverkaunderlaget. Den schabloniserade beräkningen avavkastning på förmögenhet börslopas. Vidare bör endast bidragsberättigadpensionärs del av bostadskostnaden ligga till grundför rätt till BTP. Motionärerna yrkar att tillanslagen A 1 Ålderspensioner och A 3 Bostadstilläggtill pensionärer skall anvisas 525 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit (yrkande 11delvis).I motionerna Fi211 (yrkande 13 delvis) av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och Sf283 yrkande 8 av KerstinHeinemann m.fl. (fp) anförs att fritidsfastighetinte skall räknas med i inkomstunderlaget för BTP.Under anslaget bör därför anvisas 60 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit.Utskottets bedömningDe ekonomiska förutsättningarna finns nu för attvidta förbättringar för pensionärerna. Regeringenföreslår därför, som angivits redan under anslagetA 1, en höjd kompensationsgrad för BTP. Utskottetdelar regeringens bedömning och ser mycket positivtpå förslaget. En höjning av ersättningsnivån ibostadstillägget från till innebär ocksåatt de mest utsatta pensionärsgrupperna sätts ifrämsta rummet. Eftersom av dagens BTP-tagare är kvinnor får höjningen av ersättningsnivåni bostadstillägget även den effekten att kvinnor medlåga pensioner gynnas.Regeringen föreslår också att kommunerna skall gesfortsatt möjlighet att betala ut kompletterandebostadstillägg till BTP under åren 1999 och 2000.Några andra förändringar av BTP bör enligtutskottets mening nu inte göras. Utskottet villemellertid nämna att regeringen har tillsatt enutredning (dir. 1997:150) med uppdrag att se överregelsystemet vid inkomstprövning för BTP. Utredarenskall beakta det reformerade ålderspensionssystemetoch förslagen om nytt system för förtidspension ochreformerade regler för efterlevandepension.Utredningen skall vara klar under våren 1999.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf242 yrkandena 4, 5och 6 delvis, Sf270 yrkandena 3 och 5, Sf283 yrkande8, Fi210 yrkande 11 (delvis) samt Fi211 yrkande 13(delvis).A 4 Delpension (nytt anslag)Gällande ordningDelpension kan utges om den försäkrade har haftpensionsgrundande inkomst under sammanlagt minst tioår fr.o.m. och han eller hon under desenaste tolv månaderna före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat under minst fyra månader.Rätt till delpension föreligger från den månad denförsäkrade fyller . Delpension utges för högsttio timmars minskning av arbetstiden ochutgör av pensionsunderlaget.Möjligheten att ansöka om delpension upphör fr.o.m.år 2001 (bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315).PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret1999 till anslaget A 4 Delpension anvisar ettramanslag på 204 009 000 kr.Som redogjorts för under anslaget A 1Ålderspensioner föreslår regeringen attprisbasbeloppet inte skallminskas vid beräkning av pensionsförmåner m.m.Förslaget beräknas medföra en ökning avutgifterna inom anslaget på 2 miljoner kronor.I propositionen anförs att delpensionsförsäkringenssyfte har varit att möjliggöra en successiv övergångfrån förvärvsarbetande till livet som pensionär.Efter införandet av det reformeradeålderspensionssystemet finns emellertid inte längrebehov av en särskild delpension.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottets samlade bedömning rörandeutgiftsområde 11Som redovisats i det föregående har fastställt ramen för utgiftsområde11 till 34 , dvs. i enlighet medregeringens förslag.Utskottet konstaterar att de ställningstagandenutskottet ovan gjort beträffande de olika anslageninom utgiftsområdet innebär att dessa ryms inomutgiftsramen.Motioner med anknytning till utgiftsområde11EfterlevandepensionerMotionernaI motionerna Sf202 av och (), Sf203 av () och Sf205Ingvar och () begärstillkännagivanden om återställda änkepensioner.I motion Sf232 av m.fl. (mp) angesatt det är väsentligt att utvärdera vilkakonsekvenser inkomstprövningen avefterlevandepensioner fått för enskilda individer. Imotionen begärs ett tillkännagivande om enutvärdering (yrkande 3).Viviann och () anser imotion Sf276 yrkandena 2 och 3 att kvinnor med barnunder ej skall beröras av inkomstprövningen avänkepensioner. Enligt motionärerna bör en översyngöras för att utröna vilka konsekvenser de nyaänkepensionsreglerna medfört för änkor med lågainkomster. Motionärerna begär tillkännagivandenhärom. I motionen begärs även ett tillkännagivandeom att omställningspensionen bör förlängas till tolvmånader (yrkande 1).Beträffande omställningspensionen begärs i motionFi210 av m.fl. (c) en utredning omförutsättningarna att förlänga omställningspensionentill (yrkande 40).I motion Sf241 av () begärs etttillkännagivande om omställningspensioner.Motionären anser att det vore önskvärt att förlängatiden.Utskottets bedömningSom utskottet anfört ovan har också påpensionsområdet omfattande åtgärder varit nödvändigaför att sanera statens finanser. En radförbättringar, som även kommer efterlevande tilldel, föreslås nu i budgetpropositionen. Detta ärenligt utskottets mening positivt.Som redan nämnts under anslaget A 2Efterlevandepensioner till vuxna avlämnadeUtredningen om efterlevandepension till regeringenden sitt betänkandeEfterlevandepension - En anpassning till detreformerade ålderspensionssystemet (SOU 1998:120).Utredningen anser att en omställningspension på sexmånader är alltför kort och föreslår därför enförlängning av tiden. En proposition har aviseratstill . Utskottet anser att propositionenbör avvaktas. Något uttalande från sidaom omställningspension eller annanefterlevandeförmån för vuxna bör nu inte göras.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf202, Sf203, Sf205, Sf232 yrkande 3, Sf241, Sf276yrkandena 1-3 och Fi710 yrkande 40.Äldre invandrareGällande ordningFrån och med gäller att rätt tillfolkpension föreligger enligt två alternativaregler. Enligt den ena regeln skall folkpensionutges i förhållande till bosättningstid i landet ochenligt den andra regeln i förhållande till antaletår för vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Den regelsom ger det mest fördelaktiga resultatet skalltillämpas. För rätt till oavkortad folkpension krävs40 bosättningsår mellan 16 och 64 års ålderrespektive med ATP-poäng.För flyktingar och andra skyddsbehövande sombeviljats uppehållstillstånd i finns i 5kap. 7 § AFL regler som innebär att de sombosättningstid skall få tillgodoräkna sig hela ellerviss del av tiden i hemlandet eller annat land därde tillfälligt erhållit en fristad.För rätt till oreducerad garantipension i det nyapensionssystemet kommer det att krävas 40 årsförsäkringstid. Som försäkringstid tillgodoräknas iprincip tid då en person i åldern har varitfolkbokförd i . Viss andelsberäknad tid avbosättningstid i tidigare hemland tillgodoräknas förflyktingar och andra skyddsbehövande, dock inte tidsom berättigar till pension från hemlandet.MotionernaI motionerna Sf612 yrkande 8 och So311 yrkande 3båda av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om folkpension för äldreinvandrare. Motionärerna anser att regeringen böråterkomma med ett förslag till folkpension för deäldre invandrare som är pensionärer. Enligtmotionärerna bör de pensionerade invandrare som lever på socialbidrag ges folkpension.Utskottets bedömningFrågan om äldre invandrares rätt till pension harutskottet behandlat vid ett flertal tillfällentidigare. I samband med att nya regler för beräkningav folkpension infördes gjorde etttillkännagivande om att det fanns anledning förregeringen att närmare utreda de problem som fannsoch kunde uppkomma när det gälldeförsörjningen av de invandrade ålderspensionärer sominte hade rätt till folkpension eller endast skullekomma att få en reducerad pension. Utredningen bordeockså undersöka om det, utan att en sådan förmånkommer att falla under tillämpningsområdet förförordningen nr 1408/71, finns möjlighet att lösaeventuella problem med dessa gruppersförsörjningsskydd på ålderdomen på annat sätt ängenom socialbidrag (bet. 1992/93:SfU4).Flera gånger därefter har utskottet behandlatliknande motioner och då understrukit vikten av attfinna en lösning på problemet. Senast i betänkande1997/98:SfU13 Det nya pensionssystemet underströkutskottet att det är viktigt att hitta en lösningsom innebär att den grupp äldre invandrare som harkort anknytningstid till inte blir hänvisadetill för sin försörjning. Utskottetutgick från att regeringen återkommer med förslagtill lösningar.Utredningen rörande socialtjänstlagen har itilläggsdirektiv (dir. 1998:70) fått i uppdrag attlämna förslag till hur den ekonomiska tryggheten förvissa äldre invandrare skall utformas. I direktivenanges att situationen är otillfredsställande och attdet är viktigt att hitta en lösning. Med hänsyn tillosäkerheten i fråga om konsekvenserna av en tudeladgarantipension, som hade föreslagits i Ds 1997:66,anges att en sådan inte bör införas.Ekonomisk trygghet för äldre invandrare bör istället åstadkommas utanför ålderspensionssystemetsram. Utredningen bör, enligt direktiven, även belysaom förändringar inom det särskilda bostadstilläggetför pensionärer är en lämplig lösning och hur ensådan lösning i så fall skall se ut. Utredningenskall avge sitt slutbetänkande senast den 31 maj1999.Utskottet, som anser det nödvändigt att snarastfinna en lösning på problemet med invandradeålderspensionärer som inte har rätt tillfolkpension, utgår från att regeringen återkommermed förslag till lösningar så snart utredningen lagtfram förslag i frågan. Utskottet anser det därförinte nödvändigt med något tillkännagivande tillregeringen. Utskottet avstyrker motionerna Sf612yrkande 8 och So311 yrkande 3.Yrkesskadelivränta och samordningsreglerGällande ordningEnligt 16 § lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring(YFL) kan på ansökan av den skadade och när skälanses föreligga livränta bytas ut mot ettengångsbelopp som högst motsvarar det kapitaliseradevärdet av de utbytta livräntebeloppen. Utbyte avlivränta mot engångsbelopp kan avse hela eller delav livräntan eller livräntan för viss tid.Beräkningsgrunder har fastställs av regeringen.Av 17 kap. 2 § AFL framgår att folk- ochtilläggspension i form av förtids- och ålderspensionskall minskas med tre fjärdedelar avyrkesskadelivräntans belopp. Denna s.k. samordningskall ske även i de fall hela eller del av livräntaneller livränta bytts ut mot ettengångsbelopp. Samordningen görs då som om livräntautgick (eller utgående livränta var på motsvarandesätt förhöjd). I allmänna råd(1990:7) rekommenderar verket att pensionen minskasmed det livräntebelopp som gällde förutbytet.Även enligt lagstiftningen om det nyapensionssystemet skall ålderspension i form avinkomstpension, tilläggspension och garantipensionsamordnas med yrkesskadelivränta. Minskningen skallske med tre fjärdedelar av den del av livräntan somöverstiger en sjättedels basbelopp. Minskning skalläven ske för livränta som har bytts ut motengångsbelopp.I både det nuvarande och det nya systemet finnsvissa spärregler.MotionenUlla m.fl. (v) begär i motion Sf280 yrkande1 en utredning av AFL med syfte att de pensionärersom uppbär yrkesskadelivränta och äråterbetalningsskyldiga enligt samordningsreglerskall anses ha betalat sin skuld när skuldbeloppetär inbetalt. I motionen beskrivs situationen för enperson som fick livräntanutbetald med ett engångsbelopp på . Sedandess har han, genom samordningen av livränta ochpension, betalat av med varierande belopp från 1 500kr till . Vid slutet avoktober hade han betalat tillbaka drygt 175 000kr, dvs. mer än han fått ut ikapitalbelopp. Anledningen är enligt motionärernaatt engångsbeloppet bestäms utifrån den förväntademedellivslängden medan den som lever tvingasfortsätta betala resten av sitt liv. Motionärernaanser att regeringen bör utreda hur lagstiftningenskall ändras för att ingen skall behöva betala merän det som han eller hon fått i engångsbelopp.Motionärerna anser vidare att utredningen även skallomfatta de pensionärer som redan betaltursprungsbeloppet och att dessa skall ansesskuldfria (yrkande 2).Utskottets bedömningEnligt YFL finns möjlighet att få en egenlivräntahelt eller delvis eller utbytt mot ettengångsbelopp.