bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Tyngdpunkten i beredskapsarbetet bör läggaspå åtgärder som syftar till att säkra en hög tillgänglighet i energi-försörjningen, särskilt elförsörjningen, i störningssituationer och vidhöjd beredskap.Regeringen redovisar också att i en skrivelse den 30 mars1998 redovisat ett uppdrag rörande förmågan att hantera svåra påfrestningarinom elförsörjningen. Regeringen avser att senare för redo-visabl.a. detta uppdrag i en särskild skrivelse om svåra påfrestningar påsamhället i fred.Av Svenska kraftnäts skrivelse framgår att verket bl.a. bedömer att det ärangeläget att el-beredskapens regionala organisation också kan utnyttjas isamband med svåra påfrestningar på elförsörjningen i fredstid. Verketföreslår därför att verksamhet med planering, utbildning och övning avkrisledning vid svåra störningar i el-försörjningen i fred skall kunnafinansieras från anslaget. Regeringen delar Svenska kraftnäts bedömning ochtillstyrker verkets förslag. Den aktuella verksamheten är att betrakta sombered-skapsinsatser som syftar till handlingsberedskap för att mötastörningar på energiområdet.Regeringen föreslår att fastställer ett avgiftsuttag förelberedskapsavgiften såvitt avser funktionen Energiförsörjning till ettbelopp om sammanlagt under budget-året 1999.I budgetpropositionen föreslås att för anvisar ettramanslag på till anslaget B 10 Funktionen Energiförsörjning.MotionenI kommittémotion Fö204 (kd) av m.fl. anförs att regeringenpekar på vissa allvarliga brister i elförsörjningen. Vitala funktioner inomtotalförsvaret kan inte garanteras en säker elförsörjning och skyddet avvital teleutrustning samt skydd mot informationskrigföring uppvisar brister. Enligt är hög tillgänglighet och uthållighet vad gällerelförsörjningen den viktigaste grunden för att vårt sårbara samhälle skallkunna fungera i kriser och under höjd beredskap. föreslårdärför att arbetet med att säkerställa största möjliga uthållighet ielförsörjningen prioriteras (yrkande 11).UtskottetUtskottet vill här erinra om att på annan plats i detta betänkande harutskottet pekat på betydelsen av uthålligheten inom bl.a. elförsörjningen.Mot bakgrund av utskottets upprepade uttalande i denna fråga ser utskottetmed stor oro på att delfunktionen Elförsörjning alltjämt uppvisar avgörandebrister i förmågan. Utskottet som (1997/98:FöU1 s. 113)förordat en funktionsutvärdering inom detta område anser, i motsats tillvad regeringen nu anför i budgetpropositionen, att en sådan utvärderingsnarast bör genomföras. I likhet med vad utskottet ovan anfört förutsätterutskottet att regeringen noga följer utvecklingen vad avser förmågan inomdelfunktionen Elförsörjning och återkommer till med en utförligredovisning i denna fråga i samband med kontrollstation.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att något ytterligareuttalande i enlighet med vad som föreslås i motionen för dagen inte tordevara påkallat. Motion Fö204 (kd) yrkande 11 behöver därför inte bifallas avriksdagen.Utskottet har i övrigt inget att anföra mot vad regeringen nu föreslagitom avgiftsuttag eller ramanslag för funktionen Energiförsörjning. Såledesföreslår utskottet att regeringen fastställer ett avgiftsuttag förelberedskapsavgiften såvitt avser funktionen Energiförsörjning till ettbelopp om sammanlagt under . Utskottetföreslår också att anvisar ett ramanslag på tillanslaget B 10 Funktionen Energiförsörjning för budgetåret 1999.Kustbevakningen och nämnder, m.m.Anslag C 1 KustbevakningenKustbevakningen har till uppgift att i enlighet med sin instruktion ochandra särskilda före-skrifter utföra sjöövervakning och annan kontroll- ochtillsynsverksamhet samt miljö-räddning till sjöss.RegeringenI enlighet med uppställda mål har Kustbevak-ningen under år 1997prioriterat fiskekontroll och yttre gränskontroll. Antalet landnings-kontroller har därför ökat med och antalet kontroller av varor ochpersoner har ökat väs-entligt. Omprioritering inom myndighetens verksamhethar dock medfört att det totala antalet kontroller minskat något iförhållande till föregående år. Minskningen har skett såvitt gäller farligtgods, fiske på inre vatten, naturvård, jakt och övervakning av militäraområden. Verksam-heten har bedrivits dygnet runt genom närvaro av 16 fartygoch 2 flygplan.Under år 1997 har registre-rat 395 oljeutsläpp, att jämföramed då 411 oljeutsläpp registrerades. Eftersom antalet flygtimmarökat något i förhållande , utan att detta medfört att fleroljeutsläpp re-gistrerats, kan resultatet tyda på en viss minskning avantalet oljeutsläpp. Verksamheten inom miljöräddningstjänsten visar på engod måluppfyllelse vad gäller tidskra-ven och bekämpningsgraden. Det totalaantalet operationer har uppgått till 32. Av dessa är drygthälften bekämpningsoperationer och resterande förebyggande operationer.Kustbevakningens verksamhet har under motsvarat de krav somregeringen ställt. Regeringen bedömer att höga närvarotill sjöss samt en betydande flyg-övervakning skapar förutsättningar förhög beredskap och tidiga insatser både vad gäller miljöräddning ochsjöräddning. Vidare bedömer regeringen att detta haft en preventiv verkanvad gäller brottsligheten till sjöss.Regeringen föreslår att till ramanslaget C 1 anvisas under budgetåret 1999.Regeringen föreslår vidare att godkänner investeringsplan förKustbevakningen för perioden 1999-2002.MotionenI motion Fö204 yrkande 12 och yrkande 13 i denna del (kd - kommitté)framhåller att utvecklingen i vårt närområde liksomSveriges medlemskap i har för del inneburit ettväsentligt ökat övervakningsbehov till sjöss. Avvecklingen av de inregränserna genom anslutning till innebär attgränskontrollen måste intensifieras så länge de kompensatoriska åtgärdernainte fungerar tillfredsställande.Kustbevakningen har huvudansvaret för miljöräddning till sjöss.Oljeutsläpp är det vanligaste problemet, och de alltmer omfattandesjötransporterna av olja och farligt gods ökar behovet av övervakning.För att kunna möta ökade krav på gränskontroller och miljöskydd till sjössanser motionärerna att till bör anvisas 45 miljoner kronorutöver regeringens förslag för år 1999.UtskottetUtskottet erinrar om att regeringen i budgetpropositionen för år 1999redovisar sin bedömning att höga närvaro till sjöss samten betydande flygövervakning skapar förutsättningar för hög beredskap ochtidiga insatser både vad gäller miljöräddning och sjöräddning. Vidarebedömer regeringen att detta haft en preventiv verkan vad gällerbrottsligheten till sjöss. Verksamheten inom miljöräddningstjänsten visarpå en god mål-uppfyllelse vad gäller tidskra-ven och bekämpningsgraden.Mot bakgrund av den bedömningen anser utskottet att förslaget i motionFö204 yrkande 12 och yrkande 13 i denna del, att anvisa 45 miljoner kronormer än regeringens förslag till , inte bör bifallas avriksdagen. Utskottet anser sålunda att bör bifalla regeringensförslag att till ramanslaget C 1 anvisa 438 070 000 kronorför samt godkänna regeringens förslag till investeringsplan förKustbevakningen för år 1999-2002.Anslag C 2 Nämnder m.m.Ramanslaget avservissa mindre nämnder,,,bidrag till Svenska Röda korset ochbidrag till och Försvar.RegeringenRegeringen föreslår att till ramanslaget C 2 Nämnder m.m. anvisas för år 1999.Vissa mindre nämnderUtgifterna för vissa mindre nämnder avser verk-samhet vidRiksvärderingsnämnden, de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnderinom Försvarsdepartementets verksamhets-område, , och förförsvarsuppfinningar.Regeringen beräknar utgifterna för vissa mindre nämnder till förbudget-året för verksamhet är att medstöd av föreskrifter och den praxis som nämnden tillämpar avgöraöverklagade pliktärenden i sådan tid att den som klagar får besked innanhan eller hon skall rycka in till tjänstgöring. Över-klaganden ianställningsärenden skall normalt vara avgjorda senast efterden dag då ärendet kommit in till nämnden. Antalet ärenden har minskat . Detförklaras av att repetitionsövningarna har minskat i förhållande tilltidigare. Av sammanlagt 2 387 registrerade ärenden var 2 314pliktärenden. Dessa var till största del uppskovs-ärenden. Regeringenbedömer att målen för har uppfyllts.Regeringen beräknar utgifterna för för budgetåret 1999.Totalförsvarets chefsnämndMålet för är att verka för samordning av viktigacentrala myn-digheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. Under år 1997har chefsnämnden, utöver den gängse verksamheten, genom enskilda ledamöteroch kanslichefen medverkat i ledningsövningar. Regeringen bedömer attverksamheten har bedrivits på ett sådant sätt att målet har uppnåtts underåret.Regeringen beräknar utgifterna för till 921 000kr år 1999.Bidrag till Svenska Röda korsetSvenska Röda korset får bidrag av staten för att organisera en nationellupplysningsbyrå som främst i krig skall bedriva verksamhet enligt folk-rättsliga konventioner som syftar till att underlätta kontakten med ochåterfinnandet av krigsfångar och civilinternerade. Svenska Röda korset harunder bedrivit verksamhet som motsvarar målet för stats-bidraget.Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda korset till år 1999.Bidrag till och och Försvars årsbe-rättelse framgår att enomfattande verksamhet bedrivits med informationskonferenser, kurser,studieresor och studiebesök om säkerhetspolitik och totalförsvarsrelateradefrågor. Verksamheten syftar till att utveckla intresse-gemenskapen mellanmedborgarna och totalförsvaret. Regeringen bedömer att verksamheten mot-svarar målet för statsbidraget.Regeringen beräknar bidrag till och Försvar till för år 1999.UtskottetUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när det gäller behov avmedel till ramanslaget 2 Nämnder m.m. Regeringens förslag bör därförbifallas av riksdagen.Anslag C 3 : Förebyggande åtgärder mot jordskred ochandra naturolyckorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 66 och 67)anfört om anslag till rörande förebyggande åtgärdermot jordskred och andra naturolyckor.RegeringenUnder anslaget, som disponeras av , utbetalasersättning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebyggajordskred och andra naturolyckor.Medel utbetalas enligt de grunder som anges i 1986 årskompletteringsproposition om före-byggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor. Under har Ale, , Sala ochValdemarsviks kommuner erhållit ersättning.I budgetpropositionen föreslås att för anvisar ettramanslag på till anslaget C 3 Statens räddningsverk:Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor.UtskottetUtskottet föreslår att bifaller regeringens förslag att tillanslaget C 3 : Förebyggande åtgärder mot jordskred ochandra naturolyckor m.m. anvisa ett ramanslag på förbudgetåret 1999.Anslag C 4 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 67) anförtom anslag till ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.RegeringenUnder anslaget, som disponeras av , utbetalas vissaersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda rädd-ningsinsatser, bekämpningsoperationer till sjöss samt för utredning avallvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är styrt av rädd-ningstjänstlagen (1986:1102).Under har ersättning lämnats till nio kommuner. Fyrakommuner har fått ersättning i samband med skogsbränder och tre kommuner isamband med olyckor vid transport av farligt gods. De största enskildautbetal-ningarna har gått till kommun, , medanledning av skogsbrand och till kommun, , medanledning av jordskred.I budgetpropositionen föreslås att för anvisar ettramanslag på till anslaget C 4 Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m.UtskottetUtskottet föreslår att bifaller regeringens förslag att tillanslaget C 4 Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m. anvisa ettramanslag på för budgetåret 1999.Anslag C 5 : Samhällets skydd mot olyckorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 67 och 68)anfört om anslag till . Utskottet behandlar ävenmotion N333 (fp) yrkande 7.RegeringenUnder anslaget, som disponeras av , ingårverksamheterna samhällets räddningstjänst, säkerheten vid verksamheter medsärskilda risker, den enskilda människans förmåga samt den internationellaverksamheten.Till och med innevarande budgetår har dessa verksamheter beräknats underanslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och rädd-ningstjänst. För atterhålla en mer enhetlig redovisning föreslår regeringen under det angivnaanslaget en uppdelning av de verksamheter som redovisas där.Regeringen föreslår således att verksamheten Samhällets skydd mot olyckorfr.o.m. i stället beräknas under förevarande anslag.Under har på regeringens uppdrag och isamverkan med myndigheter och organisationer tagit fram etthandlingsprogram som syftar till att förbättra den enskilda människansförmåga att agera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer och störningar iviktiga infrastruktursy-stem. Programmet omfattar bl.a. säkerhetsmedvetande, första hjälpen, vattensäkerhet, brandskydd samt ett program förutbildning i skolan.Regeringen har vidare gett i uppdrag att eftersamråd med berörda myndigheter och organisationer redovisa even-tuellabrister i alarmeringen av och statlig räddningstjänst överlarmnumret 112. har även i uppdrag att verka för attunderlätta rekryteringen av kvinnor till räddningstjänst.Statens räddningsverk har lämnat en redo-visning av tillsynen överlänsstyrelsernas verksamhet inom räddningstjänstområdet. Av rapportenframkommer bl.a. att så gott som samtliga länsstyrelser bedöms uppfylla deupp-gifter som länsstyrelserna har enligt räddningstjänstlagen (1986:1102).Räddnings-verket avser att utveckla sitt stöd till länsstyrelserna genomatt bl.a. medverka i tillsy-nen av den kommunala räddningstjänsten.Under anslaget beräknas även utgifter för handlingsprogrammet för attförbättra männi-skans förmåga att agera på rätt sätt såväl vid vardagensolyckor som vid större olyckor, kata-strofer och störningar i viktigainfrastruktursystem.I budgetpropositionen föreslås att för anvisar ettramanslag på till anslaget C 5 Statens räddningsverk:Samhällets skydd och olyckor.MotionenI kommittémotion N333 (fp) av m.fl. behandlas frågan omkonkurrensförhållandena inom sotningsväsendet. Enligt motionärerna innebärdagens regler i praktiken att en sotare ges ensamrätt på tjänsterna inomett visst område eller distrikt i princip fram till pensioneringen.Kommunerna har ansvar för att rengöringen sker i enlighet med gällandebestämmelser. Det förekommer dock nästan aldrig att kommunerna upphandlarsotningstjänster genom anbud. Priser sätts i stället på central nivå iförhandlingarna mellan och . Enligt motionärerna är detta exempel påetableringshinder som särskilt drabbar mindre tjänsteföretagare.Motionärerna anser därför att sotningsmonopolet måste brytas (yrkande 7).UtskottetUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag att verksamhetenSamhällets skydd mot olyckor fr. o. m. beräknas under ettnytt anslag, C 5 : Samhällets skydd mot olyckor.Beträffande motion N333 (fp) yrkande 7, vari föreslås att sotningsmonopoletbryts, vill utskottet anföra följande.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om bristen påkonkurrens inom sotningsväsendet, senast (1997/98:FöU2).Utskottet tog då inte ställning i frågan eftersom regeringen tillsatt enutredning, som skulle behandla ansvarsfrågan inom sotningsväsendet och bl.a. föreslå förändringar som befrämjar en ökad konkurrens på området (dir.1996:115).Regeringens initiativ ligger sålunda i linje med utskottets strävan attfrämja konkurrens och mångfald även inom detta område. Utredningen har nuöverlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1998:45) Sotning i framtiden.Utredningens förslag bereds inom Regeringskansliet.Utskottet anser att regeringens pågående beredning av frågan bör avvaktasinnan tar slutlig ställning i frågan. Regeringen bör skyndsamtredovisa sitt ställningstagande i frågan. Motion N333 (fp) yrkande 7behöver därför inte bifallas av riksdagen.Utskottet föreslår att bifaller regeringens förslag att tillanslaget C 5 : Samhällets skydd mot olyckor anvisa ettramanslag på för budgetåret 1999.StödverksamhetVerksamheten har till huvudsaklig uppgift att stödja övrigaverksamhetsområden inom utgifts-området. Den finansieras huvudsakligengenom avgifter men även till del genom anslag över statsbudgeten.I verksamhetsområdet ingår myndigheterna , , , Försvarshögskolan, Försvaretsradioanstalt, och Flygtekniskaförsöksanstalten samt anslaget D 6 Stöd till frivilliga försvarsorganisa-tioner inom totalförsvaret.FortifikationsverketFortifikationsverket är en central förvaltningsmyndighet med huvuduppgiftatt förvalta statens fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k.försvarsfastigheter. verksamhet finansieras medavgiftsinkomster. Verksamheten leds av en styrelse med fullt ansvar.Det övergripande målet för Fortifikationsver-ket är att fastigheterna skallförvaltas så att:- god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås,- ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållasför brukarna på konkurrenskraftiga villkor,- fastigheternas värden bevaras på en för äga-ren och brukaren långsiktiglämplig nivå.Fortifikationsverket skall inom ramen för de övergripande målen anpassa sinverksamhet till förändrade förutsättningar under försvars-beslutsperioden.Hänsyn till miljö och kulturmiljövärden skall i tillämpliga delar motsvaravad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare.RegeringenFortifikationsverkets omsättning för uppgick till ca 2,9miljarder kronor. Stats-kapitalet uppgick till ca . Enavkastningsränta om på detta kapital har inbetalats till statsverket.Regeringen bedömer med utgångspunkt i årsredovisningoch infor-mation som har inhämtats på annat sätt att verksamheten har genomförts med godtagbart resultat samt att de mål somriksdagen har godkänt för myndigheten har uppfyllts.Regeringen avser att genom en ändring i instruktionen för Regeringskanslietden överföra till Finans-departementetsverksamhetsområde. Därmed kommer verksamheten att fr.o.m. budgetåret 1999att redovisas till under utgifts-område 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning.Regeringen föreslår (hemställan nr 27) att bemyndigar regeringenatt för låta ta upp lån iRiksgäldskontoret för investeringar i mark, anläggningar och lokaler intillett sammanlagt belopp av 3 460 000 000 kr.Regeringen föreslår (hemställan nr 28) att godkänner deninvesteringsplan för för som finnsredovisad i budgetpropositionen (utgiftsområde 6, sidan71).MotionenI motion Fö802 av () och Tom () erinras om attVästkustens marinkommando (MKV) har meddelat attSjöofficerssällskapets byggnad på Nya Varvet i inte längreerfordras för militärt ändamål. Därmed åligger det attsälja byggnaden till högsta möjliga pris. Motionärerna förmodar attfastigheten därmed kommer att övergå i privat ägo. Den verksamhet inomSjöofficerssällskapet som bedrivits skulle därmed upphöraoch en kultur- och personalvård som sällskapet bedriver skulle inte längrevara möjlig att bedriva.Förr eller senare kommer motsvarande situation att uppstå även i Stockholmoch . Om sällskapen får möjlighet att förvärva mässlokaler tillskäligt pris kan såväl kultur- som traditionsbevarande försvarsanknutnaorganisationer bedrivas ännu under hävdvunna former.Motionärerna föreslår att ger regeringen i uppdrag att förberedalagstiftning som möjliggör för kultur- och traditionsbevarandeorganisationer att vid behov och till skäligt pris få förvärva defastigheter där de bedriver sin verksamhet.UtskottetFortifikationsverket skall enligt sina instruktioner avyttra de fastighetersom inte behövs för försvarsändamål. Avyttringen skall ske affärsmässigtoch så snabbt och effektivt som möjligt. Utskottet anser inte att det finnstillräckligt starka skäl för att uppdra åt regeringen att frångå principenom affärsmässighet i detta enskilda fall. Utskottet är inte främmande föratt ett betydande antal organisationer, enskilda och kommuner kan föra framskäl för att på särskilt förmånliga villkor få förvärva fast egendom somskall avyttras. Utskottet anser därför att beträffande fastighetsförvärvfrån motion Fö802 bör avslås av riksdagen.Utskottet anser vidare att bör bemyndiga regeringen att låta ta upp lån i Riksgäldskontoretför investeringar i mark, anläggningar och lokaler intill ett sammanlagtbelopp av 3 460 000 000 kr.Riksdagen bör vidare godkänna regeringens förslag till investeringsplan förFortifikationsverket för perioden 1999-2001.Försvarets materielverkFörsvarets materielverk är en avgiftsfinansierad centralförvaltningsmyndighet med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avvecklamateriel och förnödenheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom dettaområde stödja Försvarsmaktens verksamhet. Verksamheten leds av en styrelsemed fullt ansvar. Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktigmateriel-försörjningsplanering samt materielsystemkunskap. får inom sitt verksamhetsområde även tillhanda-hålla tjänsteråt andra skall genom en kostnadseffektiv, affärsmässig ochsäker materielförsörjning bidra till att stärka den samladeförsvarsförmågan. skall anpassa verksamheten tillförändrade förutsättningar . Av särskildbetydelse är härvid att bistå Försvarsmakten i dess planering för förmågatill anpassning samt att öka och fördjupa det internationella samarbetetinom försvarsmaterielområdet och underlätta svensk försvarsindustrisdeltagande i internationella behöver ett rörelse-kapital för finansiering avdels upparbetade kostnader avseende ej slutförda prestationer, delsutestående förskott till försvarsindustrin och till den internaverksamheten.RegeringenRegeringen bedömer att i huvudsak har nått målenför budgetåret 1997.Myndigheten har låtit genomföra en kundenkät avseende olikaaspekter på sin verksamhet, riktad mot de helt dominerande kundernaFörsvarsmakten och . Enkäten visar på att kunderna ihuvudsak är nöjda med verksamhetens kvalitet men att det även finns behovav förbättringar.Försvarsmakten har i sin årsredovisning bedömt kvaliteten på tjänster. Enligt bedömningen är myndighetens tekniskakompetens god, medan dess förmåga att hålla avtalade leveranstider och attgöra ekono-miska prognoser bör förbättras.Regeringen bedömer att resultatet av verksamhetunder i huvudsak är gott. Dock bör myndighetens stöd tillFörsvarsmakten utvecklas ytterligare, särskilt vad gäller ekonomiskaprognoser samt förmågan att hålla avtalade leveranstider.Regeringen föreslår (hemställan nr 29) att bemyndigar regeringenatt tillgodose Försvarets materiel-verks behov av rörelsekapital, intillett sammanlagt belopp om högst 30 för , genomen kredit i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår vidare (hemställan nr 30) att godkänner deninvesteringsplan för som finns redovisad ibudgetpropositionen (utgiftsområde 6 s. 73).UtskottetUtskottet har intet att invända mot regeringens förslag för . Utskottet föreslår sålunda att bemyndigarregeringen att tillgodose Försvarets materiel-verks behov av rörelsekapital, intill ett sammanlagt belopp om högst 30 för budgetåret1999, genom en kredit i Riksgäldskontoret.Vidare anser utskottet att bör godkänna den investeringsplan för som regeringen föreslagit.Totalförsvarets pliktverkTotalförsvarets pliktverk är en till största delen anslagsfinansieradmyndighet vars huvudsakliga uppgifter är att mönstra, skriva in och krigs-placera totalförsvarspliktiga.Målet för är att ge myndigheter och andra somhar bemannings-ansvar inom totalförsvaret stöd och service avseendebemanning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för civilplikt ellervärnplikt. Stöd och service skall även lämnas till de bemannings-ansvarigai fråga om totalförsvarspliktigas tjänstgöring och redovisning av annanpersonal inom har under mönstrat 41 008 män ochantagningsprövat 471 kvinnor. , månad gjordes ettmönstrings- och antagnings-prövningsuppehåll på grund av införandet av ettnytt redovisningssystem.Under skrevs 29 744 män och 346 kvinnor in till värnpliktoch 2 784 män och 2 kvinnor in till civilplikt.