bet · GL01JoU15 · 1998-02-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas 57 motionsyrkanden från allmänna motionstiden år 1997om skogsbruk. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, framför allt med hänvisningtill de överväganden som görs med anledning av att i januari1998 har överlämnat skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikentill regeringen.Till betänkandet har fogats 14 reservationer och 3 särskilda yttranden. 1997/98:Jo230 av m.fl. (kd) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av regelverket beträffande skogsvårdsfrågor.1997/98:Jo301 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samlade insatser föratt stimulera svenskt lövträskogsbruk och lövträförädling.1997/98:Jo302 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slutavverkningsålder.1997/98:Jo303 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskogsvårdslagstiftningen.1997/98:Jo304 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av en spridd ägarstruktur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet vid ägarbyte,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerhet och avverkningstillstånd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöavgifter på skogsbruket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt skydd för impediment,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om juridisk status för frivilliga naturvårdsavtal,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogen som framtida förnybar råvaruresurs,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en sammanhållen skogspolitik.1997/98:Jo305 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kommande reservatsbildningar måste ske i regioner där skyddet är bristfälligt,3. att begär att regeringen återkommer med förslag på en fond förfinansiering av skyddsvärd mark i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med de brister som finns iskogsvårdslagen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet att klargöra omfattning och ansvar för paperpotplanteringen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att contorta inte hör hemma i svenskt skogsbruk och bör förbjudas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur medel till forskning kan slussas från MISTRA och att möjlighetenatt få anslag från EU bör undersökas.1997/98:Jo306 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en stark skogspolitik.1997/98:Jo307 av m.fl. (mp, v) vari yrkas att begäratt regeringen gör en förutsättningslös utredning om rotskador som benämnsrotsnurr.1997/98:Jo308 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljömålet skall överordnas produktionsmålet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stora kalhyggen,3. att hos regeringen begär förslag till ändring i skogsvårdslagenbeträffande reglerna för största tillåtna areal för föryngringsavverkning ochlägsta ålder vid föryngringsavverkning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lägsta ålder vid föryngringsavverkning också bör ta hänsyn tillatt skog mognar med avseende på biologisk mångfald,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring iskogsvårdslagen att begreppet "brukningsenhet" definieras i enlighet med vadsom anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en naturvårdsgräns för skogsbruk i fjällnära skog skall införas,7. att hos regeringen begär förslag till lag om avverkningsstoppför föryngringsavverkningar i ur- och naturskog i enlighet med vad som anförtsi motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsgräns för fjällnära skogar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för skogsområden nedanför de fjällnära skogarna som haruppmärksammats av den ideella organisationen före,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsavtal,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsavgift,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inventering av ytterligare möjligheter att finansiera ett stärktskydd av produktiv skogsmark i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om ändring i 41 § naturvårdslagen enligt förslageti motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att naturvårdslagstiftningen skall tillämpas så att inga skyddsvärdaområden faller utanför på grund av sin storlek,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjligheter att skydda särskilt värdefulla delar av en störrenyckelbiotop bör utredas,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av skyddsföreskrifterna för samtliga naturreservat,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skyldighet för skogsbolagen att regelbundet lämna uppgifter tilllänsstyrelser och skogsvårdsstyrelser om förekomsten av värdefulla skogsområdenoch om bolagens åtgärder för att skydda sådana områden,18. att beslutar att orden "berörd del av" stryks ur 26 §naturvårdslagen.1997/98:Jo309 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slutavverkningsåldern för skog höjs från 65 till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att pengar som deponerats för återplantering följer fastigheten ochinte ägaren,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra ransoneringsbestämmelser.1997/98:Jo310 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av skogsvårdslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skogsvårdsavgifter.1997/98:Jo708 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en rimlig klassificering av skyddsvärd natur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att impediment skall sparas inom den kategori, biotop, de utgör ochej som produktiv skog,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda arbetet med att skydda de områden som upptas iMyrskyddsplanen för ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att skydda av den produktiva skogsmarken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av den produktiva skogsmarken måste skyndsamt ges skydd ochatt kvarvarande ur- och naturskogar skall prioriteras.1997/98:Jo710 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till vedbrand.1997/98:Jo725 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om - skogsmark medkultur- och naturvärden.1997/98:Jo731 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vägledande principer för skogsvården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om omfördelning av statens ägande av skog.1997/98:Jo737 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om långsiktig planeringför skydd av värdefull skogsmark.1997/98:Jo766 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om långsiktiga åtgärderför skyddsvärda skogar.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringsinitiativ angående inrättande av fond för skydd avskogsmark,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om naturvårdsavtal.1997/98:Bo406 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slutavverkningsålder. InledningEtt stort antal av de motioner som berörs i detta betänkande tar upp frågor sombehandlades ingående i samband med att beslutade om en nyskogspolitik (bet. 1992/93:JoU15). Politiken tar sin utgångspunkt i deskogsprinciper som antogs vid i (UNCED). I dessa principer betonas både utnyttjande och vård av skogarna. I densvenska skogspolitiken finns det numera både ett produktionsmål och ettmiljömål. Dessa mål skall vara jämställda och väga lika tungt. Produktionsmåletinnebär att skogen och skogsmarken skall utnyttjas effektivt och ansvarsfulltså att den ger en uthålligt god avkastning. Miljömålet för skogsmarken är attskogsmarkens naturgivna produktionsförmåga skall bevaras. En biologisk mångfaldoch genetisk variation i skogen skall säkras. Skogen skall brukas så att växt-och djurarter som naturligt hör hemma i skogen ges förutsättningar att fortlevaunder naturliga betingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arter ochnaturtyper skall skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska ochsociala värden skall värnas. Den svenska strategin för att bevara en biologiskmångfald innebär att produktionsmålet och miljömålet integreras. På störredelen av den svenska skogsmarken skall skogen brukas och då på ett sådant sättsom innebär att hänsyn tas till naturvårdens intressen. Bevarandet av enbiologisk mångfald kräver dessutom att vissa arealer helt undantas frånskogsbruk. I takt med ett ökat sektorsansvar har skogsägarnas ekonomiska ansvarockså ökat. Detta har kommit till uttryck inte bara i skogsvårdslagen(1979:429) utan också genom naturvårdslagstiftningens nya bestämmelser ombiotopskydd och skärpta bestämmelser om markavvattning och samråd.Allmän skogspolitik och skogsforskningMotionernaI motion Jo301 (m) yrkas tillkännagivande om behovet av samlade insatser föratt stimulera svenskt lövträskogsbruk och lövträförädling. Det är viktigt attutifrån ett marknadsperspektiv försöka bedöma utvecklingsmöjligheter ochframtida produktkrav för att bidra till ökad användning av svenskt lövvirke.För detta krävs ökade forskningsinsatser på högskolenivå, men också merbranschnära insatser.Enligt motion Jo303 (s) erfordras en översyn av skogslagstiftningen. Detegenansvar som överläts till skogsägarna har inte förvaltats på etttillfredsställande sätt, framför allt av det privata skogsbruket.I motion Jo304 (m) yrkas tillkännagivande om betydelsen av en spriddägarstruktur (yrkande 1). Av den totala skogsmarken är ägd av enskilda ochca ägs av aktiebolag. Spridningen av ägandet i skogen är enligtmotionärernas uppfattning positiv och ligger i linje med uppfattningen omägandespridning. Vidare anförs beträffande miljöavgifter på skogsbruket att debåda målen i skogsvårdslagen bör uppfyllas utan nya pålagor (yrkande 6). Nyapålagor skulle försämra lönsamheten och konkurrenskraften och nya avgifter,t.ex. i form av miljöavgifter, bör inte föreläggas . Motionärernayrkar i fråga naturvårdsavtal att de bör kunna göras bindande i samband medägarskiften (yrkande 8). Denna form av avtal kan bli av stor betydelse iframtidens bevarandearbete. Skogen som en framtida förnybar råvarukälla måsteenligt motionärerna starkt betonas och belysas utifrån framtidsperspektivet omen framtida hållbar utveckling när det gäller råvaruresurser (yrkande 10).Fördelningen mellan forskning bör ses över vad gäller forskningsresurser tilldet rent skogliga området respektive det skogsindustriella området. Det harsatsats för litet på utveckling av nya industriprodukter av skogsråvaran.Vidare anförs att saknar en sammanhållen och framåtsyftandeskogspolitik (yrkande 12). Från regerings- och myndighetshåll har de skogligafrågorna inte behandlats på ett samlat sätt och utifrån en helhetssyn.I motion Jo305 (v) anförs att det krävs åtgärder för att komma till rätta medde brister som finns i skogsvårdslagen (yrkande 4). skall den nyalagen utvärderas och åtgärder för förändringar föreslås. Vidare yrkastillkännagivande om hur medel till forskning kan slussas från MISTRA och attmöjligheten att få anslag från EU bör undersökas (yrkande 9).I motion Jo306 (s) yrkas tillkännagivande om en stark skogspolitik. Enligtmotionärernas uppfattning är det motiverat med statligt stöd till skogsbruket ivissa situationer, t.ex. vid skogsvägsbyggnad och skogsmarkskalkning.I motion Jo308 (mp) yrkas tillkännagivande att miljömålet skall överordnasproduktionsmålet (yrkande 1). Naturen bör sätta ramarna för skogsbruket, ocksåpå kort sikt. Vidare anförs om stora kalhyggen att naturen bör sätta ramarnaför skogsbruket, också på kort sikt (yrkande 2). Vidare yrkas tillkännagivandei fråga om naturvårdsavtal (yrkande 10) och i fråga om naturvårdsavgift(yrkande 11). Motionärerna yrkar att 41 § naturvårdslagen ändras så att ettbeslut om skydd av biotop enligt naturvårdslagen gäller till dess att deteventuellt ändras av annan instans (yrkande 13). Ett sådant beslut bör gällaunder besvärstiden och omfattas av 41 § naturvårdslagen. Vidare yrkas attriksdagen beslutar att orden "berörd del av" stryks ur 26 § naturvårdslagen(yrkande 18).I motion Jo310 (s) anförs att en skärpning av skogsvårdslagen är befogad närdet gäller skogsvården (yrkande 1). Ofta ges utbor tillstånd att förvärva jord-och skogsbruksfastigheter och inte sällan avverkas all avverkningsbar skog ochfastigheterna lämnas vind för våg utan efterföljande skogsvårdsinsatser. Föratt finansiera ekonomiska stimulansåtgärder för miljö, tillväxt och flerarbetstillfällen i skogsbruket bör vidare återförandet av någon form avskogsvårdsavgift övervägas (yrkande 3).I motion Jo731 (m) anförs att de principer som präglar den nya skogs-vårdslagen bör vara vägledande för skogsvården och naturvården (yrkande 10).Detta innebär att beslutanderätt och ansvar skall läggas på de enskilda ägarnaoch brukarna. Vidare anförs att staten bör omfördela sitt ägande av skog(yrkande 11). Staten bör inte äga stora arealer produktiv skogsmark genomhälftenägandet i skogsföretaget , som resurserna förskyddande av skog med stora naturvärden är mycket knappa.I motion Jo784 (c) yrkas tillkännagivande att naturvårdsavtal bör varagiltiga även mot en ny ägare av en fastighet (yrkande 28).Utskottets övervägandenAllmän skogspolitikSom framgår av inledningen till detta betänkande beslutade omen ny skogspolitik som trädde i kraft . att produktionsmålet och miljömålet inom skogsbruket skall varalikställda och väga lika tungt. anmäldes för att detskogspolitiska beslutet skulle komma att följas upp av Skogsstyrelsen.Uppföljningen, skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitiken (,meddelande nr 1/98), lämnades till regeringen . I utvärderingenanförs (s. 12) att mycket ännu återstår för att uppfylla målet att bevaraden biologiska mångfalden, vilket inte är oväntat med hänsyn till den korta tidsom gått sedan den nya skogspolitiken beslutades. Den generella naturhänsynenvid skogsbruksåtgärder har förbättrats, men måste förbättras ytterligare.Säkerställandet av skogsmark för naturvårdsändamål måste ske i snabbare takt äni dag. Detsamma gäller restaurering av naturvärden. När det gäller attbibehålla markens uthålliga produktionsförmåga inger nedfall avluftföroreningar stor oro för framtiden. För produktionsmålet är detotillfredsställande att föryngringarna inte uppnår de krav som formulerats iskogsvårdslagen och att ambitionerna i återbeskogningen försämrats efter år1990. Dessutom har röjningarna inte den omfattning som krävs. Det finnsytterligare förbättringspotential för kvalitetsproduktion, främst genom tätareföryngringar och ökad röjning. Det finns enligt utvärderingen inte skäl attändra på huvudinriktningen av skogspolitiken. De skogspolitiska målen bör liggafast. Däremot krävs enligt utvärderingen vissa förändringar av medlen.Naturvårdsverket och har i uppdrag av regeringen att gemensamtfortlöpande utvärdera den nya skogspolitikens effekter på den biologiskamångfalden. Myndigheterna har beslutat att genomföra utvärderingsuppdraget inomdet gemensamma projektet miljöeffekter. Den första samladerapporten Den nya skogspolitikens effekter på biologisk mångfald (Rapport 4844)överlämnades till regeringen.Både skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitiken ochNaturvårdsverkets och gemensamma rapport är för närvarandeföremål för beredning i , och proposition till ärplanerad till . I avvaktan på den fortsatta beredningen av ärendetfinner utskottet inte anledning att nu föreslå några vidare åtgärder medanledning av motionerna Jo303 (s), Jo304 (m) yrkande 12, Jo305 (v) yrkande 4,Jo308 (mp) yrkandena 1 och 2, Jo310 (s) yrkande 1 och Jo731 (m) yrkande 10.Motionerna avstyrks.I förslaget till miljöbalk föreslås bl.a. att bestämmelserna inaturvårdslagen (1964:822) om ersättning vid beslut om nationalpark,naturreservat, kulturreservat, biotopskyddsområde, vattenskyddsområde samtföreläggande och förbud enligt den s.k. samrådsparagrafen förs över till dennya balken (prop. 1997/98:45 s. 546 f.). När det gäller rätten till ersättningför vissa inskränkningar av markanvändningen på berörd del av fastighetengäller, som , de grundläggande bestämmelserna i 2 kap. 18 §regeringsformen. Motion Jo308 (mp) yrkande 18 avstyrks med det anförda. 11 § fjärde stycket i förslaget till miljöbalk föreslås att ett beslut ombiotopskyddsområde skall gälla även om det överklagas (jfr prop.1997/98:45 del 2 s. 82). Det anförda tillgodoser i huvudsak motion Jo308 (mp)yrkande 13. Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Regeringen har i lagrådsremiss Följdlagstiftning tillmiljöbalken (s. 250 f.) anfört att den rätt som följer av markägarens negativaförpliktelse i ett naturvårdsavtal bör jämställas med nyttjanderätt. I 7 kap. 3§ i förslaget till ändringar i jordabalken föreslås i lagrådsremissen attbestämmelser om nyttjanderätt skall tillämpas även när ett avtal har slutitsmellan en fastighetsägare och staten eller en kommun och avtalet innebär attfastighetsägarens rätt att nyttja ett visst område inskränks i avsikt attbevara eller utveckla naturvärden (naturvårdsavtal). Det innebär att det skyddsom avtalet syftar till skall kunna bestå när fastigheten övergår till ny ägareoch att den rätt som avtalet ger även i övrigt får sakrättsligt skydd.Utskottet har inhämtat att en proposition om följdlagstiftning till miljöbalkenkan väntas . Motionerna Jo304 (m) yrkande 8, Jo308 (mp) yrkande10 och Jo784 (c) yrkande 28 avstyrks i avvaktan på den vidare beredningen avärendet.Utskottet anförde att enligt Skogsstatistisk årsbok 1996 bär tvåtredjedelar av landyta skog i någon form (1996/97:JoU17 s. 7). De s.k.produktiva skogsmarkerna omfattar eller av landytan.Hälften av skogen ägs av privata, mindre skogsägare, av privata bolag ochresten av staten, kommunerna och kyrkan. Huvuddelen av statensskogsmarksinnehav, de s.k. kronoskogarna, ingår fr.o.m. i , som till hälften ägs av staten. Utskottet finner inte anledning till någotuttalande om ägarstrukturen i svenskt skogsbruk med anledning av motionernaJo304 (m) yrkande 1 och Jo731 (m) yrkande 11. Motionerna avstyrks.ForskningRegeringen beslutade att uppdra åt att genomföra ett program för utveckling av den svenskaskogsnäringen. Programmet är flerårigt och beräknas omfatta totalt 300 miljonerkronor. Motsvarande belopp, , beräknas tillföras frånnäringslivet. Programmet innehåller flera delprogram, bl.a. ett utvecklings-och teknikspridningsprogram som syftar till att ge industriella effekter påproduktion och sysselsättning på ett sätt som bidrar till en ekologiskt hållbarutveckling. I programmet ingår satsningar på bl.a. träbaserade byggsystem,kretsloppsanpassning av skogsindustriprodukter samt möbelutveckling. Vidareingår ett forskningsprogram för det skogsindustriella området med mål attlångsiktigt stödja skogsindustrins utveckling och skapa och stärkaforskningsmiljöer vid regionala högskolor och universitet.Utskottet har inhämtat att i förhandlingarna om EU:s femteramprogram för forskning har betonat vikten av ökade satsningar för forskningom bl.a. skog.Utskottet har också inhämtat att MISTRA finansierar flera program iskogsfrågor. Inom det MISTRA-finansierade programmet Uthålligt skogsbruk visa hur ett ekonomiskt skogsbruk kan vidmakthållas somönskemålen kring biologisk mångfald och bibehållen produktionsförmåga uppfylls.Programmet är uppbyggt kring fem integrerade delprogram och en viktig del äratt resultaten avses omsättas i praktiskt skogsbruk. MISTRA finansierar ävenforskningsprogrammet massafabrik. Visionen i detta programär ett helt kretsloppsbaserat system för högkvalitativa pappersprodukter someffektivt kan utnyttja biomassans energipotential. Programmet Doftämnen motskadeinsekter avser forskning kring användningen av naturliga attraherandeeller frånstötande doftämnen för att bekämpa skadeinsekter utan risker förskadliga effekter i miljön eller på människors hälsa. Tyngdpunkten ligger påatt försöka utveckla metoder för att minska skadorna av snytbagge i svenskaskogar. I ett annat program, Mikrobiell antagonism mot svampar inriktasforskningen bl.a. på att hitta naturliga fiender mot rotröta på gran, som ärden allvarligaste svampsjukdomen på skogsträd i Sverige.Stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket kan utgå enligt förordningen(1997:22) om stöd till skogliga åtgärder inom jordbruket. Enligt förordningen(1993:555) om statligt stöd till skogsbruket kan statligt stöd lämnas tillanläggning av ädellövskog.Med det anförda är motionerna Jo301 (m) och Jo304 (m) yrkande 10 i alltväsentligt tillgodosedda. Detsamma gäller motion Jo305 (v) yrkande 9.Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd.Avgifter i skogsbruketUtskottet tillstyrkte vid behandlingen av budget (se 1997/98:JoU1 s.45) regeringens förslag att ge bemyndigande att i sinaföreskrifter ange regler för uttag av särskilda avgifter, bl.a. för sådankontroll och tillsyn som rör yrkesmässig handel med och produktion avskogsmaterial och som är obligatorisk enligt EU (jfr SFS 1997:1242).Skogspolitiken behandlades i en interpellationsdebatt i den 25februari 1997. Näringsministern framhöll bl.a.skogsnäringens stora betydelse för ekonomi, för sysselsättningen ochför en levande landsbygd. Beträffande beskattningen anfördes att man inte kanövervältra stora skattebördor på skogen och skogsindustrin.Utskottet erinrade om att avslagit motioner omen naturvårdsavgift i skogsbruket (1996/97:JoU17 s. 7, jfr 1996/97: SkU17).Såvitt jordbruksutskottet kunde bedöma hade regeringen inga planer på attföreslå nya pålagor på skogsbruket. Utskottet har inte ändratuppfattning i fråga om avgifter i skogsbruket och avstyrker med det anfördamotionerna Jo304 (m) yrkande 6, Jo306 (s), Jo308 (mp) yrkande 11 och Jo310 (s)yrkande 3.SkötselfrågorMotionernaI motion Jo230 (kd) yrkas tillkännagivande om behovet av en översyn avregelverket beträffande skogsvårdsfrågor (yrkande 14). Regering och riksdag hartidigare markerat att enskilt ägande bör stimuleras till skillnad från ökatstorbolagsägande. Förändringen av ransoneringsregeln kan inte sägas ligga ilinje med denna inriktning. När storbolag köper till skogsmark berörs defortfarande inte av ransoneringsregeln eftersom de tilläggsköpta hektarenräknas in i det totala skogsinnehavet.I motionerna Jo302 (c) yrkande 2 och Bo406 (c) anförs attslutavverkningsåldern på skog som avverkas sjunker alltmer (yrkande 4). Det ären olycklig utveckling. Regelverket bör utformas så att inte alltför ung skogavverkas.I motion Jo304 (m) yrkas tillkännagivande om säkerhet vid ägarbyte (yrkande4). Det finns enstaka exempel på att man genom snabba ägarbyten avskogsfastigheter kunnat dra sig undan återväxtåtgärder.