bet · GM01NU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Yrkandet följdes upp i en reservation (mp).Stöd till konsumentforskning (F 6)() tog över ansvaret för stö-dettill konsumentforskningen från , och verksamheten är ännu iett uppbyggnadsskede. Regeringen gör bedömningen att ävenför bör anvisas medel för att ha möjlighet att aktivt medverka iarbetet med att utveckla konsumentforskningen. Verket har den samladeerfarenheten av utförd svensk konsumentforskning och kan bidra medvärdefulla konsumentpolitiska bedömningar av forskningsarbetet, sägs det.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.MotionenI motion 1998/99:N321 (mp) föreslås också en ökning av det nu berördaanslaget med för . Enligtmotionärerna är det nödvändigt att konsumentforskningen ges ökade resurser.Bidrag till miljömärkning av produkter (F 7)Miljömärkningsverksamheten bidrar till att uppnå miljömålet inomkonsumentpolitiken genom att stimulera utveckling och användning avprodukter som ur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigt jämförbaraprodukter. Ett harmoniserat nordiskt system för miljömärkning av produkter,Svanen, infördes . gäller inom EU enförordning om miljömärkning, EU-blomman. Enligt denna förordning skallmedlemsstaterna utse ett eller flera behöriga organ för att handha deuppgifter som anges. Regeringen har utsett att varasvenskt behörigt organ för det nordiska miljömärkningssystemet och EU:smiljömärkningssystem. Miljömärkningen skall finansieras genomavgifter och ersättningar från de företag som får sina produktermiljömärkta. Med hänsyn till att det nordiska miljömärkningssystemet kräverett omfattande nordiskt samarbete och att EU:s miljömärkningssystem inteförutses ge några nämnvärda intäkter anser regeringen attmiljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligt stöd.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Övriga åtaganden (G)Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. (G 1)Från anslaget täcks kostnader i följande tre avseenden: för att infriastatliga garantier enligt förordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m.(upphävd genom 1987:424), för räntestöd m.m. till varvsindustrin enligtförordningen (1989:824) om statligt stöd till fartygsfinansiering (upphävdgenom 1992:1064) eller motsvarande äldre bestämmelser samt för bidrag tillALMI för att till viss del täcka förluster på grund avtidigare garantigivning av de dåvarande regionala utvecklingsfonderna. Sedanår 1993 fattas inga nya beslut om stöd enligt några av dessa bestämmelser.Några nya åtaganden som kan leda till utbetalningar från anslaget görssåledes inte längre.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Medel till AB kanalbolag för upprustning och drift av kanalen(G 2)Varje budgetår sedan anslaget inrättades /93 har riksdagenanvisat för upprustning och drift av kanalen. De statligainsatserna har bidragit till att kanalens värde som kulturhistorisktbyggnadsverk och attraktivt turistmål ökat.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m. (G 3)PropositionenRiksdagen beslöt , på förslag av regeringen, att anslaget fåranvändas för att täcka sådana kostnader som kan uppkomma vidägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolag för erforderligautredningar, analyser m.m. i samband med omstruktureringsåtgärder (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:NU1). Anslaget får också tills vidare belastas föratt täcka kostnader för förändring av ägandet, omstrukturering och åtgärdersamt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighet med bemyndigande förförvaltning av åtta statligt ägda företag (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26). Vad gäller kapitalinsatser får det dock ske högst i sådanomfattning att den faktiska belastningen motsvaras av extrautdelningsinkomster eller försäljningsintäkter. Slutligen får anslagetdisponeras för vissa kostnader som kan uppkomma till följd av försäljning avaktier m.m. enligt beslut om privatisering av statligt ägdaföretag (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:NU1 och prop. 1991/92:69, bet.1991/92:NU10).De angivna villkoren för hur anslaget får disponeras bör gälla även ifortsättningen. Enligt regeringens uppfattning bör dock ett tillägg görasmed innebörd att anslaget skall kunna utnyttjas för alla de företag meddirekt statligt ägande som redovisas i regeringens årliga redogörelse tillriksdagen över företag med statligt ägande. Kapitaltillskott, förvärv avaktier m.m. skall endast belasta anslaget efter beslut av i varjeenskilt fall. När beslut fattas rörande utförsäljning, bildande elleromstrukturering av företag kan i vissa fall inte alla kringkostnader som ärnödvändiga för att genomföra den aktuella förändringen förutses, sägs det.Anslaget bör därför få disponeras för denna typ av oförutsedda kostnader,anser regeringen och föreslår att skall godkänna dessa ändraderiktlinjer.Efter den s.k. fempartiuppgörelsen om de framtida pensionerna beslötriksdagen att ett statligt fondbolag skulle bildas i syfte att erbjudafondsparande inom ramen för premiepensionssparande i konkurrens medmarknadens aktörer i övrigt (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13). Dettabolag, under namnändring till , är nu bildat. Att byggaupp och göra bolaget känt för marknaden är förenat med betydande kostnader.Regeringen föreslår att erforderliga ägarinsatser skall belasta anslaget.Finansieringen av anslagsökningen för budgetåren 1999-2001, som uppgår till50 för och till för vartdera åren2000 och 2001, föreslås ske genom omfördelning från utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansfövaltning, anslagen Åtgärder för att stärka detfinansiella systemet (B 1) och Avgift till Stadshypotekskassans grundfond (B2).Sammantaget beräknar regeringen anslaget till förnästa budgetår.MotionernaDet aktuella anslaget inrättades under /92 för att underlättaprivatiseringsprogrammets genomförande, konstateras det i motion 1998/99:N299 (m). Regeringen har inte aviserat någon omfattande privatisering avstatliga företag, säger motionärerna och anser att anslaget därför börminskas med . För att bestrida erforderliga ägarinsatser iföretaget föreslår motionärerna att 10 miljoner kronorskall anslås.I motion 1998/99:N330 (kd) föreslås att anslaget skall dras in helt. Denpolitik beträffande statligt företagande som motionärerna förordar innebäratt företag som är verksammma på en konkurrensutsatt marknad inte skall ägasav staten. bör alltså avyttras i den takt som marknaden kanabsorbera, varför något särskilt anslag för omstrukturering inte ärnödvändigt, anför motionärerna.Även i motionerna 1998/99:Fi211 (fp) och 1998/99:N333 (fp) föreslås att detaktuella anslaget skall dras in. I den sistnämnda motionen hänvisas tillmotion 1998/99:N300 (fp) om statliga bolag, i vilken redovisas en strategiför avveckling av statligt ägda företag med beräkningar av vilka resursersom då kan frigöras. Beräkningarna är utförda med hänsyn till eventuellakostnader i samband med försäljningarna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden som de här aktuella(bet. 1997/98:NU1).Det kan noteras att av anslaget avser kostnader förberörda ägarinsatser för . Bildandet av detta bolagingick, som nämnts, i fempartiuppgörelsen om de framtida pensionerna. Imotion 1998/99:N299 (m) föreslås för detta ändamål, medandet i motionerna 1998/99:N330 (kd), 1998/99:Fi211 (fp) och 1998/99:N333 (fp)inte föreslås några medel.Avgifter till vissa internationella organisationer (G 4)Anslaget disponeras för avgifter och bidrag för deltagande i vissainternationella närings- och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrandefaktorer är medlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringsliv. Därefter behandlas några särskilda frågor som aktualiserats iolika motioner.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 NäringslivUtskottet ansluter sig till regeringens allmänna syn på utformningen avnäringspolitiken. Regeringens förslag till anslag inom utgiftsområde 24Näringsliv är beräknade med utgångspunkt däri. Utskottet kommenterar i detföljande de olika här aktuella områdena. I den tidigare redovisningen harunder berörda rubriker lämnats vissa kompletterande uppgifter, till vilkautskottet hänvisar.NUTEK:s verksamhet med såddfinansiering föreslås i motion 1998/99: N299 (m)få ett ytterligare tillskott med utöver den ökning med 50miljoner kronor som regeringen föreslår. Utskottet vill påpeka attverksamheten med såddfinansiering under anvisats 40 miljonerkronor. Regeringens förslag för nästa budgetår innebär sålunda mer än enfördubbling av medlen.Stöd till kooperativ utveckling berörs i några motioner. Kooperativaföretag intar, enligt utskottets uppfattning, en viktig roll inomsmåföretagsamheten. Den eventuella överflyttning av ansvaret förfördelningen av det aktuella stödet som aviseras i propositionen berörs imotion 1998/99:N277 (v). Eftersom en överflyttning kan bli aktuell först år2000 har utskottet dock möjlighet att återkomma till frågan i samband mednästa års budgetproposition.I den nyssnämnda motionen aktualiseras också frågan om stöd tillvarvsindustrin. Utskottet står härvid fast vid ställningstaganden som gjortsvid olika tillfällen då frågan tidigare behandlats. Utskottet anser sålundaatt det är viktigt att olika industrigrenar erhåller konkurrensneutralitet iförhållande till motsvarande industrigrenar i konkurrentländerna. Utskottetanser vidare att det inte är en tillfredsställande ordning att det, tillföljd av att ännu inte har ratificerat ,fortfarande förekommer subventioner i konkurrentländer. Regeringenbör med all kraft verka för att dessa upphör. Utskottet noterar medtillfredsställelse att EU nu satt en tidsgräns - -efter vilken tidpunkt rena driftsstöd inte skall få förekomma. Det bör ocksåerinras om den svenska garantiförordning för fartygsfinansiering sominfördes år 1995.I motion 1998/99:Fi210 (c) föreslås att två nya anslag skall inrättas -stöd till jordbruks- och livsmedelsnäringarnas konkurrenskraft och stöd tillkvinnors företagande. Det förstnämnda förslaget baserar sig på förslag somframlades i utredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU1997:11). Som framgått av tidigare redovisning pågår beredningsarbete inomRegeringskansliet beträffande detta förslag. När det gäller stöd tillkvinnors företagande - och permanentning av regionala kvinnligaresurscentrum som det här är fråga om - har denna fråga behandlats i denregionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11) våren1998.Beträffande , vars verksamhet föreslås få ökade medel i tvåmotioner, gäller att verket utsatts för förhållandevis mindre besparingskravjämfört med andra myndigheter under den budgetsanering som ägt rum desenaste åren. Detta har givit verket möjlighet att arbeta av den s.k.ärendebulk som funnits. I realiteten innebär därmed det föreslagna anslagetför en betydande resursförstärkning för det konkurrensfrämjandearbetet.Konkurrensforskningen är föremål för motionsförslag om både ökning ochsänkning av anslaget. Utskottet noterar att regeringens förslag innebär enkraftig ökning, med till , jämfört medår 1998.Anslaget till teknisk forskning och utveckling är också föremål förmotionsförslag om både ökning och minskning. Utskottet anser att tekniskforskning och utveckling är av grundläggande betydelse för möjligheterna attuppnå ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt i näringslivet.Teknikutveckling och produktförnyelse är strategiska faktorer för de svenskaföretagens konkurrenskraft, och utformningen av den industrirelateradeforskningen är härvid av avgörande betydelse. Det är nödvändigt attsamverkan mellan näringsliv och universitet/högskola främjas och attforskningsresultat förs ut till företagen. har en viktig uppgift närdet gäller den industrirelaterade forskningen. Av besparingen avseendeteknisk forskning och utveckling har, som tidigareredovisats, ungefär hälften kompenserats genom att forskningsstiftelsernatagit över finansieringen. Utskottet vill dock peka på att dessafinansieringar endast avser ett begränsat antal år och således inte ärlångsiktiga. Vidare gäller att forskningsstiftelserna inte arbetar med aktivsamverkan med näringslivet på det sätt som gör. Utskottet villunderstryka vikten av att regeringen noga följer utvecklingen och pålämpligt sätt håller informerad om finansieringen.I motion 1998/99:N233 (v) förordas att en tidigare gjord besparing avseenderymdverksamheten för skall återföras så snart budgetläget medgerdetta. Utskottet anser att den aktuella verksamheten är viktig för attupprätthålla och höja kompetensnivån inom de berörda företagen och stärkaderas konkurrenskraft internationellt. Det kan noteras att rymdverksamhetenkommer att bli föremål för behandling i den forskningspolitiska propositionsom planeras läggas fram nästa år.När det gäller motionerna om STATT, i vilka föreslås bl.a. ökade medel förverksamheten, vill utskottet hänvisa till att STATT fått ettsärskilt medelstillskott. Vidare pågår inom en översyn avden teknisk-vetenskapliga verksamhet som bedrivs i offentlig regi.I en motion förordas minskat anslag till ochatt anslaget till investeringsfrämjandet skall minskas och senare slopas.Detta är yrkanden som utskottet har behandlat och som haravslagit.Ökade medel för att främja export av miljöanpassad teknik föreslås i motion1998/99:Fi210 (c). Som tidigare beskrivits skall genomföra etttreårigt program med syfte att främja miljöteknikrelaterade varor ochtjänster. Vidare kan noteras att en särskild utredare har uppdrag rörandeexport inom miljösektorn.Regeringens förslag om anslag till näringslivsutveckling i Östersjöregionenavvisas i några motioner. Enligt utskottets mening är detta en angelägenverksamhet både för de berörda länderna och för svenska småföretag.På konsumentområdet föreslås i en motion minskade medel tillKonsumentverket och i en annan motion ökade medel till stöd tillkonsumentorganisationer och till konsumentforskning. vill utskottet erinra om att detta verk utsatts för storabesparingar under de senaste åren.I några motioner föreslås att anslaget till omstrukturering av vissastatligt ägda företag m.m. skall slopas eller minskas kraftigt. Yrkanden omslopande av anslaget har utskottet tidigare behandlat och riksdagenavslagit. Utskottet vill också påpeka det anmärkningsvärda i att de partiersom står bakom den s.k. fempartiuppgörelsen om de framtida pensionerna intealls - eller i mycket begränsad omfattning - tar upp några kostnader förägarinsatser för AB.Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagenför inom utgiftsområde 24 Näringsliv (bilaga). Likasåtillstyrks de övriga här aktuella förslagen till riksdagsbeslut somframlagts i budgetpropositionen. Samtliga behandlade motioner avstyrksdärmed i nu berörda delar. Motion 1998/99:N321 (mp) avstyrks också i den delsom avser yrkandet om anslag för budgetåren 2000 och 2001, eftersom detaktuella beslutet endast avser budgetåret 1999.Patent- och registreringsverkets handläggningstiderI motion 1998/99:N238 (c) föreslås ett riksdagsuttalande om atthandläggningstiderna hos PRV skall förkortas. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det - inte minst för småföretagen - är viktigt atthandläggningstiderna för olika ansökningar hos myndigheter kan hållas på enrimlig nivå. Som redovisats är detta också regeringens inställning, vilkenbl.a. kommit till uttryck i de åtgärder som aviserades i den senasteekonomiska vårpropositionen och som bl.a. rörde arbetet inom olikamyndigheter med att förkorta handläggningstiderna. Regeringen har tidigareunder tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp med ansvar fördetta arbete. PRV ingår bland de myndigheter som haft ett särskilt uppdragrörande förkortade handläggningstider. Resultatet av detta uppdrag kommeratt ligga till grund för skrivningar i regleringsbreven för år 1999.Enligt utskottets mening pågår det sålunda ett arbete inomRegeringskansliet med just den inriktning som efterfrågas i motionen. Någotbehov av ett riksdagsuttalande i saken kan utskottet därmed inte se ochavstyrker motion 1998/99:N238 (c) i berörd del.Exportfrämjande verksamhetRiksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs en översyn och samordningav de statliga insatserna för främjande av export, anförs det i motion1998/99:N299 (m). I propositionen sägs att regeringen delar den syn somRiksrevisionsverket redovisat i en rapport och som innebär att Exportrådetsroll som centralt exportfrämjande organ bör stärkas och lämpligasamarbetsformer utvecklas med andra organ på detta område. Enligtregeringens mening är det angeläget att länsstyrelser och kommuner i störreutsträckning anlitar kompetens i och utomlands när detgäller insatser av exportfrämjande natur. Något behov av ett uttalande avriksdagen i frågan kan utskottet, mot bakgrund av det anförda, inte se. Dennämnda motionen avstyrks därmed i berörd del.Assi Domän ABPropositionenStaten äger direkt genom Närings- och handelsdepartementetoch via Förvaltningsaktiebolaget av aktierna i . Regeringen har tidigare av bemyndigats att under vissaförutsättningar besluta om en minskning av statens ägarandel i bolaget tilllägst (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26). Bemyndigandet avserendast möjlighet för regeringen att ta ställning till eventuella förslag omnyemission, men inte direkt avyttring av aktier.Assi har beslutat att föreslåden ordinarie bolagsstämman att besluta om en utdelning tillaktieägarna av ett nybildat bolag, innehållande ca produktivskogsmark samt därtill hörande skogsbruksrörelse. (Arbetsnamnet på det nyabolaget är .) Staten har som aktieägare i i ettuttalande ställt sig positiv till styrelsens förslag. Staten avser attmedverka till att beslutet om utdelningen fattas vid . Efter utdelningen kommer staten att ha sammaägarandel i det utdelade bolaget som i . Överlåtelse av mark frånAssi Domän till det bolag som avses att delas ut förutsätter tillståndenligt jordförvärvslagen (1979:230) av berörda myndigheter.Regeringen har också i samband med styrelsebeslut uttalatavsikten att staten skall lägga ett offentligt bud på samtligaaktier i det utdelade bolaget i syfte att nå en ägarandel på i dettabolag. Betalningen avses att utgöras av en del av de aktier i somstaten äger. Avsikten är att göra ett renodlat byte utankontanter. Staten kommer efter bytet, om samtliga aktieägare i det utdeladebolaget accepterar villkoren, att äga av det nya skogsbolaget och enminoritetsandel i . Storleken av denna andel går inte nu attberäkna, men regeringen gör bedömningen att staten även efter aktiebytetkommer att vara den dominerande ägaren i anger följande positiva effekter av ett separat statligtskogsbolag:- förbättrad arrondering av mark (dvs. fastigheter samlas ihop till bättrestruktur), vilket underlättar markbyten på kommersiella villkor med andramarkägare,- marknaden för vedråvara vidgas, dvs. vedråvaran kommer att säljas på enkommersiell och öppen marknad varigenom köpsågverken kan ha lättare att fåtillgång till vedråvara.Vidare kommer det att bli lättare att till staten överföra mark för statligaändamål t.ex. för naturvårdsändamål, sägs det i propositionen. Sådanöverföring skall ske på affärsmässiga villkor. De marker som är skyddsvärdaoch av icke-kommersiell natur bör förvaltas av , anserregeringen. Det kan även bli aktuellt med överföring av mark från till bolaget för att uppnå en renodling av verksamheterna ibolaget respektive verket. All eventuell framtida överföring av mark till enannan ägare skall ske på affärsmässiga villkor. Regeringen begär riksdagensgodkännande av de här angivna riktlinjerna för förvaltningen avskogsbolaget.För att minska statens ägarandel i på angivet sätt krävs ändringav det nuvarande bemyndigandet för regeringen i fråga om förvaltningen avstatens aktier i bolaget. Med hänsyn till att staten efter aktiebytet kommeratt vara minoritetsägare i bör regeringen i likhet med vad som ärfallet med statens minoritetsinnehav i andra bolag ha befogenhet attdisponera över innehavet, anförs det. Detta regleras även i 26 § lagen(1996:1059) om statsbudgeten. Regeringen begär därför medgivandeatt få minska statens ägarandel genom det nämnda aktiebytet och även att fåmedverka i sådana beslut som innebär att statens ägarandel i aktiebytet minskar. Vidare vill regeringen ha bemyndigandeatt genom aktiebytet förvärva samtliga aktier i det nya skogsbolaget.MotionernaFörslagen om berörs i sju motioner.Statens aktier i bör säljas och en del av intäkterna böranvändas till nya naturreservat och biotopsskyddsområden, anförs det imotion 1998/99:N252 (m). behöver öka andelen skog som är skyddad motavverkning, främst i , menar motionärerna. Detta får dock integå ut över de enskilda familjeskogsbruken eller andra markägare. Naturvårdenmåste betalas solidariskt, anser motionärerna. I ett första steg bör 2miljarder kronor reserveras för naturvården, varav böranvändas omgående för skydd av områden där det brådskar med initiativ,föreslår motionärerna. Härutöver bör användas för bildandeav en statlig fond för bevarande av naturvärden i skogen, varvid fondensstyrelse bör vara självständig. Företrädare för areella näringar,skogsindustrierna, , ideella natur- ochmiljöorganisationer samt forskare från t.ex. ()/Artdatabanken bör ingå i styrelsen, anför motionärerna.Regeringens förslag rörande bör avslås av , anförs deti motion 1998/99:N277 (v). Vidare begärs uttalanden av i följandetre avseenden: om skyddsvärda skogar, om behovet av en inventering avnaturvärden i nuvarande totala skogsinnehav och om att den typav stora förändringar av det statliga kontrollerade skogsinnehavet som dethär är fråga om måste föregås av noggranna utredningar och analyser ochgrundas i en långsiktig strategi som tar hänsyn till de tidigare nämndafaktorerna.Mot bakgrund av den starka kritik som riktats mot -både för bristande inventeringar av naturvärden på den ägda skogen ochavverkning av skogsområden med höga naturvärden - är det mycket tveksamt omStatens fastighetsverk kan anses vara rätt förvaltare av skyddsvärda skogaroch mark av icke-kommersiell natur, anför motionärerna. De anser attnaturvärdena på den mark som omfattas av affären inte heller är ordentligtutredda. Merparten av den skog som skall föras över i det nya bolaget liggeri norra , som de stora behoven av skogsskydd finns i desödra delarna, konstateras det.När bildades begicks flera misstag, bl.a. tillvaratogsinte möjligheten att bevara skyddsvärda skogar och att undanta s.k.bytesmark, hävdar motionärerna. De menar att en ny stor ägarförändring avskog, där staten har en aktiemajoritet, inte får ske utan engrundlig studie. Vidare måste konsekvenserna för rennäringen beaktas. Innanen eventuell förändring genomförs är det rimligt att sakkunniga inomNaturvårdsverket, , samer, markägar- och miljöorganisationeroch andra intressenter kommer till tals, menar motionärerna. En inventeringav naturvärdena i nuvarande totala skogsinnehav anses varanödvändig.För närvarande äger staten via aktiemajoritet i 3,2 miljonerhektar skog, sägs det i motionen. Om den föreslagna affären genomförs blirstaten ensam ägare till skog, där tveksamheter om bl.a.urvalet av mark finns, som ägarinflytandet minskar - kanske påsikt upphör - över ett skogsbestånd , anförmotionärerna. En sådan förändring kan motionärerna inte acceptera. I ställetmåste det statliga skogsinnehavet långsiktigt säkerställas. Det statligaägandet av skog måste utövas på ett långsiktigt och målinriktat sätt, därägandet samverkar med andra politiska beslut, anför motionärerna.