bet · GL01JoU12 · 1998-02-05 00:00:00 — Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna 1997/98:Jo504 (m), 1997/98:Jo509 (m) och 1997/98:Jo515 (kd) lämnasutan vidare åtgärd.Med anledning av det i motion 1997/98:Jo536 (mp) yrkande 3 framförda kravetatt grymma metoder i djurhållningen skall avvecklas erinrar utskottet särskiltom 2 § djurskyddslagen som innebär att djur skall behandlas väl och skyddas motonödigt lidande och sjukdom. Med hänvisning härtill och ovan nämndabemyndiganden m.m. anser utskottet att syftet med motionen bör kunnatillgodoses inom ramen för gällande lagstiftning. Motion 1997/98:Jo536 (mp)yrkande 3 kan därför lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har tidigare behandlat frågan ompälsdjursuppfödningens förenlighet med djurskyddslagen (se bl.a.1995/96:JoU14). Utskottet har därvid bl.a. framhållit att i 4 §djurskyddslagen uppställt krav på att såväl djur inom animalieproduktionensom pälsdjur skall hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sättatt det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Dennaformulering innebär att det ställs strängare krav på ett hänsynstagande tillvarje djurarts behov av rörelsefrihet m.m. och till särskilda biologiskabeteenden i övrigt. Utskottet konstaterade vidare atttillämpningsföreskrifterna givetvis måste utformas på ett sätt som är ägnat attuppfylla intentioner. har i sina föreskrifter förlantbrukets djur (SJVFS 1993:129) reglerat hållande av pälsdjur. I anslutningtill föreskrifterna har även allmänna råd utarbetats. Enligt vad utskotteterfarit pågår inom ramen för Konventionen om skydd av lantbrukets djur iEuroparådet ett arbete med nya regler för uppfödning av pälsdjur. Arbetetberäknas vara slutfört . Med det anförda föreslår utskottet attde i motionerna 1997/98:Jo501 (m), 1997/98:Jo516 (mp, v), 1997/98:Jo519 (s) och1997/98:Jo526 (fp) framförda kraven på en avveckling av burhållningen avpälsdjur avslås.I motion 1997/98:Jo512 (mp) redovisas en del synpunkter och förslag omhållande av gris. Enligt utskottets mening kan syftet med motionen ansestillgodosett med ovan redovisade bemyndiganden och föreskrifter. Frågan omverksamhet med s.k. suggpooler faller även inom berörd tillsynsmyndighetsansvarsområde. Utskottet avstyrker motion 1997/98:Jo512 yrkandena 4, 5 och 8.Enligt vad utskottet erfarit skall ett nytt djurhus förSmittskyddsinstitutets försöksdjur byggas. Byggnaden beräknas vara klar omkringår 2000. Utskottet utgår från att de nya lokalerna utformas på ett sådant sättatt de uppfyller de krav som följer av gällande djurskyddslagstiftning. Iövrigt får det ankomma på berörd tillsynsmyndighet att pröva ifrågavarandedjurhållning och vid behov vidta nödvändiga åtgärder. Eftersom det inteankommer på att ta ställning till ett enskilt förvaltningsärende, somär föremål för berörda myndigheters tillsyn och prövning, avstyrks motionerna1997/98: Jo534 (mp) yrkande 4 och 1997/98:Jo539 (fp) yrkandena 1- 4.Enligt 7 § lagen (1943:459) om tillsyn över hundar och katter får en katt,som med skäl kan antas vara övergiven eller förvildad, dödas avjakträttshavaren eller av någon som företräder denne. Inom tätbebyggt områdekrävs dock tillstånd av polismyndigheten. Utskottet är inte berett att i dettasammanhang föreslå något uttalande från sida om rätten att dödakatter, ägaransvaret för övergivna katter och stöd till kattvård ochkattorganisationer. Motion 1997/98:Jo522 (mp) yrkandena 1-3 avstyrks.Vidare avstyrks motion 1997/98:Jo522 (mp) yrkande 4 om märkning av katter.DjurtransporterEG:s direktiv om skydd av djur under transport (91/628/EEG) är, till skillnadmot övriga djurskyddsdirektiv, ett totalharmoniserat direktiv. Direktivetgäller transport av djur inom, till och från gemenskapen. Nationella regler fårtillämpas på transporter som understiger . antog rådet ettnytt direktiv (95/29 (EG)) om ändring i direktivet om skydd av djur vidtransport. Den svenska implementeringen återfinns i om transport av levande djur (SJVFS 1996:105). Med det anfördaavstyrks motion 1997/98:Jo507 (s) i fråga om undantag för hästars restid påfärja.I anslutning till motion 1997/98:Jo514 (kd) yrkande 2 om att EU skallkartlägga och dokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vid transporter avlevande djur mellan EU:s olika medlemsländer vill utskottet anföra följande.Vid ministerrådsmötet i beslutades attdjurtransporter från EU till andra länder skall granskas av en veterinär vidankomsten. Ett intyg från en av godkänd veterinär är enförutsättning för att EU skall betala ut exportbidrag till transporten. De nyareglerna träder i kraft . Motionen avstyrks i berörd del i denmån den inte kan anses tillgodosedd.DjurförsökUtskottet har valt att i detta betänkande behandla ett antal motionsyrkandensom handlar om djurförsök. Syftet med berörda motioner kan i allt väsentligttillgodoses med hänvisning till den av regeringen tillkalladesärskilda utredaren med uppgift att göra en inventering och bedömning avförsöksdjursanvändningen i landet och att utvärdera det stöd som lämnas tillforskning om alternativ till djurförsök. I uppdraget ingår att lämna förslagtill hur försöksdjursanvändningen skall kunna begränsas. Utredaren skall ävenlämna förslag till hur forskningsstödet för att främja alternativa metoder tilldjurförsök bör organiseras. Uppdraget skall redovisas (dir. 1997:43). Med det anförda föreslår utskottet att motionerna 1996/97:Jo502(kd) yrkande 4, 1996/97:Jo511 (v, c, mp), 1996/97:Jo514 (mp) yrkandena 1 och 2,1996/97:Jo517 (m, fp, mp), 1996/97:Jo525 (v) yrkandena 1 och 2, 1996/97:Jo536(s), 1996/97:Jo538 yrkandena 1 och 2, 1996/97:Ub514 (mp) yrkande 43,1997/98:Jo511 (kd) yrkande 5, 1997/98:Jo517 (s) delvis, 1997/98:Jo521 (v, c,mp), 1997/98:Jo544 (kd) yrkande 1 och 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 55 lämnasutan vidare åtgärd.I flera motioner aktualiseras frågan om den etiska prövningen och verksamhet. De ovan nämnda direktiven rymmer även enöversyn av Centrala försöksdjursnämndens (CFN) verksamhet samt en utvärderingav de djurförsöksetiska nämnderna. Förslag skall läggas fram om de förändringarav nämndernas verksamhet som kan behövas. Vidare framhålls att dedjurförsöksetiska nämndernas prövning av planerade djurförsök är av storbetydelse för ett fungerande djurskydd och att en utvärdering av nämndernasverksamhet därför skall göras. Härvid skall en analys göras av utfallet avnämndernas hittillsvarande prövning och den praxis som utvecklats inomnämnderna. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionerna1996/97:Jo514 (mp) yrkande 4, 1996/97:Jo519 (m, fp, c, v, mp), 1996/97:Jo523(mp) yrkande 1, 1996/97:Jo534 (mp), 1996/97:Jo538 (c) yrkandena 3 och 4,1996/97:Ub514 (mp) yrkande 45 och 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 57 lämnas utanvidare åtgärd.Mot bakgrund av det anförda avstyrks även motion 1996/97:Jo524 (mp)yrkandena 1-4.När det gäller test av kosmetika på djur vill utskottet anföra följande.Enligt kommissionens direktiv /18/EG av (L 114) harförbudet att på marknaden släppa ut kosmetiska produkter som utprovats på djurskjutits upp till . Enligt kommissionen har framsteg gjortsinom forskningen vad gäller alternativa försöksmetoder men ingen har hittillskunnat valideras vetenskapligt. har ännu inte antagit några riktlinjer förtoxicitetstester som är tillämpliga på alternativa försöksmetoder.Utskottet har redovisat sin inställning beträffande testav kosmetika på djur, senast (se 1994/95:JoU1 s. 14 f.). Därvidanförde utskottet bl.a. att kosmetika måste hänföras till sådana produkterbeträffande vilka det av etiska skäl inte bör accepteras att djurförsök kommertill användning. finns det ett intresse av att produkter som saluförstill allmänheten bör ha genomgått erforderliga undersökningar i syfte attförhindra skadliga verkningar hos konsumenterna. På förslag av utskottet harriksdagen tidigare, som sin principiella uppfattning, uttalat att djurförsökinte bör få förekomma vid framställning och testning av kosmetika. Kosmetikaskulle dock inte undantas från de produktsäkerhetskrav som i konsumenternasintresse gäller för kemiska produkter i allmänhet. Utskottet förutsatte vidareatt regeringen följer utvecklingen på detta område och även internationelltdriver ett aktivt arbete för att få till stånd skärpta regler pådjurförsöksområdet, inte minst när det gäller djurförsök i samband medtillverkning av kosmetika. bör agera aktivt för att påverka bl.a. EU såatt alternativa metoder för testning av kosmetika- och hygienprodukterutvecklas.Utskottet vidhåller sin inställning när det gäller test av kosmetika på djuroch förutsätter att regeringen aktivt verkar för att EU:s förbud skallgenomföras . Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1996/97:Jo509 (c) yrkandena 1-4, 1996/97:Jo514 (mp) yrkande 3, 1996/97:Jo516(m, fp, c, mp), 1996/97:Jo532 (kd) yrkande 1, 1997/98:Jo514 (kd) yrkande 1samt 1997/98:Jo535 (mp) yrkandena 1 och 2 i den mån deras syfte inte kan ansestillgodosett.Övriga djurskyddsfrågorNär det gäller kastrering av grisar framgår av 25 § djurskyddsförordningen(1988:539), i dess lydelse fr.o.m. , att svin får kastrerasutan att veterinär anlitas under förutsättning att kastreringen sker innandjuret uppnått två veckors ålder. Vid kastrering av svin som uppnått tvåveckors ålder skall ingreppet göras under bedövning. fickifrågavarande ingrepp göras utan veterinärs anlitande fram till dess djuretuppnått fyra veckors ålder. Med det anförda vidhåller utskottet sin i april1997 gjorda bedömning enligt vilken det får i första hand ankomma på regeringenoch berörda myndigheter att pröva möjligheterna att ytterligare skärpa nugällande föreskrifter på detta område (se 1996/97:JoU10). Motionerna 1997/98:Jo512 (mp) yrkande 2 och 1997/98:Jo528 (fp) avstyrks.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionerna 1997/98:Jo512 (mp)yrkande 6 och 1997/98:Jo536 (mp) yrkande 4 att det vore önskvärt omutvecklingen av mobila slakterier kunde påskyndas. En sådan utveckling skullestimulera verksamheten med gårdsslakterier som möjligheterna attmotverka långa djurtransporter ökar. Inom ramen för programmet förlandsbygdsutveckling (Mål 5a) utgår stöd till investeringar i jordbruksföretag.Stöd kan bl.a. lämnas till investeringar som främjar djurskyddet och tillkompletterande verksamhet inom företaget. I norra delen av kan stödutgå även till investeringar som förbättrar produkternas kvalitet och innebären omställning av produktionen till marknadens behov, minskarproduktionskostnaderna och sparar energi samt förbättrar levnads- ocharbetsvillkoren för dem som är verksamma inom företagen. Vidare böruppmärksammas att det inom ramen för programmet för landsbygdsutveckling (Mål5b) finns stöd som syftar till att skapa livskraftiga landsbygdsföretag genomatt utveckla nya verksamheter som kan kombineras med de areella näringarna. Detfinns således möjlighet att ge stöd till utveckling av kompletterandeverksamhet inom berörda företag. Utskottet förutsätter att eventuellatillämpningssvårigheter uppmärksammas av regeringen och att man vidtar deåtgärder som kan anses erforderliga för att främja den mer småskaligaslakteriverksamheten. Enligt utskottets bedömning är syftet med motionerna1997/98:Jo512 yrkande 6 och 1997/98:Jo536 yrkande 4 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.I anslutning till motion 1997/98:Jo512 om förbud mot plågsamma och stressandemetoder för bedövning före slakt konstaterar utskottet att frågan regleras idjurskyddslagen (1988:534). Enligt lagen får dessutom regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, meddela ytterligare föreskrifter omslakt och om avlivning av djur i andra fall. Med det anförda avstyrks motion1997/98:Jo512 (mp) yrkande 7.Enligt motion 1997/98:Jo512 yrkande 1 bör förbjuda export av levandegrisar till länder med sämre djurskydd än i . Utskottet vill framhållaatt begreppet ?sämre djurskydd än ? inte är tillräckligt klart ochentydigt för att läggas till grund för ett beslut om exportförbud. I den månmotionen avser export till andra EU-länder bör understrykas att ettexportförbud på angiven grund inte är förenligt med om varors fria rörlighet. Vidare bör uppmärksammas att EG:sdjurskyddslagstiftning till stora delar är minimiregler. Med det anfördaavstyrker utskottet motion 1997/98:Jo512 (mp) yrkande 1.Med anledning av det i motion 1997/98:Jo502 (mp) framförda förslaget omförbud mot avel och ägande av s.k. varghybrider vill utskottet anföra följande.Enligt 19 a § djurskyddsförordningen (1988:539) är det förbjudet att innehaeller genom avel frambringa hundar som har extremt stor kamplust, blir lättretade och biter, bara med svårighet kan förmås avbryta ett angrepp och har enbenägenhet att rikta sitt kampintresse mot människor eller andra hundar.Förordningen fick sin nuvarande lydelse genom en ändring som trädde i kraft den15 (SFS 1997:49). Ändringen innebar att förbudets tidigarebegränsning till rasen pitbullterrier utgick. är upptagen på den s.k.Citeskonventionens A-lista. Parterna under konventionen beslutade ,i en s.k. resolution (10.17), att den högsta (mest skyddsvärda) listning somena parten i ett avelsförhållande har, också skall gälla för avkomman. Enavkomma varg/hund får således vargens liststatus. Samma gäller avkommavarghybrid/hund. I EG:s nya rådsförordning om skyddet av arter av vilda djuroch växter genom kontroll av handeln med dem (EG nr 338/97), som skalltillämpas under iakttagande av bl.a. de bestämmelser som återfinns iCiteskonventionen, återfinns vargen på den s.k. A-listan. Enligt förordningen(art. 8) är det förbjudet att bl.a. köpa, saluföra, sälja samt att inneha förförsäljning exemplar av de arter som upptagits i bilaga A. Enligt vad utskotteterfarit pågår inom ett arbete med en ny förordning om skyddav hotade arter. Bl.a. föreslås i denna att saluförandet av hundar underbeteckningarna varghund/varghybrid skall förbjudas. Man vill på så sättmotverka risken för oönskad påverkan på den vilda vargstammen. I dettasammanhang bör även uppmärksammas att med stöd avdjurskyddsförordningen (1988:539) meddelat nya föreskrifter om villkor förhållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap ochhobby (SJVFS 1997:61). Bl.a. förbjuder man hållandet av rovdjur för sällskapoch hobby. Med det anförda föreslår utskottet att motion 1997/98:Jo502 (mp)lämnas utan vidare åtgärd.Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan om upplåtelse av vakthund inomRegeringskansliet. I avvaktan på resultatet av detta arbete anser utskottet detinte meningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande beträffande eneventuell reglering av användandet av vakthund. Motion 1997/98:Jo538 (s)avstyrks.Sverige är ett av få länder som är fritt från rabies. Detta har uppnåtts medstrikt tillämpning av karantän. Minröjningshundars eventuella tjänstgöringutanför EU innebär en ökad exponering för rabiessmitta. Utskottet är motbakgrund av det anförda inte berett att föreslå något uttalande från riksdagenssida med anledning av det i motion 1997/98:Jo533 (s) framförda kravet om enöversyn av reglerna för karantän med vidgade dispensmöjligheter förminröjningshundar. Motionen avstyrks.Enligt motionerna 1997/98:Jo534 (mp) yrkande 3 och 1997/98:Jo540 (fp) börstaten ta sitt konsumentansvar i djurskyddsfrågor och i sin upphandlingefterfråga produkter som ej testats på djur samt djurprodukter från djurvänligproduktion. Enligt 1 kap. 22 § lagen (1992:1528) om offentlig upphandling fården upphandlande enheten ställa de krav som den anser vara viktiga. Dessa kravskall dock vara affärsmässigt avvägda i förhållande till det som upphandlas.Det är vidare viktigt att utvärderingskriterierna kopplas till den vara ellertjänst som skall upphandlas. Den upphandlande enheten skall iförfrågningsunderlaget eller i annonsen om upphandling ange vilkaomständigheter som den tillmäter betydelse. I lagen nämns miljöpåverkan somett exempel på omständighet som den upphandlande enheten får ta hänsyn till.Samtidigt bör uppmärksammas att de krav som ställs inte får utformas på ettsådant sätt att de innebär en uppenbar konkurrensbegränsning. Med det anfördaavstyrks motionerna 1997/98:Jo534 (mp) yrkande 3 och 1997/98: Jo540 (fp) i denmån de inte kan anses tillgodosedda.Regeringens arbete med att bl.a. inom EU och vid den fortsatta reformeringenav EU:s gemensamma jordbrukspolitik främja bättre djurhållning och djurskydduppmärksammas i motionerna 1997/98:Jo514 (kd) yrkande 3 och 1997/98:K715 (kd)yrkande 10. En svensk strategi för EU:s jordbruk har redovisats avden parlamentariska kommittén för reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik i betänkandet Mat och miljö (SOU 1997:102). I betänkandetframhålls bl.a. att det är angeläget att djurens situation förbättras inom EUav såväl etiska som miljömässiga och kvalitetsmässiga skäl. För att så skallske måste EU:s gemensamma regler som finns om smittskydd, djurskydd ochdjurhälsa skärpas. Detta gäller bl.a. transporter av djur, vissauppfödningsformer, foderkvalitet och hygien samt smittspridning. Pådjurskyddsområdet, där gemensamma regler ofta saknas, är det särskilt angelägetatt sådana införs. Den svenska djurskyddslagen bör vara utgångspunkten. Fråganhar också uppmärksammats av utredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion (SOU 1997:167). Enligt utredaren är det angeläget att ärpådrivande vad gäller såväl att behålla den nuvarande som att höjaambitionsnivån beträffande djurskyddet inom EU. Avslutningsvis bör även nämnasatt regeringen , i en särskild skrivelse, lämnar en redogörelse tillriksdagen om verksamheten i EU (/97:80). Det anförda tillgodoserenligt utskottets mening syftet med motionerna 1997/98:Jo514 (kd) yrkande 3 och1997/98:K715 (kd) yrkande 10. Motionsyrkandena avstyrks.Beträffande frågan om att anpassa berörda EU-regler till djurvänligäggproduktion hänvisar utskottet till sin bedömning medanledning av regeringens skrivelse 1996/97:64 om alternativ till traditionellburhållning av höns. Utskottet anförde bl.a. följande. Det är oacceptabelt atthönshållning i EU i allmänhet sker i små burar där hönsen inte kan få utloppför sina grundläggande beteenden. I sammanhanget bör också noteras att Sverigeäven ur andra aspekter har högre djurskyddskrav än flertalet övriga EU-länder.Sverige tillåter t.ex. inte näbbamputation eller näbbtrimning. Mot dennabakgrund delar utskottet regeringens bedömning att aktivt bör verka föratt funktionskrav införs och traditionella burar förbjuds i alla medlemsstateri EU (1996/97:JoU9). Enligt utskottets bedömning är syftet med motion1997/98:Jo201 (c) med det anförda i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandetpåkallar således ingen ytterligare åtgärd.Varroakvalster hos binUtskottets övervägandenEnligt motion 1997/98:Jo206 (m) är den svenska biodlingen i kris. Det räckerinte med att utreda biodlingen i . Det är också hög tid att återupptakampen mot varroan och se till att den inte sprider sig ännu mer. Den hartillåtits sprida sig för mycket, men det är ännu bara mindre områden i landetsom är infekterade.Utskottet utgår från att motionen syftar till en utrotning av varroakvalstretgenom obligatoriska föreskrifter om förintande av smittade bisamhällen. Det börinledningsvis framhållas att utskottet under innevarande mandatperiod och detvå föregående mandatperioderna behandlat motioner om varroa och merövergripande biodlingsfrågor vid sammanlagt tio tillfällen. En omfattanderedovisning av problemen med varroakvalstret lämnas i betänkande 1994/95:JoU1.Dessutom har revisorer besökt Statens jordbruksverkoch granskat verkets strategi för bekämpning av varroakvalstret, utan attfinna anledning till anmärkningar.Utskottet har fått information om vilka praktiskaförutsättningar som föreligger för att kontrollera eller utrotavarroakvalstret. Från sida har bl.a. framhållits att ettfullständigt förintande av kvalstret kräver att samtliga bin och bisamhällendär varroakvalstret förekommer förintas. Därvid måste man först definiera deområden där kvalstret förekommer, vilket i sig innebär särskilda svårigheter.Bekämpningen måste inriktas på såväl domesticerade som vilda bin. Det krävsbifrihet under uppskattningsvis för att samtliga bin, främst vildabisamhällen, skall kunna lokaliseras. De positiva effekterna på växtodling m.m.av binas pollinering skulle utebli under de år utslagningen pågår. Ett försöktill utslagning skulle således kräva mycket stora insatser i form av bådearbete och kapital. Någon garanti för att försöket ger bestående resultat kaninte ges. Ett enda kvalster som överlever kan föra smittan vidare. Risken föråterinfektion kvarstår dessutom så länge smittan finns i vår omvärld. Inombinäringen går åsikterna starkt isär i denna fråga. Från sidahar man bestämt dementerat alla påståenden om att varroakvalstret skulle kunnautrotas med relativt begränsade insatser.Enligt aktuella uppgifter från finns varroa i ,, , södra , södra , Gotlandslän och i fyra församlingar i vid gränsen till . Enligtbitillsynsmännens årsrapporter för är ca 12 000 bisamhällen angripna avvarroa.Som framgår av utskottets tidigare uttalanden har i bisjukdoms-lagen (1974:211) delegerat beslutanderätten till regeringen, tillsynsman ellerbehörig myndighet såvitt avser åtgärder och förelägganden mot enskilda m.m. föratt bekämpa bisjukdomar. Enligt bisjukdomsförordningen (1974:212) åligger detJordbruksverket att följa sjukdomarnas uppträdande och spridning, utfärdaföreskrifter om bekämpning och meddela råd och anvisningar. harsåledes ansett att frågan om bekämpning av bisjukdomar bör behandlas påmyndighetsnivå, och enligt utskottets mening finns det starka skäl attbibehålla denna ordning. Detta gäller i synnerhet en sådan utpräglatteknisk/vetenskaplig bedömning som måste göras i fråga om förutsättningarna förett fullständigt förintande av varroakvalstret eller vilka metoder som överhuvud taget är mest lämpade för att bekämpa olika bisjukdomar. Utskottet haringet underlag som tyder på att ett beslut om storskaliga och obligatoriskabekämpningsinsatser i enlighet med motion 1997/98:Jo206 skulle vara effektivaeller ge bestående resultat. Liksom tidigare förutsätter utskottet givetvis attregeringen och med stor uppmärksamhet följer utvecklingen pådetta område. För fullständighetens skull bör framhållas att Jordbruksverketutfärdat föreskrifter angående bl.a. zonindelning och flyttningsrestriktionerför att bekämpa varroakvalstret (SJVFS 1992:38, 1993:27 och 1994:68). Vidareerinrar utskottet om att den enskilde biodlaren är skyldig att vidta åtgärderför att hålla nere och bekämpa varroa-kvalstret och andra bisjukdomar enligtangivna föreskrifter. Enligt 42 § i verkets föreskrifter SJVFS 1992:38 skallbitillsynsman i bigård där varroa-kvalster förekommer förelägga innehavaren attvidta bekämpningsåtgärder i bigårdens samtliga samhällen. Sådanabekämpningsåtgärder skall avse användning av spärrboxmetoden, användning av dekemiska substanserna myrsyra eller mjölksyra eller de kemiska bekämpningsmedelsom är godkända för bekämpning av varroakvalster i bigård. Valet avbekämpningsåtgärder i det enskilda fallet får göras av biodlaren.När det gäller förutsättningarna i allmänhet för binäringens fortlevnad kantilläggas att utskottet behandlade denna fråga så sent som (1997/98:JoU3). I det sammanhanget hänvisade utskottet till en antagenEG-förordning (EG) nr 1221/97 om åtgärder för att förbättra villkoren förproduktion och saluföring av honung. Ett förslag till nationellt program förden svenska binäringen har utarbetats och överlämnats till kommissionenför godkännande. Det bör framhållas att programmet har utarbetats i samarbetemed (), Yrkesbiodlarna förekonomisk biodling (Ekobi) och SLU. Syftet med förordning 1221/97 är bl.a. attförbättra villkoren för produktion och saluföring av honung inom gemenskapensamt att minska varroakvalstrets och därmed sammanhängande sjukdomars negativainverkan på honungsproduktionen. Detta skall uppnås genom att varje medlemslandinför nationella program vilka kan omfatta åtgärder för teknisk hjälp,varroabekämpning, rationalisering vid flyttning av bisamhällen och samarbeteinom forskningsprogram om förbättring av honungskvaliteten.