bet · GM01SoU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Demenar att denna måste vara vägledande i desatsningar som måste göras i kommunerna för attkomma till rätta med den växande hemlösheten.Normaliseringsprincipen bör också prägla de projektsom regeringen föreslår i budgetpropositionen. Dettainnebär att projekten skall vara väl förankrade ikommunernas socialtjänst och annan kommunalverksamhet. Kontinuitet och samordning med psykiskastödinsatser är nödvändiga, liksom goda kontaktermed bostadsmarknadens parter. Olika skyddadeboendeformer med individuellt utformade stödinsatsermåste skapas. Slutmålet för verksamheterna börpräglas av att människor skall kunna få egnabostäder.I motion So330 av m.fl. (s)begärs tillkännagivande om vad i motionen anförts omåtgärder för de hemlösa. Motionärerna tycker det är bra attregeringen avser att ge i uppdragatt göra en uppföljning av kartläggningen från år1993. Det är också bra att regeringen nu föreslårmedel för en treårig försöksperiod för att användastill nyskapande projekt för de bostadslösa.Motionärerna anser dock att medlen som ställs tillförfogande är otillräckliga med hänsyn till detmarkant ökade antalet hemlösa och att dessa numeraåterfinns inte bara i storstäderna utan i de flestakommuner.Socialutskottet har uttrycktoro över situationen för de hemlösa, senast ibetänkande 1997/98:SoU17. Till betänkandet harfogats redovisningen av den offentliga utfrågningsom socialutskottet genomförde den 5 februari 1998om missbrukarvård m.m., där också de hemlösassituation belystes. Utskottet konstaterar ibetänkandet att riksomfattandekartläggning av hemlösa i kom till efterinitiativ från utskottet. Utskottet anförde vidareföljande (s. 20):Utskottet vill således återigen understryka viktenav att kommunerna kontinuerligt ägnar de bostadslösastor uppmärksamhet och ser till att stödinsatsernablir så effektiva som möjligt. De frivilligaorganisationernas insatser är värdefulla och derasinsatser är ett utmärkt komplement tillsocialtjänstens insatser. Utskottet anser attsocialtjänsten måste söka få till stånd en ökadsamverkan med de frivilliga organisationerna för attstödja och hjälpa de hemlösa men också för att nå degrupper av hemlösa som inte vill ta kontakt medsocialtjänsten. Att de hemlösas problematik blivitsvårare ställer krav på samordnade insatser frånmissbrukarvården, övrig socialtjänst samt hälso- ochsjukvården. Nya metoder och arbetssätt behöver ocksåutvecklas särskilt när det gäller psykiskt stördahemlösa och hemlösa kvinnor. Befintliga resursermåste i betydligt högre grad anpassas till dessagruppers behov. metoder för arbetetmed hemlösa behöver utvecklas, bl.a. genom att skapaboendeformer med bättre anpassad kravnivå vad gällerstöd och kontroll i boendet och som kan fungera somett led i en långsiktig behandlingskedja.Utskottet konstaterade vidare att åtgärder harvidtagits och planeras av såväl kommuner somlandsting och att regeringen beslutat att avsätta 30miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden för attideella organisationer tillsammans med berördakommuner skulle kunna utveckla och prövaverksamheter som förbättrar boendesituationen förpersoner med psykiska funktionshinder. Utskottetframhöll vidare vikten av att insatserna för dehemlösa och vilka effekter de får noga följs ochutvärderas.Bostadsstöd till funktionshindrade (B 21 - förslagtill nytt anslag)I motion So425 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar anslå föranslag B 21 Bostadsstöd till funktionshindrade förår 1999 i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 12). Förslaget redovisas närmare i motionSo456 av m.fl. (m) där det begärstillkännagivande om vad som anförts ombostadstillägg för funktions-hindrade (yrkande 2).Motionärerna anför att många gravt fysisktfunktions-hindrade har behov av en relativt storbostadsyta och särskilda anpassningar i bostaden.Det statliga bostadstilläggssystemet tar inte hänsyntill denna grupps speciella behov ochförutsättningar. Motionärerna vill därför införa ettnytt anslag för bostadsstöd till funktionshindrade.De anser det orimligt att funktionshindrade skalltvingas till socialbidrag för att kunna bo kvar isina handikappanpassade bostäder.Bostadsstilläggssystemet skall konstrue-ras så attingen funktionshindrad medborgare skall behöva levamed den ständiga oron och pressen att vara utlämnadtill socialbidrag för att klara av att betala sinhyra.Utskottet behandlade ett likalydande yrkande vidförra årets budget-behandling, betänkande1997/98:SoU1. Utskottet uttalade då att det motsattesig förslaget till ett nytt anslag. Det hänvisadeäven till att det under den fyraårigaövergångsperioden för införandet av det statligabostadstillägget var möjligt för en kommun som såbeslutade att komplettera det statligabostadsbidraget. följde utskottet (rskr.1997/98:115).Statsbidrag till psykiskt sjuka (B 22 - förslag tillnytt anslag)I motion So425 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar anslå föranslag B22 Statsbidrag till psykiskt sjuka för år1999 i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 13). Motionärerna har i motion So456föreslagit att regeringen skall återkomma tillriksdagen med förslag om att de psykisktfunktionshindrade bör ingå som personkrets enligtlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. I avvaktan på detta förslagföreslår motionärerna ett särskilt stimulansbidragtill kommunerna . Syftet medstimulansbidraget är att kommunerna mer aktivt skall arbeta med denna glömda gruppfunktionshindrade.I motion So213 av och (båda m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om depsykiskt funktionshindrade och hemlöshet.Motionärerna anför att det beräknas att mer än entredjedel av de hemlösa lider av psykiska störningaroch att praktiskt taget samtliga av dessa bedöms habehov av insatser från psykiatrin.Utskottet behandlade ett yrkande om ett nytt anslagäven vid förra årets budgetbehandling, betänkande1997/98:SoU1. Utskottet anförde då attSocialstyrelsen, som noga följer psykiatrireformen,hade gjort bedömningen att reformen var på rätt vägoch att det i många kommuner gjordes intensivainsatser för att genomföra planerade projekt.Utskottet ansåg att Social-styrelsens slutrapportborde avvaktas innan frågan om ytterligare resursertogs upp. Utskottet avvisade därmed motionsyrkandet.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:115).Socialstyrelsen har i Reformens första tusen dagar.Årsrapport för psykiatrireformen (Socialstyrelsenföljer upp och utvärderar. 1998:4) följt upp ochutvärderat effekterna av psykiatrireformen sedanstarten . Av rapporten framgår attreformen var försenad bl.a.därför att den ekonomiska överenskommelsen mellankommuner och landsting drog ut . Ett stortantal sociala projektverksamheter har startat.Modellen med stimulansmedel kopplade till krav påsamverkan och gemensam projektplanering har fungeratväl, men bristen på långsiktighet i finansieringenutgör ett stort problem för många projekt, anförstyrelsen. av kommunerna har genomfört ellerhåller på att genomföra inventeringar av målgruppen.Detta ses som ett gott resultat.Utvärderingen visar att på flerahåll, ofta tillsammans med psykiatrin, avsättersärskilda resurser för boendestöd i form av s.k.mobila team. Det är en positiv utveckling, menhittills är omfattningen otillräcklig. Det behövsökade kunskaper och lokalt utvecklingsarbete kringpersoner som vräks och blir hemlösa. Det gällersärskilt gruppen psykiskt störda missbrukare. Detbehövs stöd till meningsfull sysselsättning och intebara till arbete och yrkesinriktad rehabilitering.Socialtjänstlagen ger inte kommuner-na etttillräckligt klart uttalat ansvar inom detta område,anför styrelsen.Personer med psykiska funktionshinder står iprincip utanför LSS. Handläggare gör ofta ingenskillnad mellan LSS och socialtjänstlagen. Slutligenanser styrelsen att det finns ett behov av attutveckla samverkan mellan främst ochpsykiatrin men också med primärvården. Framför alltfinns svårigheter vad gäller samverkan kringmedicinskt färdigbehandlade personer med omfattandebehov av både stöd från och insatserfrån den psykiatriska öppenvården.Hemservicecheckar (B 23 - förslag till nytt anslag)I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar om fördelning av anslag inomutgiftsområde 9 i enlighet med vad i motionenanförts (yrkande 8, delvis). Motionärerna föreslårett system med hemservicecheckar förpensionärshushåll. Förslaget skall omfatta allapensionärshushåll, förtids- och folkpensionärer.Checkarna skall gälla för alla normalt förekommandetjänster i hemmet. Den behovsprövade hemtjänstenskall inte ingå i systemet. bör 570miljoner kronor avsättas för detta system.I motion So314 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om (yrkande21). Motionärerna anför att försämratsoch övergått från att vara allmän service till deäldre till att ge omvårdnad i hemmet. Arbetetkoncentreras till de allra mest nödvändigauppgifterna. Många pensionärshushåll, som inteerhåller hemtjänst, är ändå i behov av service. Detkan vara hjälp med städning, att putsa fönster,klippa gräset, handla och skotta snö,arbetsuppgifter som inte längre utförmen som bidrar till ökad trygghet och trivsel ihemmet. Motionärerna anser att en ökad möjlighettill tjänster i hemmet skulle kunna bidra till attmånga pensionärer kan hjälpa sig själva och inte behöva anhålla om hjälp avkommunens hemtjänst. Pensionärshushållens behov avvardaglig service skulle kunna tillgodoses genom attstaten stimulerar den privata tjänstesektorn. Detenklaste sättet att göra detta är genom ett systemmed hemservicecheckar för pensionärshushåll.Förslaget om att införa hemservicecheckar harbehandlats av vid ett flertal tillfällen,senast vid behandlingen av regeringens proposition1997/98:113 Nationell handlingsplan föräldrepolitiken (bet. 1997/98: SoU24). Ipropositionen aviserades särskilda stimulansbidragom föruppsökande verksamhet inom . Utskottetgjorde bedömningen att en uppsökande verksamhetbland äldre är ett viktigt instrument när det gälleratt förebygga ohälsa och vårdbehov. Utskottethänvisade även till sitt uttalande i yttrandet tillfinansutskottet /98:SoU7y över den ekonomiskavårpropositionen och konstaterade att kommunernasmöjligheter att leva upp till sina åtaganden bl.a.avseende nu förbättras när kommunernasekonomiska situation förstärks. Utskottet betonadeän en gång att det är angeläget att den enskilde gesmöjlighet att själv bestämma över sin livssituationoch det sätt på vilket omsorgen ges. Utskottet varinte berett att föreslå införandet av hemtjänstpeng,servicecheckar eller särskilda sparkonton inomäldre-omsorgen. De då aktuella motionernaavstyrktes.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98: 307).Övriga medelsanvisningar under BRegeringens förslag till medelsanvisningar tillStimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken (B1), Vissa statsbidrag inom handikappområdet (B 2),Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (B 3), Ersättningför texttelefoner (B 6), Bilstöd till handikappade(B 7), Alkohol- och narkotikapolitiska åtgärder (B11), utbildningsstöd(B 12), för internationella adoptioner(B 15), (B 16) ochAlkoholsortimentsnämnden (B 18) har inte mött någonerinran i form av motioner.Begäran om bemyndigande avseende StatensinstitutionsstyrelseI budgetpropositionen föreslås att riksdagenbemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget B16 , åtasig ekonomiska förpliktelser så att dessa,tillsammans med tidigare åtagna förpliktelser ifråga om detta ramanslag, uppgår till högst 20miljoner kronor och högst 20 miljonerkronor och senare.Av regleringsbrevet framgår att Statensinstitutionsstyrelse (SiS) bl.a. har som mål attstödja och stimulera sådan forskning inom ungdoms-och missbrukarvården som har relevans för SiSverksamhet och som ger ökade kunskaper om vårdenseffekter. SiS skall till regeringen redovisa vilkaforskningsprojekt som erhåller stöd och i särskildrapport sammanfatta resultat och slutsatser av denforskning som erhållit stöd av SiS.Socialstyrelsen (C)I budgetpropositionen föreslås att 407 357 000 kranvisas under anslaget C 1 Socialstyrelsen.Regeringen föreslår vidare att bemyndigarregeringen att, i fråga om ramanslaget C 1Socialstyrelsen, åta sig ekonomiskaförpliktelser som innebär utgifter på högst 20miljoner kronor och senare.Socialstyrelsen är central expertmyndighet inomsocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård,hälsoskydd, smittskydd, stöd och service till vissafunk-tionshindrade samt frågor som rör alkohol,tobak och andra missbruksmedel, såvitt det inte ären uppgift för någon annan statlig myndighet atthandlägga sådana ärenden. I Socialstyrelsensuppgifter ingår tillsyn, uppföljning, ut-värderingoch kunskapsförmedling samt marknadskontroll ochtillsyn av medicintekniska produkter.Regeringen konstaterar att Socialstyrelsenstillsynsarbete har varit framgångsriktoch haft stor genomslagskraft. Enligt propositionenskall ge hög prioritet ården statliga tillsynen inom främst primärvården,äldresjukvården och äldreomsorgen. Åtgärder skallvidare vidtas för att följa utvecklingen inom hälso-och sjukvården vad gäller vårdens tillgänglighet ochpatientens ställning samt för att stimulera sådanutveckling hos sjukvårdshuvudmännen. Som en tredjeprioritering för anger regeringen attSocialstyrelsen skall ge stöd till kommuner ochlandsting i deras utveckling avkvalitetssäkringssystem inom hälso- och sjukvårdensamt socialtjänsten.I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkas att riksdagenbeslutar om fördelning av anslag inom utgiftsområde9 i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande 8delvis). Motionärerna anser att anslaget B 1 skall tillföras genomatt anslaget C 1 minskas med motsvarande belopp.Enligt motionärerna bör Barnombuds-mannen få iuppdrag att utforma underlag för arbetet i kommuneroch frivilligorganisationer med att genomföra FN:sbarnkonvention enligt de metoder som använts iAgenda 21-arbetet.I motion So257 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär förslag ominrättande av en medicinalstyrelse (yrkande 8).Medicinalstyrelsen skall enligt motionärerna ansvaraför att följa utvecklingen och ta initiativ avseendeforskning och utbildning, godkänna vårdgivare ochlegitimera sjukvårdspersonal, svara förkvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revisionsamt utgöra en instans dit allmänheten kan vända sigmed klagomål. Medicinalstyrelsen kan bildas medSocialstyrelsen som grund eftersom Socialstyrelsenredan har kompetens inom området samt en regionalorganisation som lämpar sig förkvalitetsuppföljning, sägs det i motionen.I motion So229 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omomorganisation av . Enligt motionärenär en förstenad organisation med enöverordnad byråkrati som förlänger och försvårarbeslutsvägarna. Motionären är också kritisk tillbl.a. kvaliteten på styrelsens kontroll avyrkesutövare inom hälso- och sjukvården. Motionärenanser att bör omorganiseras liknandedess tyska motsvarighet, Bundesgesundheitsamt. delades upp i tre självständiga, starkaoch överblickbara institut med eget ansvar och utannågon överordnad byråkrati. Vidare bildades enligtmotionären en gemensam rådgivande kommitté somfrämjar den vetenskapliga friheten och diskussioneninom vetenskap och forskning.Utskottet har behandlat förslagom inrättande av en statlig medicinalstyrelse.I betänkande 1993/94:SoU20 hänvisade utskottet tillatt inrättat regionaltillsynsverksamhet på sex platser i landet. Denregionala verksamheten genomför besök ochinspektioner som ett led i tillsynen. Vidarekonstaterade utskottet att utredningen om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation, HSU 2000,bl.a. övervägde frågorna om kvalitetskontroll,nationell uppföljning och utvärdering. Med detanförda avstyrktes den då aktuella motionen. Ibetänkande 1994/95:SoU15 konstaterade utskottet attSocialstyrelsens tillsynsroll utvecklats undersenare år bl.a. till följd av inrättandet av denregionala tillsynsverksamheten och att den dåpågående omorganisationen vid Socialstyrelsensyftade till att ytterligare förstärka tillsynen.Utskottet, som ansåg att den nya organisa-tionenmåste få möjlighet att verka, avslog motionsyrkandenom bl.a. in-rättande av en medicinalstyrelse.Senast i betänkande 1997/98:SoU12 Hälso- ochsjukvårdsfrågor vidhöll utskottet sin inställning ifrågan om inrättande av en medicinalstyrelse ochavstyrkte motionsyrkanden härom. följdeutskottet (rskr. 1997/98:183).Forskning (D): Forskning (D 1)I budgetpropositionen föreslås 105 580 000 kranvisas under anslaget D 1 : Forskning.I enlighet med den nationella handlingsplanen föräldrepolitiken föreslås ramanslag bli förstärkt med 10miljoner kronor för , år2000 och . Av dessa medelföreslås tillförasförvaltningsanslaget och resterande tillförasforskningsmedel.Vidare föreslås att bemyndigar regeringenatt, i fråga om ramanslag D 1 : Forskning, åta sigekonomiska förpliktelser som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 330 miljonerkronor och senare.Socialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning (D2)Regeringens förslag till medelsanvisning tillSocialvetenskapliga forskningsrådet: Förvaltning D2har inte mött någon erinran i form av motioner.Utskottets bedömningMålet för utgiftsområdetUtskottet föreslår att godkänner att måletför utgiftsområdet för skall vara att tryggaen god hälsa och goda levnadsvillkor och se till atthälso- och sjukvården och den sociala omsorgenbedrivs med god kvalitet och effektivresursanvändning samt tillgodoser den enskildeindividens behov av vård, omsorg, stöd och service.Utskottet delar regeringens uppfattning attvälfärdspolitiken skall syfta till att allamänniskor skall ges förutsättningar för att kunnaleva ett gott liv. I ett solidariskt samhälle skallalla oberoende av inkomst ha tillgång till sjukvård,barnomsorg och äldreomsorg av hög kvalitet.Tillsammans med inkomstrelaterade socialförsäkringarger denna generella välfärd både förutsättningartill försörjning genom eget arbete och trygghet ilivets olika skeden.Utskottet har betonatatt vård och omsorg skall kännetecknas av trygghet,kvalitet och delaktighet och att den skall varatillgänglig när den behövs. Verksamheten skall varagemensamt finansierad och demokratiskt styrd.Utskottet anser att personlig ekonomi eller socialstatus aldrig får påverka vårdens kvalitet ochfördelning.I enlighet med den nationella handlingsplanen skallen offensiv äldrepolitik nu fortsätta att utvecklas,anser utskottet.Utskottet anser att är en viktig delav vårt trygghetssystem där socialbidragen är detyttersta skyddsnätet. Den sociala omsorgen skallmedverka till att barn och ungdomar kan växa uppunder goda förhållanden, att människor med olikaslag av funktionshinder kan delta i samhällslivet,att de som missbrukar alkohol eller andraberoendeframkallande medel kommer från sitt missbrukoch att de som saknar medel till sitt uppehälle fårmöjlighet att klara sin försörjning.Det krävs en långsiktig strategi för att Sverigeskall kunna leva upp till ombarnets rättigheter. Utskottet kommer på nyåret attta ställning till regeringens förslag till strategiför att förverkliga konventionen. Vidare anserutskottet att det är angeläget att arbetet motsexuell exploatering av barn fortsätter.Anslagen m.m.Riksdagen har fastställtutgiftsramen för utgifts-område 9 Hälsovård,sjukvård och social omsorg för till24 (1998/99:FiU1, rskr. Summanav de till utgifts-området hörande utgifterna fåralltså högst uppgå till detta belopp. I fleramotioner har framställts yrkanden om ändringar,huvudsakligen ökningar, jämfört med regeringensförslag till enskilda anslag. Utifrån den avfinansutskottet föreslagna utgiftsramen görutskottet följande bedömning vad gäller anslagensstorlek och användning.Hälsovård och sjukvård (A 1-A 12)Regeringen föreslår att 1 anvisasunder anslaget A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. avseendetandvårdsersättning och ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen. , som önskar enannan tandvårdspolitik, föreslår att anslaget sänksmed jämfört med regeringensförslag (So425 yrkande 1) medan Kristdemokraternaönskar en höjning av anslaget med 200 miljonerkronor avseende tandvårdsersättningen (So446 yrkande10 delvis). godkände våren 1998regeringens proposition 1997/98:112 Reformerattandvårdsstöd och ställde sig därmed bakom attkostnadsramen för tandvård höjs med500 jämfört med vad somangavs i budgetpropositionen . Utskottet haringet att erinra mot regeringens förslag ommedelsanvisning till anslaget A 1 och avvisarmotionsyrkandena om ändringar av anslagsbeloppet.Moderaterna har yrkanden om den framtidatandvårdspolitiken och om ett nytt högkostnadsskyddsom prioriterar grupper med stora odontologiskavårdbehov. Vid behandlingen av regeringens förslagom ett reformerat tandvårdsstöd (bet. 1997/98:SoU25)anslöt sig utskottet till regeringens bedömning attekonomiskt stöd för att förebygga skador när detgäller tandhälsan hos hela befolkningen börprioriteras framför stöd för att åtgärda redanuppkomna skador hos en mindre del av befolkningen.Utskottet delade bedömningen att prioritera ettsärskilt stöd till vissa grupper äldre, sjuka ochfunktionshindrade personer. Utskottet instämdevidare i regeringens bedömning att bastandvården börkompletteras med ett skydd mot högabehandlingskostnader och hade inget att erinra motregeringens förslag att beräkna detta stöd.Riksdagen följde utskottet. Utskottet har inteändrat uppfattning i frågan ochavvisar därmed motion So244 (m) yrkande 1 i dennadel samt yrkande 2.Beträffande valfrihet inom barn- ochungdomstandvården angav utskottet att mer än40 % av patienterna redan har möjlighet att väljamellan folktandvård och privat tandvård. Utskottetsåg positivt på utvecklingen som ett led iförbättrade konkurrensvillkor mellan privat ochoffentligt bedriven tandvård samt uttalade att detär angeläget att fler landsting utnyttjarmöjligheten att konkurrensutsätta barn- ochungdomstandvården när förutsättningar föreligger.Utskottet vidhåller sin uppfattning. MotionernaSo239 (m), So244 (m) yrkande 4 och N326 (m, kd)yrkande 22 får anses i huvudsak tillgodosedda ochavvisas därför.Utskottet föreslog vidare ett tillkännagivande tillregeringen om folktandvårdens subventioner avvuxentandvård med skattemedel avsedda för barn- ochungdomstandvård. Sådana subventioner kunde enligtutskottets mening motverkas genom att kostnadernaför vuxentandvården redovisas helt skilda från denskattefinansierade barn- och ungdomstandvården.Utskottet förutsatte att regeringen skulleta initiativ till att frågan om särredovisning av deolika verksamhetsgrenarna inom folktandvården ges entillfredsställande lösning. Utskottet avvisar mot denna bakgrundmotion So244 (m) yrkande 1 i denna del samtyrkandena 6-8.Riksdagen gjorde även ett tillkännagivande när detgäller mervärdesskatt och den obalans som i detavseendet råder mellan offentlig och privattandvård. Tillkännagivandet gick ut på attregeringen bör ta initiativ till attmervärdesskattefrågan löses i alla landsting,antingen genom överläggningar medLandstingsförbundet eller, om detta inte visar sigmöjligt, genom att ändra regelsystemet. Vidare harregeringen tillsatt en utredning med uppgiftatt se över det s.k. kommunkontosystemet. Motbakgrund härav anser utskottet att motion So244 (m)yrkande 1 i denna del samt yrkande 9 får ansestillgodosedd. Utskottet avvisar därförmotionsyrkandena.Utskottet anser inte att det bör göras någonöversyn i syfte att inkludera tandvårdsförsäkringeni den allmänna försäkringen och avvisar därförmotion So446 (kd) yrkande 8.Regeringen föreslår att 13 anvisasunder anslaget A 2 Bidrag för läkemedelsförmånen.Moderaterna anser att bör anslå 4,1miljarder kronor mindre än vad regeringen föreslår(So423 yrkande 11) medan yrkar att 400miljoner kronor skall tillföras anslaget. Utskottetställer sig bakom regeringens förslag tillmedelsanvisning till Bidrag för läkemedelsförmånenoch avvisar därmed yrkandena från ochFolkpartiet om ändringar av anslagsbeloppet.Moderaterna anser bl.a. att kostnadsansvaret förläkemedel i öppenvården skall återföras till staten,att lagen om receptregister skall avskaffas och attett nytt högkostnadsskydd skall införas. Vidareyrkas tillkännagivanden om olika besparingar inomläkemedelsområdet.