bet · GL01KU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Enligt motionen äräganderättsmodellen att föredra eftersom oklarheten består och det kan inne-bära konflikt med stiftelselagen om egendomen behåller sin stiftelseliknandekaraktär. De säregna stiftelserna kan innebära onödig byråkrati och bli enhämmande faktor för strategiska ingrepp i kyrkans förmögenhetsförvaltningfrån kyrkomötets sida. Andra skäl för att prästlönetillgångarna skall tillfallaSvenska kyrkan med äganderätt är att äganderätten innebär en stark garantiför opåkallade ingrepp och att grundtanken bakom den historiska relations-förändringen är att skall bli så självständig som möjligt iförhållande till staten. 9 § i förslaget till lag om liksom 10 §iinförandelagen bör därför utgå och 9 och 11 §§ i införandelagen omarbetas(yrkande 1).Också i motion 1997/98:K48 av m.fl. (fp) begärs att prästlö-netillgångarna överförs till trossamfundet med äganderätt. Iannat fall kvarstår en osäkerhet om vad som långsiktigt kan hända (yrkande4). Motionärerna yrkar också att regeringen inte ges bemyndigande att be-sluta om tillsyn av förvaltningen mot bakgrund av att tillsynen kan ansesobehövlig (yrkande 5).Fanny m.fl. (kd) framhåller i motion 1997/98:K45 att det vore enfördel att få äganderättsfrågan när det gäller prästlönetillgångarna en gångför alla avgjord. Äganderätten till prästlönetillgångarna bör enligt motionä-rerna övergå till trossamfundet i dess helhet och vanligacivilrättsliga regler bör gälla (yrkande 3). Motionärerna begär vidare atttillsynsansvaret läggs på kyrkomötet i stället för att regeringen ges rätt attbesluta om tillsynen (yrkande 4).Roland () framhåller i motion 1996/97:K804 att det sammantagetär mycket stora mark- och fastighetsvärden som statskyrkan förfogar över.Förvaltningsansvaret för dessa är enligt lag lagt på stiftens egendomsnämn-der. Försäljningar och avkastningar av ägda och utarrenderade fastigheter harunder årens lopp dessutom inbringat mycket stora belopp som placerats ikyrkofonden och även förvaltas av stiften. När det nuvarande sambandetmellan kyrkan och staten upphör är det enligt motionären rimligt att såväläganderätt och förvaltningsansvar som beslutanderätt både formellt och reelltåtergår till sitt ursprung, dvs. i första hand församlingarna. Den nuvarandelagen bör ändras så att detta blir möjligt (yrkande 2). Inför det statliga sam-bandets upphörande bör den formella äganderätten till kyrkans mark ochfastigheter utredas och så långt det är möjligt klarläggas för att därmed geunderlag för hur ägar- och förvaltningsstrukturen i den framtida kyrkligaorganisationen skall se ut (yrkande 1).I motionerna 1997/98:K507 av () yrkandena 1-3 och1997/98:Kr270 yrkande 71 av m.fl. (mp) tas frågan om an-vändningen av kyrkobyggnaderna upp. Kyrkan måste enligt motionernagöras mer tillgänglig. Det behövs en attitydförändring för att kyrkobyggna-der skall kunna användas för aktiviteter utan direkt kyrklig prägel. Kyrkolo-kaler passar enligt motionärerna utmärkt som konsertlokaler. Reglerna föranvändning av kyrkorummet bör vara tydliga men också väsentligt merliberala. Bokningar bör kunna göras av enskild medborgare.Inger m.fl. (kd) framhåller i motion 1997/98:K24 att bör få kostnaderna för att hålla de kyrkliga arkiven täckta (yrkande4).Utskottets bedömningPrincipbeslutet om ändrade relationer mellan staten och Svenska kyrkaninnebar bl.a. att den kyrkliga egendomen även efter en relationsförändringmellan staten och skulle stå till kyrkans förfogande. Rättsli-ga lösningar som krävdes för att uppnå detta och trygga den kyrkliga egen-domens bestånd för avsedda ändamål skulle utredas vidare. I det fortsattautredningsarbetet borde i möjligaste mån undersökas egendomens ursprungoch omfattning.I december 1995 gav regeringen i uppdrag att i möjli-gaste mån undersöka den kyrkliga egendomens ursprung och omfattningsamt kartlägga hur de olika slagen av egendom berörs av relationsändringen.I mars 1997 avlämnade Kammarkollegiet betänkandet Staten och trossam-funden - Den kyrkliga egendomen (SOU 1997:47). Kammarkollegiet redovi-sade en översiktlig kartläggning av kyrkans egendom och sökte beskriva denspecialreglerade kyrkliga egendomens ursprung. En viktig erfarenhet avkartläggningsarbetet var att vissa förhållanden numera är så oklara att detinom ramen för ett vanligt utredningsarbete är meningsfullt attsöka reda ut dem. Kammarkollegiet fann att det fanns ett behov av att också ifortsättningen ha ett bestämt ändamål för prästlönefastigheter och prästlöne-fonder. Kammarkollegiet ansåg också att det kunde vara lämpligt att ettbestämt förvaltningsmål gäller i fortsättningen, dvs. att det klargörs eftervilka principer egendomen skall förvaltas. Lagstiftningsalternativet är enligtKammarkollegiet det alternativ som mest liknar dagens förhållanden ochsom visar störst respekt för de historiskt givna förutsättningarna. Lagstift-ningsalternativet löser inte äganderättsfrågan fullt ut, men därmed ansågsinte att situationen skulle bli särskilt otillfredsställande. För allaägoslagenutom prästlönefastigheter och prästlönefonder situationen ut. Kam-markollegiets mening var vidare att någon tillsyn inte behövdes, men attlagen bör lämna utrymme för att särskild tillsyn anordnas om det skulle visasig finnas behov av en sådan.Utskottet gör samma bedömning som Kammarkollegiet, kyrkomötet ochregeringen om att några nämnvärda skillnader i fråga om effekten inte före-ligger mellan regeringens förslag och ägandealternativet. Synen på prästlö-netillgångarnas ursprung och nuvarande ägandeförhållanden är som rege-ringen framhållit av grundläggande betydelse när det gäller att ta ställningförett av förslagen. De enskilda tillgångarnas ursprung och ägarförhållandenahar konstaterats vara oklara och huvuddelen har medeltida ursprung. Motbakgrund av att tillgångarna i regel tillkommit genom gåvor och donationero.d. med ändamål att bidra till avlöning åt prästen vid lokalkyrkan har egen-domen ansetts ha stiftelsekaraktär.Vid valet mellan lagstiftningsalternativet och det äganderättsalternativ somföreslås i motionerna 1997/98:K43 yrkande 1 (m), 1997/98:K48 yrkande 4(fp) och 1997/98:K45 yrkande 3 (kd) anser utskottet att princip-beslut bör ha avgörande betydelse. Egendomens bestånd för avsedda ända-mål bör således tryggas. Utskottet anser mot bakgrund av att egendomenbyggts upp under medverkan av hela befolkningen att det ärett allmänt intresse att de ändamål som är knutna till egendomen fullföljs.Detta intresse kan enligt utskottets mening bäst tillgodoses genom att riksda-gen genom lagstiftning också tar ett ansvar för att så sker. Utskottetavstyrkerföljaktligen nämnda motionsyrkanden. Utskottets ställningstagande för lag-stiftningsalternativet innebär således att det enligt utskottets mening inteheller finns anledning att förorda att äganderätt och förvaltningsansvar föregendomen återgår till sitt ursprung, dvs. Även motion1996/97:K804 yrkande 2 (c) avstyrks följaktligen.Mot bakgrund av att ägandeförhållandena när det gäller den aktuella egen-domen enligt utskottets bedömning numera klarlagts så långt detta rimligtvislåter sig göra är utskottet inte berett förorda en fortsatt utredning iägandefrå-gan. Motion 1996/97:K804 yrkande 1 (c) avstyrks därför.När det gäller frågan om tillsyn av förvaltningen av egendomen gör ut-skottet inte heller någon annan bedömning än regeringen. Samma allmännaintresse gör sig gällande här som när det gäller ansvaret i övrigt för egendo-men. Det bör således enligt utskottet finnas en möjlighet för regeringen attbesluta i fråga om tillsynen, om detta skulle kunna behövas. SomLagrådet påpekat innebär den föreslagna bestämmelsen inte att regeringenges möjlighet att meddela föreskrifter i frågan. Mot den angivna bakgrundenavstyrker utskottet motion 1997/98:K48 yrkande 5 (fp) och 1997/98:K45yrkande 4 (kd).Frågan om användningen av kyrkobyggnaderna regleras i40 kap. kyrkolagen. Församlingskyrkor och andra kyrkor som är invigda förSvenska kyrkans gudstjänst och som vårdas av en församling eller en kyrkligsamfällighet får upplåtas för andra ändamål än gudstjänst eller kyrkligahandlingar bara om det kan antas att kyrkorummet och dess inventarierkommer att behandlas med aktsamhet och pietet. De får inte upplåtas förändamål som kränker kyrkorummets helgd. En upplåtelse får inte heller skeså att den hindrar församlingens gudstjänstliv eller kyrkliga verksamhet iövrigt. Frågor om upplåtelse av kyrka prövas i sådana fall som avses i mo-tionerna 1997/98:K507 yrkandena 1-3 och 1997/98:K270 yrkande 71 (bådamp) av kyrkorådet efter yttrande av kyrkoherden. får uppdra åtbl.a. kyrkoherden att på rådets vägnar besluta i ärenden om upplåtelse avkyrka. beslut får överklagas hos domkapitlet.Utskottet är inte berett att nu före de ändrade relationerna mellan statenoch föreslå ändringar i regler som inom förhållandevis snarframtid avses bli inomkyrkliga. Motionerna avstyrks därför.När det slutligen gäller frågan om ersättning för att hålla de kyrkliga arki-ven har denna fråga behandlats av Kommittén angående det kyrkliga kultur-arvet i betänkandet Staten och trossamfunden - Den kulturhistoriskt värde-fulla kyrkliga egendomen och de kyrkliga arkiven (SOU 1997:43). föreslås där svara för kostnaderna för förvaring av arkiven fram tilldess att de överlämnats till arkivmyndigheterna. Det rör sig här inte omnågon tillkommande omkostnad, utan det är frågan om kostnader som finnsoch finansieras av kyrkan . När det gäller de varaktiga, långsikti-ga kostnaderna för den fortsatta förvaringen av de allmänna handlingarnafann kommittén vid en samlad bedömning att det är rimligt att staten svararför dessa. Detta bör även gälla de engångskostnader som kan uppstå förarkivmyndigheterna för att kunna ta emot arkiven. Frågan bereds närmareinom , och regeringen avser att återkomma till ifrågan . Enligt utskottets mening bör regeringens förslag idenna del avvaktas. Motion 1997/98:K24 (kd) yrkande 4 avstyrks därför.Kvinnliga prästerMotionernaIngbritt Irhammar m.fl. (c) begär i motion 1996/97:K803 ett tillkännagivandetill regeringen om att det bör övervägas att i lagen om införaen icke-diskrimineringsparagraf, som garanterar att kvinnor självklart harfortsatt rätt att prästvigas i . begär dess-utom tillsammans med () i motion 1997/98:K518 etttillkännagivande till regeringen om det brådskande behovet av att ändraförordningen (1992:997) om biskops- och prästtjänster så att endast den somär beredd att samverka i alla med tjänsten förenade uppgifter är behörig attsöka tjänst som kyrkoherde. Kvinnor och män kan och får, framhåller motio-närerna, utföra alla de uppgifter som ligger i uppdraget att vara präst.Utskottets bedömningUtskottet är inte berett att nu inför den förestående relationsförändringenmellan staten och förorda bestämmelser inom ett områdesom inom förhållandevis snar framtid avses omfattas av en inomkyrkligreglering. Utskottet vill också hänvisa till att jämställdhetslagens bestämmel-ser i princip också fortsättningsvis kommer att gälla för Svenska kyrkan.Motionerna 1996/97:K803 och 1997/98:K518 avstyrks följaktligen.ÖvergångsreglerProposition 1997/98:116I anslutning till ikraftträdandebestämmelsen i lagen om trossamfund före-skrivs enligt lagförslaget att religionsfrihetslagen (1951:680) upphävs.Regeringen föreslår vidare att särskilda övergångsbestämmelser ges i en lagom införande av lagen om . Genom införandelagen föreslåsen rad lagar upphävas, nämligen lagen (1951:691) om viss lindring i skatt-skyldigheten för den som icke tillhör , lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigeval, m.m., lagen (1992:288) om medlemskap i icke-territoriella församlingar, kyrkolagen (1992:300) och lagen (1992:301) ominförande av kyrkolagen. Bestämmelserna om tystnadsplikt i 36 kap. 1 §kyrkolagen föreslås dock fortfarande gälla i fråga om uppgifter som anför-trotts före den 1 januari 2000.Församlingarnas och de kyrkliga samfälligheternas rättigheter och skyl-digheter övertas vid relationsförändringen av motsvarande församling, kyrk-liga samfällighet eller stift. Stiftelser som vid utgången av förvaltasav en församling eller kyrklig samfällighet föreslås förvaltas av motsvarandeenhet också i fortsättningen. Detsamma gäller om en församling eller kyrkligsamfällighet har till uppgift att utse styrelseledamöter i en sådan stiftelse.Ärenden som vid relationsförändringen enligt lag eller förordning hand-läggs hos pastor, pastorsämbetet, kyrkoherde, kontraktsprost, biskop, dom-kapitel, i , , , eller centralsty-relse föreslås överlämnas till för fortsatt handläggning.Kyrkomötet föreslås vid sammanträde ha de befogenhetermed avseende efter relationsförändringen som följer av lagen omSvenska kyrkan trots bestämmelserna i kyrkolagen. En motsvarande be-stämmelse föreslås gälla för församlingar, kyrkliga samfälligheter och stiftsedan det blivit klart vilka dessa är genom anmälan till det statligaregistret.I införandelagen föreslås också ingå bestämmelser om rätt till ledighet förförtroendevalda. Ledamöter och ersättare i beslutande församlingar hosSvenska kyrkans organisatoriska delar samt ledamöter och ersättare i kyrko-mötet skall enligt lagförslaget fram t.o.m. ha rätt tillden ledighet från sina anställningar som behövs för uppdragen. Detsammaskall gälla de personer som ingår i en styrelse eller motsvarande organ inomSvenska kyrkan.MotionernaI motion 1997/98:K43 av m.fl. (m) begärs att rätten till ledig-het för förtroendevalda begränsas till pågående mandatperiod. En sådanordning är svår att motivera när församlingarnas och samfälligheternaskommunstatus upphör. Också den större likställigheten mellan trossamfun-den talar enligt motionen emot en lagstadgad rätt till en sådan ledighet (yr-kande 2).Fanny m.fl. (kd) begär däremot i motion 1997/98:K45 yrkande 2 attdet inte skall finnas någon tidsbegränsning när det gäller rätten till ledighetför förtroendevalda. För att underlätta för att bibehålla endemokratisk och rikstäckande organisation är det väsentligt att inte försvåraför de förtroendevalda eller de som funderar på att engagera sig kyrkopoli-tiskt.I denna motion begärs också (yrkande 1) ett tillkännagivande till regering-en om att upphävandet av religionsfrihetslagen och införandet av lagen omtrossamfund inte innebär någon förändring beträffande religionsfriheten iSverige.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är det angeläget att det inför de förestående rela-tionsförändringarna mellan staten och skapas bästa möjligaförutsättningar för en fungerande demokrati inom . Intressetav en samsyn med kyrkomötet gör vidare att kyrkomötets önskan om att detskall finnas en lagreglerad rätt till ledighet i möjligaste mån börtillgodoses.Utskottet anser att en regel om rätt till ledighet, som innefattar en tidsbe-gränsning , är väl avvägd. Utskottet är därför inte berett förordaentidsbegränsning för . Mot bakgrund av principen om ökad lik-ställighet mellan trossamfunden finns det enligt utskottets mening inte helleranledning att helt avstå från tidsbegränsning. Motionerna 1997/98:K43 yr-kande 2 (m) och 1997/98: K45 yrkande 2 (kd) avstyrks följaktligen.När det gäller frågan om huruvida regeringens förslag innebär någon för-ändring beträffande religionsfriheten i finns det enligt utskottetsmening flera inslag som talar för att förslaget kan anses stärka religionsfri-heten. Den nya associationsformen för även andra trossamfund än innebär att trossamfunden kan bedriva sin verksamhet i en form sombättre kan överensstämma med samfundens egen bild av sin verksamhet.Bestämmelsen i 4 § förslaget till lag om trossamfund om att barn som fyllt12 år inte kan inträda i eller utträda ur ett trossamfund utan eget samtyckekan också anses utgöra ett inslag av ökad religionsfrihet.Religionsfrihetslagen, som föreslås upphävas, innehåller numera bara fyraparagrafer. Bestämmelsen i 4 § motsvarar i huvudsak 2-3 §§ i förslaget tilllag om trossamfund. Det skydd för religionsfriheten som religionsfrihetsla-gen i övrigt ger motsvaras i huvudsak av skyddet för religionsfriheten i2 kap. 1 § regeringsformen. Regeringsformens skydd för religionsfrihetenhindrar inte föreskrifter med hänsyn till den allmänna ordningen. Sådanafinns i ordningslagen (1993:1617), som omfattar också samman-komster som hålls för religionsutövning (2 kap. 1 § första stycket 3).Regeringsformen stadgar att varje medborgare gentemot det allmänna ärtillförsäkrad religionsfrihet; frihet att ensam eller tillsammans med andrautöva sin religion. Utskottet anser inte att det behövs något tillkännagivandetill regeringen om innehållet i detta skydd för religionsfriheten. Motion1997/98:K45 yrkande 1 (kd) avstyrks således.Trosbekännelse för statschefen m.fl.Proposition 1997/98:49Någon ändring i fråga om successionsordningens eller regeringsformensövergångsbestämmelses bekännelsekrav för statschefen föreslås inte. Enligtpropositionen är denna fråga inte beroende av de förslag om ändrade relatio-ner mellan staten och som läggs fram. Det kan enligt rege-ringen konstateras att det föreligger delade meningar om hur man skall se påfrågan om statschefens tro.MotionernaI motion 1997/98:K26 yrkande 2 av m.fl. (fp) begärs, lik-som i motionerna 1997/98:K340 yrkande 3 av m.fl. (fp) och1997/98:K25 av m.fl. (v), att bestämmelserna i punkt 14övergångsbestämmelserna till regeringsformen skall upphävas. Bestämmel-serna gäller statschefens särskilda förpliktelser i fråga om bekännelse. Sam-tidigt bör 4 § successionsordningen, som gäller prinsars och prinsessorstrosbekännelse, upphävas. Också motion 1997/98:K321 av . (v) tar upp frågan om religionsfrihet för statschefen (yrkande 4). I detresistnämnda motionerna begärs tillkännagivande till regeringen i frågan,medan det i folkpartimotionen 1997/98:K26 begärs att beslutar ifrågan.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar liksom regeringen att det föreligger delade meningarom hur frågan om statschefens tro skall betraktas och att bl.a. har föreslagit att nuvarande rättsliga reglering av frågan om bekän-nelsekrav för statschefen skall bibehållas. Frågan är i sig inte beroende av denu aktuella förslagen och bör enligt utskottets mening lösas först när den ärmera brett förankrad i samhället. Utskottet anser därför i likhet med rege-ringen att någon ändring i fråga om bekännelsekravet för statschefen inte nubör genomföras. Utskottet är inte heller berett förorda ändringar i succes-sionsordningen i fråga bekännelsekravet för prinsar och prinsessor. Motio-nerna 1997/98:K25 (v), 1997/98:K26 yrkande 2 (fp), 1997/98:K321 yrkande4 (v) och 1997/98:K340 yrkande 3 (fp) avstyrks följaktligen.Lagrådets synpunkterLagrådet har förordat att orden ?nämnda lag? i ingressen till lagen om änd-ring i regeringsformen ersätts med ordet ?regeringsformen?. Vidare harLagrådet förordat att 11 kap. 6 § tredje stycket första meningen regerings-formen för tydlighetens skull efter orden ?registrerat trossamfund? avslutasmed orden ?eller någon av dess organisatoriska delar eller till enskild indi-vid?.Lagrådet har också framhållit att de föreslagna bestämmelserna i 8 kap. 6 §regeringsformen innebär att förutom ändringar i lagen om trossamfund ochlagen om kommer även ändringar i lagen om införande avlagen om att behöva göras i den särskilda ordning som före-skrivs beträffande stiftande av riksdagsordningens huvudbestämmelser.Utskottet delar Lagrådets bedömning. beträffande grundlagsbestämmelse om lagstiftning om Svenskakyrkanatt med bifall till proposition 1997/98:49 och med avslag påmotionerna 1997/98:K24 yrkande 1, 1997/98:K26 yrkande 1 och1997/98:K321 yrkande 3 som vilande antar regeringens förslag till ly-delse av 8 kap. 6 § regeringsformen,res. (fp, v)2. beträffande avslag på förslaget om införande av en lag omSvenska kyrkanatt avslår motionerna 1997/98:K46, 1997/98:K47 yrkandena1 och 2, 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del, 1997/98:K321 yrkandena1 och 2 samt 1997/98: K340 yrkandena 1 och 2,res. 2 (fp, v,mp)3. beträffande definition av begreppet trossamfundatt avslår motion 1997/98:K24 yrkande 2,4. beträffande ny associationsformatt avslår motion 1996/97:K802 yrkandena 1-4,5. beträffande registrering av organisatorisk del av trossamfundatt avslår motion 1997/98:K48 yrkande 2,6. beträffande ekumenisk församlings registreringatt avslår motion 1997/98:K48 yrkande 3,7. beträffande statlig hjälp med avgift till trossamfundatt med bifall till proposition 1997/98:116 i denna del samtmed avslag på motionerna 1997/98:K47 yrkande 3 och 1997/98:K48yrkande 1 i denna del som vilande antar 16 § regeringens förslag till lagom trossamfund,res. 3 (fp)res. 4 (v,mp)8. beträffande underlaget för avgiftsberäkningatt avslår motion 1997/98:K44,9. beträffande behandling av personuppgiftatt avslår motion 1997/98:K24 yrkande 3,10. beträffande ekonomiskt stöd från kyrkanatt avslår motion 1996/97:K801,11. beträffande lagen om trossamfund i övrigtatt med bifall till proposition 1997/98:116 och med avslag påmotion 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del som vilande antar regering-ens förslag till lag om trossamfund i den mån det inte omfattas av vadutskottet ovan anfört,res. 5 (fp)12. beträffande den kyrkliga egendomenatt med bifall till proposition 1997/98:116 i denna del samtmed avslag på motionerna 1996/97:K804 yrkandena 1 och 2, 1997/98:K43 yrkande 1, 1997/98:K45 yrkandena 3 och 4, 1997/98:K48 yrkan-dena 4 och 5 som vilande antar regeringens förslag till lag om , såvitt avser 9 §, samt förslag till lag om införande i lagen(1999:000) om , såvitt avser 9-11 §§,res. 6 (m, fp)13. beträffande användningen av kyrkobyggnadernaatt avslår motionerna 1997/98:K507 yrkandena 1-3 och1997/98:Kr270 yrkande 71,14. beträffande de kyrkliga arkivenatt avslår motion 1997/98:K24 yrkande 4,15. beträffande kvinnliga prästeratt avslår motionerna 1996/97:K803 och 1997/98:K518,16. beträffande förtroendevaldas rätt till ledighetatt avslår motionerna 1997/98:K43 yrkande 2 och 1997/98:K45 yrkande 2,res. 7 (m)17. beträffande innehållet i religionsfrihetenatt avslår motion 1997/98:K45 yrkande 1,18. beträffande trosbekännelse för statschefen m.fl.att avslår motionerna 1997/98:K25, 1997/98:K26 yrkande 2,1997/98:K321 yrkande 4 och 1997/98:K340 yrkande 3,res. 8 (fp, v, mp)19. beträffande ingressen till lagen om ändring av regeringsformenatt med anledning av proposition 1997/98:49 beslutar om ensådan ändring av ingressen till regeringens förslag till lag om ändring iregeringsformen att begreppet ?nämnda lag? ersätts med ordet?regeringsformen?,20. beträffande lydelsen av 11 kap. 6 § regeringsformenatt med anledning av proposition 1997/98:49 i denna del somvilande antar regeringens förslag till lag om ändring i regeringsformen,såvitt avser 11 kap. 6 § regeringsformen med den ändringen att para-grafen erhåller lydelse i enlighet med Utskottets förslag i bilaga 4,21. beträffande lagförslagen i övrigtatt med bifall till propositionerna 1997/98:49 och1997/98:116 som vilande antar regeringens förslag till lag om ändring iregeringsformen, lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, lag omSvenska kyrkan samt lag om införande av lagen (1999:000) om Svens-ka kyrkan i den mån lagförslagen inte omfattas av vad utskottet hem-ställt ovan.Stockholm den 14 maj 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (),(), (), (),(), (), (), (),(), (), () och AndersJohnson (fp). Grundlagsbestämmelse om lagstiftning om (mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Hösten1995? och slutar med ?yrkande 3 (v) avstyrks därför? bort ha följande ly-delse:Religionsfriheten förutsätter enligt utskottets mening att staten förhåller signeutral i trosfrågor. Staten får inte särbehandla ett trossamfund framför and-ra. Den föreslagna ordningen med en särskild hänvisning i regeringsformennär det gäller lagstiftning om och införandet av en särskildlag om är enligt utskottets mening inte förenligt med en fullreligionsfrihet där alla trossamfund har en likvärdig ställning. Genom infö-randet av en lag om kvarstår ett moment av statskyrka, vilketenligt utskottets mening inte är rimligt med hänsyn till vikten av vidast möj-liga religionsfrihet.