bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Utskottet anser således att nubör ta ställning till föreliggande förslag. Något kompletterande underlaggenerellt sett behöver inte ske . Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf35 yrkande 3 och Sf39 yrkande 3.I motion Sf37 anges att de nu framlagda förslagen inte klargör vad som kommeratt gälla beträffande grundskyddet för dem som redan nu är pensionärer ellersom inte kommer att omfattas av de reformerade reglerna, dvs. personer födda år1937 eller tidigare. Frågan om dessa pensionärers grundskydd är emellertidföremål för utredning och ett utredningsförslag skall lämnas senast den 31januari 1999. Enligt direktiven 1997:149 skall de nya reglerna utformas så atti princip ingen pensionär får ett sämre nettoutfall ekonomiskt sett än föreomläggningen. Enligt direktiven skall detta gälla för såväl de pensionärer somkommer att få del av den övergångsvisa garantipensionen som dem som berörs avomläggningen enbart avseende den inkomstgrundade pensionen. Utskottetförutsätter att nödvändiga konsekvensanalyser kommer att redovisas i sambandmed förslag till regelförändringar i detta avseende. Något tillkännagivande medanledning av motion Sf37 är således inte påkallat.Utskottet anser att det reformerade pensionssystemet kommer att bli stabilt avflera skäl. I första hand beror detta på att utformningen av det nya ålders-pensionssystemet vilar på en mycket bred politisk uppgörelse. Som närmarekommer att framgå av följande avsnitt har det inkomstgrundade systemet dessutomutformats så att det ger ett finansiellt stabilt system. Båda dessaförhållanden medför att det nya systemet ökar långsiktigheten, dels i enskildamänniskors planering av sin ekonomiska situation inför pensioneringen, dels iden samhällsekonomiska planeringen. Denna stabilitet kommer även att gynnatillväxten i den svenska ekonomin.Motionerna Fi912 yrkande 3 och Sf292 yrkande 1 får anses tillgodosedda medriksdagens beslut rörande det förslag som föreligger.Vad gäller den närmare utformningen av det nya pensionssystemet, såväl vadavser inkomstgrundad pension som garantipension, återkommer utskottet nedan vidbehandlingen av de olika förslagen i propositionerna.Flexibilitet i det nya systemet (prop. 151 avsnitt 29.6)PropositionenI det nya pensionssystemet skall inkomstgrundad pension kunna tas ut fr.o.m. 61års ålder och garantipension fr.o.m. . Rätt till inkomstgrundadpension skall kunna tjänas in efter och även efter uttag av helålderspension.I propositionen föreslås att delpension inte skall nybeviljas eller ökas efterutgången av . För dem som uppbär delpension samt fördem som då har sökt och sedermera beviljas delpension för tid med början föreår 2001 bör dock reglerna fortsatt gälla. Detta innebär att - närpersoner födda fyller - blir som utbetalning avdelpension kan komma att ske.MotionerI motion Sf305 av m.fl. (fp) anförs bl.a. att det nyapensionssystemet blir mycket flexibelt. Fr.o.m. 61-årsdagen kan pensionenlyftas när som helst. Detta sker helt och hållet på försäkringsmässiga villkor,dvs. den sammanlagda pensionen blir vid en genomsnittlig livslängd densamma.Flexibiliteten innebär också att den som börjat lyfta pension när som helst kanmeddela att han eller hon upphör med det. Dessa starka inslag av valfrihet ärmöjliga eftersom utnyttjandet sker på försäkringsmässiga villkor. Motionärernabegär i yrkande 4 ett tillkännagivande härom.I motionen anförs också att det bör vara möjligt att införa än merflexibilitet. Motionärerna föreslår därför att det skall vara möjligt för densom så vill att använda pensionsavsättningar till att mitt i livet under någotår fortbilda sig eller pröva att starta företag. Detta skulle ske på sammaförsäkringsmässiga villkor som gäller flexibiliteten fr.o.m. . Dennamöjlighet skulle för dem som varit med i pensionssystemet under förslagsvis tioår gälla såväl eventuella privata pensionsförsäkringar och avtalsförsäkringarsom det allmänna pensionssystemet. I många fall skulle kompetenshöjningen ellernyföretagandet leda till högre framtida inkomster och därmed högre framtidapensioner än om avbrottet inte gjorts. Skulle så inte bli fallet kan denenskilde välja att gå i pension han eller hon tidigare tänktsig och då få en lägre årlig pension eller att som ett resultat av friåret gå ipension och få samma årliga pension som om avbrottet ej skett. Iyrkande 8 begärs ett tillkännagivande om ett sådant friår.I motion Sf284 av () beklagar motionären att delpensionenavses bli avvecklad i samband med att det reformerade pensionssystemet införs.Detta är olyckligt eftersom många människor gärna skulle välja delpension sominnebär en mild övergång från arbetslivet. är det en viktigarbetsmarknadsåtgärd som ger utrymme åt yngre på arbetsmarknaden. Motionärenbegär ett tillkännagivande om att möjlighet till delpension bör finnas kvar idet reformerade pensionssystemet.Utskottets bedömningI enlighet med vad som anförs i motion Sf305 yrkande 4 kommer den nyainkomstgrundade ålderspensionen att bli flexibel. Motionärerna är såledestillgodosedda med det framlagda förslaget, varför motionsyrkandet avstyrks.Utskottet motsätter sig däremot förslaget i motion Sf305 yrkande 8 ommöjlighet till ett friår med ersättning från pensionssystemet. Utskottet villdock erinra om att i det reformerade systemet finns ingen begränsning vadgäller antal år som grundar pensionsrätt. Varje års inkomst bidrar till atthöja den slutliga pensionen. Omvänt gäller att varje års uppehåll medförvärvsarbete - som inte grundar pensionsrätt på annat sätt, t.ex. barnårsrätt- innebär att den slutliga pensionen blir lägre än vad den annars skulle havarit. För pensionsutfallet spelar det i princip ingen roll om en försäkradförkortar förvärvslivet genom att börja arbeta senare eller genom att ta enarbetsfri period mitt i livet. Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf305yrkande 8.Det reformerade ålderspensionssystemet kommer att ge stort utrymme för uttag avpartiell ålderspension i kombination med fortsatt förvärvsarbete, såväl föresom efter . Det finns därför inte längre behov av ett särskiltdelpensionssystem i det reformerade ålderspensionssystemet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till hur avvecklingen avdelpensioneringen skall ske, och utskottet avstyrker därmed motion Sf284.Fortsatt behandling av pensionsreformenMotionI motion Sf36 av m.fl. (v) anförs att politikerna i förstPensionsarbetsgruppen och därefter Genomförandegruppen har valt att arbeta inomlyckta dörrar. De dokument som kommit ut har skickats ut med en kort remisstid.På grund av den korta remisstiden har flera remissinstanser avstått från att gådjupare in i problematiken. anser att frågor och problem som kanuppkomma med det nya pensionssystemet inte längre skall ägas avGenomförandegruppen. I och med att beslut fattats i ompensionsreformen måste hela och alla partier tillåtas attta ansvar för de frågor som åligger att ta ansvar för. Motionärernabegär i yrkande 2 att beslutar att återstående frågor rörande det nyapensionssystemet överlämnas till en parlamentariskt sammansatt grupp och attGenomförandegruppen därmed upplöses.Utskottets bedömningNågra få frågor i det reformerade pensionssystemet har tills vidare lämnatsolösta. Detta gäller utformningen av den så kallade avgiftsväxlingen och denslutliga utformningen av ?bromsen? och ?gasen?, vilka skall utgöra ytterstaskyddet för pensionssystemets stabilitet. Denna senare fråga påverkar ocksåställningstagandena till buffertfondens dimensionering samt placeringsregleroch regler för fondens administration och styrning. Pensionsrätt vid studier ärockså en utestående fråga.Det arbetssätt som använts för att kunna reformera och förändra ATP-systemethar varit en nödvändighet för att de fem riksdagspartierna i enighet skullekunna ställa sig bakom förslaget till reformerad inkomstpension. Viljan att nåfram till gemensamma beslut bidrar till att ge pensionsbeslutet en ökadlångsiktig stabilitet. Därför är det väsentligt att det fortsatta arbetet medkvarstående frågor bedrivs enligt samma metod, dvs. att de fem partiernasamverkar tills lösningar som bygger på enighet uppnås. De överenskommelser somutgör utgångspunkt för princippropositionen 1993/94:250 och förevarandepropositioner 151 och 152 samt ställningstagande tillpropositionerna skall ligga till grund för det fortsatta arbetet. Utskottetförutsätter att beredningsarbetet av de återstående frågorna kommer attbedrivas på samma sätt som skett sedan principbeslut i juni 1994.Liksom tidigare är det viktigt att pensionsöverenskommelsen vårdas.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf36 yrkande 2.Finansiell stabilitet i fördelningssystemet (prop. 151)PropositionenEnligt riktlinjerna skall intjänad pensionsrätt och utgående pensioner räknasom på sådant sätt att avgiftsnivån i ålderspensionssystemet kan ligga fast utanatt det uppkommer varaktiga obalanser mellan avgiftsintäkter ochpensionsutbetalningar.Regeringen anser att den nödvändiga balansen mellan avgiftsinkomster ochpensionsutgifter uppnås i det reformerade fördelningssystemet genom attintjänade pensionsförmåner och pensionerna knyts till utvecklingen av ettinkomstindex. I propositionen redovisas- hur intjänade pensionsrätter inom fördelningssystemet skall följa inkomst-utvecklingen genom att räknas om med ett inkomstindex,- hur utgående pension från fördelningssystemet skall beräknas när pension tasut (pensionsbehållningen delas med ett delningstal som bestäms med hänsyn tillmedellivslängd och en tillväxtnorm),- hur pensionsbeloppet därefter omräknas i förhållande till inkomstutvecklingen(omräkning görs med inkomstindexet minskat med tillväxtnormen).Inkomstindexet beräknas som förändringen av den genomsnittliga pensionsgrundadeinkomsten för samtliga som haft sådan inkomst. Indexet skall kunna bromsas närden finansiella stabiliteten i fördelningssystemet hotas.Till en försäkrads ackumulerade pensionsrätter, pensionsbehållningen, skalldessutom läggas arvsvinster från avlidna försäkrade i samma årskull.Pensionsbehållningen skall dessutom minskas med förvaltningskostnader förfördelningssystemet.Inkomstindex (avsnitt 16)UtgångspunkterPensionssystemet skall vara avgiftsbestämt. Värdet av intjänade pensionsrätteri fördelningssystemet skall räknas om på ett sådant sätt att avgiftsnivån iålderspensionssystemet kan ligga fast utan att det uppkommer varaktig obalansmellan avgiftsintäkter och pensionsutbetalningar. Tillfälliga under- elleröverskott kan dock uppkomma och skall regleras med en buffertfond. Vidare skallsystemet bygga på livsinkomstprincipen, som bl.a. innebär att samtliga årspensionsgrundande inkomster under förvärvslivet skall väga lika tungt iberäkningen av inkomstpensionen, oavsett när under förvärvslivet de tjänas in.Dessa principer förutsätter att värdet av intjänad pensionsrätt ifördelningssystemet räknas om med hänsyn till inkomstutvecklingen. Där-igenom kopplas pensionsförmånens värde till utvecklingen av de inkomster urvilka de utgående inkomstpensionerna finansieras. Det medför också att intjänadpensionsrätt behåller sitt värde relativt den allmänna inkomstnivån.Omräkningen skall ske genom att pensionsbehållningarna räknas om med denårliga förändringen av ett index.I premiepensionssystemet förändras intjänad pensionsrätt i stället medavkastningen och värdet på fondandelar.InkomstmåttVid val av det inkomstmått som skall ligga till grund för inkomstindexet finnstvå alternativ enligt vad som anges i propositionen:1. ett mått på genomsnittsinkomst per person för de förvärvsarbetande(genomsnittsindex),2. ett mått på de förvärvsarbetandes samlade inkomstsumma (summaindex).Huvudmålet är att de intjänade pensionsrätterna och de utgående pensionerna(pensionerna dock efter avräkning av en viss tillväxtnorm) skall följautvecklingen av genomsnittsinkomsterna för dem som är i förvärvsaktiv ålder.Detta mål, standardstabilitet, uppnås bäst genom indexering med genom-snittsindex. Vid sidan av huvudmålet om standardstabilitet finns ytterligaremål, eller restriktioner. Ett sådant mål är att pensionsutgifterna på siktskall följa avgiftsinkomsterna, finansiell stabilitet. Ett finansiellt stabiltsystem kännetecknas av att systemets avgifter och utgifter över tidenbalanserar. Ett annat mål är att utvecklingen av pensionsutgifterna på siktskall följa utvecklingen av det totala samhällsekonomiska utrymmet,samhällsekonomisk stabilitet. Ett samhällsekonomiskt stabilt systemkännetecknas av att pensionsutgifternas andel av lönesumman är stabil övertiden. Båda dessa stabilitetsmål uppnås bäst, om än inte fullständigt, genomindexering med summaindex. Om summaindex ökar långsammareän genomsnittsindex (t.ex. på grund av att utvandringen ökar eller nativitetensjunker eller andelen icke förvärvsaktiva ökar) och genomsnittsindex användskommer både pensioner och intjänade pensionsrätter att växa snabbare änavgiftsunderlaget.Om genomsnittsindex och summaindex utvecklas likadant uppkommer ingenmålkonflikt mellan standardstabilitet och finansiell stabilitet. Det kanemellertid inträffa att summaindex ökar långsammare ängenomsnittsindex, t.ex. om utvandringen ökar eller om nativiteten sjunker. Ävenvissa förändringar i förvärvsmönster kan medföra att summaindex ökarlångsammare än genomsnittsindex, t.ex. om andelen icke förvärvsaktiva avbefolkningen i yrkesaktiv ålder ökar och de som faller ur den förvärvsaktivakategorin inte uppbär någon pensionsgrundande social förmån. Användsgenomsnittsindex i systemet kommer i sådana fall både pensioner och intjänadepensionsrätter riskera att växa snabbare än avgiftsunderlaget. Den buffertfondsom finns i systemet riskerar då att tömmas, på lång sikt därför att deintjänade pensionsrätterna blir förhållandevis stora, på kortare sikt därföratt de utbetalda pensionerna blir stora i förhållande till avgiftsinkomsterna.Den sammanvägda målformulering som valts för indexeringen är att sy-stemet så långt som möjligt skall indexeras med genomsnittsindex, men attavvikelser härifrån skall göras om systemets finansiella stabilitet hotas.Avvikelser i indexeringen skall inte göras större eller ske änvad som är nödvändigt för att återställa den finansiella stabiliteten.InkomstindexPensionsbehållning och utgående pension i fördelningssystemet skall årligenräknas om med förändringen i ett index benämnt inkomstindex. Inkomstindexetskall mäta förändringen i inkomstmåttet, dvs. i huvudsak spegla förändringen igenomsnittlig pensionsgrundande inkomst per person med sådan inkomst. Indexetskall motsvara den relativa förändringen i den genomsnittliga pensionsgrundandeinkomsten med tillägg för förändringar i det allmännaprisläget (räknat för senaste period ).RFV skall beräkna inkomstindexet som skall fastställas av regeringen varjeår. RFV skall därvid från inhämta underlag för en prognosavseende inkomstutvecklingen de två åren före det år indexet skall avse.Broms för indexeringenI situationer när systemets finansiella stabilitet hotas bör indexuppräkningensåledes kunna bromsas. En broms som knyts till buffertfondens storlek iförhållande till de årliga pensionsutbetalningarna (den s.k. fondstyrkan)utlöses . Bromsen bör därför knytas till kvoten mellan systemetsunderförstådda (implicita) pensionsskuld och avgiftsunderlaget. Implicitpensionsskuld i fördelningssystemet kan anses bestå av två delar: skulden tilldem som ännu är förvärvsaktiva och i färd med att intjäna pensionsrätt ochskulden till pensionärerna vilka är i färd med att förbruka sinpensionsförmögenhet. För de förvärvsaktiva består den implicita pensionsskuldenvid en viss tidpunkt av de pensionsrätter, omräknade med inkomstindex, som framtill tidpunkten i fråga intjänats av de förvärvsaktiva. För de pensioneradebestår pensionsskulden av individernas pensionsbehållningar vidpensionstidpunkten, omräknad med följsamhetsindex och reducerad med depensionsuttag som gjorts fram till den aktuella tidpunkten. Därutöver skallpensionsskulden i denna del justeras med hänsyn till den förändring som kan haskett i den återstående medellivslängden vid respektive ålder efterpensionstidpunkten. När systemet är i full funktion består pensionsskulden tillca två tredjedelar av skuld till förvärvsaktiva och en tredjedel tillpensionerade. Bromsen bör också beakta buffertfondens storlek och förändringari återstående medellivslängd.Minskas den implicita pensionsskulden med behållningen i buffertfondenerhålls fördelningssystemets nettopensionsskuld. Kvoten mellannettopensionsskulden och avgiftsunderlaget kallas nettoskuldkvoten. Vid perfektfinansiell stabilitet antar denna kvot ett jämviktsläge. Detta värde utgörs avden kvot som skulle ha registrerats om summaindex använts för systemet (istället för genomsnittsindex som föreslås), om buffertfondens avkastning följtsummaindexets utveckling och om dödsriskerna inte ändrats sedan den äldstaindividen pensionerades. En negativ avvikelse av en viss storlek mellanjämviktskvot och den faktiskt registrerade pensionsskuldkvoten skall föranledaen bromsning av indexomräkningen. Bromsningen bör utformas så att den uppkomnaavvikelsen elimineras inom ett visst antal år (rimligen ). Om positivavvikelse efter bromsning uppstår bör indexomräkningen på motsvarande sättaccelereras, till dess inkomstindex återgått till nivå som om indexet varkenbromsats eller accelererats.Inkomstbasbeloppet som styr intjänande- och avgiftstaket bör alltid omräknasmed ett inkomstindex som aldrig inbromsats eller accelererats. Skälet är attandelen av inkomstsumman som skall försäkras i det allmänna ålders-pensionssystemet inte skall påverkas av eventuell finansiell obalans isystemet.Något lagförslag till automatisk balansering lämnas inte i propositionen. Denexakta utformningen skall beredas ytterligare. Det fortsatta beredningsarbetethar som utgångspunkt att regler om automatisk balansering skall införas.Förslag bedöms kunna föreläggas i början av år 1999.Om automatisk balansering inte kan införas bör RFV få i uppdrag att övervakasystemets finansiella stabilitet. Då kan avdrag eller tillägg till inkomstindexgöras, dock aldrig tillägg över nivån på ett inkomstindex som aldrig minskatseller ökats.Genom att använda genomsnittsindex med automatisk balansering omräknaspensionsförmånernas värde så att dessa följer inkomststandarden för dem iyrkesaktiv ålder så länge, och i den utsträckning, som det är möjligt för ettautonomt ålderspensionssystem med fast avgiftssats. Den automatiskabalanseringen kan utformas så att den beaktar förändringar i medellivslängdgenom att pensionskulden beräknas med aktuell statistik föröverlevnadssannolikheter. I nettopensionsskulden beaktas den avkastning sombuffertfonden erhåller.Även utan särskilda regler för balansering skulle genomsnittsindex ge ettålderspensionssystem med goda finansiella stabilitetsegenskaper. Bromsningtorde huvudsakligen behöva tillämpas i vad som historiskt sett får betraktassom ovanliga situationer. När systemet är i full funktion är det bl.a. efterlängre perioder med nettoutvandring eller låg nativitet som indexeringen skullebehöva bromsas. Andra faktorer är systematiska förändringar av medellivslängdenoch systematiska samband mellan livsinkomst och livslängd.I och med den gradvisa utfasningen av ATP-beräknade ålderspensionsförmånerkan dock även en låg ekonomisk tillväxt under utfasningen av dessa förmånermedföra att indexeringen skulle behöva bromsas eftersom ATP-förmånerna har enviss bristande följsamhet till den ekonomiska utvecklingen.De huvudsakliga bestämmelserna om inkomstindexering och omräkning avpensionsrätter samt om följsamhetsindexering av utgående pensioner tas in iLIP. Regeringen begär vidare att godkänner de föreslagna riktlinjernaom avsteg från omräkning av pensionsbehållningar och utgående pensioner medförändringen i inkomstindex.Omräkning av pensionsrätt (avsnitt 17)InkomstindexeringPensionsbehållningen skall omräknas med ett inkomstindex som mäter denrelativa förändringen av genomsnittsindexet. Förändringenmäts i reala termer med tillägg för förändringar i konsumentprisindex detsenaste året.ArvsvinstfaktorEnligt riktlinjerna skall den inkomstgrundade ålderspensionen utgöra ettsjälvständigt system. De intäkter av ålderspensionsavgiften som förs tillfördelningssystemet används för att finansiera löpande utbetalningar avinkomstgrundad ålderspension. Tillfälliga över- och underskott inomfördelningssystemet skall balanseras med en buffertfond. För dem som avliderföre pensioneringen kommer emellertid intjänade pensionsrätter aldrig att geupphov till någon utgående pension. Om motsvarande pensionsavgifter skulletillfalla buffertfonden utan någon ytterligare åtgärd skulle , om dedemografiska förhållandena är stabila, ett överskott uppstå inomålderspensionssystemet allteftersom avlidnas pensionsavgifter ackumuleras inomsystemet. För att ett sådant förhållande inte skall uppstå bör de avlidnaspensionsbehållningar tillfalla resten av försäkringskollektivet.Pensionsbehållningar efter avlidna i förvärvsaktiva åldrar som tilldelas dekvarlevande benämns här arvsvinster.Arvsvinster fördelas löpande bland kvarlevande i samma ålder. Vid en löpandefördelning får livsinkomstmönster genomslag. (Efter pensioneringen ingårarvsvinster i stället i ett delningstal som inte omräknas personenfyllt 65.) En arvsvinstfaktor fastställs av regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer, och pensionsbehållningen räknas om med dennafaktor.Vid partiellt pensionsuttag skall individens kvarvarande pensionsbehållningräknas om med såväl inkomstindex som arvsvinstfaktor.Enligt huvudregeln skall den sammanlagda faktiska pensionsbehållning somackumulerats för de personer som avlider ett visst år fördelas mellan dekvarlevande i samma åldersgrupp. Att fördelningen grundas på faktiskaförhållanden medför en viss tidseftersläpning. För personer som är eller skulleblivit skall fördelningen däremot ske med utgångspunkt i förhållandetmellan (statistiskt sett) avlidnas och kvarlevandes pensionsbehållning i olikaåldrar med utgångspunkt i officiell livslängdsstatistik för befolkningen. Dettamotsvarar effekten för dem som då har pension och får arvs-vinster beaktade idelningstalet.Fördelningen av arvsvinster för åldrarna bygger pålivslängdsstatistik för den femårsperiod, under vars sista år individen fyllde59 år. När personen fyller grundas beräkningen på livslängdstabellerunder vars sista år personen fyllde . Livslängdstabeller avser mänrespektive kvinnor men hopviktas till en gemensam sådan förarvsvinsttilldelning.Arvsvinster tilldelas inte efter personer som avlidit före år 1999.FörvaltningskostnadsfaktorKostnader för förvaltningen av ålderspensionssystemets fördelningsdel täcks avavgifterna som finansierar systemet. Förvaltningskostnaderna belastar AP-fondenoch skall för år täckas genom minskning av pensionsbehållningen.Andelen som skall täckas genom en sådan minskning skall öka med 2procentenheter fram , då uttag kommer att ske med helakostnaden. Förvaltningskostnaden tas ut av de försäkrade så länge dedeltar som förvärvsaktiva i systemet. Enligt preliminära och osäkra bedömningarkan det i fullfunktionsstadiet bli fråga om en årlig nedjustering avpensionsbehållningarna med och en minskning av pensionen medomkring i förhållande till en situation utan justering.Det begränsade uttaget av förvaltningskostnader ökarmarginellt risken för att den s.k. bromsen skall utlösas.En årlig förvaltningskostnadsfaktor skall ligga till grund för dennedjustering av pensionsbehållningen som görs för att täckaförvaltningskostnader. Förvaltningskostnadsfaktorn skall fastställas avregeringen eller av den myndighet regeringen bestämmer.Beräkning och indexering av utgående pension (avsnitt 18.2, 18.3 och 29.5)TillväxtnormOm den utgående pensionen skulle knytas direkt till förändringen iinkomstindex, skulle pensionärens standardnivå stiga och bli högre juäldre han eller hon blir, förutsatt att den reala inkomsttillväxten i samhälletär positiv. Den sammanlagda livspensionen skall bero på individenspensionsbehållning och förväntat antal år som pensionär.