bet · GM01MJU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma i denna fråga ibudgetpropositionen för år 2000.Regeringen föreslår att ett anslag på 15 miljonerkronor anvisas för . För åren 2000 och 2001beräknas mot bakgrund av ovanstående tills vidareanslagsbehovet till 10 respektive 5 miljoner kronor.Regeringen eller den myndighet som regeringenbeslutar bör få disponera medel under detta anslag.MotionernaEnligt motion MJ224 (kd) bör satsningarna påexportfrämjande åtgärder förstärkas kraftigt.Anslaget bör därför höjas med 35 miljoner kronorutöver regeringens förslag (yrkandena 14 respektive47 delvis). I motion Fi210 (c) yrkande 23 begärs enhöjning av anslaget med ytterligare 30 miljonerkronor för satsningar enligt de förslag omexportfrämjande åtgärder som läggs fram ibetänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU1997:167). Enligt motionärerna bakom motion MJ232(mp) bör anslaget minskas med (yrkande 6 delvis). Dessa medel bör fördelas så att5 tillförs anslaget B 6 förmarknadsstödjande åtgärder för ekologiskt odladeprodukter, till samma anslag förförsöks- och utvecklingsverksamhet inom detekologiska jordbruket och tillnytt anslag, Ekologiskt forskningscentrum i Järna.Även i motionens yrkande 3 och i motion MJ242yrkande 1 från samma parti begärs 5 miljoner kronortill ett ekologiskt forskningscentrum i . Iandra hand bör uttrycka en vilja att skapamöjligheter för centrumet, vilket bör beaktas itilläggsbudgeten (yrkande 2).Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsramför utgiftsområde 23 (1998/99:FiU1) avstyrkerutskottet motionerna MJ224 (kd) yrkandena 14 och 47i motsvarande del och Fi210 (c) yrkande 23.Utskottet delar regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget och tillstyrkerregeringens förslag. När det gäller motionsyrkandenaom statligt stöd till ett ekologisktforskningscentrum i vill utskottet framhållaatt det inte finns tillräckligt underlag för att nubesluta om nya statliga åtaganden i form avdriftsbidrag e.dyl. till en institution av dettaslag. I den mån motionärerna avser stöd till vissaforskningsprojekt bör det ankomma på deforskningsfinansierande organen att pröva sådanafrågor i sedvanlig ordning. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna MJ232 yrkandena 3 och 6 (delvis)och MJ242 yrkandena 1 och 2 (båda mp) om medel tillett ekologiskt forskningscentrum i Järna.När det gäller den ekologiska forskningen i stortvill utskottet erinra om sin i flera andrasammanhang framförda syn på jordbruket ochträdgårdsnäringen som centrala näringar i etthållbart samhälle. Konsumenternas intresse förmiljöhänsyn, etiska värden, livsmedelssäkerhet ochglobal livsmedelsförsörjning ökar och kommer attalltmer förändra dagens marknadssituation. Därmedväxer också behovet av kunskaper som har betydelseför omställningen av samhället till en ekologiskthållbar utveckling. Genom en kraftfull satsning påforskning och utveckling bör fortsätta dennaomställning. I denna satsning bör forskning omjordbruks- och trädgårdsföretag med lång erfarenhetav kontinuerlig ekologisk och biodynamisk odlingutvecklas. Utskottet har således inte någon annanuppfattning än motionärerna i motionerna MJ232 ochMJ242 (båda mp) om vikten av ett alltmermiljöanpassat jordbruk och om forskningens betydelsei sammanhanget. kommer regeringen attlägga fram riktlinjer för den svenskaforskningspolitiken för inledningen av 2000-talet.Dessa riktlinjer kommer att få betydelse förinriktningen och organisationen avjordbruksforskningen. Som ett underlag förregeringens ställningstaganden har denparlamentariska kommittén Forskning 2000 nyligenframlagt betänkandet Forskningspolitik (SOU1998:128). När det gäller en forskningsstrategi försvensk offentligt finansierad forskning harregeringen uppdragit åt (Skogs- ochjordbrukets forskningsråd) att utveckla en sådanstrategi. I uppdraget ingår bl.a. att belysa behovetav forskningsunderlag för omställning ochmiljöanpassning av jordbruket och trädgårdsnäringensom delar i det ekologiskt hållbara samhället ochatt bedöma vilken miljörelevant forskning som skallanses ligga inom jordbruksforskningensansvarsområde. En delrapport skall lämnas senast den1 och uppdraget skall slutredovisassenast . Den fortsattabehandlingen i regeringen och avforskningspolitiken torde få betydelse också för deforskningsfrågor som tas upp i motionerna.28. Utbildning och forskning (G)PropositionenOmfattningHögre utbildning och forskning inom det område somrör vård och hållbart nyttjande av biologiskanaturresurser ligger inom Jordbruksdepartementetsområde. Utbildning inom detta område bedrivs vidSveriges ().Utbildningen och forskningen syftar till att värnaom vården och det hållbara nyttjandet av debiologiska naturresurserna. Forskningen har ettsärskilt ansvar för att kunskaperna omnaturresurserna utvecklas för kommande generationersbehov. Viktiga globala miljö- ochlivsmedelsförsörjningsfrågor måste lösas genomsamverkan mellan många länder och mellan forskarefrån olika vetenskapliga discipliner.Medel för forskningen anvisas huvudsakligen viaanslag till SLU och Skogs- och jordbruketsforskningsråd (). Inom utgiftsområdet bedrivsäven kollektiva program som rör skogsforskning,jordbruksteknisk forskning samt forskning ochutvecklingsverksamhet inom områdena växtförädlingoch trädgård.Regeringen har i den forskningspolitiskapropositionen Forskning och samhälle (prop.1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99)angett riktlinjerna för den allmännaforskningspolitiken och den forskning som bedrivsvid SLU respektive finansieras av SJFR.ResultatbedömningSLU:s utbildningsprogram under perioden 1997-1999uppgår till 8 600 helårsprestationer. Drygt entredjedel av det totala uppdraget har presteratsunder . Genom statsmakternas beslut om enökning av antalet högskoleplatser samt att antaletstudenter i framför allt magisterprogrammen harökat, bedöms möjligheterna att nå målet som goda.Det ökade utbildningsuppdraget har medfört entyngdpunktsförskjutning i SLU:s verksamhet frånforskning mot utbildning.Inom ramen för ansvaret för vård och nyttjande avde biologiska naturresurserna kan särskilt pekas påverksamheten med fortlöpande miljöanalys ochutvecklingen av denna. SLU har som ett led i dennautveckling tillsatt en professur i miljöanalys ochett samverkansorgan, SLU Miljödata, har inrättats.Regeringens bedömning är att utvecklingen avverksamheten sker enligt regeringens intentioner.Vidare vill regeringen peka på den självvärderingav kvalitetsarbetet som bedrivs inom SLU. En sådansjälvvärdering har genomförts under budgetåret 1997och utgjort grund för granskning ochbedömning av kvalitetsarbetet vid universitetet.Verkets bedömargrupp anser bl.a. att universitetetgenom sitt strategiarbete har goda förutsättningarför förändringsprocessen, även om kvalitetsarbetetbör utvecklas ytterligare.Den forskning som bedrivs inomJordbruksdepartementets ansvarsområde har storbetydelse för utvecklingen av vården och dethållbara nyttjandet av de biologiskanaturresurserna. Regeringens uppdrag till attinitiera ett program inom ekologisk jordbruks- ochträdgårdsforskning, har resulterat i ett stort antalprojekt. Vidare har en forskarskola inom områdetinrättats. För att vidga och förnyalivsmedelsforskningen till stöd förkonsumentintresset har tillsammansmed livsmedelskedjorna och livsmedelsföretageninitierat ett nytt forskningsprogram,Kunskapsplattform för livsmedelsbranschen (KLIV).Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende utbildning ochforskning till följd av tidigare beslut samt förslagen i1998 års budgetproposition är följande (i miljoner kronoroch löpande priser):Utfall Anslag Utgifts-Förslag Beräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag19971 1998 1998 1999 2000 20011 212,4 1 228,9 1 253,4 1 290,3 1 330,7 1 365,91 Inkl. ianspråktagna reserverade medel från budgetåret1995/96.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamhetsområdetutbildning och forskning och SLU:s och SJFR:sverksamheter.29. (G 1)PropositionenSveriges () skall utvecklakunskapen om de biologiska naturresurserna ochmänniskans hållbara nyttjande av dessa. Detta skergenom utbildning, forskning, fortlöpande miljöanalysoch information.Anslaget finansierar grundutbildning,forskarutbildning, forskning, miljö- analys ochfortbildning.Verksamheten bedrivs utifrån ett sektorsansvar, sompreciseras av ansvarsområdena jord- ochträdgårdsbruk, landskapsplanering,livsmedelsproduktion, naturvård, skogsbruk ochvedråvarans förädling, vattenbruk samtveterinärmedicin och husdjursskötsel.Grundutbildningen bedrivs inom fem långa och åttakorta yrkesprogram samt inom de fyrakandidat/magisterutbildningarna skogsvetar-,bioteknologi- och naturresursprogrammen samtekonomprogrammet med naturresursinriktning.För att möta det sparbeting som ålades /96 har SLU bl.a. dragit in 33 högretjänster vid innehavarnas pensionsavgång. har SLU vidtagit ytterligareåtgärder i besparingssyfte bl.a. med anledning avatt effekterna av nedskärningen dröjde, såsom attdra in professuren i radioekologi och avvecklainstitutionen. Under innevarande budgetår haremellertid den negativa utvecklingen vänts ochprognosen för pekar på en positivkapitalförändring.Genom statsmakternas beslut har SLU tilldelats nyautbildningsplatser. Detta har lett till entyngdpunktsförskjutning i SLU:s verksamhet. En alltstörre del av SLU:s ekonomiska resurser inomstatsanslaget går till grundutbildning.Omfattningen av den tillämpade jordbruks- ochskogsbruksforskningen har minskat. Inom SLU harstartats en diskussion om den framtidaorganisationen och finansieringen av främst sådantillämpad forskning. I syfte att åstadkomma ettfördjupat samarbete mellan SLU och samhället samtför att finna nya organisatoriska former försektorsinriktad forskning har rektor fått i uppdragav styrelsen att utreda möjligheterna för sådanforskning.Frågan om SLU:s departementstillhörighet har längediskuterats. Inför ett ställningstagande till fråganhar en utredning tillsatts av föratt bl.a. kartlägga SLU:s sektorsansvar samtanalysera vilka konsekvenser en överföring av SLUfrån tillUtbildningsdepartementet får. Regeringenavser därefter att göra en bedömning av frågan.Med hänsyn till de besparingar som SLU har ålagtsanser regeringen att har utfört sittuppdrag väl.På grund av SLU:s minskade resurser harmöjligheterna för SLU att anordna kompletterandeutbildning till veterinärer med utbildning från landutanför EU kraftigt reducerats. I syfte atttillvarata den resurs som dessa personer utgör,föreslår regeringen att SLU anvisas 3,125 miljonerkronor för en kompletterande utbildning förutländska veterinärer.Regeringen föreslår som ett led i att stärkadjurskyddets ställning en förstärkning av anslagetmed för delfinansiering av enprofessur i djurskydd vid veterinärmedicinskafakulteten vid SLU för kommande femårsperiod.Från anslaget överförs till anslaget E 1Statens veterinärmedicinska . Vidare överförs för stödtill biodling från SLU:s anslag till E 3Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder. Förett tillskott av 420 nya utbildningsplatser år 2000anvisas 13,314 miljoner kronor.I enlighet med beslut (bet.1994/95:UbU18, rskr. 1994/95:405) med anledning avprop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor ochmän inom utbildningsområdet anvisades särskildamedel för inrättande av nya professurer i syfte attåstadkomma en jämnare könsfördelning inomprofessorskåren samt förbättra kvinnors möjligheteratt göra forskarkarriär. Professurer förunderrepresenterat kön vid SLU har inrättats inomväxtbiokemi, hortikulturell genetik och förädling,vattenbruk, särskilt fiskars beteende samtmarkekologi med inriktning mot kolets omsättning.Den besparing på som gjordesför återläggs tillanslaget. I enlighet med tidigare beslut anvisasmedel för de nya utbildningsplatser som tilldeladesSLU och som utgörhelårsplatser samt för ytterligare 200 nyautbildningsplatser som SLU tilldelats fr.o.m. hösten1999. Till Gammelkroppa skogsskola anvisas viaanslaget en förstärkning med förutbildning av ingenjörer med skoglig inriktning.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till1 . beräknasanslagsbehoven till 1 respektive 1148 804 000 kr.MotionernaI motion MJ608 (c, m, mp) begärs att anslagetminskas med som bör överförastill ett anslag för utbildning och forskning iekologisk odling vid (yrkande 2 delvis). Frågan om en långsiktigfinansiering fr.o.m. av utbildningoch forskning i ekologisk odling vid högskolan tasupp i motionens yrkande 1, och i yrkande 3 begärsatt regeringen återkommer i nästa budgetpropositionmed förslag till permanent bidrag till verksamheten.Enligt motion MJ601 (m) bör frigöras frånUltuna (SLU) för att bli motorn i ett starktsydsvenskt forskningsnätverk. Delar av SLU:s utökadeutbildnings- och forskningsverksamhet bör enligtmotion MJ602 (kd) lokaliseras till . Imotion MJ603 (m) begärs att en planerad kvalificeradyrkesutbildning med inriktning mot användning avCNC-maskiner förläggs till skogsmästarskolan vid SLUi och inleds den 30 augusti 1999.Enligt motionerna MJ505 (s), MJ604 (c) och MJ607 (m)bör den professur i djurskydd som föreslås inrättadplaceras vid ochhälsa vid veterinärmedicinska fakulteten vid SLU iSkara.Utskottets övervägandenUtskottet gör samma bedömning som regeringen när detgäller medelsbehovet under anslaget och avstyrkermotion MJ608 (c, m, mp) yrkande 2 (delvis).När det gäller frågan om ekologisk forskning villutskottet hänvisa till sitt uttalande tidigare idetta betänkande (s. 41). Det föreligger såledesinte någon grundläggande åsiktsskillnad mellanutskottet och motionärerna i motion MJ608 (c, m, mp)om vikten av ett alltmer miljöanpassat jordbruk ochom forskningens betydelse i sammanhanget. Utskottet,som saknar nödvändigt underlag för att särskiltframhålla som mottagare avstatliga forskningsmedel, anser det lämpligt attavvakta behandling av frågor ominriktningen av en framtida forskningspolitik innanställning tas till mer långsiktiga åtaganden frånstatens sida. Utskottet är inte heller berett att idetta skede ta ställning till anslagsnivåer för år2000. Motion MJ608 (c, m, mp) yrkandena 1 och 3avstyrks.I sammanhanget vill utskottet erinra om denforskning bl.a. om ekologisk jordbruks- ochträdgårdsproduktion som finansieras av . Detbemyndigande som regeringen föreslår under anslagetG 3 är ämnat att ge forskningsrådet fortsattmöjlighet att åta sig mer långsiktigt projektstöd.Även MISTRA finansierar forskning med den inriktningsom beskrivs i motion MJ608 (c, m, mp).Enligt 2 kap. 3 § förordningen (1993:221) förSveriges ankommer det påuniversitetets styrelse att besluta i viktigarefrågor om organisation. Det ärsåledes en uppgift för universitetsstyrelsen attfatta beslut om lokaliseringen av de verksamhetersom tas upp i motionerna MJ601 (m), MJ602 (kd) ochMJ603 (m). Motionerna avstyrks.Även frågor om inrättande av tjänst som professorhar genom förordningen för SLU delegerats tilluniversitetets styrelse. Utskottet avstyrker därförmotionerna MJ505 (s), MJ604 (c) och MJ607 (m).30. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader (G 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget G 2. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för verksamhetföranleder ingen erinran från utskottets sida.31. Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Forskning och kollektiv forskning (G 3)PropositionenUnder anslaget finansieras forskningsstödsamt stöd till kollektiv forskning. Den kollektivaforskningen omfattar jordbruksteknisk forskning,viss skogsforskning, trädgårdsforskning samtväxtförädling.I regeringens proposition Forskning och samhälle(prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr.1996/97:99) föreslogs att skulle ges ettuppdrag att planera och genomföra ettforskningsprogram för ekologisk jordbruks- ochträdgårdsforskning och anvisades för detta ändamål46,. har under år 1997redovisat uppdraget. Under har SJFRockså inkommit med resultatredovisning avseende denkollektiva växtförädlingen . lantbruksforskning har beslutat attutvärdera verksamheten.Insatserna inom trädgårdsforskningen avser områdenahemträdgårdar och grönytemiljöer, inklusiveverksamheten inom vid SLU iAlnarp. Växtförädlingsprogrammet avser ickekommersiella jordbruks- och trädgårdsgrödor.De professurer som inrättas i syfte att åstadkommaen jämnare könsfördelning inom professorskåren(prop. 1994/95:164 Jämställdhet mellan kvinnor ochmän inom utbildningsområdet) finansieras medsärskilda medel som beslutat om samt medmedel för berörda forskningsråd och lärosäten. Frånoch med budgetåret efter det att placeringen är klarskall forskningsrådens andel av kostnaderna anvisasdirekt till berörda lärosäten. Med anledning häravminskas anslag med 2 082 000 kr.SJFR bör ges fortsatt möjlighet att åta sig merlångsiktigt projektstöd. Regeringen föreslår därföratt bemyndigar regeringen att under år1999 ta på sig ekonomiska förpliktelser i sambandmed stöd till forskning och kollektiv forskning somfinansieras över anslaget G 3 som innebär utgifterpå högst efter år 1999.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till197 för för forskning och kollektivforskning. beräknas anslagetvara oförändrat i fasta priser.MotionenEnligt motion MJ239 (s) bör förutsättningar skapasför en fortsatt utveckling av informations- ochrådgivningsverksamheten inom trädgårdsområdet, bl.a.fullt utnyttjande av modern informationsteknik.Motionärerna anser att det är ett samhällsintresseatt en övervägande del av medlen förträdgårdsforskning reserveras för den verksamhet sombedrivs av fritidsodlingens organisationer och vidMOVIUM-sekretariatet vid SLU (yrkande 1).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelstilldelningen under anslaget och tillstyrkerdärför regeringens förslag. Vidare tillstyrkerutskottet det bemyndigande som regeringen föreslår.När det gäller frågan om medel till informations-och rådgivningsverksamheten inom trädgårdsområdetvill utskottet erinra om sitt uttalande våren 1993med anledning av ett liknande motionsyrkande (bet.1992/93:JoU20). Utskottet konstaterade då att mycketav den forskning som bedrivs vid SLU även kommerfritidsodlarna till del, men med hänsyn tillodlingens speciella behov var det enligt utskottetsmening av stor vikt att de informationskanaler somfinns mellan forskning och praktik kan bibehållasoch utvecklas. Utskottet ansåg det vidare vara ettsamhällsintresse att de berörda organisationernaerhåller en väsentlig del av de föreslagna medlenoch att det skapas förutsättningar för en fortsattinformations- och rådgivningsverksamhet inomhemträdgårdsområdet. I övrigt gick utskottet inte inpå frågan om medelsfördelning. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att inte vidtar någonytterligare åtgärd med anledning motion MJ239 (s)yrkande 1.32. Bidrag till Skogs- ochlantbruksakademien (G 4)Utskottet tillstyrker regeringens förslag underanslaget G 4. Regeringens redovisning avresultatinformation m.m. för Skogs- ochlantbruksakademiens verksamhet föranleder ingenerinran från utskottets sida.33. Skogsnäring (H)PropositionenOmfattningSedan början av 1990-talet lämnas inga statligasubventioner till skogsnäringens kommersiella delar.Statliga subventioner är enligt svensk uppfattningdestruktiva för en näring som måste arbeta på enstarkt konkurrensutsatt internationell marknad.Statens insatser på skogsnäringens område begränsastill i huvudsak området natur- och kulturmiljövård,främst inriktade på de åtgärder som annars skulleinnebära stora ekonomiska uppoffringar för näringen.Grundläggande forskning och utbildning är andrastora statliga insatsområden.Detta verksamhetsområde avser i huvudsak denverksamhet som bedriver.Skogsvårdsorganisationen består av ,som är central förvaltningsmyndighet, och de elvaregionala skogsvårdsstyrelserna. iGotlands län fullgör uppgifterdär under en femårsperiod.Regeringen lämnade en proposition tillriksdagen som innehåller en uppföljning av 1993 årsskogspolitiska beslut (prop. 1997/98:158).Uppföljningen bygger på en omfattande värdering somSkogsstyrelsen och i vissa delar Naturvårdsverkethar gjort. I underlaget för propositionen ingår ävendet underlag för en fördjupad prövning avSkogsvårdsorganisationens verksamhet perioden1999-2001 som har lämnat. Även delarav vad regeringen har anfört ekonomiskavårproposition (prop. 1997/98:150) och i proposition1997/98:145 Svenska miljömål, miljöpolitik för etthållbart har anknytning härtill liksom delarav den lagstiftning som ändras genom införande av enmiljöbalk (prop. 1997/98:90, bet. 1997/98:JoU25,rskr. 1997/98:279). Regeringens förslag för dettaverksamhetsområde skall ses som ett komplement tillde övriga förslag på området som har lämnats tillriksdagen.De globala skogsfrågorna får allt större betydelse.Sverige deltar i de internationella aktiviteter somrör skogsbruk och skogsindustri. En stor uppgift idet internationella arbetet är att bidra till enöverenskommelse om ett ekonomiskt, ekologiskt ochsocialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen.I EU har skogsfrågorna aktualiserats genom arbetetmed Agenda 2000 och parlamentsbeslutet om engemensam skogsstrategi. Samarbetet och samordningeninom EU bör kunna förbättras när det gällerkommissionens åtgärder, arbetet med globalakonventioner, forskning och utveckling och vissamiljöåtgärder. Det nordiska samarbetet påskogsbruksområdet är angeläget inte minst motbakgrund av och EU-medlemskap ochNorges val att stå utanför.ResultatbedömningSkogsstyrelsen har lämnat ett underlag för fördjupadprövning för . Underlagetinnehåller även den utvärdering av skogspolitikensom regeringen begärt och som önskar fåredovisad. Materialet är omfattande. Det innehålleren mängd uppgifter om utvecklingen under 1990-taletpå flera delområden. Omfattande enkäter har gjortsför att klarlägga skogsägarnas attityder tillskogspolitiken. Fristående utredare och konsulterhar anlitats. Stora delar av materialet harremissbehandlats. Sammantaget bildar det underlagetför den proposition om uppföljning av skogspolitikensom regeringen lämnade till (1997/98:158) och för regeringens bedömning avanslagsbehovet inom detta verksamhetsområde.Det har rått vissa svårigheter att bedömade direkta effekterna av Skogsvårdsorganisationensverksamhet. Det beror dels på att dessa ofta intekan utläsas i det kortare perspektivet utan förstmed längre mellanrum, dels på svårigheterna attskilja ut externa faktorers inverkan på utvecklingeninom skogsbruket. Den nu genomförda utvärderingenkommer att utgöra en värdefull grund för en fortsattuppföljning av skogspolitiken. Denna fråga behandlasi den nämnda propositionen. Härtill kommer denutveckling av Skogsvårdsorganisationensregleringsbrev som har gjorts för innevarandebudgetår. De verksamhetsmål och krav pååterrapportering som anges där utgår från denstruktur som utvärderingen har haft.Skogsvårdsorganisationens årsredovisning för år1997 ger dock en god bild av organisationensprestationer och ekonomiska resultat.Verksamhetsmålet för Skogsvårdsorganisationenangavs för vara att föra ut skogspolitikensnya inriktning och mål till skogsägare, berördamyndigheter och allmänheten. Vidare skulleSkogsvårdsorganisationen i sin rådgivning särskiltuppmärksamma behovet av tillfredsställande åtgärderför återväxt av skog och av kvalitetshöjandeungskogsröjning. Av utvärderingen framgår att varkenskogspolitikens produktionsmål eller dess miljömålhar nåtts. Målen är högt satta och utvärderingen gerinte en fullständig bild av effekterna av insattaåtgärder . Oavsett detta står det klartatt ytterligare insatser behöver göras inte minst ifråga om information och rådgivning till skogsägarnafrån sida. I detsammanhanget är behovet av att åter nå en närakontakt med skogsägarna väsentligt. Utvärderingenvisar att allt fler skogsägare inte har någonförankring tidigare i skogsbruket och att deraskunskapsbehov vad gäller skogsskötsel är stort.Skogsvårdsorganisationens ekonomiska resultat harminskat väsentligt till följd avkostnaderna för omorganisationen. Dessutom kan denomfattande omorganisationen i sig och den därmedsammanhängande personalminskningen ha påverkatverksamhetens inriktning.