bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Det börges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion1998/99:U203 yrkande 22. delsatt utskottets hemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande bistånd till Cubaatt med bifall till motion 1998/99:U203 yrkande 22samt med avslag på motion 1998/99:U604 yrkandena 3-5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört, 22. Administration avbiståndet m.m. (mom. 41) GöranLennmarker, , och (alla m)anser dels att den del avutskottets betänkande som på s. 81 börjar med "Det svenskabiståndet" och på s. 81 slutar med "U206 (kd) yrkande 8 ansesbesvarade." bort ha följandelydelse: För all framgångsrikverksamhet inom bistånd krävs, enligt utskottets mening, en förtrogenhetmed de villkor under vilka verksamheten sker. Att ien i-landsmiljö administrera och bestämma inriktningen påbiståndsprojekt är erfarenhetsmässigt svårt. söder om är endel av världen där fattigdomenfortfarande ökar, och det är därför som huvuddelen av de svenskabiståndsinsatserna görs där. Därför bör en särskild enhet medansvar för fattigdomsavveckling, mänskligarättigheter och demokratiutveckling förläggas till södra , så attverksamheten kan utformas i denafrikanska miljön. Det programinriktade biståndet bör samtidigtsuccessivt koncentreras på , medan bistånd till andra delar avvärlden främst bör ges via detmultilaterala systemet och via EU. Detta bör i enlighet med motion U202 (m)yrkande 12 ges regeringen till känna.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet motion U205 (m)yrkande 12 samt anser motionerna U205 (m) yrkande 11 och U206 (kd) yrkande8 besvarade med vad utskottetanfört. dels att utskottetshemställan under 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande administration av biståndet m.m.att med bifall till motion 1998/99:U205 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtförklarar motionerna 1998/99:U205 yrkande 11och 1998/99:U206 yrkande 8 besvarade med vad utskottet anfört,23. Utvärdering och uppföljning (mom. 42) , ,, (alla m), och (båda kd) anser dels att dendel av utskottets yttrande som på s. 81 börjar med "I och med" ochpå s. 81 slutar med "avstyrks motion U206 (kd) yrkande 12. "bort ha följande lydelse:Även om Sidas utvärderingsenhet harstärkts och Expertgruppen för utvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan dettaenligt utskottets mening inteersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut liknandeSekretariatet för analys och utvärdering av det svenskautvecklingsbiståndet (SAU).Utskottet anser det beklagligt att det oberoende sekretariatet föranalys och utvärdering av det svenska biståndet, som inrättades underfyrpartiregeringen, lagts ner. Dettainnebär att Sida åter utvärderar denna del av sin egen verksamhet.Utskottet noterar attRiksrevisionsverket (RRV), som reviderar Sidas förvaltning, har riktatanmärkningar mot Sidas årsredovisning. RRV har bl.a.pekat på brister avseende kopplingen mellan mål ochresultat, redovisningen av prestationer och kostnader samtkvalitetssäkring av underlaget förredovisningen. Sida har bl.a. kritiserats av RRV i samband med engranskning av Östeuropastödet för att inte tillräckligt följa upphur biståndsmedel används. EnligtRRV saknades en dokumenterad uppföljning av de finansiella insatserna inästan samtliga de akter som ingått i RRV:sgranskning. RRV ansåg att bristerna gör att Sida bör seöver sina rutiner för att förbättra kontrollen.Utskottet anser att de anmärkningar som RRV riktat motSidas redovisning pekar på det orimliga i att en myndighet på ett objektivtsätt förväntas utvärdera den egnaverksamheten. När det gäller den ekonomiska redovisningen ochresultatredovisningen finns i och för sig RRV:s revision, menutskottet menar att ett självständigt ochoberoende utvärderingsinstitut, liknande SAU, fristående från Sidaoch UD, bör skapas i syfte attgranska, utvärdera och följa upp det svenska biståndet. En sådan granskningbör gälla såväl små enskilda projekt som större insatser.Enligt utskottets mening är en extern oberoendeanalys och utvärdering av det svenska biståndet angelägen för att det skallvara ställt utom allt tvivel attbiståndsresurserna hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt ochför att man skall kunna försäkra sig om att det svenskabiståndet svarar mot högt ställda kvalitetskrav. Vad utskottet anfört bör ges regeringentill känna. Motion U206 (kd)yrkande 12 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande utvärdering och uppföljning att med bifall till motion1998/99:U206 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 24.Anslagsstrukturen (mom. 43)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 81 börjar med"Utskottet anser att" och på s. 81 slutar med "U210 yrkande 17anses besvarad." bort haföljande lydelse: Utskottetanser att det är olyckligt att Sidas verksamhet försvåras avbegränsningar att använda egen personal på ett flexibelt sätt. Egenpersonal som arbetar påbiståndsambassad belastar enligt gällande regler förvaltningsanslaget istället för biståndsanslaget även då den arbetaruteslutande med ett visst program, vilket försvåraranvändandet av egen personal även i fall då detta skulle vara mer lämpligtän att anlita konsulter.Utvecklingssamarbetet förändras i riktning mot mer kunskapsintensivoch mindre kapitalintensiv verksamhet. Institutionsuppbyggnad,kompetenshöjning, demokrati, mänskligarättigheter och forskningssamarbete blir allt viktigare. Denna verksamhetär givetvis mer personalintensiv änexempelvis kraftverksbyggen. Möjligheten att flexibelt utnyttja egenpersonal blir viktigare när personalen alltmer blir en del avsjälva biståndet.Den försöksverksamhet som tillämpas medbegränsad möjlighet att få använda egen personal till vissa arbetsuppgifteroch låta kostnaderna belastabiståndsanslaget, i stället för att upphandla konsulter, är långt ifråntillräcklig. Det är utskottets uppfattning att Sida redan i dagbör ges rätt att använda sin personal på ettmer flexibelt sätt. Detta börges regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion U210 (mp) yrkande17. dels att utskottetshemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande anslagsstrukturenatt med bifall till motion 1998/99:U210 yrkande 17 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Anslaget Samarbete och utveckling i (mom.48) , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.88 börjar med "Utskottet har tidigare" och på s. 88 slutar med"U802 (m) yrkande 2 (delvis)"bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att anslaget Samarbete och utveckling iÖstersjöregionen kom att hanteras av Statsrådsberedningen, vid sidan avövriga samarbetsprogram medCentral- och . överfördes visserligenförvaltningsansvaret för detta anslag till Närings- ochhandelsdepartementet, men det hanteras alltjämtvid sidan av övrigt stöd till . Utskottet anser atten sådan ordning inte äracceptabel. Enligt utskottets uppfattning medför ordningen bl.a. attriktlinjerna för anslagets användande inte överensstämmer medriktlinjerna för det reguljäraöstsamarbetet. Utskottetmenar vidare att de olika målsättningar som anslaget skall uppfylla ärsvårförenliga. Bl.a. vill utskottet peka på att grundtanken somär att stödja projekt i andra länder för attöka sysselsättningen i får olyckliga konsekvenser. Det skaparkonkurrenssnedvridningar ochmotverkar strävan att åstadkomma en rationell resursanvändning.Utskottet vill även framhålla att detanser att det är felaktigt att på det sätt som har skett ställa medeltill statsministerns förfogande förinternationella utspel. Att så var syftet framgår av att propositionen varoklar vad beträffar beskrivningen av anslagets innehåll.Vidare menar utskottet att det kan ifrågasättasom en del av projekten skall vara föremål för finansiering viaskattemedel. Utskottet anser attstörre projekt inom infrastruktur bör finansieras via den internationellakapitalmarknaden. Vad somovan anförts bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U802 (m) yrkande 2(delvis). dels att utskottetshemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande anslaget Samarbete och utveckling iÖstersjöregionen att medbifall till motion 1998/99:U802 yrkande 2 (delvis) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Administrationen av östsamarbetet (mom. 49), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 88 börjar med"Utskottet kan inledningsvis" och på s. 89 slutar med "U806 (m)yrkande 3" bort ha följandelydelse: Utskottet kankonstatera att stödet till är av väsentligen annankaraktär än det stöd till utvecklingsländer som Sidaannars hanterar. De aktuella länderna i Öst- ochCentraleuropa integreras fortlöpande i det europeiska samarbetet. Utskottetmenar därför att de svenskainsatserna bör inriktas på hjälp till kandidatländerna att möta de kravsom ett EU-medlemskap ställer. Utskottet anser att stödet tillÖst- och bättre bör integreras iUD och att en särskild enhet bör byggas upp för att administrera detta. Vad som anförts bör gesregeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U806 (m) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 49 bort haföljande lydelse: 49. beträffandeadministrationen av östsamarbetet attriksdagen med bifall till motion 1998/99:U806 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Insatser för barn inom östsamarbetet (mom. 53), (båda kd) ochKarl-Göran Biörsmark (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 97 börjar med"Utskottet kan inledningsvis" och på s. 97 slutar med "U628(kd)yrkande 3" bort ha följandelydelse: Med tanke på degrava missförhållanden som råder när det gällermånga barn i vårt närområde anser utskottet att omedelbarainsatser måste göras för att åstadkomma enförändring. Socialamissförhållanden, försämrat hälsotillstånd bland såväl barn som vuxna,minskad tillgång till hälso- och sjukvård, minskad tillgång tillvaccinationer, dramatisk uppgång av antaletbarn på institutioner samt en ökande användning av droger och tobak ärnågra av problemen. av barnen går inte i skolan i vissa av länderna. Vad detta kan betyda förframtiden för många av dessa barn är inte svårt att föreställasig. Gatubarnens antal har stigit tillförfärande proportioner med tanke på att sexuellt utnyttjande av barnen ochkriminalitet lätt kan bliföljden. Den hänsynslösa reklamen för alkohol och tobak, där ävensvenska företag deltar, vänder sig till och attraherar specielltungdomar. Utskottet anser därföratt regeringen bör driva frågan om denna reklams negativa effekter, isynnerhet på barn och ungdom, gentemot företag och iinternationella forum.Vi i har ett omfattande bistånd inriktat på vårtnärområde. Det gäller i synnerhet förvaltningsbistånd ochkunskapsuppbyggnad. Ett av målenär att utveckla demokratin. Det finns stor för risk att självademokratin och respekten för människovärdet undergrävs, om intestora insatser görs föratt komma dessa barn, som far så illa, till hjälp. De försummade barnenkan lätt bli förlorade barn, barn som fårmycket svårt att bidra till en positiv samhällsutveckling.Vissa insatser görs redan, inte minst avideella organisationer och av en del kyrkor, men än så länge är det endroppe i havet. Regeringen har i enproposition framfört att särskild tonvikt skall läggas påinsatser med syftet att förbättra barnens situation i vårtnärområde. Insatser har ocksågenomförts men enligt utskottet har det skett i en alltför begränsadomfattning. Enligt utskottets mening kräver den akutasociala situationen i vårt närområde omedelbarabiståndsinsatser, och utskottet föreslår därför att dessa finansieras medhjälp av reservationer som uppståtti anslaget till Central- och Östeuropa.Utskottet anser även att kunskapsspridningen via Sida tillkommunerna bör intensifieras för att vänortssamarbetet skall kunna utvidgasi syfte att på olika sätt kommabarnen till hjälp. Här kan kyrkor och ideella organisationer spela en ännustörre roll än . uppgeratt de kommuner som varit engagerade i vänortsprojekt tenderaratt söka nya pengar, medan få nya kommuner hör av sig. Medelfrån Sidas informationsanslag böranvändas till att stimulera nya kommuner att starta vänortsprojekt ochenskilda organisationer till att öka sina socialainsatser, framför allt beträffande barn och ungdom. Detta bör ges regeringen tillkänna. Med vad ovan anförtstillstyrker utskottet motion U628 (kd) yrkandena 1-3.dels att utskottets hemställan under 53 bort haföljande lydelse: 53. beträffandeinsatser för barn inom östsamarbetet attriksdagen med bifall till motion 1998/99:U628 yrkandena 1-3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Kärnsäkerhet och radioaktivt avfall (mom. 56)() anserdels att den del av utskottetsbetänkande som börjar på s. 101 börjar med "För budgetåret1999" och på s. 101 slutar med "yrkande 15 ärbesvarade." bort ha följande lydelse:Utskottet finner att detta arbete är bramen inte tillräckligt. Utskottet kan konstatera att problemet med detradioaktiva avfallet iMurmanskområdet är mycket omfattande. Som framhålls i flera av motionernahandlar det inte bara om ett stort antal kärnreaktorer som måste tas omhand utan även om omfattande mängderradioaktivt avfall och använt kärnbränsle. Det behövs således krafttaginte bara inom ramen för utanäven mellan de nordiska länderna. Utskottet förordar därför att Sverigeoch övriga nordiska länder förhandlar fram ett saneringsprogram fördet radioaktiva nedfallet iMurmanskområdet. Utskottetkan även konstatera att den radioaktiva föroreningen av har nåttalarmerande nivåer. Utskottet ställer sig därför bakommotion U810 yrkande 7 och menar att regeringensnarast bör ta initiativ till aktioner för att minska den radioaktivaföroreningen av Östersjön.Vad som ovan framförts bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U210 (mp)yrkande 16 och U810 (mp) yrkande 7 samt betraktar motionerna MJ782 (m)yrkande 15, U210 (mp) yrkande 15och U803 (m) besvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse: 56. beträffande kärnsäkerhetoch radioaktivt avfall att riksdagenmed bifall till motionerna 1998/99:U210 yrkande 16 och 1998/99:U810yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt förklarar motionerna 1998/99:U210 yrkande15, 1998/99:U803 samt 1998/99:MJ782 yrkande 15 besvarade med vad utskottetanfört, Särskilda yttranden1. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4) , ,och (alla m) anför:I motion U205 yrkandena 1 och 2 anför Moderatasamlingspartiet att det övergripande målet för biståndet skall vara attfrämja en uthållig tillväxt somleder till en snabb utrotning av fattigdomen. Det är en bakvänd ordningatt låta avstämningen av ett sådant mål ske genom att mäta hur mycketpengar som budgeteras i . Detrelevanta måttet är en bedömning av hur många människor i Sverigessamarbetsländer som uppnår endräglig levnadsnivå. Utgiftsmål skapar inte effektivitet.2. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4) () anför: ochSocialdemokraterna tvingades under den mödosamma saneringen av deoffentliga finanserna genomföra besparingar också på Sverigesinternationella utvecklingssamarbete. Det varnödvändigt om än beklagligt. Däremot är kritiskt tillatt regeringen och desssamarbetspartier, nu när statsfinanserna visar överskott, har så lågaambitioner för det svenska biståndet.I propositionen beräknas biståndsramen till , dvs. av bruttonationalinkomsten, BNI. Det innebärförvisso en höjning avbiståndsanslaget, mätt i förhållande till BNI, jämförtmed 1998. Men i förhållande till vad som i proposition1997/98:150 förväntades bli biståndsram, innebärregeringens förslag en sänkning med 5 miljoner kronor.Mot denna bakgrund framstår propositionens stoltaskrivningar om en höjning av biståndsanslaget med ien annan och mindre glansfulldager. anseratt biståndsramen bör uppgå till ,eller till av BNI. föreslårCenterpartiet en biståndsram om av BNI och en biståndsram om av BNI.3. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (mom. 5) GöranLennmarker, , och (alla m)anför: I finns enmajoritet bestående av Socialdemokraterna, ochMiljöpartisterna för förslagen i budgetpropositionen (prop.1998/99:1) beträffande ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende 1999 iden statliga budgeten.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.Moderata samlingspartiet förordarett snabbt utrotande av fattigdomen i världen genom effektivare svenskainsatser, särskilt i södra majoritet har en annan inriktning av politiken deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde7. För budgetåret 1999förordar vi vad som föreslagits i våra parti- och kommittémotioner. Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd för (mom. 5)och (båda kd)anför: BiståndsramenKristdemokraterna yrkar i sinpartimotion 1998/99:U206 att till anslaget Internationellt bistånd anslås1,utöverregeringens förslag. Detta yrkande har avslagits i och med attriksdagen fattat beslut om betänkande 1998/99:FiU1. När det gäller år 2000har föreslagit2,mer och för ytterligare 2,6 miljarder kronorutöver regeringens förslag.Kristdemokraterna reagerar starkt mot urholkningen av det svenskabiståndet som pågått sedan regeringsskiftet . När saneratsin budget har världens fattigastefått vara med och betala. har biståndet drabbatsav de största besparingarna i jämförelsemed övriga utgiftsområden i den statliga budgeten. På flera andraområden har en återhämtning börjat ske men detta gäller intebiståndet. Multilateraltutvecklingssamarbete Förentanationerna utgör ett unikt aktions- och diskussionsforum författigdomsbekämpning, befolkningsfrågor, militära konflikter, aids ochandra hälsofrågor,skuldproblematiken och andra globala utmaningar. De långtgåendereformförslag som lagts fram av generalsekreterare måstegenomföras för att ge organisationentillräcklig handlingskraft. I reformpaketet ingår en effektivisering avorganisationen, men det krävs ocksåtillräckliga resurser. bör därför även fortsättningsvis vara engenerös bidragsgivare till FN.Kristdemokraterna föreslår därför att ytterligare medel tilldelas deFN-organ som berörs av reformer och behöver förstärkas, nämligenUNDP, UNCDF, , , ,UNWRA, UNDCP, WHO/PSA och UNAIDS.Även posten Övrigt multilateralt samarbete bör få mer medel än vadregeringen föreslår. Delposterna Miljöinsatser, Konfliktförebyggandeinsatser, Utsatta barn i fattigaländer och Särskilda jämställdhetsinsatser bör samtliga få mer medel, ochKristdemokraterna tilldelar i sitt förslag postenÖvrigt multilateralt samarbete eller132 utöver regeringens och utskottsmajoritetens förslag.Samtliga dessa delposter fyller enextremt viktig funktion i utvecklingssamarbetet. Barn och kvinnor ärtvå grupper som är särskilt hårt utsatta och drabbasvärst av fattigdom och katastrofer. Miljöinsatserna är avgrundläggande betydelse för en hållbar utveckling. Konfliktförebyggandeinsatser kan spara ett stortantal människoliv och är dessutom kostnadseffektiva. Genom att åstadkommaett batteri av olika insatser och åtgärder, vilka genomsin flexibilitet anpassas till den hotande konfliktenskaraktär, kan förhoppningsvis framtida konflikter och oroshärdar kvävas isin linda. somregeringen och utskottsmajoriteten anger barn i fattiga länder som en av demest prioriterade målgrupperna har anslaget till Unicefsänkts med en tredjedel . Även om dethöjs något är anslagsnivån fortfarande långt under nivån före1998. Med tanke på att dettaFN-organ brukar få beröm för effektivitet och goda resultat, rimmarbudskap och handling illa. bör få mer medel, ochKristdemokraterna föreslår därför ettanslag på , vilket är 25 miljonerkronor utöver regeringens ochutskottsmajoritetens förslag.Bilateralt utvecklingssamarbeteFör att biståndets kvalitet skall bestå måste en störrekoncentration och fokusering ske på de allra fattigaste länderna.Kristdemokraterna föreslår att detbilaterala biståndet tilldelas utöver regeringensoch utskottsmajoritetens förslag eller totalt . I vårt förslag följer anslagsvolymernaprincipen om att de fattigaste länderna, med en effektivmottagarkapacitet och klartfastställda strategier och mål, prioriteras.Respekten för demokratiska och mänskliga rättigheter ärfundamental för biståndsländernas trygghet, säkerhet och utveckling.Kristdemokraterna vill understrykavikten av insatser för att förbättra kunskaperna om, och därmedrespekten för, dessa rättigheter. Ett riktat demokratistöd börprioritera rättsväsendet, utbildningssektorn ochde offentliga institutionerna. Alla människor har lika värde, ochdärför borde grundlägganderättigheter och trygghet vara alla människor förunnat. Vi föreslår därföratt delposten Demokrati och mänskliga rättigheter tilldelas 50miljoner kronor utöver vadutskottsmajoriteten föreslår, vilket innebär totalt 180 miljonerkronor. För att stimuleraprivata investeringar i de fattigaste länderna bör ett sy-stem införas sombygger på extra förmånliga krediter. Vi ärövertygade om att biståndskrediter tillsammans medinförandet av en garantigivning inom biståndet blir till nytta förmottagarländerna och kan komma attspela en viktig roll för uppbyggnaden av bl.a. ett fungerandenäringsliv. I framför allt defattigaste låginkomstländerna utgör skuldbördan ett enormt problem somkraftigt begränsar och ibland omöjliggör derasutveckling. För att dessa länder skall ta sig urskuldkrisen krävs att de för en konsekvent ekonomisk politik som kan främjautveckling och tillväxt. För attklara detta krävs självklart att de länder som genomför ekonomiska reformerstöds i sina ansträngningar genom ökade resursflödenoch skuldlättnader. Vi får inte vara kravlösa, men ländersom har ambitionen och viljan till en hållbar utveckling bör ges en godstart i och med det nya millenniet.Kristdemokraterna välkomnar 2000 som förespråkar enradikal skuld-avskrivning av de fattigaste ländernasskulder. Kampanjen bör aktivt stödjas av . Vi anserdärför att delposten Ekonomiska reformer inom det bilateralautvecklingssamarbetet, därskuldavskrivningen ingår, bör tilldelas utövervad utskottsmajoriteten föreslår eller totalt . har biståndetsreserverade outbetalda medel ökat dramatiskt, speciellt vad avser detbilaterala biståndet. I syfteatt förbättra förutsättningarna att rätt bedöma och föreslå de olikabudgetposternas relevanta beloppsnivåer föreslår Kristdemokraternaatt storleken på reservationerna skallanges i propositionen för respektive budgetpost inom såväl det bilateralasom det multilaterala biståndet.Miljöproblemen är globala och gränsöverskridande. Att bekämpa dessakräver internationellt samarbete där varje land måste bidra utifrån sinegen ekonomiska bärkraft. Ansvaretför de växande globala miljöproblemen får inte överlåtas till deresurssvaga fattiga länderna utan måste i störreutsträckning än utkrävas av de rika länderna.Sverige har dels som stor biståndsgivare, dels som föregångsland avseendehanteringen av miljöfrågor ettsärskilt stort ansvar i att verka för att världens fattiga gestillräckliga resurser och möjligheter att förbättra sin miljö. Vivill tilldela delposten Särskildamiljöprogram inom det bilaterala biståndet utöver vadutskottsmajoriteten föreslår, vilketinnebär totalt 275 miljoner kronor.De enskilda organisationerna utgör enligt enytterst viktig del av det bilaterala biståndsarbetet. Enskildaorganisationers kunskap,erfarenheter och kompetens som gör detta bistånd så effektivt bör enligtKristdemokraterna tas i ökat anspråk, bl.a. vid utformandet avlandstrategier samt genom fortlöpandekontakter genom Folkrörelserådet.Vi föreslår därför att budgetramen till enskilda organisationer höjsmed till totalt 1 000 miljoner kronor.Kristdemokraternas förslag tillmedelsfördelning framgår av till betänkandet fogade tabeller 3 och 4.