bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Märkliga situationer uppstår när vissa ungdomar får en ersättningpå , vilket är den statliga ersättningsnivån, medan andrafår ett kommunalt bidrag som motsvarar nivån på socialbidraget. Detskattefria bidraget för ungdomar som står utanför arbetslöshetsförsäkringenbör enligt vår uppfattning höjas i nivå med vad vi anser är rimligt förutbildningsbidraget. Vi kristdemokrater anser att ytterligare 90 miljonerkronor bör avsättas inom anslagsramen för detta ändamål.Ersättningsnivåer vid arbetsmarknadsutbildningVi anser att ersättningsreglerna för deltagare i arbetsmarknadsutbildningbör ändras. De som inte får ersättning från arbetslöshetsförsäkringen börges möjlighet att utnyttja en lånedel för att komma upp i samma nivåer somtidigare och för att erhålla villkor som är likvärdiga dem som andrastuderandegrupper har. Medel för detta bör avsättas.ResursarbeteVi kristdemokrater anser att resursarbete bör utmönstras ur denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Enligt vår uppfattning innebärresursarbete att det skapas ett slags B-lag inom den offentliga sektorn därtidigare anställda får komma tillbaka då och då men med lägre lön.FlyttningsbidragFrån sida vill vi verka för livskraftiga regioner i helalandet. Detta kräver samverkande insatser inom bl.a. arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. Vi anser att politiken måste utformas så att den stopparflyttlassen och förhindrar de negativa följder för olika landsdelar somavfolkning medför och därmed lägger grund till en positiv utveckling i helalandet. Av denna anledning har krävt attflyttningsbidraget avskaffas. Vi vidhåller denna uppfattning och avvisarockså regeringens förslag om ett flyttningsbidrag som gäller i hela Norden.Vi beräknar att detta ger en besparing på ca 200 miljoner kronor.Bemyndigande avseende anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi anser att bör avslå regeringens förslag om bemyndigande på 55miljoner kronor på anslaget A 2 för . Anslaget avserregeringen att "disponera för försöksverksamhet med sysselsättningsskapandeåtgärder och särskilda medel". Regeringen har inte lämnat någon uttömmanderedovisning av hur sådana medel använts eller avses att användas.Dessutom har AMV möjlighet att disponera en del av anslaget A 2 för"otraditionella medel". Vi anser vidare att det är AMV som skall bedrivadenna form av verksamhet och inte regeringen. Förslaget om bemyndigande börmot denna bakgrund avslås.Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderFrån sida anser vi att anslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för bör beräknas till 18,8miljarder kronor vilket innebär en besparing med iförhållande till regeringens förslag.Anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeVi anser att de arbetshandikappade bör tillförsäkras möjlighet tillfortsatt aktivt arbetsliv. Därför bör det på nytt införas en paragraf iförordningen om lönebidrag som innebär att om risk för uppsägningföreligger skall lönebidraget inte sänkas. Rätten till 90 procentsersättning vid anställning i ideella organisationer skall enligt våruppfattning gälla såväl vid nyanställningar som för personer som innehadeanställning efter . För detta ändamål har vi beräknat 20miljoner kronor mer än regeringens förslag. Vi anser därmed att anslaget A3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för börberäknas till 6 675 miljoner kronor.Anslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m.Vi anser att anslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet bör reduceras med i förhållande tillregeringens förslag. I verksamheten bör implementering avforskningsresultat prioriteras.Anslaget C 1 JämställdhetsombudsmannenGenom arbetsvärdering gör man kvinnors arbetsuppgifter synliga genom attanalysera och beskriva dem. Vi är positiva till regeringens förslag omextra medelstilldelning på till JämO förutsatt att medlenanvänds till konstruktivt arbete med att utjämna löneskillnader vid likaarbete. Arbetet med jämställdhetsfrågor och lönefrågor kan endast bliframgångsrikt om JämO börjar tillämpa den jämställdhetslagstiftning somredan finns. Om nu gällande lagstiftning visar sig otillräcklig bör denskärpas vad avser området lika lön för likvärdigt arbete.6. Arbetsmarknadsutbildning och flyttningsbidragMargareta () anför:ArbetsmarknadsutbildningProblemen med flaskhalsar måste motverkas genom bl.a. kvalificeradarbetsmarknadsutbildning. Regeringen har i propositionen tagit någrabetydelsefulla steg i rätt riktning. Detta är dock enligt Centerpartietsmening inte tillräckligt. Mer resurser måste satsas påarbetsmarknadsutbildning. Utbildningens infrastruktur måste möta de kravsom kunskapssamhället ställer på livslångt lärande och återkommandeutbildning. Mer arbetsmarknadsutbildning ligger också i linje medCenterpartiets strävan att höja utbildnings- och kompetensnivån generellt.FlyttningsbidragDagens nationella flyttningsbidrag har vissa nackdelar. Det motverkarsträvandena att hela skall leva. Nackdelarna överväger fördelarnaoch bidraget bör därför avskaffas helt. Medlen bör i stället användas förkompetensutveckling. Följaktligen bör flyttningsbidrag inom inteinföras.7. Arbetsmarknaden för invandrare, ungdomar respektive äldreElver () anför:Arbetsmarknaden för invandrareFolkpartiet anser inte att invandrares företagsamhet kan ökas genomselektiva åtgärder såsom skattefria zoner eller medel specialinriktade tillinvandrartäta områden. I stället bör generella åtgärder, som är lika överhela landet, vidtas för att få fler arbeten och företag. Det är ocksåviktigt att invandrarföretag kan få god tillgång till riskkapital. Vi villi detta sammanhang peka på det problem som nyanlända flyktingar ochlångtidsarbetslösa invandrare kan möta på arbetsförmedlingarna - på sinahåll skrivs dessa kategorier inte ens in på förmedlingarna utan ärhänvisade till socialbidrag.Arbetsmarknaden för ungdomarDet finns få förslag i budgetpropositionen om ungdomsarbetslösheten.Regeringens löfte om att ungdomar inom 100 dagarskall erbjudas arbete, utbildningsplats eller en arbetsmarknadspolitiskåtgärd är ännu inte uppfyllt.Ungdomar behöver främst få in en fot på arbetsmarknaden. anseratt genom en mer offensiv satsning på att fler företag skapas kombineratmed en reformerad arbetsrätt och lönebildning kan ungdomar få den chans debehöver på arbetsmarknaden. Det bör dock även i fortsättningen finnas enviss arsenal av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som är anpassade tillungdomar och deras särskilda behov.Arbetsmarknaden för äldreMånga arbetsgivare drar sig för att anställa äldre arbetslösa. Det glömsofta bort att dessa personer har stor erfarenhet och kompetens som kan varabra för många företag att få del av. Den äldre arbetskraften är dessutomofta trogen sin arbetsgivare och stannar kvar på sin arbetsplats i högregrad än den yngre. Det kan därför vara mycket lönsamt för arbetsgivaren attanställa en 55-åring, som har åtminstone kvar på arbetsmarknaden.8. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14Barbro () anför:Allmän inriktning av arbetsmarknadspolitikenMiljöpartiet anser att det är väsentligt att skapa förutsättningar för attmänniskor skall kunna fylla sina liv med många värden. Livet är förvärdefullt för att domineras av lönearbete; vi skall kunna bygga vårsjälvkänsla på betydligt bredare grunder än vad enbart lönearbetet erbjuder. Lönearbete skall vara meningsfullt för både individen och samhället somhelhet.Allas rätt till arbete utgör utgångspunkten för vår ekonomiska politik.Arbetslöshet innebär ett fruktansvärt slöseri med både enskildas ochsamhällets resurser.Från sida anser vi att det är orimligt med hög arbetslöshetsåväl ur ett ekonomiskt som ur ett socialt och ekologiskt perspektiv. Högarbetslöshet leder till ett samhälle med allt större klyftor. Det skapar engrogrund för oro, konflikter och sociala spänningar. Det medför också attutrymmet för miljöhänsyn krymper.Problemen på arbetsmarknaden kan knappast lösas bara med ekonomisktillväxt. Framtidens arbetsmarknad ser inte ut som den vi varit vana vid.Det behövs många typer av åtgärder för att det nya sysselsättningsmåletskall kunna uppnås.Det är sannolikt att allt färre människor kommer att arbeta inom industrinmedan tjänstesektorn fortsätter att växa. Det gäller inte minst de delar avtjänstesektorn som avser vård, omsorg, kultur och utbildning. Fullsysselsättning kommer dock enbart att kunna uppnås om man genomför en snabbarbetstidsförkortning.En minskning av lönearbetstiden är således både önskvärd och nödvändig föratt vi skall kunna erbjuda arbete åt alla. Normalarbetstidenper vecka bör sänkas vilket skulle skapa fler arbeten. I ettförsta steg bör veckoarbetstiden minskas . Kortarearbetstid skulle minska arbetslösheten och också innebära ökad livskvalitet. Möjligheterna skulle förbättras att delta i samhällsbygget, exempelvisgenom informellt arbete i bostadsområden, kring barn, ungdomar och äldre.Erfarenheterna av tidigare arbetstidsförkortningar visar att denreducerade arbetstiden leder till effektiviseringar och rationaliseringar,färre sjukdagar och minskad förekomst av arbetsskador. Den ökadeproduktivitet som följer av en arbetstidsförkortning medför att denfrilagda tiden inte fullt ut behöver ersättas medny arbetskraft. Om normalarbetstiden sänks går detatt acceptera krav på ökad flexibilitet i näringslivet.En gemensam sektor är en viktig del av vår samhällsstruktur. Hälso- ochsjukvården skall även i fortsättningen i huvudsak vara offentligtfinansierad. Kommuner och landsting har förlorat inkomstergenom minskade skatteunderlag och reducerade statsbidrag. Detta har letttill nedskärningar som behovet av vård och omsorg inte har blivitmindre. Följden har blivit att välutbildad personal går arbetslös medersättning från staten via arbetslöshetskassan i stället för att de arbetaroch därmed bidrar till högre kvalitet i vården och omsorgen. Beräkningarfrån AMS visar att besparingen när man säger upp en person som ärberättigad till ersättning från arbetslöshetskassa uppgår till . Om personen i stället deltar iarbetsmarknadsutbildning uppstår i stället en merkostnad på mellan 2 600och eftersom utbildningskostnaden tillkommer. FrånMiljöpartiets sida anser vi mot denna bakgrund att man bör pröva ensamordning av statsbidrag till landsting och kommuner med statsbidrag tillarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadsåtgärder.Miljöpartiet anser vidare att de arbetsmarknadspolitiska målen börunderställas de kulturpolitiska.Utgiftsområde 13Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningMiljöpartiet anser att de olika ersättningssystemen vid arbetslöshet,ohälsa och utbildning måste samordnas och delvis slås ihop. Ett enhetligttak bör införas i sjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna från ochmed . Taket bör motsvara en inkomstnivå på 6,5 basbelopp, vilket förarbetslöshetsförsäkringen innebär en höjning i förhållande till dagens takpå 5,3 basbelopp.Kvalifikationskraven för att få ersättning från arbetslöshetskassa börsänkas till fyra månaders arbete. Ersättningsnivån bör höjas till förlåginkomsttagare och finansieras genom successivt lägre procentuellersättning vid högre inkomster, s.k. brutet tak. Grundbeloppet iförsäkringen bör höjas till per dag.En bortre parentes i arbetslöshetsförsäkringen är acceptabel endast om detär klarlagt vad som skall följa därefter. Enligt uppfattningbör det efter att ersättningstiden från arbetslöshetsförsäkringen är slututgå ersättning i form av ett grundskydd som är lika för alla och somuppgår till ungefär samma nivå som grundskyddet vid förtidspension, inkl.bostadstillägg.Från sida beräknar vi att utgiftsbehovet på anslaget A 1Bidrag till arbetslöshetsersättning ökar med år 2000och år 2001.Utgiftsområde 14Försöksverksamhet vid centrumbildningarI dag lever många utövande konstnärer under svåra ekonomiska villkor.Miljöpartiet anser att professionella kulturutövare inom litteratur, film,musik scen- och bildkonst m.m. skall kunna leva på sitt arbete. Samhälletmåste därför medverka till att de kan erhålla en grundtrygghet. Ettkonstnärstillägg bör införas. Grundtanken med detta är att det är bättreatt stärka fler konstnärers förutsättningar att klara sig påarbetsmarknaden än att sysselsätta ett fåtal i åtgärdsprogram. Miljöpartietanser därför att de medel som disponerar förkulturutövare och kulturändamål skall föras över till Kulturdepartementet.Vi anser att bedömningar som får uppenbara konsekvenser för svensktkulturliv bör göras av sakkunniga.Från sida är vi mycket positiva till försöksverksamhet medarbetsförmedlande insatser vid centrumbildningarna. Vi ifrågasätter dockatt försöksverksamheten skall pågå och att den föreslåsomfatta studieförbunden och folkparkerna utan att ytterligare medeltillförts. Vi anser också att bör gesi uppdrag att bedriva försöksverksamhet med kulturförmedling på motsvarandesätt.Kommunal utvecklingsgarantiJag framhåller i reservationer ovan vikten av att förtydliga vem som hararbetsmiljöansvar för personer som deltar i åtgärden OTA eller som deltar ipraktik eller annan kompetenshöjande verksamhet enligt 6 c §socialtjänstlagen. Innan en ny stödform eller åtgärd införs bör det varaklarlagt vem som är arbetsgivare och därmed har arbetsmiljöansvar fördeltagare i åtgärden. Så var inte fallet när den s.k. ungdomsgarantininfördes. Efter att uppmärksammat frågan i gjordesen lagändring.Lärlingar på DramatenDramaten är en av landets mest framgångsrika scener och ett av Europasledande teaterhus. Även bakom kulisserna på finns stora och unikayrkeskunskaper. Där finns skickliga hantverkare, exempelvis perukmakare,skomakare, hattmakare etc. Det är viktigt att de urgamlahantverksteknikerna kan bevaras. Därför bör enligt Miljöpartietsuppfattning de kulturpolitiska målen integreras med dearbetsmarknadspolitiska, och arbetsmarknadsmedel avsättas så att Dramatenkan ta emot lärlingar.Anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeFrån sida anser vi att anslaget A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade bör tillföras ytterligare bland annat för att det skall bli möjligt att behålla antaletanställda med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer.Anslaget B 4 Rådet för arbetslivsforskningMiljöpartiet anser att bör tillförasytterligare . villha ökad forskning med tonvikt på arbetsmiljöfrågor och inte, som ,arbetsorganisation.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområdena 13 och 14Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetBelopp i tusental krAnslag Anslagstyp Utskottetsförslag Reservantens förslag i förhållande till utskottets förslagfp resA 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning ramanslag 32 796 000-706A 2 Bidrag till lönegarantiersättning ramanslag 993 000Summa 33 789 000 -706Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivBeloppen i tusental kronorAnslag Anslagstyp Utskottets förslag Reservanternas förslag iförhållande till utskottets förslagc res fp resA 1 förvaltningskostnader ramanslag 4189 814 -603 000A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ramanslag 21 961 114-2 290 000 -3 600 000A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade ramanslag 6655 092 +200 000A 4 Europeiska socialfonden m.m. ramanslag 1 840 484A 5 ramanslag13 525A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring ramanslag 61 183B 1 ramanslag 376 133B 2 ramanslag 145 733B 3 Forskning,utveckling och utbildning m.m. ramanslag 295 780B 4 ramanslag 26 463B 5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdetramanslag 216 831B 6 Bidrag tillSamhall AB ramanslag 4 262 419 +50 000B 7 ramanslag 6 513B 8 Arbetsdomstolen ramanslag 16 061B 9 Statens förlikningsmanna-expedition ramanslag 2 402B 10 för arbetstagares uppfinningar ramanslag 56B 11 obet.anslag 3 229B 12 Internationella avgifter ramanslag 24 195B 13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggningramanslag 1 000C 1 ramanslag 16 235Anslag Anslagstyp Utskottets förslag Reservanternas förslag iförhållande till utskottets förslagc res fp resC 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder ramanslag 13 706 +3000C 3 Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet obet.anslag 3 432D 1 Stabsuppgifter vid ramanslag 3 000D 2 Statliga tjänstepensioner m.m. ramanslag 8 140 000Summa48 274 400 -2 290 000 -3 950 000Lagförslag utgiftsområde 13Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkringHärigenom föreskrivs att 3 a, 6, 14, 17, 19 och 22 §§ lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse3 a §Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, såsomförsöksverksamhet 31 december 1998, beslutaatt personer som redan får ersättning enligt denna lag skall kunna fåfortsatt ersättning enligt lagen utan att villkoren i 9 §, med undantag avtredje punkten, är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får, såsom försöksverksamhet den 1 juli1997-den 30 september 1999, besluta att personer som redan får ersättningenligt denna lag skall kunna få fortsatt ersättning enligt lagen utan attvillkoren i 9 §, med undantag av tredje punkten, är uppfyllda.6 §Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas till den som- inte är medlem i en arbetslöshetskassa, eller- är medlem i en arbetslöshetskassa men inte uppfyller de villkor somgäller för rätt till en inkomstrelaterad ersättning.Ersättningen lämnas tidigast det år den arbetslöse fyller 20 år.Ersättningen lämnas tidigast den dag den arbetslöse fyller 20 år.14 §¹Vid prövning av arbetsvillkoret bortses från utfört förvärvsarbete1. som arbetsgivaren finansierat med stöd av- förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller- förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller2. som bedrivits med stöd av förordningen (1984:523) om bidrag tillarbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet. 2. som bedrivitsmed stöd av bestämmelserna om start av näringsverksamhet enligtförordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter.Detta gäller dock inte om den sökande när det i första stycket nämndaarbetet påbörjades uppfyllde arbetsvillkoret med annat förvärvsarbeteenligt 12-13 §§.17 §När ramtid skall bestämmas enligt 12 § räknas inte heller tid då densökande fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring eller varit hindrad att arbeta på grund av1. tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt,¹Senaste lydelse 1997:1271.2. arbetsmarknadsutbildning, 2. en arbetsmarknadspolitisk aktivitetenligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter medundantag av start av näringsverksamhet,3. yrkesinriktad rehabilitering,4. utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, eller 3. utbildning för vilkenutbildningsbidrag lämnas enligt förordningen (1996:1654) om särskiltutbildningsbidrag, eller5. deltagande i verksamhet där ersättning enligt 3 a § har utgått, i denmån tiden inte jämställs enligt vad som följer av 19 §. 4. deltagande iverksamhet där ersättning enligt 3 a § har lämnats, i den mån tiden intejämställs enligt vad som följer av 19 §.19 §²För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna laggäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga tillgrund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt12-14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljtarbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering för vilkenstatligt utbildningsbidrag lämnats, 1. deltagit i och, om intesärskilda skäl hindrat det, fullföljt en arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering enligt förordningen (1998:000) omarbetsmarknadspolitiska aktiviteter, för vilka statligt utbildningsbidraglämnats,2. bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (1998:000) omarbetsmarknadspolitiska aktiviteter,2. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildningför vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förordningen (1996:1654) omsärskilt utbildningsbidrag, 3. deltagit i och, om inte särskilda skälhindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnatsenligt förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag,3. fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikteller fått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader, 4.fullgjort tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ellerfått föräldrapenningförmån enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, ibåda fallen dock tillsammans högst 2 månader,4. utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av- förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller- förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, 5. utfört förvärvsarbetesom arbetsgivaren finansierat med stöd av- förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller- förordningen (1987:411) om beredskapsarbete, eller²Senaste lydelse 1997:1271.5. bedrivit egen näringsverksamhet med stöd av förordningen (1984:523) ombidrag till arbetslösa m.fl. som startar egen näringsverksamhet, eller6. fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § utgått. 6.fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § lämnats.22 §3Ersättning lämnas under längst (ersättningsperiod). Om densökande har fyllt före ersättningsperiodens slut är perioden istället 450 dagar.I ersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande haranvisats verksamhet för arbetslivsutveckling, ett offentligt tillfälligtarbete för äldre arbetslösa, verksamhet enligt lagen om kommuners ansvarför ungdomar mellan eller verksamhet där ersättning enligt 3 a§ utgår i enlighet med föreskrifter som har meddelats av regeringen. Iersättningsperioden räknas inte in dagar under vilka den sökande haranvisats ett offentligt tillfälligt arbete för äldre arbetslösa, verksamhetenligt lagen om kommuners ansvar för ungdomar mellan ellerverksamhet där ersättning enligt 3 a § lämnas i enlighet med föreskriftersom har meddelats av regeringen.Om den sökande före inträdet i en arbetslöshetskassa har fåttersättning från en annan arbetslöshetskassa, räknas ersättningsdagar i denandra kassan in i ersättningsperioden.Rätten till dagpenning upphör före den månad då denarbetslöse fyller .------------Denna lag träder i kraft . I fråga om personer som haranvisats verksamhet för arbetslivsutveckling före gäller22 § i sin äldre lydelse.3 Senaste lydelse 1997:1269.Lagförslag utgiftsområde 141. Förslag till lag (1998:000) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteterHärigenom föreskrivs följande.1 § Den som av länsarbetsnämnden anvisats en arbetsmarknadspolitiskaktivitet enligt förordningen (1998:000) om arbetsmarknadspolitiskaaktiviteter, dock inte start av näringsverksamhet, skall inte anses somarbetstagare när han eller hon deltar i verksamheten. När sådan verksamhetbedrivs på en arbetsplats, skall deltagaren dock likställas medarbetstagare vid tillämpning av följande regler i arbetsmiljölagen (1977:1160).- 2 kap. 1-9 §§ om arbetsmiljöns beskaffenhet,- 3 kap. 1-4 och 7-14 §§ om allmänna skyldigheter,- 4 kap. 1-4 och 8-10 §§ om bemyndiganden,- 7 kap. om tillsyn,- 8 kap. om påföljder, och- 9 kap. om överklagande.Vad som i arbetsmiljölagen sägs om arbetsgivare skall gälla den som harupplåtit en arbetsplats för arbetsmarknadspolitisk aktivitet.2 § Regeringen får föreskriva att anordnare som tillhandahållerarbetsmarknadspolitisk aktivitet i vissa fall skall betalafinansieringsbidrag.-----------Denna lag träder i kraft , då lagen (1995:705) omarbetsplatsintroduktion och lagen (1997:1266) om arbetslivsutveckling skallupphöra att gälla. De upphävda lagarna gäller dock fortfarande i fråga omde personer som har anvisats till verksamhet enligt förordningen (1995:711)om arbetsplatsintroduktion och förordningen (1997:1277) omarbetslivsutveckling.2.