bet · GL01SkU27 · 1998-05-14 00:00:00 — Förenklad avdragsrätt för pensionskostnader I betänkandet tillstyrker utskottet - med vissa ändringar - proposition1997/98:146 om förenklad avdragsrätt för pensionskostnader. Ändringen går ut påatt införa en viss avdragsrätt vid ändrad tryggandeform på grund avkreditförsäkringsgivares krav. Vidare föreslår utskottet att lagändringarnainte skall träda i kraft som regeringen föreslagit utan den 30juni 1998.I betänkandet avstyrker utskottet vidare ett antal motioner från den allmännamotionstiden om förenklad deklaration och bokföring för mindre företag.Skilda reservationer har avgivits i fråga om förenklingar för småföretag ochenskilda näringsidkare av å ena sidan m, fp och kd, å andra sidan c. Dessutomhar v avgivit ett särskilt yttrande. Regeringen () föreslår i proposition 1997/98:146 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om upphävande av lagen (1978:188) om avdrag vid inkomsttaxeringen föravgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m.m.,3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-uppgifter,4. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för-värvsinkomster,5. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel,6. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions-kostnader,7. lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning,8. lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel,9. lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder.I propositionen föreslås att avdragsreglerna för tjänstepensionskostnader fåren ny utformning. De nya reglerna medför en betydande förenkling och innebär enökad neutralitet mellan olika former av pensionsplaner och mellan olikatryggandeformer.Enligt huvudregeln medges avdrag med högst av den anställdes lön ochannan pensionsgrundande ersättning. Avdraget får dock inte överstiga 10basbelopp. För enskilda näringsidkare föreslås en motsvarande avdragsrätt.En kompletterande regel finns för fall då det krävs större insatser frånarbetsgivarens sida. Det gäller fall då pensionsrättigheten skall ?köpas ikapp? eller då pensionsavgångar sker . Denna regel utgår från attavdrag medges så att avtalad pensionsnivå uppnås. En gräns finns dock såvittgäller ålderspension genom att avdrag medges så att en pensionsnivå uppnåsmotsvarande högst av den anställdes lön och annan pensionsgrundandeersättning upp till 7,5 basbelopp, av sådan ersättning mellan 7,5 och 20basbelopp och av sådan ersättning mellan 20 och 30 basbelopp. Vid förtidapensionsavgångar är procentsatserna 80-70-40.En förutsättning för avdrag är att avsättningarna liksom högst uppgårtill det verkliga värdet av pensionsutfästelserna.De nya reglerna skall enligt förslaget tillämpas första gången vid 2001 årstaxering. De nya reglerna får dock tillämpas redan vid taxering om denskattskyldige begär det.I propositionen föreslås även en förenkling av reglerna för enskildanäringsidkares avdrag för pensionsförsäkringspremier och inbetalningar påpensionssparkonto. Avdraget görs nu före räntefördelning samt avsättning tillperiodiseringsfond och expansionsmedel. Underlaget för avdraget utgörsemellertid av inkomsten efter dessa dispositioner. Den tekniska konstruktionenav reglerna medför att det är mycket svårt att beräkna maximalt avdrag förpensionskostnader. Av förenklingsskäl bör såväl underlaget för avdraget somsjälva avdraget göras efter nämnda dispositioner. De nya reglerna skalltillämpas första gången vid taxering.Lagförslagen har följande lydelse.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Sk738 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklad deklaration.1997/98:Sk823 av m.fl. (fp, m, c, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att införaen förenklad bokföring och deklaration för de minsta företagen.1997/98:Sk824 av m.fl. (fp, s, m, c, kd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning i syfte att skapa förenklingar ochförbättringar för soloföretagen i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Sk825 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklad deklaration för företagare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av schablonavdrag för företagare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förenklingskommission.1997/98:Sk834 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförenklad bokföring och deklaration för de minsta företagen.1997/98:N308 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av konsekvensanalyser beträffande nya lagförslag, för-ordningar och regler,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en förenklad självdeklaration för egenföretagare.Inkomna skrivelserGemensamma skrivelser har inkommit från bl.a. Svenska Arbetsgivareföreningenoch i , ochPrivattjänstemannakartellen respektive Försäkringsbolaget ,ömsesidigt, och . Förenklad avdragsrätt för pensionskostnaderPropositionenI propositionen föreslås en ny utformning av reglerna för avdrag för företagenskostnader för de anställdas pensioner. Avdrag skall enligt förslaget få görasenligt dels en huvudregel, dels en kompletteringsregel, den sistnämnda avseddatt användas i de fall då ett tidigare otillräckligt pensionsskydd behöverförbättras och vid avtalspensioneringar. I propositionen föreslås dessutom ettslopande av flera särregler som diskriminerar småföretagen och deras ägare ochatt pensionsstiftelsernas förmögenhet skall värderas på grundval av reglerna iavkastningslagen. Slutligen innebär förslaget att en enskild näringsidkaresavdragsrätt för pensionskostnader anpassas till de nya reglerna förarbetsgivare och att avdrag för pensionsförsäkringspremier eller inbetalning påpensionssparkonto, som görs före räntefördelning och avsättning tillperiodiseringsfond och expansionsmedel, i stället skall göras efterräntefördelning och avsättningar till periodiseringsfond och expansionsmedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att de nya reglerna medför en betydandeförenkling och att de också innebär en ökad neutralitet mellan olika former avpensionsplaner och mellan olika tryggandeformer. Eftersom det är viktigt att deaktuella lagändringarna antas av redan nu så att de kan träda i kraftvid , anser utskottet vidare att man inte bör skjuta på reformen.Mot bakgrund av innehållet i vissa skrivelser som inkommit frånhuvudorganisationerna på arbetsmarknaden och företrädare förkreditförsäkringsbranschen konstaterar emellertid utskottet att vissa frågorfortfarande återstår att lösa. Dit hör i första hand frågor om byte avtryggandeform och överföring av pensionsutfästelser. Enligt vad utskotteterfarit pågår ett arbete inom med inriktning på att ta uppbl.a. dessa frågor i en proposition om beskattningen vid omstruk-tureringar inom näringslivet som regeringen tidigare i vår lämnat ettmeddelande om i sin skrivelse 1997/98:66.Utskottet förutsätter att regeringen fortsätter med den inom Regerings-kansliet igångsatta överarbetningen av reglerna med avseende på bl.a. de nyssnämnda frågorna och återkommer till t.ex. i den kommande pro-positionen om beskattningsfrågor vid omstruktureringar med de förslag tilländringar som kan visa sig motiverade. I detta sammanhang bör man även ta uppfrågan om en eventuell avdragsrätt för kollektiva pensionskostnader.I övrigt biträder utskottet i allt väsentligt regeringens förslag men anseratt det på en punkt behövs ytterligare en bestämmelse som tar sikte på den spe-ciella situationen att ett företag av kreditförsäkringsgivaren tvingas bytatryggandeform. Till den del kreditförsäkringsgivare påfordrar ändring avtryggandeform bör således avdrag få göras för arbetsgivarens kostnader för atttrygga pensionsutfästelser som har tryggats av arbetsgivaren medavdragsrätt genom avsättning i balansräkning i förening med kreditförsäkringoch som innebär att den tidigare formen av tryggande upphör. Utskottet föreslåratt punkt 20 f av anvisningarna till 23 § kompletteras med en bestämmelse meddenna innebörd.I någon skrivelse har det anmärkts på att övergångsbestämmelserna inteskulle ge tillräckligt tydligt besked huruvida avdragsrätt föreligger för pen-sionsutfästelser som varit tryggade med avdragsrätt. Enligt utskottetsmening framgår det bl.a. av den nya lydelsen av punkt 20 b fjärde stycket avanvisningarna till 23 § kommunalskattelagen att det föreligger avdragsrättenligt äldre bestämmelser för tidigare med avdragsrätt tryggade pensionsut-fästelser. På motsvarande sätt skall, enligt utskottets mening, de utfästelsersom avses i t.ex. bestämmelsen i punkt 15 andra stycket av anvisningarna till22 § samma lag och som gäller återföring till beskattning av vissa avsättningaranses innefatta även sådana utfästelser som har gjorts enligt äldrebestämmelser. Utskottet anser således att lagförslaget inte behöver ändras iberört hänseende och hänvisar också till att det godtagits av Lagrådet.Vad i övrigt gäller lagförslagen behandlas inom riksdagenvissa andra propositioner med förslag till ändringar i samma paragrafer och medsamma ikraftträdandetidpunkt som de som behandlas i den här propositionen. Avförfattningstekniska skäl föreslår utskottet därför att ikraftträdandedagensåvitt avser de lagförslag som behandlas bestäms till den 30 juni 1998.När det gäller pensionsavdragsreglernas redaktionella utformning villutskottet vidare betona vikten av att de ses över, och utskottet förutsätteratt så sker i den pågående beredningen av förslag till nyinkomstskattelag. Det är enligt utskottets mening också viktigt att de problemsom kan finnas kring tryggandelagen kartläggs i syfte att få underlag för enbedömning av behovet av en översyn av den lagen. I övrigt föranleder lag-förslagen i propositionen ingen ytterligare kommentar från utskottets sida.Utskottet tillstyrker således propositionen med de ovan nämnda justeringarnarörande byte av tryggandeform i vissa fall samt ikraftträdandedagen.Förenklingar för småföretag och enskilda näringsidkareMotionernaI några motioner från den allmänna motionstiden berörs behovet avförenklingar för småföretag och enskilda näringsidkare. Således efterlyses imotionerna Sk738 (yrkande 3) av och (bådac), Sk834 av och (båda c) och Sk823 avKenth Skårvik m.fl. (fp, m, c och kd) förenklad bokföring och deklaration förde minsta företagen. I motion N308 av begärs både en förenkladdeklaration för egenföretagare (yrkande 5) och ett uttalande om behovet avkonsekvensanalyser i fråga om regelförändringar som berör de minsta företagen(yrkande 2). Även i motion Sk825 av och (båda fp)begärs en förenklad deklaration för enmans- och tvåmansföretag (yrkande 1) ochdessutom föreslås införandet av ett schablonavdrag för småföretagare på t.ex.50 000 kr oräknat hyra (yrkande 2) samt tillsättandet av (yrkande 5). Slutligen föreslås i motion Sk824 av BengtHarding m.fl. (fp, s, m, c och kd) tillsättandet av en utredning om vadmotionärerna kallar ?soloföretag?. Utredningen bör enligt motionen syfta tillbl.a. förenklade skatte- och deklarationsregler, förbättrad sjuk- ochföräldraförsäkring samt förbättrade ersättningsmöjligheter vid konkurs.Utskottets ställningstagandeUtskottet håller med motionärerna om att det är mycket angeläget att de mindreföretagen ges så goda villkor som möjligt att bedriva sin verksamhet, växa ochutvecklas och att nyföretagande och entreprenörskap stimuleras. Ett bra klimatför småföretagen bidrar enligt utskottets uppfattning till att ge godaförutsättningar för en positiv utveckling av ekonomin och sysselsättningen ilandet. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att beskattnings- ochredovisningsreglerna säkert upplevs som besvärliga av många småföretagare ochatt det är viktigt att på detta område åstadkomma förenklingar som inte kommeri konflikt med grundläggande krav på rättvisa vid beskattningen,kontrollerbarhet av reglerna och konkurrensneutralitet mellan företagen.Ordentligt genomtänkta och väl utformade förenklingar inom skatteområdet harockså ofta den positiva effekten att de administrativa rutinerna hosskatteförvaltningen kan göras enklare, smidigare och billigare.Åtskilligt har redan uträttats , och utskottet vill bl.a. pekapå den möjlighet att kvitta underskott i näringsverksamhet mot inkomst avtjänst som infördes , de lättnader i beskattningen av utdelningar ochreavinster som infördes och de nya bestämmelser för tilldelning av F-skattsom trädde i kraft och som inneburit att det har blivitlättare för den som startar verksamhet att få en F-skattsedel. Andra förslagtill förenklingar behandlas just nu i , och utskottet vill bl.a. pekade förslag som behandlats tidigare i detta betänkande om att förenkla reglernaför avdrag för företagens pensionskostnader, att slopa olika särregler somdiskriminerar småföretagen och deras ägare och att tillåta avdrag för pen-sionsförsäkringspremier efter räntefördelning och avsättningar till periodise-ringsfond och expansionsmedel. Andra förenklingsförslag som lagts fram förriksdagen och som just nu bereds gäller beskattningen av personaloptioner ochfördelningen av basbeloppsavdraget för enskilda näringsidkare.En åtgärd som genomgående rekommenderas i motionerna är att reformerasmåföretagens deklarations- och redovisningsförfarande. Utskottet håller med omatt detta är ett intressant uppslag som bör prövas mera ingående, och utskotteterinrar också om att regeringen gett (Fi1996:14) tilläggsdirektiv att med förtur utreda ett sådant förfarande förmindre tjänsteföretag som bedrivs som enskild näringsverksamhet. Genom attutredningen fått detta tilläggsuppdrag får motionärernas önskemål enligtutskottets uppfattning i väsentliga delar anses tillgodosett. Ett ställningsta-gande i sak till nya deklarations- och redovisningsregler och till sådana frå-gor som ett eventuellt schablonavdrag för företag bör dock anstå till dess attutredningens förslag föreligger.Vad gäller det i motion N308 framförda kravet på konsekvensanalyser i frågaom regelförändringar som berör de minsta företagen delar utskottet i principockså uppfattningen att reformförslag, och i synnerhet mera genomgripandesådana, bör vara väl beredda och att konsekvenserna och effekterna avförändringarna på relevanta områden i princip bör vara belysta innan beslutfattas om att genomföra reformerna. Regeringen är såvitt utskottet kan se innepå samma linje och har också i årets vårproposition ställt sig bakom en allmänåterhållsamhet med nya regeländringar och framhållit att stabila regler förföretagen - och särskilt sådana som har betydelse för företagensinvesteringsbeslut - har ett betydande egenvärde.I motion Sk824 uppmärksammas situationen för s.k. soloföretag. Utskottetvill med anledning härav framhålla att frågor om sjukpenningregler m.m. nyligenhar behandlats av socialförsäkringsutskottet som i sitt betänkande1997/98:SfU11 avstyrkt liknande yrkanden med hänvisning till IBIS (utredningenför översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen)betänkande Förmån efter inkomst - Samordnat inkomstbegrepp för bostadsstödenoch nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundande inkomst (SOU1997:85) och delbetänkande Högkostnadsskydd motsjuklönekostnader (SOU 1997:142). Även frågor om förmånsrättsordning,lönegaranti, rekonstruktion etc. har behandlats inom , dvs. avlagutskottet som i betänkande 1997/98:LU14 hänvisat till Förmånsrättskommitténsarbete och framhållit att regeringen bör vara uppmärksam på frågorna. Vadslutligen gäller företagarna och a-kassan vill utskottet erinra om att en nylag om arbetslöshetsförsäkring har trätt i kraft efterberedning i arbetsmarknadsutskottet (prop. 1996/97:107 och 150, bet.1996/97:AU13). Lagen innehåller bl.a. en regel som går ut på att en företagareskall anses som arbetslös när den personliga verksamheten i rörelsen vid ensamlad bedömning kan anses ha upphört annat än tillfälligt. Syftet med dennautformning av bestämmelsen är att underlätta kontrollen, minska risken förkonkurrenssnedvridning och förhindra att arbetslöshetsersättningen blir eninkomstutfyllnad för mindre lönsamma företag.Utskottet vill slutligen också erinra om att regeringen enligt proposition146 avser att återkomma till frågan om förenklingar i skattereglerna förenskilda näringsidkare. Med hänvisning härtill och till vad i övrigt nu haranförts anser utskottet att de nu behandlade motionerna i alla väsentligadelar är väl tillgodosedda. Någon anledning för att göra etttillkännagivande av det slag som begärs i motionerna föreligger enligtutskottets uppfattning inte. Utskottet avstyrker därför samtliga motioner. beträffande förenklad avdragsrätt för pensionskostnaderatt med anledning av proposition 1997/98:146 antar de vidpropositionen fogade förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) med de ändringarna attdels punkt 20 f av anvisningarna till 23 § erhåller följande såsomutskottets förslag betecknade lydelse,dels i ikraftträdandebestämmelserna uttrycket ?den 1 juli 1998? byts utmot uttrycket ?den 30 juni 1998?,-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Utskottets förslag |--------------------------------------------------------| Anvisningar || till 23 § |--------------------------------------------------------|20 f. Avdrag får - - - - - - - - - - - - - - - - -||dessa bestämmelser. |-------------------------------------------------------| | Avdrag får göras till|| |den del|| |kreditförsäkringsgivare || |påfordrar ändring av|| |tryggandeform, i den|| |utsträckning som anges i|| |punkt 20 e, för|| |arbetsgivares kostnader|| |för att trygga|| |pensionsutfästelse, som|| |har tryggats|| |genom avsättning i|| |balansräkning i förening|| |med kreditförsäkring av|| |arbetsgivaren med|| |avdragsrätt, och som|| |innebär att den tidigare|| |formen av tryggande|| |upphör. |-------------------------------------------------------2. lag om upphävande av lagen (1978:188) om avdrag vid inkomsttaxeringenför avgift för kostnadsutjämning enligt allmän pensionsplan, m.m. med denändringen att uttrycket ?gälla vid utgången av ? byts ut motuttrycket ?gälla ?,3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-uppgifter med den ändringen att i ikraftträdandebestämmelsen uttrycket?den 1 juli 1998? byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,4. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa för-värvsinkomster med den ändringen att i ikraftträdandebestämmelsernauttrycket ?den 1 juli 1998? byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,5. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedelmed den ändringen att i ikraftträdandebestämmelserna uttrycket ?den 1 juli1998? byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,6. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions-kostnader med den ändringen att i ikraftträdandebestämmelsen uttrycket?den 1 juli 1998? byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,7. lag om ändring i lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattningmed den ändringen att i ikraftträdandebestämmelsen uttrycket ?den 1 juli1998? byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,8. lag om ändring i lagen (1993:1537) om expansionsmedel med den ändringenatt i ikraftträdandebestämmelsen uttrycket ?den 1 juli 1998? byts ut motuttrycket ?den 30 juni 1998?,9. lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder med denändringen att i ikraftträdandebestämmelsen uttrycket ?den 1 juli 1998?byts ut mot uttrycket ?den 30 juni 1998?,.2. beträffande förenklingar för småföretag och enskilda närings-idkareatt avslår motionerna 1997/98:Sk738 yrkande 3, 1997/98:Sk823,1997/98:Sk824, 1997/98:Sk825 yrkandena 1, 2 och 5, 1997/98:Sk834 och1997/98:N308 yrkandena 2 och 5.res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (c)den 14 maj 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), Karl-GöstaSvenson (m), (), (), (),(), (), Per (), (),(), (), (), (), (), () och IsaHalvarsson (fp). Förenklingar för småföretag och enskilda näringsidkare (mom. 2)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Alla är överens om att småföretagen spelar en viktig roll när det gäller attminska arbetslösheten i och därigenom öka antalet aktiva skattebetalareoch i slutändan statens och kommunernas skatteinkomster. Nya småföretag behövsför att snabba på utvecklingen. Ett sjudande och aktivt företagande överallt ilandet bidrar också till att motverka avfolkning och hålla landsbygden levande.Det borde således vara en maktpåliggande uppgift för politiker i alla läger attskapa goda förutsättningar för att få fart på småföretagen, både när det gälleratt starta nya företag och att få mindre företag att växa och anställa nyamänniskor. Hinder i form av snårig byråkrati, meningslöst blankettraseri ochsnärjande regleringar samt - inte minst - allehanda skatte-, taxerings- ochredovisningsbestämmelser, som av företagarna själva ofta upplevs som ytterstbesvärande, bör så långt det är möjligt röjas undan. Avgörande för företagenslivskraft bör vara företagarnas egen initiativkraft, deras vilja och förmågaatt satsa på sin verksamhet och affärsidéns bärkraft. Som det nu är måstesmåföretagen ägna orimligt stor arbetsinsats åt att sätta sig in i den mycketkomplicerade och krångliga skattelagstiftningen eller engagera dyraredovisnings- och skattekonsulter.Tyvärr har regeringen inte varit särskilt lyhörd när det har gällt kraven påatt förbättra regelmiljön för småföretag. Snarare har den förda politiken ifaktisk handling präglats av avoghet, misstänksamhet och njugghet. De smärreförändringar som genomförts - och som regeringen gärna pekarpå - har knappast haft mer än marginell betydelse och det är lättare att pekaut angelägna reformer som trots påpekanden från olika håll ännu väntar på ettgenomförande. Enligt propositionsförteckningen, som lämnades ,avsåg regeringen att lägga fram en särskild proposition omförenklade skatteregler för enskilda näringsidkare. Småföretagsdelegationensrapport och enklare regler (SOU 1987:186) med en mängd förslag tillförenklingar, bl.a. på skatteområdet, skulle utgöra en utmärkt grund för ensådan proposition. I stället för ett rejält förenklingspaket har regeringenemellertid valt att i spridda propositioner lägga fram några enstaka och tillsin räckvidd tämligen begränsade modifieringar rörande avdraget förpensionsförsäkringspremier. Dessa förändringar är visserligen i och för sigvälkomna, men de är inte tillräckliga. Det är enligt vår mening anmärkningsvärtatt regeringen inte har lagt fram en ordentlig och samlad proposition omförenklingar för småföretag.Ett förslag som genomgående förs fram i motionerna är att införa ett för-enklat redovisnings- och deklarationsförfarande för småföretagare, eventuellt ikombination med en starkt förenklad kontoplan. Detta förslag till lösning påsmåföretagens bokförings- och deklarationsproblem bör enligt vår mening kunnaligga till grund för ett förslag från regeringen. I Skatteförenklingsut-redningens delbetänkande Enskilda näringsidkare Översyn av skattereglerna (SOU1997:178) förkastas denna tanke men trots det har regeringen i tilläggsdirektivlämnat över förslaget för utredning till just den särskilda utredare som liggerbakom detta betänkande. Det är enligt vår mening ett märkligt förfarande frånregeringens sida att skicka över förslaget för utredning till samma särskildautredare som ställt sig helt avvisande till det. Regeringen hade enligtvår mening bort tillkalla en ny utredare som skulle vara bättre skickad att tasig an uppgiften att utan förutfattade meningar presentera en lösning.