bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Fyrpartiregeringenlyckades successivt vända denekonomiska utvecklingen rätt.Budgetunderskottet minskade ocharbetslösheten sjönk hösten 1994.Växande risk för permanentmassarbetslöshetÄven om sysselsättningen enligt densenaste arbetskraftsundersökningenökade jämfört med förra höstenfruktar utskottet som redovisatsovan att detta är en kortfristiglättnad som snart kommer attförflyktigas. kommer dåsannolikt att ha haft enkonjunkturuppgång med en mycketmåttlig sysselsättningsökning. Dåkommer inte heller arbetslöshetenatt minska permanent. kunnat minska främst genom attmänniskor förts bort urstatistiken.Enligt utskottets mening är dettaallvarligt eftersom allinternationell erfarenhet visar atthög arbetslöshet efter ett tagtenderar att permanentas. Även idagsläget är den totalaarbetslösheten . Då harinte beaktats att en del avKunskapslyftet inte i tillräckligutsträckning utgör en förberedelseför ett riktigt jobb. Det är intefel att ge människor kunskaper mendet vilar ett tungt ansvar på densom generellt utlovar attutbildning i sig ger jobb utan attbeakta de förutsättningar i form avföretagande m.m. som måsteföreligga för att det skall blinågra nya jobb att gå till.Att en stor grupp människor somegentligen skulle vilja ha jobbeller jobba mera inte hartillräcklig anknytning tillarbetsmarknaden framgår av tabell2.Tabell 2. Personer helt ellerdelvis utanför arbetsmarknaden,oktober 1998Antal personerProcent av arbetskraftenÖppet arbetslösa239 0005,6Undersysselsatta1311 0007,4Latent arbetssökande2170 0004,0Summa720 00017,01Personer som av arbetsmarknadsskälarbetar mindre än de skulle vilja.2Personer som velat och kunnat taarbete vid mättillfället. Här ingårpersoner som inte räknas som öppetarbetslösa, t.ex. vissa studerandesom söker arbete.Källa: SCBEnligt utskottets mening är detanmärkningsvärt att över 700 000personer, eller avarbetskraften helt eller delvisstår utanför arbetsmarknaden vidkonjunkturtoppen när det samtidigtfinns överhettningsproblem. Antaletsom står utanför arbetsmarknaden ärmed stor sannolikhet ännu större.Statistiken medger inte klaraavgränsningar, men till de gruppersom angivits i tabellen kan läggashuvuddelen av dem som ingår ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder,dvs. ytterligare 150 000-180 000personer.Att den öppna arbetslösheten gåttned berortill en del på att utbudet avarbetskraft hållits tillbaka genomatt antalet heltidsstuderande ökatoch förtidspensioneringarnatilltagit. Regeringens politik motarbetslösheten har fått karaktär aven kamp mot arbetskraften.Arbetslinjen är på väg att överges,arbetslösa förtidspensioneras avarbetsmarknadsskäl och andra lyftsut ur arbetskraften på andra sätt.Enligt utskottets mening verkararbetsmarknadspolitiken i långastycken gå ut på att statistisktmanipulera talen för den öppnaarbetslösheten genom att flyttabort människor ur arbetskraften. Avde åtgärder som regeringenföreslagit gällermerparten ökade offentligainsatser, medan viktiga åtgärderför att förbättra företagsklimatetoch företagandets villkor nästanhelt lyser med sin frånvaro.Bara den rent ekonomiska kostnadenför samhället av dagensarbetslöshet har av forskare vidHögskolan i uppskattats tillca , eller per hushåll årligen.Till denna kostnad skall läggasförlorad självrespekt hosindividen, ökade sociala problem,förlorad arbetslivserfarenhet ochökad otrygghet hos enskilda ochfamiljer inför risken att förlorajobbet.Den socialdemokratiska regeringenövertog en positiv utvecklingpå arbetsmarknaden. Tvåtusen nyariktiga jobb skapades varje veckahösten 1994. Svensk ekonomi varinne i en tillväxtfas som, om denhade fullföljts, skulle hainneburit att avsevärt fleramänniskor hade haft riktiga jobb . Denna positiva trend brötsdessvärre under första delen av1995. Även tycks densysselsättningsökning som enkonjunkturåterhämtning skulle kunnage vara på väg att kastas bort.Unikt konjunkturkänsliga offentligafinanserEffekterna av en alldeles föroptimistisk prognos för den svenskaekonomin kommer, förutom vad gällersysselsättningen, att visa sig i deoffentliga finanserna. Både svenskaoch internationella organ som ,och har längekonstaterat att har de mestkonjunkturkänsliga offentligafinanserna bland industriländerna.Denna känslighet har i och för sigminskat något genomt.ex. skattereformen och sänkningenav vissa ersättningsnivåer isocialförsäkringarna. anserdock att fortfarande har demest konjunkturkänsliga offentligafinanserna bland medlemsländerna.Vid en förändring av BNP med 1 %förändras upplåningsbehovet meddrygt av BNP-förändringen,enligt . Regeringen menar försin del att de offentligafinanserna är betydligt mindrekonjunkturkänsliga - vid en BNP-förändring skulle deoffentliga finanserna påverkasmotsvarande därav - men denberäkningen förefaller grundad påorealistiska antaganden omkommuners och landstings ekonomiskahandlingsfrihet. Först när Sverigebefinner sig i nästakonjunkturbotten kommer man att havunnit den nödvändiga kunskapen omhur känsliga de offentligafinanserna faktiskt är. Tills dessmåste finanspolitiken drivas medstor vaksamhet och försiktighet.Den bild som regeringen försöker geav att de statsfinansiellaproblemen nu är lösta är inte sann.Skulle konjunkturen försvagas,vilket är sannolikt, kanstatsfinanserna på nytt bli av storekonomisk-politisk vikt. Även omåtgärder vidtagits dels underfyrpartiregeringen, dels under densocialdemokratiska regeringen ärkänsligheten för tillväxten hög. Avvikt i sammanhanget är att enbetydande del av förbättringen avstatsfinanserna är avengångskaraktär. Inte mindre än 200miljarder kronor är enligtRRV/Ekonomistyrningsverketengångsposter under åren 1995-1998.Regeringens kalkyl isidoalternativet med lägre BNP-tillväxt anger bara förhållandevissmå följder på de offentligafinanserna. Detta är en följd avantagandet om relativt lågkänslighet för variationer itillväxten. Skulle man i ställettillämpa den känslighet förtillväxten som Konjunkturinstitutetangivit inför finansutskottet - deoffentliga finanserna förändrasmotsvarande av BNP-förändringen - blir i ställetresultatet följande:De offentliga finansernaskänslighet är beroende avtillväxtens sammansättning.Förändringar i den privatakonsumtionen påverkar detoffentliga saldot mera änförändringar i exporten. Med denförsvagning av den privatakonsumtionen som kan skönjas ärden i tabellen angivna alternativaberäkningen inte osannolik. Det ärsåledes fullt tänkbart att detplanerade överskottet i deoffentliga finanserna redan nästaår kommer att raderas ut som enföljd av en svag ekonomi.Tabell 3. Det konjunkturkänsligaoffentliga finansiella sparandet -en alternativ kalkyl för 1999Mdr kr% av BNPRegeringens huvudalternativ211,1Regeringens sidoalternativ medlägre tillväxt100,5Regeringens sidoalternativ med KI:santagande om känslighet för deoffentliga finanserna ()00Brister i lönebildningenEnligt utskottets mening harlönebildningen varitden svenska ekonomins sorgebarn.Löneökningarna har nästangenomgående legat ett parprocentenheter över löneökningarnai våra viktigaste konkurrentländer.Men detta har inte givit de svenskalöntagarna en motsvarande högrestandard. Det mesta har ätits uppav skattehöjningar och inflation.Medan lönekostnaden i löpandepriser nästan tiofaldigats för enindustriarbetare har detreala innehållet efter skattstannat vid någon procent per år.Regeringen gör bedömningen attlöneökningarna skall ligga på trots att ingaåtgärder föreslås för att fålönebildningen att fungera bättre,t.ex. lägre skatt på arbete ochrimligare arbetsmarknadsregler.Utskottet vill i sammanhanget pekapå att t.ex. företrädare förRiksbanken och professor , hävdat att kanskesom t.ex. måste halöneökningar under det europeiskagenomsnittet för attfå en sysselsättningsökning. Det ärnu inte bara nivån pålöneökningarna som måste vara sådanatt konkurrenskraften värnas. Minstlika viktigt är att de relativalönerna successivt anpassas tillförändringar på arbetsmarknaden.Som påpekades i vårpropositionenkommer en felaktig lönebildninginte som förr att leda till högreinflation. Genom det inflationsmålsom nu styr penningpolitiken kommeren felaktig löneutveckling att ledatill högre räntor och ökadarbetslöshet.Det är glädjande att parterna nu påolika sätt vill ta ett ökat ansvarför lönebildningen och desskonsekvenser. Men regeringen kaninte komma undan sitt ansvar att setill att de spelregler somarbetsmarknadslagarna utgör inteensidigt gynnar den ena parten.Ett avgörande tecken på attregeringen försummat denlångsiktiga omvandlingen av ekonomioch arbetsmarknad är att tendensertill flaskhalsar börjar visa sigredan nu. Att flaskhalsar påarbetsmarknaden börjat uppträda viden total arbetslöshet på ca 10 %trots den på papperet stora ledigakapaciteten och tillgången påarbetskraft är ett tydligt ochillavarslande tecken på attarbetsmarknaden fungerar dåligt.Enligt senast tillgängligauppgifter var sålunda inte mindreän av de nyanmäldalediga platserna obesatta. Dettakan jämföras med läget under 1994då arbetsmarknaden ocksåförbättrades, men då andelenobesatta lediga platser stannadevid . Andelen obesatta platserär nu uppe i närheten av de nivåersom rådde underöverhettningsperioden i slutet av1980-talet. Då var den totalaarbetslösheten 2,, ärden . Och ändå blir inteplatserna besatta.Regeringen saknar politik för nyaföretagEnligt utskottets mening handlarmisslyckandet med jobben ytterst omett misslyckande medföretagsamheten i . Utan ettvitalt nyföretagande kommer vi inteatt klara av att få en godsysselsättning. har detinte tillkommit ett enda nytt jobbnetto i de privata företagen.Antalet nya företag har legatungefär stilla under de senasteåren men än mer anmärkningsvärt äratt antalet egenföretagare harminskat . Bara harantalet företagare minskat med ca 2000. Var femte företagsledarebedömer att huvudkontoret kommeratt ha flyttat från . Redan nu sker en tämligenobemärkt utflyttning av viktigadelar av verksamheten som kan fåförödande konsekvenser för vårförmåga att klara välfärdenframöver. Regeringen haruppenbarligen förlorat förtroendetockså hos de stora företagen; justden typ av företag somSocialdemokraterna traditionellthelt fokuserar sin politik på.Diagram 2. Antalet egenföretagare1994 -1998*Källa: SCBBristen på förtroende för densocialdemokratiska regeringen blandstorföretagarna leder till attexpansion och nya jobb uteblir.Inte minst skatterna och denekonomiskt oförnuftigaenergipolitiken har sannoliktmedverkat till det lågaförtroendet.En central uppgift för varjeregering borde vara att förbättraföretagsklimatet. En regering sommisslyckas med att få många företagatt blomstra kommer också attmisslyckas med jobben. Och enregering som inte klarar jobbenklarar inte heller ekonominsstabilitet och välfärden.Diagram 3. Antalet företagare1994-1998*Den svarta ekonominYtterligare ett allvarligtstrukturproblem är den svartaekonomins utbredning ochomfattning. Den svarta sektornomsätter enligt () mellan 50 och 60 miljarderkronor i Sverige.Effekterna av den svarta ekonomininnebär ett årligt skattebortfallpå mellan 20 och 40 miljarderkronor. RRV:s undersökning visarockså att uppemot 800 000 personernågon gång jobbadesvart.Det finns enligt utskottetsuppfattning två huvudförklaringar:För det första har det moraliskamedvetandet och viljan att handlarätt urholkats. För det andramedför dagens skatteuttag ochskattestruktur starka incitamentatt inte följa de regler som finns,dels därför att skatteuttagetupplevs som orimligt högt, delsdärför att reglerna är orimligtkrångliga.En ytterligare grogrund försvartjobb kan vara den misslyckadesysselsättningspolitiken.Den svarta sektorn innebär ävenbetydande problem för de seriösaföretag som redan finns och verkarpå den vita marknaden. drabbas av konkurrens frånden svarta sektorn. I en delbranscher är det betydligt mer. Detleder till att seriösa företagareinte har en chans att konkurrera omde inte också fuskar med vissaregler. I några branscher har dettablivit en ond cirkel, där företagupplever att de "tvingas" fuska föratt överleva på marknaden..Tabell 4. Uppfattningar omskattefusk"Vårt företag är i storutsträckning utsatt för konkurrensfrån företag inom branschen somskattefuskar"Instämmer heltFrisör70 %Städning57 %Taxi54 %Åkeri46 %Restaurang46 %Bygg39 %Alla18 %Källa: RSVDagens skatte- och regeltryckriskerar att leda till en än merurholkad skattemoral. Detta är ettmycket allvarligt problem. Ettfungerande rättssamhälle bygger påatt lagstiftningen är förankrad imänniskors rättsuppfattning så av egen kraft och vilja lyderlagarna.Det är därför en viktig politiskuppgift att snabbt minska skadligaskattekilar och allmänt förbättraincitamenten att köpa och säljavaror och tjänster vitt ochlagligt. Det är också av störstavikt att företrädare för såvälnäringsliv som offentlig sektordeltar i opinionsbildningen och ipraktisk handling visar vikten avatt de regler som beslutasverkligen efterföljs.Allmänna riktlinjer för denekonomiska politikenInledningGenomgången ovan visar enligtutskottets mening att den svenskaekonomin lider av allvarligastrukturproblem. Det är tydligt attden närmaste tidens konjunktur inteleder till den kraftigasysselsättningsökning och lägrearbetslöshet som behöveroch regeringen hoppas på.Jobbpolitiken måste läggas om. Densvenska ekonomin måste göras merdynamisk och mer flexibel så atttillväxten blir högre och betydligtmer uthållig än den varit under desenaste 30 åren.Sverige lider av ett för dåligtföretagarklimat, en för hårtreglerad och rigid arbetsmarknad,en illa fungerande lönebildning ochett för högt skattetryck. En nyekonomisk politik måste inriktas påatt skapa förutsättningar för flerriktiga jobb och växande företagoch på att sänka skadliga skatter.Sverige måste bli företagsammareoch den privata sektorn måste blistörre och mer livskraftig. Det ärgenom arbete, företagande, tillväxtoch fler skattebetalare somvälstånd skapas, inte genom högreskatter och högre offentligautgifter. Det senaste årens "framoch tillbaka-politik" måste brytastill förmån för goda*, stabila ochlångsiktigt verkande regler ochåtgärder som gynnar inte minst demindre företagen.Enligt utskottets mening visar detsom skedde under främst 1980-taletpå vikten av moral och hög etik.Bl.a. forskningsresultat av 1993års nobelpristagare i ekonomi,. North, tyder på attutformningen av juridiskaramvillkor och normer är ytterstviktiga för ett lands ekonomiskautveckling. Att upprätthållaallmänt accepterade sociala normeroch spelregler är alltså en billigmetod för samhällsekonomiskeffektivitet jämfört med en växanderättslig reglering av detekonomiska livet. Därför ärsamhällets förankring i en god etikmycket viktig också för en välfungerande ekonomi.Långsiktigt hållbar balans i deoffentliga finansernaEn grundläggande förutsättning fören tillväxtpolitik är låg inflationoch stabila offentliga finanser.Det möjliggör bl.a. låga räntor ochförutsebara ekonomiska villkor förhushåll, företag, investerare ocharbetsmarknadens parter.Förutsägbarhet är av centralbetydelse för att parterna skallkunna medverka till en lönebildningsom främjar fler riktiga jobb, bådei privat och offentlig sektor.Insikten om de svenska offentligafinansernas sårbarhet förkonjunktursvängningar ställer kravpå stor vaksamhet och försiktigheti finans- och budgetpolitiken infören kommande lågkonjunktur. EU:sstabilitetspakt, med sina reglerför budgetpolitiken, och EU:snationella sysselsättningsplan börvara centrala måldokument förregeringen, och ange en lägstaambitionsnivå. De offentligafinanserna skall inte uppvisaunderskott över konjunkturcykeln.Först när lågkonjunkturen passerasvet vi med empirisk visshet hurkänsliga för konjunkturändringarsom offentliga finanser äroch om t.ex. , EU-kommissionensoch andras beräkningar stämmer medverkligheten.Sårbarheten i de offentligafinanserna bör dock minskasomgående genom att riksdagenbeslutar om ett batteri av åtgärderför fler riktiga jobb, bättrevillkor för företagande och därmedstimulerar stabil tillväxt.Besparingar och försäljning avstatliga företag ökar ocksåstabiliteten genom att minska denoffentliga skuldens storlek ochräntekänslighet. Ett första mål äratt minska den offentligabruttoskulden så att den exklusiveöverföring från AP-fonden motsvararhögst av BNP år 2002.För stabiliteten i svensk ekonomi -särskilt på ränte- ochvalutamarknaderna - innebärinförandet av euron i elvaangränsande EU-länder en delvis nymiljö för politiken. Det medförenligt utskottets mening krav påatt driver en minst likaförtroendeskapande ekonomiskpolitik som den inom det nyaeuroområdet. Det gäller särskilt omden nya , , väljeratt styra sin politik efter ettinflationsmål som ligger underSveriges riksbanks inflationsmål,och om valutamarknaderna i euronsperiferi skulle komma attkarakteriseras av återkommandesvängningar och oro. Den nyalagstiftningen om Riksbankensoberoende stärker trovärdighetenför penningpolitiken i den nyasituationen.JobbenEnligt utskottets mening skapasvälstånd och välfärd genom arbete.I en situation med ca 10 %arbetslöshet och ökande antalvarsel är därför den viktigasteuppgiften för den ekonomiskapolitiken att snabbt skapaförutsättningar för fler riktigajobb:· Ett jobb ger ökadsjälvkänsla och ett meningsfulltinnehåll i livet.·· Ett jobb innebär en högreoch mer stadigvarande inkomst änexempelvis a-kasseersättning,arbetsmarknadsmedel ellersocialbidrag.·· Fler jobb minskarpåfrestningarna på familjelivet ocholika typer av sociala problem.·· Fler jobb är enförutsättning för stabilaoffentliga finanser i Sverige.·· Fler jobb ökar Sverigesproduktion, minskar behovet avbidrag och ökar resurserna fört.ex. vård och skola.·Utgångspunkten för en politik somsyftar till att elimineramassarbetslösheten måste vara attdet är i företagen de nyaarbetstillfällena kan växa fram. Desom avgör om en sådan utvecklingkan realiseras är de människor somdriver dagens företag och övervägeratt starta morgondagens. Denpolitiska uppgiften är därför attskapa ett så gott närings- ochföretagarklimat att beslut tas omatt expandera, om att starta nyaföretag och om att anställa. Dåerhålls en dynamisk arbetsmarknaddär den arbetssökande harmarknadsmakt och där ständigefterfrågan på nya anställda utgörden avgörande tryggheten förmänniskor i arbetsför ålder.De nya jobben måste enligtutskottets mening främst komma iden privata sektorn, i små företagsom växer och nya företag somstartar. Det är genom företagandeoch arbete som välstånd skapas,inte genom färre företagare, flerbidragstagare och magrareskattebaser. Målet bör enligtutskottet vara att under dennamandatperiod skapa sådanaförutsättningar att det kantillkomma åtminstone 300 000 nyariktiga arbetstillfällen.Reformera arbetsmarknadenEn reform av lagar och regler påarbetsmarknaden som förbättrarmöjligheten att få och ta jobb ochökar rörligheten på arbetsmarknadenbör genomföras utan dröjsmål. Detär särskilt viktigt för de mindreföretagens utveckling.Ett led i arbetet med att skapaförutsättningar för fler jobb äratt moderniseraarbetslöshetsförsäkringen. A-kassanskall vara en allmän ochobligatoriskomställningsförsäkring. Parterna påarbetsmarknaden bör i störreutsträckning ha ansvaret förlönebildningen och desskonsekvenser. Det är rimligt att desom har jobb bär en större del avansvaret för resultatet av sinahandlingar. Fackets makt överlönebildningen bör motsvaras av ettökat ansvar förarbetslöshetsförsäkringensfinansiering.För att lönebildningen ska kunnafungera så att den både ger skäligersättning för arbete och flerajobb måste det råda balans mellanarbetsmarknadens parter. Statenskall stå neutral mellan parterna.SkatterSkattepolitiken måste enligtutskottets mening inriktas på attsänka det totala skattetrycket. Deskattebelastningar på arbete,sparande och kapitalbildning somförsämrar förutsättningarna förjobb, företagande och investeringarmåste avskaffas. Utskottet anserdet vara synnerligen riskabelt attlåta skattetrycket överskrida 50 %av BNP, vilket emellertid är vadsom skett sedan regimskiftet hösten1994.Utskottet återkommer nedan tillspecifika skattesänkningar för attförbättra företagsklimatet,särskilt inom tjänstesektorn, också betona det önskvärda isänkt skatt på arbete medinriktning på låg- ochmedelinkomsttagare. Den exaktatidpunkten för genomförandet ochomfattningen får bl.a. bestämmas avden ekonomiska tillväxten ochstabiliteten i de offentligafinanserna. Det är viktigt att deskattelättnader som genomförs haren klar inriktning mot att skapaförutsättningar för nya jobb.Utskottet prioriterar därförskattesänkningar på arbete.Utskottet anser, till skillnad frånregeringen, att hög skatt på arbeteleder till mindre arbete precis somhög skatt anses leda till lägrekonsumtion av alkohol.VälfärdspolitikenDen svenska välfärdspolitikenförutsätter en hög tillväxt och högsysselsättning. Den nuvarandeutvecklingen urholkar därmed basenför den offentligavälfärdspolitiken. Viktigakärnområden inom vård ochutbildning måste ges godautvecklingsförutsättningar. Detsker bl.a. vid en god tillväxt somökar kommuners och landstingsskattebas. Det är av största viktatt man i kommuner och landstingprioriterar kärnområdena vård,skola och omsorg. Detta innebär attverksamhet som inte behöver ske ikommunal eller landstingskommunalregi prioriteras ned. Utskottetvill dessutom betona vikten av attstat, kommun och landsting i högregrad än använder sigav enskilda entreprenörer för attskapa en effektivitetsfrämjandekonkurrens och för att gemedborgare valfrihet. som inleddesunder den borgerligaregeringsperioden, men som därefterförbytts i sin motsats, måstefullföljas. Utskottet vill ocksåbetona vikten av allmänavreglering, slopande av offentligamonopol samt färre kommunala bolag.De inskränkningar ihandikappreformen somSocialdemokraterna genomfört bör,liksom försämringarna avänkepensionerna, rivas upp.Dagens socialförsäkringssystem harbrister i flera avseenden.Avgifterna saknar i storutsträckning direkt koppling tillde förmåner som utgår, vilket göratt de i realiteten får sammaverkan som en skatt. Därmed blirsåväl genomsnitts- sommarginalskatten på arbete högre.Till detta kommer bl.a. en allmänmisstro mot systemens långsiktigahållfasthet. Mot denna bakgrund bören socialförsäkringsreformgenomföras med syfte att dels göraen starkare koppling mellanavgifter och förmåner och därmedminska skattekilarna, dels görasystemen stabila. Det kan övervägasatt frigöra systemen frånstatsbudgeten.Privat äganderätt och ökathushållssparandeEn viktig princip i entillväxtfrämjande politik är attvärna privat ägande och privatsparande. Utskottet välkomnardärför pensionsreformen, varshuvudinriktning är beslutad medbred parlamentarisk majoritet, ochsärskilt utökningen av den privatapremiereserven. Det är en viktigstrukturell förbättring av densvenska ekonomin. Utskottet villbetona att premiereserverna är deblivande pensionärernas tillgångar.Möjligheten att inationalräkenskaperna bokförapremiereserven som offentligtsparande, som medgivit,ger varken större eller mindreutrymme för lägre skatter ellerökade offentliga utgifter.Utskottets förslag till riktlinjerför den ekonomiska politikenLägre skatt på arbete ochföretagandeUtskottet anser, i likhet med vadsom förordats avbland annat ochInternationella valutafonden och ienlighet med de rekommendationersom givits av EU, att beskattningenav arbete måste lindras. Ettviktigt motiv är att hög skatt påarbete leder till mindre arbete ochfärre arbetstillfällen på sammasätt som hög skatt på alkohol ochtobak leder till lägre konsumtion.Ett annat skäl för sänkt skatt påarbete är att göra det möjligt förfler att leva på sin lön.Återställd marginalskattereformAtt höga marginaleffekter harnegativa effekter påarbetsmarknadens funktionssätt varen allmän insikt som låg bakomskattereformen. Det är viktigt attgå tillbaka till de slutsatser somdå drogs. Det måste vara en strävanatt återvända till skattereformensinriktning: 30, respektive imarginalskatt. Det förutsätter attinkomstskatten sänks och attvärnskatten avskaffas.