bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Men stödet bör ges en annan konstruktion,anser motionärerna. Sålunda bör stödet gå tillupphandling av trafik, inte till täckning avkostnader för terminalanläggningar.Utskottet konstaterar för sin del att isamband med det transportpolitiska beslutet våren1998 tog ställning, inte bara till det nya stödetsstorlek, utan också till huvuddragen i stödetskonstruktion. ställningstagandeföranledde ingen reservation från Moderatasamlingspartiets ledamöter. Utskottet anser attriksdagen bör stå kvar vid sitt tidigareställningstagande och avstyrker följaktligenmotionsyrkandena.Utskottet tillstyrker också vad regeringen i övrigtföreslår rörande anslag under avsnitt 5 Sjö- ochluftfart i budgetpropositionen.8.5 Post- och telekommunikation samtinformationsteknikTill anslaget C 3 Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice beräknarregeringen för budgetåret 1999.Anslaget föreslås upptas till samma belopp som förinnevarande budgetår i avvaktan på den utredning somregeringen tillsatte för att utredastatens ansvar för den grundläggande betaltjänstenoch kontantförsörjningen (dir. Fi1998:4). Utskottetdelar regeringens bedömning och är därmed inteberett att tillstyrka förslaget i motionerna T220(m) och T221 (m) om att anslaget skall avskaffas. Deaktuella motionsyrkandena avstyrks följaktligen.Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslagtill medelsanvisningar för nästa budgetår underavsnittet Post- och telekommunikation samtinformationsteknik.8.6 , kollektivtrafik ochsamhällsköpta tjänster m.m.Under anslaget D 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m. föreslår regeringen attriksdagen för anvisar 405 miljonerkronor. Enligt vad som uttalas i motion T221 (m) böranslaget i stället tas upp till 305 miljoner kronor.Motionärerna anser att besparingen möjliggörs ompersontrafiken konkurrensutsätts och den långvägabusstrafiken avregleras helt. Med anledning avmotionen vill utskottet erinra om att isamband med behandlingen av den transportpolitiskapropositionen fattade beslut om en långtgåendeavreglering av den långväga busstrafiken. Beslutetinnebär att den s.k. skadeprövningen för långvägabusstrafik avskaffas gentemotlänsöverskridande järnvägstrafik och behålls enbartgentemot sådan järnvägstrafik i länet därtrafikhuvudmannen har trafikeringsrätten. Därmed långväga busstrafikens konkurrensförutsättningarenligt utskottets mening förbättrats avsevärt.Utskottet ställer sig bakom regeringens beräkning avresursbehovet för och avstyrker följaktligenyrkande 8 i motion T221 (m).Våren 1998 godkände regeringens förslag omtillskapande av en myndighetsfunktion förrikstrafikfrågor - Rikstrafiken - vars huvuduppgiftskall vara att verka för samordning och upphandlingav interregional trafik. Av budgetpropositionenframgår att tre anslag som används för upphandlingav kollektivtrafik, nämligen B 3 Transportstöd tillGotland, D 2 Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m. och D 3 Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik,enligt regeringens planer skall föras över tillRikstrafiken vid ingången av . I dentransportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56)redovisade regeringen bedömningen att den samladeupphandlingen av interregional kollektivtrafik bordeuppgå till högst per år.Trafikutskottet godtog detta men förutsatte attriksdagen fick möjlighet att ta del av regeringensbedömning av den ungefärliga kostnadsramen förframtida trafikupphandling. anför regeringen attmyndighetens kostnader är svåra attbestämma exakt. En utredning har tillsatts meduppgift att förbereda uppbyggandet och bildandet avden nya myndigheten. Regeringen avser att pågrundval av ett utredningsbetänkande, som förväntasföreligga , avlämna enproposition om Rikstrafiken . Iutredningens uppdrag ingår att beräknaförvaltningskostnaderna för Rikstrafiken. Enligtregeringens mening bör dessa kostnader emellertidinte överstiga . Rikstrafikenberäknas starta sin verksamhet den 1 juli 1999.Eftersom regeringen bedömer att utredningen underförsta kan behöva disponera en del avramanslaget föreslår regeringen att anslaget D 6Rikstrafiken för bestäms till 10 miljonerkronor. I motion T221 (m) föreslås att Rikstrafikeninte skall inrättas (yrkande 9). Utskottet för sindel står kvar vid sitt ställningstagande från våren1998. Detta innebär att utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker det nu behandlademotionsyrkandet. Utskottet tillstyrker ävenregeringens övriga förslag till medelsanvisningarunder denna rubrik.8.7 Kommunikationsforskning och meteorologiTill Bidrag till meteorologiska ochhydrologiska institut m.m. föreslår regeringen ettramanslag på för ,vilket, efter pris- och löneomräkning samt enjustering föranledd av ett förändrat sätt attfinansiera avtalsförsäkringar, innebär en oförändradnivå jämfört med . I motion T221 (m) föreslåsatt anslaget minskas med jämförtmed regeringens förslag (yrkande 10). Motionärernabedömer att i större utsträckning kanavgiftsfinansiera sin verksamhet. Utskottet delarregeringens bedömning rörande anslagsbehovet.Motionen avstyrks följaktligen i denna del.Utskottet tillstyrker regeringens samtliga förslagtill medelsanvisningar för nästa budgetår underavsnittet Kommunikationsforskning och meteorologi ibudgetpropositionen.8.8 Anslagsberäkningar för budgetåren 2000och 2001I motion T217 (mp) föreslås (yrkande 15) vissa itabell redovisade avvikelser från regeringensanslagsberäkningar . Deföreslagna förändringarna innebär i sammanfattningatt väganslagen bör minska, att järnvägsanslagen böröka samt att ramen för utgiftsområde 22 bör höjasmed respektive 1,4 miljarderkronor för nämnda två budgetår. I samma motion(yrkande 10) föreslås att det nya anslaget tilldriftbidrag till kommunala flygplatser, 105 miljonerkronor, skall avvecklas. de grönaförordar en återgång till det stödsystem som nugäller, där kommunala flygplatser i skogslänen kanerhålla stöd över ett särskilt anslag medan andrakommunala flygplatser erhåller stöd i form avresultatutjämningsbidrag från Luftfartsverket.I motion T229 (v) krävs en prioritering av åtgärderför att stimulera det kollektiva resandet och föratt göra godstransporterna mer miljöanpassade.Därför bör regeringen återkomma med förslag i 1999års vårproposition angående överföring av medel frånväganslagen till järnvägsanslagen (yrkande 2).Utskottet finner inte anledning att gå in på endetaljerad bedömning av enskilda anslag 1999. Följaktligen avstyrks motionerna T217(mp) yrkandena 10 och 15 och T229 (v) yrkande 2.8.9 Omfördelning mellan anslagI förra årets budgetproposition föreslog regeringenatt ramanslaget A 2 även skulle fåanvändas för investeringar samt för drift ochunderhåll av statliga järnvägar. På motsvarande sättborde ramanslaget A 4 få användas också förväghållning och statsbidrag. Utskottet deladeregeringens uppfattning om behovet av ökadflexibilitet i medelsanvisningen. Dock borde dennaform av anslagsanvändning begränsas till beloppmotsvarande anslagskrediten för anslagen i fråga. Imotion T222 (fp) begärs att inte skalllämna något motsvarande bemyndigande för (yrkande 20). Eftersom regeringen inte föreslårnågot sådant bemyndigande bör motionen i denna delinte föranleda någon åtgärd från sida.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.8.10 Sammanfattning av utskottetsställningstagande till anslagsfrågornaAv redovisningen ovan följer attutskottet anser att bör anvisa anslagunder utgiftsområde 22Kommunikationer i enlighet medregeringens förslag. Utskottetsförslag till medelsanvisningarredovisas ibilaga 2. Motionerna 1998/99:T217 (mp) yrkandena 10 och 15, 1998/99:T220 (m) yrkandena 42 och 47, 1998/99:T221 (m) yrkandena 1-10,1998/99: T222 (fp) yrkandena 20 och21, 1998/99:T223 (kd) yrkande 49,1998/99:T229 (v) yrkande 2, 1998/99:T230 (c) yrkandena 1 och 3, 1998/99:T310(m) yrkande 1, 1998/99:T313 (c),1998/99:T620 (c), 1998/99:Fi210 (c)yrkande 22 och 1998/99:Fi211 (fp)yrkande 18 avstyrks följaktligen.Övriga frågor inom utgiftsområde 22Kommunikationer9 VägarAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyraregeringsförslag om vägar. Det gäller yrkandena 2-5enligt vilka föreslåsdels godkänna en låneram om totalt 800 000 000 krför för såväl inköp avomsättningstillgångar och anläggningstillgångar somför byggande av broar som ersätter färjor,dels godkänna att anslaget A 2 Väghållning ochstatsbidrag får belastas med kostnader för ränta ochamortering av upptagna lån för väg E 6 delenStenungsund-Ljungskile, väg E 18/20 delenÖrebro-Arboga, väg E 4 delen ,väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo samt väg E 4trafikplats ,dels godkänna att anslaget A 2 Väghållning ochstatsbidrag får belastas med för lösenav lån samt avvecklingskostnader för avgifts-anläggningen på ,dels godkänna att anslagen A 2 Väghållning ochstatsbidrag och A 4 : Banhållning fårbelastas för att täcka dels förluster vid infriandetav kapitaltäckningsgarantin till , delseventuella förluster i samband medRiksgäldskontorets utlåning till SVEDAB.I anslutning till regeringens förslag behandlarutskottet motionerna- T214 yrkandena 12 och 13 av (),- T220 yrkande 19 av m.fl. (m),- T223 yrkandena 9 och 21 av m.fl.(kd),- T320 av (),- T407 av (),- T412 av och (),- T414 av och (),- N337 yrkande 19 av m. fl. (c).9.1 Låneram för vissa väginvesteringarUtskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen godkänner en låneram om totalt 800miljoner kronor för för såväl inköp avomsättningstillgångar och anläggningstillgångar somför byggande av broar som ersätter färjor.9.2 Finansiering av vissa kapitalkostnaderinom vägväsendetUtskottet tillstyrker regeringens förslag attanslaget A 2 Väghållning och statsbidrag fårbelastas med kostnader för ränta och amortering avupptagna lån för väg E 6 delenStenungsund-Ljungskile, väg E 18/20 delenÖrebro-Arboga, väg E 4 delen ,väg E 22 delen Söderåkra-Hossmo samt väg E 4trafikplats ,9.3 Avvecklingskostnader föravgiftsanläggningen på m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attanslaget A 2 Väghållning och statsbidrag fårbelastas med för lösen av lånsamt avvecklingskostnader för avgiftsanläggningen påRödöbron. Utskottet har erfarit att regeringen nukommer att uppdra åt att förhandla medberörda kommuner och näringslivet om ersättningenför avvecklingen av betalstationen på förutsätter att förhandlingarna kanbedrivas så skyndsamt att kan görasavgiftsfri från ingången av år 1999.9.4 Vissa statliga garantier i fråga omSVEDABUnder rubriken frågor framhållerregeringen att ett nytt system för statens garantierhar etablerats . Såvitt gällerSvensk-Danska Broförbindelsen AB () harVägverket och utställt delskreditgarantier för lån iRiksgäldskontoret, dels en kapital-täckningsgarantitill skydd för egna kapital. Omläggningenav garantiverksamheten bör för redan utställdagarantier lösas så att dispositionsrätten tillmyndighetens anslag för infriande av gamla garantierflyttas från myndigheten till Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår därför att gesdispositionsrätt till anslag hos ochBanverket för att täcka dels förluster vid ettinfriande av kapitaltäckningsgarantin till ,dels eventuella förluster i samband medRiksgäldskontorets utlåning till SVEDAB.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen godkänner att anslagen A 2 Väghållningoch statsbidrag och A 4 Banverket:Banhållning fårbelastas för att täcka dels förluster vid infriandetav kapitaltäckningsgarantin till , delseventuella förluster i samband medRiksgäldskontorets utlåning till SVEDAB.9.5 CykelfrågorI motion T220 framhåller m.fl.(m) att cykeln är ett transportmedel som måste taspå allvar och behandlas jämbördigt med bil ochkollektivtrafik för att fungera bra och utvecklas.Motionärerna understryker att det krävs ett välfungerande cykelnät och att man söker minska dehinder som finns mot cyklande. Att ge cyklisternaen egen plats i trafiken är en av huvudprincipernaför en god och trygg cykelmiljö.I motion T223 framhåller m.fl. (kd)att det viktigaste man kan göra för att ökacyklandet är att satsa på bra cykelstråk och godväghållning med bra snöröjning, liksom vettigskyltning samt bättre och stöldsäkrareparkeringsmöjligheter för cyklister. Det är vidareangeläget, säger motio-närerna, att göra det enkeltatt ta med cykeln på kollektiva transportmedel såsomtåg och buss. Även bra cykelparkeringar vidstationer o.d., gärna med övervakning och tak, börkunna underlätta för cyklisterna. Försök medkommunala lånecyklar kan vara ytterligare ett sättatt stimulera till ökat cyklande.I sitt av godkända betänkande 1997/98:TU1framhöll utskottet att cykelåkning erbjuder fördelari flera olika avseenden och att det därför varviktigt att förbättra villkoren för cykeltrafiken.Utskottet, som självfallet vidhåller dessauppfattningar, ser därför med tillfredsställelse påett arbete som pågår i isyfte att främja ett ökat cyklande. Arbetet, undermedverkan av bl.a. två av ledamöter,avses resultera i ett förslag till en"cykelstrategi", som skall bli föremål för ettomfattande remissförfarande med början i februari1999. Sedan förfarandet avslutats är det meningenatt skall fatta beslut i frågansenare under år 1999.Med det anförda och i avvaktan på styrelsebeslutetfinner utskottet syftet med de båda motionsyrkandenatillgodosett. Dessa bör därför kunna lämnas utannågon åtgärd och avstyrks följaktligen.9.6 Vägmärken och vägskyltar9.6.1 VägmärkenI motion T223 av m.fl. (kd) framhållsatt flera orter i framför allt ärflerspråkiga (svenska, finska, samiska). I ,där det finns en svenskspråkig minoritet, är manmycket noga med att återspegla detta i skyltningenvid vägarna men också allmänt i samhällsservicen,säger motionärerna. Således borde också skyltningenpå vissa orter i anpassas till flera språk.Enligt vad utskottet erfarit låter VägverketsRegion sätta upp vägmärken med ortsnamn påfinska och samiska i den utsträckning sådana orts-namn anges i de kartor som ansvararför. Syftet med motionsyrkandet synes sålundatillgodosett. Det bör därför kunna lämnas utan någonriksdagens åtgärd och avstyrks med det sagda.9.6.2 VägskyltarI motion T320 av () framhålls att detför många företagare, inte minst på landsbygden, ärmycket viktigt att kunder och leverantörer kan hittaföretaget. Företag såsom t.ex. gårdsbutiker,rumsuthyrning med "bed and breakfast" samthantverkare har emellertid svårt att få tillståndatt sätta upp vägskyltar om sin verksamhet.Motionären vill ha en översyn av bestäm-melserna.Motionerna N337 yrkande 19 av m.fl.(c), T407 av (), T412 av (båda m) samt T414 av ÅkeSandström och (båda c) har alla sammahuvudsakliga innebörd som den just refererade motionT320 (s).Som utskottet framhöll i sitt av godkända betänkande 1997/98:TU8regleras frågor som gäller vägmärken och vägskyltarför reklam o.d. i bl.a. vägmärkesförordningen(1978:1001) och väglagen (1971:948). Som en allmänprincip för trafikanvisningar genom vägmärken enligtvägmärkesförordningen, t.ex. lokaliseringsmärken förvägvisning, gäller att vägmärkena skall tjänatrafikanternas intressen. Näringsidkares intressenkan tillgodoses genom de bestämmelser om skyltar förreklam, propaganda eller liknande ändamål somåterfinns i väglagen och naturvårdslagen (1964:822).Till grund för dessa bestämmelser ligger främsthänsynen till trafiksäkerheten och landskapsbilden.Inom pågår en översyn avvägmärkesförordningen. I samband med denna översyn,vars resultat kommer att föreläggas regeringen inomkort, undersöks också andra vägskyltningsfrågor,såsom serviceskyltning, reklamskyltning och vad mankallar "den brun-vita turistskyltningen". Avsiktenär bl.a. att tillåta vägskyltar för information omnäringsverksamhet o.d. i glesbygd och ituristområden i större utsträckning än förnärvarande. Förslag härom kommer att redovisas förVägverkets ledning i början av nästa år.Utskottet ser med tillfredsställelse påinriktningen av arbete och förutsätteratt verket därvid söker säkerställa att ändraderegler får en så enhetlig tillämpning som möjligtoch att näringslivets intressen beaktas. Medhänvisning till det anförda finner utskottet syftetmed samtliga nu aktuella motionsyrkandentillgodosett. Dessa bör således inte föranleda någonriksdagens åtgärd och avstyrks därför.9.7 VägnummerI motion T214 av () framhålls (yrkande13) att den s.k. Dackeleden, dvs. vägenMalmö-Hässleholm-Växjö-Virserum-Målilla-Hultsfred-Vimmerby-Linköping,bör få ett gemensamt Europavägs-nummer. Vidareframhålls (yrkande 12) att en Europavägsförbindelse,med ett enhetligt Europavägsnummer, bör upprättas påsträckan omfattar ettflertal riksvägs- och länsvägsnummer. InomRegeringskansliet bereds , enligt vadutskottet erfarit, frågan om ett uppdrag förVägverket att förändra dels nuvarande indelning iriksvägar och länsvägar, dels vägnumreringen medutgångspunkt i den funktion som vägarna tilldelas ivägplaneringen. Utskottet förutsätter att Vägverketinom ramen för sitt uppdrag undersöker möjligheternaatt numrera den angivna sträckan mellan ochLinköping på ett enhetligare sätt än för närvarande.Vägverket följer också frågor som gällerEuropavägsnumreringen. Den regleras i eninternationell överenskommelse som ingicks år 1975inom ramen för samarbetet i FN:s ekonomiskakommission för (ECE). Nya eller ändradeEuropavägsnummer kan självfallet inte ensidigtbestämmas av en eller några få parter iöverenskommelsen.I avvaktan på resultatet av detplanerade uppdraget för Vägverketär utskottet inte för sin delberett att förorda någon riksdagensåtgärd med anledning av yrkandena12 och 13 i motion T214 (c). Dessayrkanden avstyrks följaktligen.10 BanverketAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet tvåregeringsförslag om . Det gäller yrkandena6 och 7 enligt vilka föreslåsdels godkänna en låneram om totalt 8 050 000 000 krför för investeringar i eldrifts- ochteleanläggningar, produktions- och telenätsutrust-ning, rörelsekapital, finansiering avomsättningstillgångar, tidigareläggningskostnadersom finansieras med bidrag frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) samt för statens andelav kapitalkostnader för lån avseende vissainvesteringar i enligtöverenskommelse mellan ,och staten,dels godkänna att anslaget A 4 Banverket:Banhållning får belastas med kostnader för räntoroch amorteringar för upptagna lån iRiksgäldskontoret.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T214 yrkande 8 av (),- T221 yrkande 11 av m.fl. (m),- T223 yrkande 29 av m.fl. (kd),- T505 av (),- T511 av (),- T531 av ().10.1 Lån i Riksgäldskontoret10.1.1 Regeringens förslagBanverket har möjlighet att låna i Riksgäldskontoretför att finansiera inve- steringar i eldrifts-och teleanläggningar, de s.k. SL-investeringarna,produktionsutrustning, rörelsekapital,omsättningstillgångar samttidigareläggningskostnader som finansieras medbidrag från AMS. Lånen återbetalas med anslagsmedeli enlighet med anläggningarnas ekonomiska livslängd.För år 1999 föreslår regeringen en låneram för dessaändamål på . Regeringenföreslår vidare att anslaget A 4 Banverket:Banhållning får belastas med kostnader för räntoroch amorteringar för upptagna lån iRiksgäldskontoret.10.1.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att i enlighet med riksdagenstillkännagivande redovisas ibudgetpropositionen beräknat anslagsbehov för räntoroch amorteringar för olikalånefinansierade projekt (bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266). Av regeringens redovisning framgår attkostnaden för räntor, amorteringar m.m. under år1999 beräknas uppgå till , vilketmotsvarar av de anslagsmedel somregeringen beräknat för infrastrukturinvesteringar ijärnvägar. Under den följande tioårsperiodenberäknas denna kapitalkostnad öka tillsammanlagt . Merpartenav den förutsedda ökningen av kapitalkostnaderna -- avser räntor och amorteringarför Botniabanan.Utskottet tillstyrker att godkänner enlåneram om totalt förBanverket för investeringar i eldrifts- ochteleanläggningar, produktions- ochtelenätsutrusning, rörelsekapital, finansiering avomsättningstillgångar, tidigareläggningskostnadersom finansieras med bidrag frånArbetsmarknadsstyrelsen (AMS) samt för statens andelav kapitalkostnader för lån avseende vissainvesteringar i enligtöverenskommelse mellan ,och staten. Utskottet harinte heller några erinringar mot regeringens förslagatt anslaget A 4 : Banhållning får belastasmed kapitalkostnader för upptagna lån iRiksgäldskontoret.10.2 BanavgifterSedan år 1988 betalar företag som driver trafik påstatliga järnvägar som sköter banavgifter.Avgifterna är uppdelade i en fast och en rörlig delsamt en trafikledningsavgift. Enligt riksdagensbeslut om transportpolitik för enhållbar utveckling införs ett nytt banavgiftssystemår 1999.10.2.1 MotionsförslagI motion T221 avvisar m.fl. (m)det nya systemet för beräkning av banavgifter ochföreslår en återgång till tidigare principer för attbestämma banavgifternas storlek. Därmed uppnåsenligt motionärerna en besparing på ca 690 miljonerkronor.10.2.2 Utskottets ställningstagandeRiksdagen har fattat beslut omtransportpolitik för en hållbar utveckling (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266).För järnvägstrafiken innebar beslutet bl.a. ett nyttbanavgiftssystem. Utgångspunkten vid beräkningen avbanavgifterna var de samhällsekonomiskamarginalkostnaderna som tågtrafiken ger upphov till.Det innebar att banavgifterna reducerades med tvåtredjedelar till omkring 275 miljoner kronor.Utskottet anser att ekonomiska styrmedel kan varaverkningsfulla i arbetet med att uppnå ettlångsiktigt hållbart transportsystem. Utskottetanser det därför viktigt att arbetet med attåstadkomma en mer rättvisande prissättning avtrafiken och mer likvärdigakonkurrensförutsättningar på transportmarknadenfullföljs. Utskottet är därför inte berett attåtergå till tidigare principer för att beräknabanavgifter. Av detta följer att utskottet avstyrkermotion T221 (m) yrkande 11.10.3 Miljöanpassad tågtrafik10.3.1 MotionsförslagI motion T214 av () framhålls attanvändningen av fossila bränslen bör begränsas genomminskad bränsleförbrukning och en övergång till mermiljövänliga bränslen. För att målet om ett hållbartsamhälle skall nås är det viktigt att samtligamyndigheter och aktörer prioriterar detta. Av denanledningen bör initiera projekt someliminerar användning av miljöskadlig diesel itågtrafiken. Exempelvis kan den dieseldrivnaKustpilen drivas med rapsmetylester ().Förutsättningarna för detta är goda då det i näraanslutning till den aktuella tågtrafiken finnsanläggningar för framställande av RME-bränsle. Ettmycket bra tillfälle finns därmed att visa hurmiljövänlig bränsleframställning och ettmiljövänligare transportsystem kan gå hand i handmed en regionalpolitiskt riktig och viktig satsning.10.3.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att fr.o.m. år 1997har ett sektorsansvar för hela järnvägssystemet.Banverket skall därmed aktivt driva på och följautvecklingen inom järnvägssektorn, bistå regeringoch riksdag i olika järnvägsfrågor och verka förbl.a. ett miljöanpassat utnyttjande av järnvägarna.Inom ramen för detta ansvar har utarbetaten miljöpolicy. Miljöpolicyn anger att Banverketskall bygga och förvalta statens spåranläggningar såatt de negativa miljöeffekterna minimeras. Däriingår att hushålla med energi, naturresurser ochråvaror. Vidare anges att har ettövergripande ansvar för att järnvägssektorn klararmiljökraven i lagar och förordningar samt även iövrigt medverkar till att de övergripandemiljöpolitiska målen uppnås. Av miljöpolicyn framgåräven att miljöarbetet skall bedrivas systematisktoch på ett sådant sätt att följerprinciperna i miljöledningssystemet ISO 14001.Utskottet vill vidare klargöra att avjärnvägens transportarbete utförs med eldrivnafordon. Den spårbundna trafiken svarar för mindre än1 % av transportsektorns samlade utsläpp. minska emissionerna från tågdriften sker enövergång från användning av diesellok pårangerbangårdarna till radiostyrda ellok.Elektrifiering har vidare skett avflera länsbanor och ytterligare banor utreds för eneventuell elektrifiering.