bet · GL01SoU15 · 1998-02-17 00:00:00 — Motionären anser att skolsköterskor borde ges förskrivningsrättför rökavvänjningsmedel samt läkemedel för barn och ungdomar med medicinskahandikapp som astma och allergi. I det senare fallet avses förnyelse av recept,heter det vidare i motionen.Bakgrund och tidigare behandlingDen generella förskrivningsrätten för distriktssköterskor infördes den 1 april1994. Syftet med att utöka förskrivargruppen till att omfatta andra än läkarevar att hälso- och sjukvården skulle förenklas och effektiveras, särskilt iglesbygd med låg läkartäthet. Läkemedel som får förskrivas avdistriktssköterskor är upptagna på en särskild lista som ges ut avLäkemedelsverket. Listan uppdateras minst en gång och omfattar endastläkemedel som används i omvårdnadsarbete. Preparaten måste ha varit i bruk iminst innan de kan förskrivas av distriktssköterskor. Socialstyrelsenoch har meddelat allmänna råd resp. föreskrifter förförskrivningsrätten. har på uppdrag av regeringen följt uppförskrivningsreformen . En sammanfattning avuppföljningsstudien har publicerats i Distriktssköterskornas förskrivningsrätt(Meddelandeblad nr 26/97). Studien kartlägger deutbildningsinsatser som genomförts och förskrivargruppens utnyttjande avförskrivningsrätten dels i olika delar av landet, dels inom olikaindikationsområden. Den belyser också distriktssköterskornas inställning tillförskrivningsrätten samt vilka för- och nackdelar den fört med sig förpatienten. konstaterar att studien bl.a. visar attförskrivningsrätten, med därtill hörande utbildning, på olika sätt bidragittill en enklare och effektivare handläggning av vissa åtgärder inom hälso- ochsjukvårdsområdet. anser bl.a. att en översyn bör ske avindikationer och läkemedel, att läkares recept till vissa patienter kan fåitereras av sköterska och att även vissa andra sköterskor skulle kunna fåförskrivningsrätt. Enligt uppgift från avser regeringen attinom kort uppdra åt att utreda frågan om utvidgadförskrivningsrätt enligt de förslag som lagt fram i sinuppföljningsstudie.När det gäller utvidgad förskrivningsrätt för distriktssköterskor och vissförskrivningsrätt för andra sjuksköterskegrupper har liknande motionerbehandlats i betänkande 1994/95:SoU15. Utskottet ansåg att det krävsytterligare erfarenheter av distriktssköterskornas förskrivningsrätt innanställning bör tas till frågan om att utvidga förskrivningsrätten till flergrupper, t.ex. skolsköterskor.I delbetänkandet Reform på recept (SOU 1995:122) tog Kommittén om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) upp frågan omspeciallivsmedel men lämnade inte något förslag angående förmånen medprisnedsatta livsmedel. Kommittén föreslog att regeringen, efterremissbehandlingen av de synpunkter kommittén för fram, i någon lämplig formskulle utreda de närmare förutsättningarna för en reformering av området.Kommittén ansåg att livsmedel för särskilda näringsändamål skall ingå i denframtida läkemedelsförmånen, efter det att en översyn gjorts på området. Vidareatt ett slopande av åldersgränsen för sjukdomar för vilka det behövs ettspeciallivsmedel även efter bör kunna övervägas i vissa fall.Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppgift attgöra en översyn av nuvarande förmånssystem för speciallivsmedel och lämnaförslag om hur det bör reformeras (direktiv 1997:140). Som grund för översynenskall utredaren göra en kartläggning av statens samt landstingens ochkommunernas kostnader för speciallivsmedel. Utredaren skall pröva om det finnsekonomiska och andra förutsättningar att avskaffa eller ändra åldersgränsen 16år för rätt till prisnedsatta speciallivsmedel. Vidare skall utredaren göra enbedömning av om de sjukdomar som ger rätt till prisnedsatta livsmedeläven fortsättningsvis skall omfattas av läkemedelsförmånen. Enligt uppgift från räknassondnäringsmedel som speciallivsmedel.Utskottets bedömningSocialstyrelsens uppföljningsstudie av distriktssköterskornas förskrivningsrättvisar att förskrivningsrätten på olika sätt bidragit till en enklare ocheffektivare handläggning av vissa åtgärder inom hälso- och sjukvårdsområdet.Förskrivningsrätten har bl.a. inneburit en kompetenshöjning hosdistriktssköterskorna som medfört ett mervärde för patienten bl.a. genom attden ökar tillgängligheten till behandlingsalternativet läkemedel. Denunderlättar också för äldre, funktionshindrade och andra som har svårigheteratt ta sig till en vårdcentral eller annan mottagning där läkare finns.Socialstyrelsen anser därför att en översyn bör ske av indikationsområden ochläkemedel. På grund av de förändringar som skett, särskilt inom hälso- ochsjukvård för äldre, finns enligt anledning att överväga enutvidgning av förskrivningsrätten till att gälla även andrasjuksköterskekategorier/befattningar. Sådana grupper skulle enligt styrelsenkunna vara legitimerade sjuksköterskor med specialistutbildning inomgeriatrik/gerontologi, verksamma inom hälso- och sjukvård för äldre,och distriktssköterskor verksamma inom skolhälsovård. Regeringen har aviseratatt uppdrag skall ges att i samråd med berördamyndigheter och organisationer bereda ärendet vidare med den inriktning somSocialstyrelsen föreslagit. Utskottet anser att ärendets vidare beredning böravvaktas innan ställning tas till frågor om förskrivningsrätten. MotionernaSo221 (m) yrkande 1, So248 (s) och So272 (kd) yrkandena 1 och 2 avstyrksdärför.Vad gäller frågan om en översyn av nuvarande förmånssystem för speciallivsmedelkonstaterar utskottet att regeringen tillsatt en särskildutredare för att göra en sådan översyn. Utredaren skall bl.a. pröva om detfinns ekonomiska och andra förutsättningar för att avskaffa eller ändraåldersgränsen för rätt till prisnedsatta speciallivsmedel. Motion So221(m) yrkande 2 är tillgodosett och avstyrks.ApoteksfrågorI motion So243 av och () hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att utnyttja möjligheterna tillsamordning inom apotekens ram med annan verksamhet, t.ex. dis-triktssköterskaoch hjälpmedelscentral. Motionärerna anför att det farmakologiska kunnande somrepresenteras av personalen på apotek, och de möjligheter som mötet mellanpersonal och patient innebär, nyttjas i alldeles för ringa mån. Motionärernamenar att apoteken ytterligare skulle kunna avlasta öppenvården och kunnaförstärka sina insatser inom egenvården. Det borde, enligt motionärerna, te sigrationellt att exempelvis låta en distriktssköterska ha viss tillgänglighetstidpå apotek och det borde vara en självklarhet att apoteken mer än vad somvanligtvis varit fallet intresserar sig för hälsorådgivning. Det bordeockså vara en självklarhet att apoteken engagerades mer för att aktivt minskatobaksrökningen. Motionärerna anser vidare att samordning mellan apotek ochhjälpmedelscentral vid införskaffande och komplettering av hjälpmedel skullekunna ske. Ett annat område där samordning skulle kunna utnyttjas mer är,enligt motionärerna, läkemedelsinformation mellan läkare och farmaceut.I motion So271 av () begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen avreceptblanketten. Motionären anser att om det i receptet ges en möjlighet förapotekare att med receptutskrivarens tillåtelse kunna ändra till ettsynonympreparat som är mindre kostnadskrävande, skulle det utan men eller riskför patienten spara stora samhällsresurser. Det finns en möjlighetför läkaren att genom ett tillägg i texten på receptet ge den tillåtelsen.Detta görs sällan på grund av att receptutställaren inte är medveten ommöjligheten, heter det i motionen.I motion So236 av m.fl. (mp) begärs att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utreda möjligheten att erbjudaapotekens kunder en frivillig anslutning till ett system medläkemedelsprofiler. Motionärerna anför att läkemedelsprofiler på apoteketskunder är en konkret åtgärd som gagnar den enskildes hälsa och livskvalitetsamtidigt som den spar pengar åt samhället. Läkemedelsprofilen innebär att manpå ett s.k. smart card, som apotekskunderna själva förfogar över, lagrar viktiginformation om patienten. Förutom personuppgifter bör uppgifter om längd, vikthandikapp, operationer, allergier, om kunden är rökare, vegetarian, bilförareosv. Även uppgift om läkare och vårdgivare bör framgå. Vidläkemedelsköp är nämnda information viktig eftersom det blir lättare attupptäcka läkemedelsinteraktioner, över- och undermedicinering, onödigabiverkningar osv. Risken för läkemedelsförgiftning minskar, heter det imotionen.Bakgrund och tidigare behandlingFrågan om Apoteksbolagets framtida roll har behandlats i ett flertalutredningar . tillsattes en arbetsgrupp inomSocialdepartementet med uppdrag att sammanställa och analysera uppgifterrörande Apoteksbolagets hittillsvarande verksamhet samt redovisa förslagangående Apoteksbolagets framtida roll. Arbetsgruppen avlämnade en rapport,Apoteksbolagets framtida roll, utgångspunkter och förslag (Ds 1995:82) inovember 1995. Promemorian har remissbehandlats.Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag attförutsättningslöst analysera och lämna förslag till hurläkemedelsdistributionen bör organiseras och regleras för att måletom en rationell läkemedelsförsörjning skall uppnås och befolkningens behov avsäkra och effektiva läkemedel till lägsta möjliga kostnad skall kunnatillgodoses (Översyn av den framtida läkemedelsdistributionen. Dir. 1996:119).Betänkande har överlämnats den 30 januari.Enligt föreskrifter om förordnande och utlämnande avläkemedel m.m. (LVFS 1997:10) skall receptutfärdare följa anvisningarna påreceptblanketten. Om receptutfärdaren överlåter till farmaceut att välja mellansynonyma/generiska preparat, utan vidare kontakt för samtycke, skall dettamarkeras med orden ?eller motsvarande? såvida inte annan skriftligöverenskommelse finns.Beträffande ändrad utformning av receptblanketten uppger attfrågan har diskuterats men att man avvaktar översynen av den framtidaläkemedelsdistributionen.En motion om frivillig anslutning till ett system med läkemedelsprofilerbehandlades senast av utskottet i betänkande 1996/97:SoU5. Utskottetkonstaterade att frågor om s.k. smart cards behandlats av Hälsodatakommitténoch ansåg att regeringens kommande förslag bör avvaktas. En lagrådsremiss pågrundval av betänkande har beslutats. Propositionhar aviserats till mars i år.Utskottets bedömningDe frågor som tas upp i detta avsnitt behandlas i betänkandet Läkemedel i vårdoch handel. Om en säker, flexibel och samordnad läkemedelsförsörjning (SOU1998:28) som lagts fram av den särskilde utredaren med uppgift att göraen översyn av den framtida läkemedelsförsörjningen. Utredaren föreslår bl.a.att generisk substitution bör införas, innebärande att apoteken får påpatientens begäran, efter information från , välja ett billigaregeneriskt läkemedel, om inte förskrivaren beslutat att sådan substitution inteskall få ske. Vidare föreslås att alla patienter med förskrivna läkemedel påapoteket skall erbjudas möjlighet att få läkemedelsexpeditionen registrerad ochlagrad för att denna information senare skall kunna ge bättre underlag förrådgivning till patienten om rätt läkemedelsanvändning. Frågan om vad enförändring av kan komma att innebära när det gällerapotekspersonalens framtida roll i hälso- och sjukvården diskuteras ibetänkandet. Vad gäller apotekspersonalens läkemedelsinformation tillkonsumenter föreslår utredaren bl.a. att personer med särskiltläkemedelskunnande, särskilt apotekare och kliniska farmakologer, bör delta isjukvårdens patient-information som konsulter till övrig sjukvårdspersonal ochi vissa sammanhang som informatörer direkt till patienter.Betänkandet skall nu remissbehandlas. Utskottet anser att regeringens kommandeförslag i dessa frågor inte bör föregripas. Motionerna So236 (mp), So243 (kd)och So271 (s) avstyrks.LäkemedelskommittéerI motion So308 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omlekmannainflytande i läkemedelskommittéer (yrkande 31).Bakgrund och tidigare behandlingI proposition 1996/97:27 föreslog regeringen bl.a. en lagreglering avläkemedelskommittéerna. I varje landsting skall det enligt förslaget till lagom läkemedelskommittéer finnas en eller flera läkemedelskommittéer. Landstingetbestämmer vilket organ som skall tillsätta dessa. Både offentligt anställda ochprivatpraktiserande förskrivare liksom farmaceuter skall ges möjlighet attmedverka i kommittéernas arbete. bestämmer också antalet ledamöteri varje kommitté och mandattiden. I betänkande 1996/97:SoU5 delade utskottetregeringens bedömning att läkemedels-kommittéernas organisation, sammansättningoch arbetsuppgifter dock inte bör detaljregleras i föreslagen lag.En motion (s) liknande motion So308 behandlades i samband med propositionen.Utskottet konstaterade att en väl fungerande läkemedelsinformation är en viktigförutsättning för att konsumenterna skall kunna bygga upp sina kunskaper kringläkemedlen inför läkarbesök eller val av egenvårdsläkemedel. Genom att ställarelevanta frågor om exempelvis läkemedlens effekter eller kostnader kankonsumenten bidra både till att förbättra sin egen läkemedelsanvändning ochförskrivarens val av terapi. Patienten/konsumenten bör enligt utskotteterbjudas sådan information att han ges möjlighet att delta i beslutsfattandet.Läkemedelskommittéernas uppgift är att lämna förskrivarna rekommendationer omval av läkemedel och härigenom verka för en tillförlitlig och rationellläkemedelsanvändning. Utskottet ansåg motionen i huvudsak tillgodosedd ochavstyrkte därför densamma.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning om läkemedelskommittéernassammansättning m.m. Motion So308 (mp) yrkande 31 avstyrks.Medicinsk-etiskt centrumI motion So278 av () hemställs att hos regeringenbegär förslag om inrättande av ett medicinsk-etiskt centrum i . Modernfarmakologi är starkt beroende av kliniska prövningar i form av storamulticenterstudier. För att få snabba resultat av utvärderingen förläggs dessatill många länder . Den etiska prövningen sker i de olika EU-ländernai regionala eller centrala etiska kommittéer. För att man skall få enutveckling av förhållandevis samstämmiga uppfattningar bland dessa finns det iEU ett ökande behov av någon form av samordnande organ. har en långtradition på det moralisk-etiska området. Enligt motionären bör Sverigesregering därför ta initiativ till att ett medicinsk-etiskt centrum upprättas iSverige och härvid ställa erforderliga lokaler till kostnadsfritt förfogande.Utskottets bedömningEtiska frågor som uppstår i forskningsprocessen skall analyseras avForskningsetiska kommittén som tillkallades (dir. 1997:68).Kommittén skall bl.a. se över nuvarande system för forskningsetisk granskningoch översynen skall bl.a. omfatta de forskningsetiska kommittéernas verksamhet,arbetssätt och sammansättning. Kommittén skall också analysera hur avvägningargörs mellan kunskapstvister och risker, liksom behovet av offentlig insyn.Kommittén skall vidare analysera etiska frågor som kan uppstå när forskningbedrivs eller finansieras i samverkan med industriella intressen eller därandra intressen än förutsättningslöst kunskapsuppbyggande gör sig gällande.Utskottet anser att den etiska granskningen av kliniska prövningar är enangelägen fråga. Utskottet är emellertid inte berett att föreslå inrättande avett medicinsk-etiskt centrum i . Motion So278 (m) avstyrks därmed.DopningI motion So610 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande om enkriminalisering av av det icke-medicinska bruket av dopningspreparat (yrkande19). Motionärerna påpekar att det är förbjudet att tillverka,inneha, ge bort eller sälja dopningsmedel. Lagstiftningen har dock inte lyckatshindra konsumtionen av preparaten, och missbruket är enligt motionärerna såomfattande att ytterligare åtgärder måste vidtas.I motionen begärs också ett tillkännagivande om utökat internationelltsamarbete för att minska användandet av dopningspreparat (yrkande 20). Ettväxande problem är smugglingen av dopningspreparat från det ,framför allt . I dessa länder säljs dessa preparat fortfarande öppet.Det är viktigt att svenska myndigheter i ökad omfattning informerar sinautländska motsvarigheter om hur allvarligt ser på smugglingen frånRyssland och transittrafiken genom de baltiska staterna. Vidare bör iinternationella forum försöka få till stånd internationella bestämmelser omförbud för icke-medicinsk användning av dopningspreparat.I motion So644 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om dopningspreparat (yrkande17). Motionärerna anser att det är viktigt att ansvariga myndigheter samtidrottsrörelsen, tull och polis fortsätter att följa och redovisa utvecklingen.Det är vidare viktigt att regeringen i beredningen av dopningsutredningenlägger särskild vikt vid nikotinets likheter med dopningspreparat. Nikotin hareffekter på hjärnans alarmcentrum och har en prestationshöjande effekt.I motion Ju910 av m.fl. (c) yrkas tillkännagivande omkriminalisering av innehav av dopningspreparat (yrkande 21). Motionärerna anseratt dopningslagen bör ändras så att även konsumtionen av dessa medelkriminaliseras.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade motionsyrkanden liknande de aktuella i betänkande1996/97:SoU10. I motionerna framställdes krav på bl.a. kriminalisering avkonsumtionen och det icke-medicinska bruket av dopningspreparat, ökatinternationellt samarbete för att minska användningen av dopningspreparat samtutredning om huruvida nikotin skall räknas som dopningspreparat. I utskottetsbetänkande (s. 24-26) redovisas utförligt överväganden ochförslag framlagda i SOU 1996:126 Doping i folkhälsoperspektiv. Utskottet ansågatt borde avvakta kommande förslag från regeringen i dessa frågor ochavstyrkte därför motionerna. Ärendet är under beredning i Regeringskansliet.Utskottets bedömningEnligt uppgift har regeringen för avsikt att lägga fram en proposition omdopning . Utskottet vill inte föregripa regeringens kommandeförslag med anledning av betänkande. Motionerna So610 (m)yrkandena 19 och 20, So644 (fp) yrkande 17 och Ju910 (c) yrkande 21 avstyrksdärmed. beträffande beroendeframkallande läkemedel m.m.att avslår motionerna 1997/98:So282 yrkande 9, 1997/98:So630,1997/98:So644 yrkande 16, 1997/98:So649 yrkande 5 samt 1997/98:So675yrkande 5,res. 1 ( m, fp, kd)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande könsrelaterad läkemedelsbehandling m.m.att avslår motionerna 1997/98:So305 yrkande 1, 1997/98:So325 samt1997/98:A805 yrkande 18,3. beträffande förskrivningsrätt för ytterligare personalgrupper,att avslår motionerna 1997/98:So221, 1997/98:So248 samt1997/98:So272,4. beträffande apoteksfrågoratt avslår motionerna 1997/98:So236, 1997/98:So243 samt1997/98:So271,5. beträffande läkemedelskommittéeratt avslår motion 1997/98:So308 yrkande 31,6. beträffande medicinsk-etiskt centrumatt avslår motion 1997/98:So278,res. 4 (m, kd)7. beträffande dopningatt avslår motionerna 1997/98:So610 yrkandena 19 och 20,1997/98:So644 yrkande 17 samt 1997/98:Ju910 yrkande 21.res. 5 (m, c, fp, kd)den 17 februari 1998På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), ChristinNilsson (s), (), () och (). Beroendeframkallande läkemedel m.m. (mom. 1)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Enkartläggning? och slutar med ?bakomliggande orsaker? bort ha följande lydelse:En kartläggning planeras visserligen av och Nepi avläkemedelsberoendets omfattning, konsekvenser och bakomliggande orsaker.Utskottet anser emellertid att en kartläggning även bör ske av vårdbehovet förpatienter med läkemedelsberoende och en översyn göras av hur detta vårdbehovkan tillgodoses,dels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Mot bakgrund?och på s. 7 slutar med ?yrkande 5 avstyrks? bort ha följande lydelse:Med anledning av motion So644 (fp) yrkande 16 och med avslag på motionernaSo282 (fp) yrkande 9, So649 (v) yrkande 5, So630 (s) och So675 (mp) börriksdagen ge regeringen till känna vad utskottet anfört om kartläggning avvårdbehovet för patienter med läkemedelsberoende och en översyn av hurvårdbehovet kan tillgodoses.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande beroendeframkallande läkemedel m.m.att med anledning av motion 1997/98:So644 yrkande 16 och med avslagpå motionerna 1997/98:So282 yrkande 9, 1997/98:So630, 1997/98:So649yrkande 5 och 1997/98:So675 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Beroendeframkallande läkemedel m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Utredarenskall beakta? och slutar med ?under utarbetande? bort ha följande lydelse:En rapport om läkemedelsinformation utarbetas . Utskottet anservidare att de läkemedelsföretag som marknadsför och säljer läkemedel medberoendeskapande verkan bör åläggas att solidariskt anslå medel till en fondatt användas till information om dessa läkemedel samt till stöd åt personer somdrabbats av läkemedelsberoende,dels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Mot bakgrund?och på s. 7 slutar med ?yrkande 5 avstyrks? bort ha följande lydelse:Vad utskottet nu anfört om en fond för läkemedelsinformation m.m. börriksdagen med anledning av motion So249 (v) yrkande 5 ge regeringen till känna.Motionerna So282 (fp) yrkande 9, So630 (s), So644 (fp) yrkande 16 och So675(mp) yrkande 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande beroendeframkallande läkemedel m.m.att med anledning av motion 1997/98:So649 yrkande 5 ochmed avslag på motionerna 1997/98:So282 yrkande 9, 1997/98:So630,1997/98:So644 yrkande 16 och 1997/98:So675 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Beroendeframkallande läkemedel m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Konkretaåtgärder? och slutar med ?eller planeras? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att åtgärder måste vidtas för att stoppa läkemedelsmissbruketoch den illegala handeln med beroendeframkallande läkemedel. Samarbetet mellanapotek och läkare måste förbättras. sätter lagstiftningen omtystnadsplikt stopp för det viktiga och nödvändiga samarbetet. Tystnadspliktenbör hindra spridning av känslig information till obehöriga men inte bakbindatvå yrkesgrupper som tillsammans arbetar för patientens bästa. Utskottet anserdärför att lagstiftningen bör ändras. För att hindra en patient från att viarecept från flera olika läkare skaffa sig stora mängder beroendeframkallandeläkemedel anser utskottet att s.k. smart card bör införas. Utskottet anserockså att läkemedelsindustrin bör avsätta medel till en särskild fond förinformation om dessa läkemedel samt för stöd till läkemedelsberoende personer,dels att den del av utskottets betänkande som på s. 6 börjar med ?Mot bakgrund?och på s. 7 slutar med ?yrkande 5 avstyrks? bort ha följande lydelse:Vad utskottet nu anfört om åtgärder för att stoppa läkemedelsmissbruket m.m.bör med anledning av motionerna So649 (v) yrkande 5 och So675 (mp)yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So282 (fp)yrkande 9, So630 (s) och So644 (fp) yrkande 16 och avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande beroendeframkallande läkemedel m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So649 yrkande 5 och1997/98:So675 yrkande 5 och med avslag på motionerna 1997/98:So282 yrkande9, 1997/98:So630 och 1997/98:So644 yrkande 16 och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Medicinsk-etiskt centrum (mom. 6)(), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 15 börjar med ?Etiskafrågor? och slutar med ?avstyrks därmed? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att har en lång tradition på det moralisk-etiska området. Utskottet anser därför att regeringen bör ta initiativ till attett europeiskt medicinsk-etiskt institut upprättas i . I de olika EU-länderna sker den etiska prövningen i regionala eller centrala etiskakommittéer.