bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Vidareavstyrks övriga motioner som är aktuella i dettasammanhang.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi18 yrkande 2och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 7, 1997/98:Fi19 yrkande 3,1997/98:Fi20 yrkande 3, 1997/98:Fi21 yrkande 41 och1997/98:Fi22 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenför till samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om inriktningen avbudgetpolitiken,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektorn= utskottet,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1997/98:Fi18 yrkandena 3,20 och 25 samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 4och motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 8, 1997/98:Fi19 yrkandena4, 10 och 27, 1997/98:Fi20 yrkandena 4, 8, 21, 22 och 28,1997/98:Fi21 yrkandena 42 och 43, 1997/98:Fi22 yrkande 4,1997/98:Fi26 yrkandena 1-5, 1997/98:Fi38, 1997/98:Fi41,1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 och 1997/98:Fi61dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om avgiften till arbetslöshetsförsäkringen,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om den svenska EU-avgiften,dels godkänner utskottets förslag till preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområden somriktlinjer för regeringens budgetarbete,28. Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak m.m. (mom.9-11) (fp)() anserdels att utskottets yttrande i avsnitten 2.6.2-2.7samt 3.0-3.28 bort ha följande lydelse:I liberalernas partimotion kritiserasinriktningen av den budgetpolitik som regeringen för.Regeringen hindrar genom skattehöjningar tillväxten ochframväxten av nya arbetstillfällen. Utskottet delardenna bedömning. Utskottet delar vidare motionensvärdering av budgetutvecklingen. Försämringarna avbudgeten var både en följdav att de svenska offentliga finanserna är uniktkonjunkturkänsliga och av de långsiktigastrukturproblem med lönebildning m.m. som under en långföljd av år ackumulerats i ekonomin och som lett tillvår låga tillväxt. Budgetsaneringen startade under denborgerliga regeringen och en betydande del av deförbättringar som skett är en följd av beslut som fattades under denborgerliga tiden, ofta mot hätskt socialdemokratisktmotstånd.Den budgetsanering som den borgerliga regeringenpåbörjade hade varit nödvändig för varje regering efter1992, oberoende av politisk färg. Det är emellertidbeklagligt ur tillväxt- och sysselsättningssynpunkt attden socialdemokratiska fortsättningen har haft en såstark tyngdpunkt, netto, på skattehöjningar.För att öka potentialen i den svenska ekonomin börskatter sänkas på det sätt som föreslås iFolkpartiet liberalernas motion. Utgiftstaket börunder de tre närmast efterföljande åren vara i runttal lägre än vad regeringenföreslagit.Tabell. Utskottets förslag till utgiftstak 1999-2001Belopp i miljarder kronor---------------------------------------------1999 2000 2001---------------------------------------------Regeringens förslag till 735,0 744,0 770,0utgiftstak---------------------------------------------Föreslagna -17,0 -22,2 -21,4utgiftsminskningar¹---------------------------------------------Ändrad ±0,0 ±0,0 ±0,0budgeteringsmarginal---------------------------------------------Föreslaget utgiftstak 718,0 721,8 748,6------------------------------------------------------------------------------------------¹ Exklusive förslag om minskad nivå påstatsskuldsräntor.Utskottet stöder målet om 2 procents överskott överkonjunkturcykeln i de offentliga finanserna. EnligtOECD ligger emellertid mest illa till avalla medlemsländer i fråga om de offentligafinansernas konjunkturkänslighet. Tillförlitligkunskap och empirisk visshet har vi dock först närSverige passerar botten av nästa lågkonjunktur.Detta talar för en stark finanspolitik med storvaksamhet vad gäller konjunkturen och de offentligafinanserna.Utskottet kan emellertid konstatera att regeringen- vilket påpekas i den folkpartistiska motionen -inte redovisar stora kommande utgiftsposter.Budgeten är därför inte så stark som regeringen görgällande. Det är exempelvis uppenbart att regeringen"mörkar" de verkliga kostnaderna för att fylla i desvarta hålen i de kommunala bostadsbolagen.Regeringen "mörkar" också notan för stängningen avBarsebäck. Utskottet bedömer att man lågt räknatskulle ha budgeterat ca ,och att den totala kostnaden torde ligga iintervallet , beroende inteminst på vilken alternativ energiförsörjning somväljs, beroende på i vilken utsträckning man villminska koldioxidutsläppen, och omfattningen av dekompenserande åtgärderna för att rädda miljön iSkåne och övriga mot angrepp från ökadeutsläpp från danska olje- och gaskraftverk som måstetill. Regeringens underbudgetering på denna punkt äralltså förBarsebäck, plus perår för bl.a. ökad kalkning av skog och sjöar iSydsverige.Sammantaget "mörkar" och underbudgeterar regeringenför med mer än 5 miljarder kronorper år, och för med nära 10 miljarderkronor.Folkpartiet liberalerna prioriterar i sinpartimotion nya arbetstillfällen, ekonomisktillväxt, skolan och ansvaret för dem som har detsvårt. Utskottet anser att denna prioritering ärriktig. I partimotionen redovisas ettbudgetalternativ som är inriktat på att under nästamandatperiod främja tillkomsten av 300 000 nya,reguljära arbetstillfällen. För att nå bl.a. dettamål bör skatterna sänkas i enlighet med motionensförslag med netto redan 1999.Arbetsgivaravgifterna i den privata tjänstesektornskall sänkas och denna sänkningskall också omfatta kommuner. En reglering ienlighet med finansieringsprincipen skall för derasdel neutralisera effekten av denna sänkning.Regeringens förslag till höjd statlig inkomstskattavvisas. Vidare skall dubbelbeskattningen av aktieroch andelar i aktiefonder avskaffas. Avdraget förpensionssparande höjs. Fastighetsskatten skallsänkas medanförmögenhetsskatten stegvis skall avvecklas heltfram till år 2001.Folkpartiets förslag till ökade satsningar uppgårtill och riktar sig motområdena vård, skola och rättvisa. Utskottet ställersig bakom denna inriktning på budgetarbetet ochstöder dessutom förslaget att införa en vårdgarantiliksom ett högkostnadsskydd för läkemedel. Stödettill handikappersättning och arbetshandikappadeskall också öka. På skolans område föreslås attbarntillägget i svuxa återinförs samt att anslagentill doktorandtjänster höjs. Bland partietsrättvisesatsningar ingår ett successivtåterställande av enprocentsmålet förbiståndspolitiken samt krav på att tidigarebeslutade besparingar i änkepensionen rivs upp.Skattesänkningarna och utgiftsökningarna föreslåsbli finansierade genom besparingar, vilkas effektberäknas till för år 1999.Tyngdpunkten i besparingarna ligger i olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder som till följd avarbetskraftsstimulerande åtgärder kan begränsas meddrygt . Besparingar skall ocksågöras i räntebidragen till bostäder samt i olikatyper av regionalpolitiskt stöd. Andra mer betydandebesparingar uppnås genom en långsammare takt igenomförandet av tilltänktainfrastrukturinvesteringar ochenergiomställningsprogrammet. Minskat fusk ochbättre skatteindrivning bidrar också tillfinansieringen, liksom åtgärder för bl.a. bättrerehabilitering varigenom utgifterna förförtidspension minskas. Stödet till de lokalainvesteringsprogrammen avvecklas.De samlade finansiella konsekvenserna av dennapolitik är följande:Tabell. Finansiella effekter 1999-2001Belopp i miljarder kronor----------------------------------------------1999 2000 2001----------------------------------------------Utgiftsminskningar +18,0 +25,4 +26,2----------------------------------------------Skattesänkningar -18,3 -26,7 -28,6----------------------------------------------Skattehöjningar m.m. +0,3 +0,3 +0,3----------------------------------------------Netto inkomster -18,0 -25,4 -26,3----------------------------------------------Effekt på det finansiella ±0,0 ±0,0 -0,1sparandet--------------------------------------------------------------------------------------------Fördelat på utgiftsområden innebär detta ökade ramarför framför allt utgiftsområdena 7 Internationelltbistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgsamt 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom.Beträffande biståndet beklagar utskottet debesparingar som har gjorts. Utskottet vidhåller, ilikhet med vad som föreslås i motion,att en procent av BNI skall gå till internationelltbistånd. Ramen bör därför successivt höjas med 1,5miljarder kronor för , 1,8 miljarder kronorför och för iförhållande till propositionens förslag.Besparingen på änkepensionerna bör rivas upp.Dessutom bör inte innehavet av fritidsfastigheträknas in i underlaget när bostadstillägget förpensionärer skall fastställas. Utskottet stödervidare liberalernas förslag attåterinföra vårdgarantin och att, genom en finansiellsamverkan mellan sjukförsäkringen och hälso- ochsjukvården, FINSAM, korta vårdköerna. Villkoren föratt få tillgång till personlig assistens börförbättras. Dessutom bör, under utgiftsområde 25,utbetalas stimulansbidrag till kommuner som byggeregna rum i äldreomsorgen.Största sänkningarna föreslås för utgiftsramarnaför 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, 14Arbetsmarknad och arbetsliv, 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande samt 22Kommunikationer.På arbetsmarknadspolitikens utgiftsområden föreslåsneddragningar som en följd av den effekt en ändradinriktning av den ekonomiska politiken får påsysselsättningen. Dessutom bör ineffektiva åtgärdersom t.ex. generationsväxlingen upphöra. Volymen påde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minskas.På utgiftsområde 18 avvisar utskottet regeringensförslag till s k lokalt investeringsprogram. Det ärett ineffektivt användande av statliga medel, mendet är också ett uttryck för ett centralistisktplanekonomiskt tänkande. Förutom att anslaget bördras in skall nu gällande beställningsbemyndigandeoch de medel som ännu inte slukats av nu liggandebemyndigande återtas. Utskottet anser dessutom atträntebidragen kan reduceras.Beträffande kommunikationsområdet anser utskottetatt en del av infrastrukturinvesteringarna kansenareläggas.Sammantaget föreslår utskottet följande preliminärafördelning på utgiftsområden:Tabell. Utskottets och liberalernas förslagtill utgiftsramar m.m. för 1999-2001På två områden vill utskottet särskilt framhållaföljande förslag.På utgiftsområde 24 Näringsliv anser utskottet, ilikhet med vad som framförs i folkpartimotionen, attsäkerheten inför risken av en olycka vid ettkärnkraftverk bör förbättras genom att ökaderesurser, , ställs tillförfogande för höjd säkerhet där den är i särklasssämst, dvs. i kärnkraftsanläggningarna i Sverigesnärområde - i , nämligen och S:tPetersburg, men även i . Medlen skallanvändas dels för att höja säkerheten i befintligaanläggningar, dels för finansiering av alternativtill existerande verk och i fullt medvetande om i och själv är måttligtintresserad av denna typ av insatser. För att få ettstörre genomslag för höjd säkerhet i ochUkraina bör dessutom göra åtaganden ommatchande finansiering: För varje ny miljon somövriga nordiska länder satsar för detta ändamål åtarsig att satsa en miljon. bör görasamma åtagande visavi andra potentiellamedfinansiärer, som t.ex. EU.På utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuneranser utskottet att förslaget i motionen om att påett verkningsfullt men ändå obyråkratiskt sätt"öronmärka" de ökade statsbidragen för skola, vårdoch omsorg bör bifallas.Sammanfattningsvis anser utskottet således attFolkpartiet liberalernas i motion Fi19 redovisadeförslag till inriktning av budgetpolitiken bör liggatill grund för budgetpolitikens utformning underkommande år. Det innebär att utskottet tillstyrkerde av detta parti föreslagna nivåerna förutgiftstaket för staten (yrkande 3) för 1999-2001liksom partiets förslag till beräkning av utgifternaför den offentliga sektorn (yrkande 2). Vidaretillstyrker utskottet liberalernasförslag till preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden i enlighet med ovanstående tabell(yrkande 4). Slutligen biträder utskottet ävenövriga av liberalerna i detta sammanhangframförda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottetsåledes motion Fi19 (fp) yrkandena 2-4, 10 och 27.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidareavstyrks övriga motioner som är aktuella i dettasammanhang.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi19 yrkande 3och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 7, 1997/98:Fi18 yrkande 2,1997/98:Fi20 yrkande 3, 1997/98:Fi21 yrkande 41 och1997/98:Fi22 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenför 1999 till , till 722miljarder kronor och till samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom inriktningen av budgetpolitiken,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi19 yrkande 2och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 2 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 2, 1997/98:Fi20 yrkande 2,1997/98:Fi21 yrkande 40 och 1997/98:Fi22 yrkande 2 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ienlighet med vad utskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1997/98:Fi19 yrkandena 4,10 och 27 samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 4och motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 8 och, 1997/98:Fi18yrkandena 3, 20 och 25, 1997/98:Fi20 yrkandena 4, 8, 21, 22och 28, 1997/98:Fi21 yrkandena 42 och 43, 1997/98:Fi22 yrkande4, 1997/98:Fi26 yrkandena 1-5, 1997/98:Fi38, 1997/98:Fi41,1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 och 1997/98:Fi61 godkännerutskottets förslag till preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden som riktlinjer förregeringens budgetarbete,29. Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak m.m. för 1999-2001 (mom. 9-11)(v)() anserdels att utskottets yttrande i avsnitten 2.6.2-2.7samt 3.0-3.28 bort ha följande lydelse:Utskottet ställer sig bakom Vänsterpartietsalternativ till regeringens politik. Utskottetanser, i likhet med , att det finnsanledning att utnyttja en starkare ekonomiskkonjunktur till att stärkasparandet i den offentliga sektorn. Det är ocksåangeläget att inleda en amortering av den offentligaskulden för att få ner den räntebelastning somskulden utgör. Ränteutgifterna på statsskulden ärden enskilt största utgiftsposten i statsbudgetenoch beräknas uppgå till över 100 miljarderkronor.Utskottet menar dock att sparandet iekonomin som helhet inte får vridas upp på för höganivåer. Det riskerar i så fall att försvagakonjunkturuppgången och leda till lägreinvesteringar och färre nya jobb. Utskottetsbedömning är att regeringen går för långt i sin iveratt tillgodose EMU-kravet på en s.k. konsolideradbruttoskuld på högst av BNP. En mer önskvärdoch realistisk uppläggning av budgetpolitiken talari stället för något högre utgifter de närmaste årenoch ett något lägre offentligt sparande. Då skapasförutsättningar för en högre offentlig och privatkonsumtion i kombination med en ökad sysselsättning.Utskottet ställer sig mot denna bakgrund bakomVänsterpartiet förslag att höja utgiftstaken förstaten med 10, 12 och jämförtmed regeringens förslag 1999, 2000 respektive 2001.Utskottet föreslår också motsvarande höjning avutgiftstaket för den offentliga sektorn.Utskottet vill framhålla att en starkaresamhällsekonomi först och främst förutsätter attfler är i arbete. Ytterligare resurser bör avdelastill åtgärder som ökar antalet arbeten. Av medel somregeringen vill använda för att amortera av denoffentliga skulden anser utskottet att man under denärmaste tre åren bör kanalisera 10, 20 respektive30 miljarder kronor till åtgärder avsedda att ökasysselsättningen. Utskottet vill tillföraytterligare till kommuner ochlandsting som en riktad sänkning avarbetsgivaravgifterna.Utskottet delar strävan attomfördela från dem med höga till dem med lågainkomster och från stora vinstrika företag till småoch fattiga. Därför bör egenavgiften sänkassamtidigt som värnskatten behålls och ytterligareett skikt på införs vid den statligainkomstbeskattningen på inkomster som överstiger . Grundavdraget bör slopas över brytpunktenoch de med höga inkomster bör betala egenavgifteräven på den del av inkomsten som överstigeravgiftstaket.Bolagsskatten bör höjas från , och envärnbolagsskatt på införas på vinster somöverstiger . Egenavgiften föregenföretagare bör sänkas och arbetsgivarinträdetvid sjukförsäkringen slopas för mindre företag.Bensinskatten och vissa energi- och miljöskatter börhöjas. För att stärka den privata tjänstesektorn bören ram för skattesänkningar reserveras på 4miljarder kronor.Utskottets syn på regeringens förslag tillpreliminär fördelning på utgiftsområdenasammanfattas i den efterföljande tabellen ochkommenteras översiktligt nedan. De absoluta tal somutskottet föreslår samt avvikelsen mot regeringensförslag redovisas i tabellen.Utskottet ställer sig bakom förslagtill preliminär fördelning.Tabell. Utskottets och förslag tillutgiftsramar m.m. för 1999-2001Utskottet noterar att regeringen inte har redovisatnärmare underlag som motiverar höjningar inomutgiftsområde 1. Ramen för utgiftsområdet börsänkas.Inom rättsväsendet finns stora ouppfylldaresursbehov hos bl.a. åklagarmyndigheterna ochpolisen, och utskottet föreslår en högre ram änregeringen.Utskottet noterar regeringens avsikt att avsätta 20miljoner kronor till informationsinsatser omEuropapolitiken och särskilt om euron. Hälften avdessa medel bör enligt utskottet avsättas förfolkbildningsinsatser i Europafrågor. Sådana medelbör enligt dansk modell kunna sökas av alla ideellaorganisationer som har relevanta projekt, bl.a. föratt förbereda folkopinionen för en folkomröstning omvalutaunionen.Utgifterna för totalförsvaret bör under åren1999-2001 kunna minska med 1,5, 2,5 respektive 3miljarder kronor.Utskottet vill erinra om att vidflera tillfällen har föreslagit en plan på tre årför en återgång till det en gång näst intillförverkligade enprocentsmålet. Utskottet föreslåratt utgiftstaket för utgiftsområde 7 Internationelltbistånd ökas med 1, 3,7 respektive 5,5 miljarderkronor för jämfört medregeringens förslag.Utskottet kan inte godta den asylpolitik som försför närvarande. Respekt för internationellaåtaganden vad gäller mänskliga rättigheter medför enhöjd ram för utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar.Utskottet ställer sig bakom krav påen storstadssatsning mot segregeringen. åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken somligger inom en ram på ,näringspolitiska och sociala insatser och åtgärderinom miljö- och boendeområdet. Den totalaomfattningen av dessa insatser kan summeras till ca1 miljard kronor. Detta är en rimlig utgångsnivå förde pengar som bör anslå för attsäkerställa en ny storstadspolitik.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg bör få ökade medel, bland annat förtandvårdsförsäkringen och bilstödet tillfunktionshindrade.Förändring kräver stabila socialförsäkringssystemsom gör att människor vågar söka sig nya vägar.Under 1990-talet har socialförsäkringarna blivitallt mindre heltäckande. Den sociala otrygghetenskapar vanmakt och utanförskap. Utskottet föreslåratt nivåerna i a-kassan, sjuk- ochföräldraförsäkringen höjs till från den 1januari 1999.Försäkringskassorna bör tillföras medel ochänkepensionerna bör återställas. Bostadstilläggettill pensionärer, som är den del av pensionssystemetsom har den bästa fördelningspolitiska profilen, börhöjas.Ersättningsnivån bör höjas till för den s.k.pappamånaden. Utskottet vill också framhålla att detär oacceptabelt att barn till föräldrar med låginkomst inte skall kunna träffa den förälder som deinte bor tillsammans med. Barnen bör därför få rätttill två umgängesresor per månad.Utskottet delar uppfattning att detvore mer ändamålsenligt att sammanförautgiftsområdena 13 och 14, som uppvisar ett starktömsesidigt samband. bör 1 miljard kronoröverföras från utgiftsområde 13 till 14 för aktivaotraditionella insatser. böröverföras till utgiftsområde 25 för extrajobbsatsningar inom kommuner och landsting under1999.Utskottet vill avsätta betydande belopp tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder som understöder enoffensiv sysselsättningstillväxt. Det s.k.volymmålet bör tas bort. Vidare måstearbetsmarknadspolitiken decentraliseras ochregelverket förenklas. Det behövs ett stort extrautrymme för otraditionella insatser för att kunnamöta de lokala behov som arbetsförmedlingsnämndernaanger.Ett nytt sammanhållet studiestödssystem för allautbildningsformer behövs. Bidragsdelen, som kansägas vara en obeskattad studielön, bör höjas ochlånedelen inte vara större än att lånet kan betalastillbaka före pensionsåldern.Utskottet anser att det behövs ett särskiltutvecklingsstöd till skolor i utsatta bostadsområdeneller till skolor som av olika skäl behöver extraresurser för att komma till rätta medsegregationsproblem.Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att ökarekryteringsbasen till högskolans naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar. För att på kort siktupprätthålla rekryteringen bör regeringensäkerställa att basåret kan fortsätta med ökadvolym.Folkbildningen har fått minskade resurser desenaste fem åren som den fått vidgadeuppgifter. Mer resurser krävs. Utskottet stödervidare förslaget om ett kvinnohistorisktcentralmuseum samt att stödet till de fria gruppernaoch kulturminnesvården ökas.Regeringens satsning för att skapa en hållbarbostadspolitik är otillräcklig och utskottet tillfördärför utgiftsområdet mer än 2 miljarder kronorytterligare . Medlen skall gå till ettinvesteringsstöd till nyproduktion och ett stöd förombyggnation. Utskottet anser också att medel frånprogrammet för lokala investeringsprogram böromfördelas till investeringsstöd för ombyggnation.Utskottet ser positivt på beslut om dens.k. kretsloppsmiljarden och investeringarna påekologiskt byggande, men är starkt kritiskt till attpartipolitisering tagit över vid utdelningen avpengar till olika kommunala miljöprojekt påbekostnad av behoven av miljöomställningen.Utskottet menar vidare att en genomgripandeutvärdering av miljöfonderna är nödvändig innanytterligare satsningar görs. Dels är det tveksamt omkretsloppsanpassningen skall ske i projektform, delsär det omöjligt att bedöma behovet av medel närinformation och utvärdering saknas. är detav intresse att utvärdera till hur stor del projektsom tilldelats medel har bidragit till en verkligkretsloppsanpassning. Vad som anförts om enutvärdering av de ekologiska fonderna bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.En kraftsamling måste till för att brytautvecklingen mot ökade regionala klyftor. Det finnsmycket optimism och folklig handlingskraft att tatill vara. I regeringens politik saknas konkretaförslag på en rad områden. Därför måste mer av etthelhetsgrepp tas som man systematiskt förner beslutanderätten.Utskottet delar uppfattning att denav regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 22Kommunikationer är för stor. Vägnätet är i stortsett färdigutbyggt. Man bör i stället satsa på enutveckling av järnvägen och de kollektivakommunikationerna.För att stärka kommunernas ekonomi och möjligheteratt trygga bra kvalitet i vård, skola och omsorgerföreslår utskottet en riktadarbetsgivaravgiftssänkning till kommuner ochlandsting omfattande . Dessutommenar utskottet att under 1999bör föras över från utgiftsområde 13 tillkommunsektorn. Förutsättningen för att dessa pengarskall komma kommunsektorn till godo är emellertidatt enskilda kommuner och landsting omvandlarbefintliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder ikommunerna till tidsbegränsade anställningar underavtalsenliga villkor.