bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Utvärderingar görs dels avsekretariatet för utvärdering och internrevision, som är direkt underställt Sidasstyrelse, dels av olika avdelningar och avbistånds-ambassaderna. Utvärderingsverksamhetenhar huvudsakligen tre syften: kontroll, lärandeoch kunskapsutveckling.Regeringen understryker att satsning påutveckling av kunskap och kompetens kommer attvara ett ledande tema i det framtida utvecklings-samarbetet. Satsningen kommer att ske längs trespår: samarbetsländernas kompetens, svenskkompetens och Sidas kompetens.Anslagsposten för det bilaterala biståndet ökar1999 med till 7 345 miljonerkronor. En fortsatt ökning förutses underkommande år. Den måste balanseras motförutsedda ökade medels-behov för främstutvecklingsbankerna och Europeiska utvecklings-fonden.I den prövning av samtliga bilateralaverksamheter som blir nödvändig måste ocksåreservationerna vägas in. minskadereservationerna inom det bilaterala biståndet med1 jämfört med utgången /96.Anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetetTusental kronor--------------------------------------------------Budget Beräknat19991998--------------------------------------------------1Afrika 1 600 000 1 670 000--------------------------------------------------2Asien 1 000 000 900 000--------------------------------------------------3Latinamerika 385 000 385 000--------------------------------------------------4Europa 280 000 295 000--------------------------------------------------5Särskilda utvecklingspro- 1 020 000 1 070 --------------------------------------------------6Krediter för utveckling 400 000 400 000--------------------------------------------------7Forskningssamarbete 410 000 470 000--------------------------------------------------8Enskilda organisationer 830 000 850 000--------------------------------------------------9Humanitärt bistånd 780 000 790 000--------------------------------------------------10Ekonomiska reformer 410 000 470 000--------------------------------------------------11Information 45 000 45 000--------------------------------------------------Summa 7 160 000 7 345 000--------------------------------------------------Anslagsstrukturen är i stort sett oförändradjämfört med innevarande budgetår. De indikativaramarna förnäringslivsutveckling, kontraktsfinansierat teknisktsamarbete respektive internationella kurser underdelposten Särskildautvecklingsprogram slås samman till en ram, vilketavspeglas itabellen nedan.Fördelningen under delposten Särskilda utvecklingsprogramTusental kronor--------------------------------------------------Budget Beräknat19991998--------------------------------------------------Näringslivsutveckling 70 000--------------------------------------------------Kontraktsfinansierat 160 000 400 000tekniskt bistånd--------------------------------------------------Internationella kurser 150 000--------------------------------------------------Demokrati och mänskliga 120 000 130 000rättigheter--------------------------------------------------Särskilda miljöprogram 200 000 205 000--------------------------------------------------Programutveckling 220 000 220 000--------------------------------------------------Rekrytering och 100 000 115 000utbildning avfältpersonal ochmultilaterala experter--------------------------------------------------Summa 1 020 000 1 070 000--------------------------------------------------Delpost 1 omfattar dels landramarna förprogramländer,dels medel för regionalt samarbete och övriga insatser,som äveninkluderar insatser för stöd till demokrati ochmänskligarättigheter. beräknas öka med 70 miljoner kronortill . Ökningar beräknas för (återgångtill tidigare nivå), , och Ugandasamt förRegionalt/övrigt (se kommentarer under Samarbete medländer ochregioner, ). Delpost 2Asien omfattar dels landramar för programländer, delsmedel för regionalt samarbete och övriga insatser, som äveninkluderar stöd till demokrati och mänskligarättigheter. beräknas minska med 100miljoner kronor till tillföljd av uppsägningen av samarbetsavtalet med insatser i som fortsätter ochslutförs finansieras under Regionalt/övrigt, vilket förklarar denkraftiga ökningen under denna del av posten. Höjningenav landramen för utgör en återgång tilltidigare nivå före neddragning med hänsyn till storareservationer. Delpost 3 Latinamerikaomfattar landramen för och samarbetet medCentral- och , inklusive . beräknas ett oförändrat belopp med hänsyn tillbetydande reservationer. Delpost 4Europa som införts omfattar insatser i f.d.Jugoslavien, inklusive valövervakningsinsatser i regionen, ochvissa länder i och . beräknasöka med till 295 miljonerkronor. Delpost 5 Särskilda programomfattar ett flertal verksamheter. Fördelningunder delposten, som beräknas öka med 50 miljoner till , framgår av tabellen. Ökningen hänför sig främsttill kurser och stipendier inom ramen för Sidasbreda satsning påkompetensutveckling.Landramar, gällande 1998 samt planerade 1999Tusental kronor--------------------------------------------------1998 1999----------------------------------------------------------------------------------------------------140 000 100 000--------------------------------------------------5 000 0--------------------------------------------------20 000 20 000--------------------------------------------------100 000 130 000--------------------------------------------------35 000 5 000--------------------------------------------------65 000 65 000--------------------------------------------------245 000 260 000--------------------------------------------------75 000 65 000--------------------------------------------------230 000 200 000--------------------------------------------------200 000 240 000--------------------------------------------------95 000 125 000--------------------------------------------------100 000 100 000--------------------------------------------------110 000 110 000--------------------------------------------------Regionalt/Övrigt 180 000 250 000--------------------------------------------------Summa 1 600 000 1 670 000------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------120 000 120 000--------------------------------------------300 000 0--------------------------------------------80 000 80 000--------------------------------------------90 000 100 000--------------------------------------------40 000 40 000--------------------------------------------130 000 170 000--------------------------------------------/120 000 120 000--------------------------------------------Regionalt/Övrigt 120 000 270 000--------------------------------------------Summa 1 000 000 900 000----------------------------------------------------------------------------------------80 000 80 000--------------------------------------------190 000 190 000--------------------------------------------115 000 115 000--------------------------------------------Summa 385 000 385 000--------------------------------------------Delpost 6 Krediter för utveckling omfattar u-krediter(finansiering av det s.k. gåvoelementet) ochbiståndskrediter. Ett oförändrat belopp om 400miljoner kronor beräknas. Sida betonar att kreditinstrumentet bör sessom en integrerad del av utvecklingssamarbetet ochhar föreslagit att krediter i ökad utsträckningbör kunna finansieras även under andra delposter,vilket redan förekommit i flera fall. Regeringen har också förordatökad flexibilitet i utnyttjandet av olikakreditinstrument och -former ibudgetpropositionen , där krediter behandlades utförligtmed utgångspunkt i Sidas utredning Bistånd påkredit. har fastställt enram för Sidas garantigivning, varav huvuddelenutgörs av biståndsgarantier för u-krediter. Vid årsskiftetuppgick garantiförbindelserna för u-krediter till drygt 9,3miljarder kronor. Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att ikläda statenbetalningsansvar till ett belopp om 12 miljarder kronorför garantigivning inom det internationella utvecklingssamarbetet, dvs.en oförändrad ram.Sida har på regeringens uppdrag i samråd medExportkreditnämnden överlämnat förslag om entreårig försöksverksamhet med en friståendegarantigivning, som inte är kopplad till u-kreditsystemet.Förslaget kommer att beredas . Riksdagenhar godkänt inrättande av en säkerhetsreservför en sådan garantiverksamhet (prop. 1997/98:1,utgiftsområde7, bet. 1997/98:UU2, rskr. 1997/98:103). Reservenfinansieras med medel som avsatts för subventionerinom u-kreditsystemet, där den faktiskakostnaden kommit att understiga den ursprungligen beräknade,bl.a. genom valutakursfluktuationer.Delpost 7 Forskningssamarbete är en högt prioriterad verksamhetoch spelar en viktig roll i den bredare satsningenpå utveckling av kunskap och kompetens isamarbetsländerna. beräknas öka med 60 miljonertill . Delpost 8Enskilda organisationer finansierar stöd genom svenskafolkrörelser och enskilda organisationer. En ökning med 20miljoner till beräknas. Delpost 9 Humanitärt bistånd används för attlindra följderna av väpnade konflikter förcivilbefolkningen, stöd till tidig återuppbyggnad ochkonfliktförebyggande samt insatser för offer förnaturkatastrofer. beräknas öka med 10miljoner till . Delpost10 Ekonomiska reformer används för betalningsbalansstöd ochskuldlättnad, inklusive inom ramen för internationelltsamordnade skuldinitiativ, till främst fattiga ochskuldtyngda länder som genomför ekonomiskareformprogram. De tidigare omfattande reservationerna underdelposten, som motiverade en kraftig neddragning 1997, minskarnu snabbt genom att fler länder uppfyllerkriterierna för stöd. beräknas en ökningmed 60 miljoner till 470 miljoner kronor.Delpost 11 Information ökade 1998 jämfört med föregående år. För1999 beräknas ett oförändrat belopp om 45 miljonerkronor. Den ökade satsningen i nära samarbetemellan Sida och syftar till attförbättra informationen om samlade utvecklingssamarbete ochom biståndets uppgift att bidra till lösningar påglobala problem. MotionernaMedelstilldelning, prioriteringar och anslagsstrukturI partimotion U203 (fp) yrkande 28 delvis, som denfår förstås, efterfrågas ändringar av regeringensförslag till anslagsfördelning inom anslaget A 1.2Bilateralt utvecklingssamarbete (bilaga 3, tabellerna 3 och4). begär i kommittémotionU204 (c) yrkandena 4-7 ändringar av regeringensförslag till fördelning inom anslagsposterna A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete samt inom delposterna A 1.2.1 , A1.2.2 och A 1.2.5 Särskilda utvecklingsprogram(bilaga 3, tabellerna 3 och 4). I yrkande 10anförs att det svenska biståndet bör bli mer flexibelt, ienlighet med den globala tendensen att i högre gradarbeta med problemorienterade och regionalastrategier. Motionärerna föreslår i detta syfte atten problemorienterad anslagsstruktur införs.I partimotion U206 (kd) yrkande 13 anser attde fleråriga biståndsramarna kan resultera ipassivitet i mottagarländerna. Av det skäletföreslår motionärerna att de femåriga samarbetsavtalenslopas. I yrkande 14 (delvis) begär ändringarjämfört med regeringens förslag inom anslagen iutgiftsområde 7. Internationellt bistånd (se bilaga 3, tabellerna 3 och 4). Moderaternaföreslår i partimotion U205 (m) yrkande 10 samt ikommittémotion U213 (m) yrkande 1 att systemet med landramaravvecklas till förmån för avtalsbundet samarbete,med strikta krav på effektivitet och som utesluterbistånd till regimer som kränker mänskliga rättighetereller är allvarligt korrupta. Utskottetsöverväganden I motionerna U203 (fp) yrkande28 delvis, som den får förstås, U204 (c) yrkandena4-7, U206 (kd) yrkande 14 (delvis) och U213 (m) yrkande 2(delvis) föreslås från budgetpropositionen avvikandemedelsfördelning vad avser anslagen,anslagsposterna och landramarna för det bilateralautvecklingssamarbetet. Motionärernas alternativa förslag framgårav tabellerna 3 och 4.Utskottet anser att regeringens förslag till fördelning mellanolika delposter inom det bilateralautvecklingssamarbetet för är välavvägt. Utskottet vill också hävda att den valda anslagsstrukturen,inom anslaget för det bilaterala utvecklingssamarbetet,är ändamålsenlig. I konsekvens med dettaställningstagande och till följd av tidigareställningstaganden rörande utgiftsramen och fördelningeninom utgiftsområdet avstyrks de förslag om enalternativ fördelning och anslagsstruktur inom detbilaterala utvecklings-samarbetet som framförs imotionerna U203 (fp) yrkande 28 i berörd del, U204 (c) yrkandena 4-7och U206 (kd) yrkande 14 i berörd del.Flera motioner, U205 (m) yrkande 10, U206 (kd) yrkande 13och U213 (m) yrkande 1 gäller specifikaförslag till ändringar av hur det svenskabiståndet struktureras. Bland förslagen återfinns bl.a. krav omatt systemet med landramar avskaffas och attfleråriga samarbetsavtal slopas. Beträffandeförslagen att avskaffa systemet med landramar respektivefleråriga samarbetsavtal har utskottet i betänkande1997/98:UU2 Internationellt bistånd bl.a. anförtatt det numera i samarbetsavtalen alltid finnsklausuler med krav på uppföljning, redovisning ochkorruptions-hämmande kontroll. Dessa frågor är viktiga, och högakrav bör ställas på att länderna uppfyller despecificerade villkoren. Bistånd kan alltid avbrytasom förutsättningarna för ett bra bistånd eller relationenmed landet radikalt försämras - det av uppsagdasamarbetsavtalet med efterprovsprängningarna av kärnvapen är ett exempel härpå.Samtidigt finns det ett värde i att bistånd är långsiktigt ochförutsebart för mottagarländerna. Denpartnerskapsrelation som eftersträvas med deviktigare mottagarländerna bygger på långsiktighet ochömsesidigt ansvarstagande. De landstrategiersom fastställs för samtliga programländer,andra viktiga samarbetsländer samt för vissa regioner harnormalt ett femårsperspektiv med revidering ominte regeringen bedömer att arbetet med en nylandstrategi kan skjutas framåt i tiden.Strategierna kopplas oftast till treåriga, i några fall tvååriga,samarbetsavtal med programländerna. Landramen är detårliga utfästa beloppet i samarbetsavtalet.Systemet är, enligt utskottets uppfattning,lämpligt och funktionellt för att garantera effektivitetenoch flexibiliteten i det svenskautvecklingssamarbetet. Utskottet finner därförinte anledning att förorda någon avveckling av systemet medlandramar eller av systemet med fleråriga samarbetsavtal. Utskottet avstyrker i konsekvens med dettamotionerna U205 (m) yrkande 10, U206 (kd) yrkande 13och U213 (m) yrkande 1. Motion U204 (c)yrkande 10 innehåller ett förslag om en merproblemorienterad anslagsstruktur inom biståndsverksamheten.Utskottet har senast i betänkandet 1997/98:UU2Internationellt bistånd behandlat önskemål om enmer problemorienterad anslagsstruktur. Utskottet görmot denna bakgrund följande bedömning. mening måste det svenska utvecklingssamarbetet anpassastill förutsättningarna i varje enskilt samarbetsland.Utgångspunkten är därvidlag såväl samarbetslandetsönskemål och behov som svenska önskemål ochresurser. Även andra givares verksamhet måste beaktas. Prövning avsamarbetets resultat, mål, inriktning och omfattningsker vid de normalt var tredje år återkommandelandstrategiprocesserna. finns det isamarbetsavtalen alltid klausuler med krav på uppföljning, redovisningoch korruptionshämmande kontroll.Utskottet konstaterade vidare i betänkandet 1997/98:UU2Internationellt bistånd att den genomfördalandstrategiprocessen syftar till attkoncentrera biståndet på färre sektorer och därmed bidra till ettmer effektivt bistånd. Landstrategier och andrapolicydokument som i ökande utsträckning tas frammöjliggör en styrning av biståndet till prioriteradeämnesområden. Enligt utskottets mening är inte de biståndspolitiskamålen om t.ex. fattigdomsbekämpning, demokratioch jämställdhet varandra uteslutande, utan skallgenomsyra hela det svenska utvecklingssamarbetet iett helhetsperspektiv. Det är därför inte ändamålsenligt att låtadessa ligga till grund för anslagsfördelningen.Flexibiliteten i det svenska biståndsarbetethar, enligt utskottets mening, ökat med det nyabudgetsystemet, där landramarna är egna anslag.Utskottet noterar avslutningsvis att stödet fördet regionala och gränsregionala arbetet på olikasätt uppmärksammas i budgetpropositionen. Meddet ovan anförda avstyrks motion U204 (c) yrkande 10.I propositionen 1998/99:1 yrkande 3 förslås att riksdagenbemyndigar regeringen att ikläda statenbetalningsansvar till ett belopp om 12 miljarderkronor för garantigivning. Utskottettillstyrker proposition 1998/99:1 yrkande 3.Verksamhetsgrenar Propositionen (avsnitt 3.6 s.34-43) Demokrati, mänskliga rättigheter ochgott styrelseskick Regeringen understryker attstöd till demokratisering, respekt för demänskliga rättigheterna och gott styrelseskick utgör ettprioriterat område inom det svenskautvecklingssamarbetet. Som ett led i Sverigespolicyutveckling på området överlämnade regeringen under våren1998 skrivelsen Demokrati och mänskliga rättigheteri utvecklings- samarbete tillriksdagen. Skrivelsen kommer tillsammans med regeringensskrivelse Mänskliga rättigheter i utrikespolitik attvara vägledande för det svenska samarbetet för attfrämja demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. MotionernaI partimotion U203 (fp) yrkande 3 pekar på skillnadenmellan det demokratibistånd vars primära mål är attbygga demokratins ramverk och stärka dess aktörer,och det bistånd som syftar till att öka medborgarnasdeltagande i den politiska processen. är av uppfattningenatt en alltför hög andel av demokratibiståndet gårtill den senare stödformen och föreslår därför attregeringen ges i uppdrag att presentera ettåtgärdsprogram syftande till en jämnare fördelningmellan biståndsformerna.Motionärerna understryker vidare att biståndsdialogen medmottagar- länderna bör vara ett kraftfulltinstrument för att främja demokrati och mänskligarättigheter. Budskapet bör vara entydigt även till länder ivilka det finns exportintressen. anser iyrkande 4 att demokratibistånd bör bedrivas avenskilda organisationer i de fall sådant skall utgåtill länder med diktatur. I yrkande 5 anförs att störrebiståndsengagemang i länder vars regimer intesträvar efter demokratisering bör undvikas. framhåller i yrkande 8 att ettfungerande rättsligt ramverk är en förutsättning fördemokrati, respekt för mänskliga rättigheter ochmarknadsekonomi. Biståndsinsatser för uppbyggnad av ettoberoende rättsväsende är därför av strategiskbetydelse. understryker vidarebetydelsen av att biståndet bidrar till attrespekten för de mänskliga rättigheterna upprätthålls imottagarländerna och begär i yrkande 12 att regeringen tarupp frågorna i samtal med de stater som brytermot dessa grundläggande rättigheter. I yrkande 13begärs att regeringen för redovisar lägetbeträffande de mänskliga rättigheterna i de länder sommottar svenskt bistånd.I kommittémotion U204 (c) yrkande 11 anför att Sverigebör avhålla sig från att ge omfattandebistånd till länder som inte eftersträvardemokratiskt styrelseskick. Demokratibistånd till diktaturerbör endast kunna ges genom enskilda organisationer. Motionärernabegär att regeringen lämnar en redovisningtill över tillståndet beträffandedemokratin och de mänskliga rättigheterna i de länder sommottar svenskt bistånd. anser inte att denredovisning regeringen lämnat ibudgetpropositionen uppfyller det åtagandet somregeringen gjort inför riksdagen.Kristdemokraterna pekar i partimotion U206 (kd) yrkande 4 påden försöksverksamhet som de senaste årenhar bedrivits genom att riksdagspartierna iliten skala givits möjlighet att kanaliserabiståndsmedel till systerpartier i mottagarländerna.Kristdemokraterna anför att denna biståndsforminom demokratibiståndet har givit goda resultatoch bör fortsätta. framhåller ipartimotion U210 (mp) yrkande 8 att enskildamänniskorättsorganisationer i vissa mottagarländer utsättsför förföljelse. Uppmärksamhet och stöd från detinternationella samfundet kan då utgöra ettviktigt skydd. Motionärerna menar att bör fokuserabistånd direkt till demokrati- och människorätts- samtkyrkliga organisationer i länder där kränkningarförekommer. lyfter i partimotionU212 (v) yrkande 4 fram kampen mot korruptionsom särskilt viktig. Därvidlag har inrättandet av demokratiskinsyn och fungerande institutioner stor betydelse. Motionärernaanför att ekonomiskt bistånd därför bör kombinerasmed satsningar till stöd för demokratiskutveckling och försvar av de mänskliga rättigheterna.I kommittémotion U602 (m) yrkande 3 anför attregeringen till bör redovisaläget beträffande de mänskliga rättigheterna ochdemokrati i viktigare mottagarländer av svenskt bistånd.Den redovisning som regeringen har gjort i samband medbudgetpropositionen är inte tillräcklig, ansermotionärerna. I yrkande 4 framförs att svensktbistånd inte bör utgå till regimer som grovt och systematiskt kränkerde mänskliga rättigheterna.Utskottets överväganden Ett antalmotioner, U203 (fp) yrkandena 4, 5 och 8, U204 (c) yrkande 11och U602 (m) yrkande 3, behandlar olika förslag om hurbiståndet för främjandet av demokrati ochmänskliga rättigheter bör vara utformat ochmotionärerna anser att svenskt bistånd inte bör utgå till regimer sominte eftersträvar ett demokratiskt styrelsesätt. Imotionerna förespråkas att rättsstatens betydelseoch demokratiaspekterna skall betonas i svenskabiståndsavtal. Vidare begärs att regeringen skall lämnaen redovisning till över tillståndetbeträffande demokratin och de mänskligarättigheterna i de länder som mottar svenskt bistånd.Utskottet anser det vara positivt att stödet tilldemokratisering och respekt för de mänskligarättigheterna utgör ett alltmer prioriteratområde inom internationella utvecklingssamarbete. Somframgår även på andra håll i detta betänkandegörs inom ramen för det svenskautvecklingssamarbetet en stor mängd insatser för utvecklandetav demokrati. Här kan t.ex. nämnas stödettill uppbyggandet av de demokratibärandestrukturerna i samarbetsländerna, stödet för att bekämpakorruption samt det omfattande svenska stödet genomenskilda organisationer, som är väl känt och engrundpelare i vårt stöd till demokrati och respektför mänskliga rättigheter. De i motion U203(fp) yrkandena 3, 5 och 8 och U212 (v) yrkande 4 fram-förda synpunkterna i dessa avseenden torde därför vara vältillgodosedda, varför de kan besvaras med vadutskottet anfört. Vad som framförsmotionsledes om en ökad betoning på den betydelse somrättsstaten har för utveckling ligger, enligt utskottets mening, iallt väsentligt i linje med svensk politik påområdet. En ökad uppmärksamhet riktas i det svenskautvecklingssamarbetet mot stärkandet av rättsväsendetoch andra demokratibärande strukturer, såsom ett livskraftigtcivilt samhälle. Motionskraven om rättsväsendetsbetydelse kan därför anses vara tillgodosedda genomdet svenska bilaterala utvecklingssamarbetet.Utvecklingssamarbetet mellan och samarbetsländernafastställs, som framgått också på annat håll idetta betänkande, genom särskilda samarbetsavtal.Utskottet vill erinra om att frågor om demokrati ochmänskliga rättigheter berörs i de flesta avtalen och utgör enallt viktigare fråga också i den dialog som föregårett avtals undertecknande. Vad i motionerna U203(fp) yrkande 12, U204 (c) yrkande 11 (i berörd del)och U206 (kd) yrkande 4 har framförts kan i allt väsentligt ansesvara tillgodosett, varför de kan besvaras med vadutskottet anfört. Enligt utskottetsbedömning, vilken också framfördes i betänkandet1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete, kan biståndetanvändas för att i länder, där det förekommerkränkningar av de mänskliga rättigheterna, på ettpositivt och konstruktivt sätt påverka och förbättrasituationen och utvecklingen. Som utskottet påpekade i dettabetänkande går demokratistöd dessutom ipraktiken vanligen via enskilda organisationermen är riktat både till enskilda organisationer ochmyndigheter i mottagarlandet. Utskottetkan inte ställa sig bakom krav på att bistånd inte skall få gestill statsmakter som systematiskt kränker de mänskligarättigheterna eller att bistånd till diktaturerendast skall få kanaliseras genom enskildaorganisationer. Biståndet behövs bäst där det är svårast att genomföra.