bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 1997/98:60Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen samt motioner väcktamed anledning av skrivelsen. Därtill behandlas ett antal motionsyrkanden frånallmänna motionstiden /98. Motionerna tar bl.a. upp frågor kringutvidgningen, reformer av vissa gemensamma politikområden, frågor kring EMU,unionens budget, miljö- och energifrågor samt olika aspekter av unionensrelationer med omvärlden.Som underlag för utskottets överväganden har yttranden inhämtats från andrautskott.Utskottet konstaterar i betänkandet att fattades många avgörandebeslut för unionens framtida utveckling. En viktig milstolpe var beslutet attfördjupa utvidgningsprocessen genom att inleda genomgången av unionensregelverk med samtliga kandidatländer. Likaså var slutförandet avfördragsöversynen i regeringskonferensen och utrikesministrarnas undertecknandeav Amsterdamfördraget ett viktigt steg mot en utvidgad och fördjupad union. Vidett extraordinärt möte om sysselsättningen manifesterade unionens stats- ochregeringschefer sitt engagemang i sysselsättningsfrågorna, något som ocksååterspeglas i förändringar i Amsterdamfördraget vad gäller dessa frågor.Slutligen kan konstateras att togs även viktiga steg motförverkligandet av valutaunionen och införandet av en gemensam valuta.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor kring utvidgningen avEU. Utskottet har därvid framhållit att utvidgningen av unionen med länder iCentral- och samt är en historisk uppgift för EU och dessmedlemsstater. Att utsträcka samarbetet till dessa länder bidrar till en ökadpolitisk och ekonomisk stabilitet och är, enligt utskottets uppfattning, ettviktigt steg på vägen för att lägga grunden för en bestående freds- ochsäkerhetsordning i . Utskottet finner att de frågor som väckts medanledning av utvidgningen har fått en utförlig genomlysning av de utredningarsom regeringen tillsatte och vilkas resultat presenterades hösten 1997.Utskottet betonar också vikten av att utvidgningsprocessen inte stannar upp ochatt de länder som inte inleder medlemskapsförhandlingar i en första omgångsnarast får tillfälle att göra detta, i synnerhet gäller detta ochLitauen. Utskottet betonar i betänkandet behovet av reformer när det gäller dengemensamma jordbrukspolitiken och även vad avser den gemensamma struktur- ochregionalpolitiken. Dessutom lyfter utskottet fram behovet av fortsattaansträngningar för att uppnå en gradvis integrering och ett bredaresamarbetsområde mellan och . Därvid spelar det partnerskaps- ochsamarbetsavtal som trädde i kraft en grundläggande roll.Utskottet konstaterar i betänkandet att regeringen i skrivelsen, förutom attlämna en utförlig presentation av verksamheten i EU , även redogörför sitt agerande i olika frågor som EU hade att hantera och isynnerhet vad avser de av prioriterade frågorna. Skrivelsen utgör,enligt utskottets mening, en innehållsrik och värdefull redovisning av fakta,och utskottet vill framhålla att den spelar en viktig roll i informations- ochsamrådsprocessen kring EU-frågorna mellan och regeringen.Samtliga motioner som behandlas i föreliggande betänkande avstyrks elleranses besvarade. Med det som anförts i betänkandet föreslår utskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1997/98:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen till handlingarna.Reservationer och särskilda yttranden har på enskilda avsnitt i betänkandetlämnats av Moderata samlingspartiet, liberalerna, ,, de gröna och Kristdemokraterna.2 SkrivelsenRegeringen redogör i skrivelse 1997/98:60 för verksamheten i Europeiska unionenunder 1997 i enlighet med 10 kap. 1 § riksdagsordningen. Skrivelsen behandlarden övergripande utvecklingen inom unionen, det ekonomiska och socialasamarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, inkluderande den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken, samarbetet i rättsliga och inrikes frågor,unionens institutioner, svenska språkets ställning samt rekrytering av svenskamedborgare till unionens institutioner.Regeringen yrkar i skrivelsen att tar del av Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen . Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:691997/98:U25 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för att allt material av väsentligbetydelse som ligger till grund för ställningstaganden i samarbetet i såvälförsta som andra och tredje pelaren skall följa sexveckorsregeln,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lobbyverksamhetens olika sidor inom EU skall kartläggas ochregistreras,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens försök att slutföra det multilateralainvesteringsavtalet () utan dialog och utan diskussion om landspecifikareservationer för del med ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen, inför nästa omgång förhandlingar omfördragsändringar, som svenskt mål sätter upp att det blir möjligt för enskildastater att införa och upprätthålla högre miljöstandard när det gäller varorinom EU:s inre marknad,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inom EU måste försvara sin rätt att utforma en egenregionalpolitik.1997/98:U26 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med en skrivelse kring vilka faktiskaförändringar som EU-medlemskapet haft för medborgarna, hur de demokratiskamöjligheterna påverkats och vilka konsekvenser EU haft såväl på den offentligasom den privata ekonomin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att EU i högre grad inriktar sig på frågorsom inte kan lösas på nationell nivå, i första hand miljöfrågor, och arbeta föratt tona ned samarbetet inom områden som passar bättre på nationell ellerregional nivå,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en folkomröstning skall avgöra om skall gå med i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konvergensprogrammets krav på en minskad arbetslöshet och krav påminskad miljöskuld,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en prioriterad fråga för att driva i EU skall vara attställa hårda miljökrav och krav på att varor är närproducerade vid varjeupphandling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisningen av de faktiska kostnaderna för EU-medlemskapet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s bidragssystem,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att verkar för att utvecklingen av förnyelsebaraenergikällor prioriteras,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verkar för att miljöfrågornas roll inom EU stärks ochfår en större tyngd och avgörande betydelse inom EU:s alla politikområden,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetet med en omställning av vattenförsörjningssystem inom EUges högsta prioritet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall avstå från sitt observatörskap i VEU,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte godkänna i dess nuvarande form,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att inte tillåta någon inskränkning i svenska språketsställning inom EU.Övriga motioner1997/98:U41 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en oberoende utvärdering av EU:s östutvidgning.1997/98:U43 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att snabbt lösa EU:s institutionella frågor.1997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verksamheten inom Europeiska unionen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hanteringen av , behovet av program förvänortssamarbete och horisontellt samarbete samt om behovet av en offensivgemensam regionalpolitik inom EU,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att EU bör utveckla ett särskilt partnerskap med Ryssland.1997/98:U501 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall ge högsta prioritet åt unionens utvidgning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reform av EU:s gemensamma jordbrukspolitik och riktlinjer förEU:s struktur- och regionalpolitik.1997/98:U505 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om östutvidgningens prioritet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om subsidiaritetsprincipen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbeta för att få något EU-organ placerat i Sverige.1997/98:U609 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen inom ramen för EU:s Medelhavspolitik betonar kravetpå mänskliga rättigheter och demokrati i dialogen med de associerade länderna.1997/98:U618 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt bör styra och stödja aktionsplaner samt EU:sPHARE- och TACIS-program så att dessa utvecklar och förändrar energisystemet iekologiskt hållbar riktning och inte stöder nya kärnkraftverk.1997/98:U636 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den i EU skall agera för att upprätta etthandelsavtal mellan EU och Kuba.1997/98:U802 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av attSverige verkar för att lyfta fram Östersjöperspektivet inom EU:s olika programoch samarbetsområden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att agerar för att den förestående utvidgningen avEU realiseras och följs av nya utvidgningsomgångar.1997/98:U803 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för att en järnväg längs Norrlandskustenmed förbindelse mot och Archangelsk blir ett av EU:s TEN-projekt.1997/98:U805 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om svenskt stöd tillNordsjösamarbetet.1997/98:Fi218 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete mellan de nordiska länderna för att mobilisera ekonomisktstöd från EU för bekämpning av miljöproblemen i Östersjöområdet.1997/98:A460 av m.fl. (c) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den svenska Europapolitiken,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gränsregionalt samarbete.4 Ärendets beredning, yttranden från andra utskott, betänkandets dispositionDen nu föreliggande skrivelsen behandlas av utrikesutskottet. Utrikesutskottethar berett övriga utskott tillfälle att yttra sig över skrivelsen samt demotioner som behandlas i anslutning till denna i de delar som har samband medrespektive utskotts beredningsområde. har erhållit yttrandenöver skrivelsen jämte motionerna från finansutskottet, näringsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet. I de frågor som inte faller inom utrikesutskottetsprimära beredningsområde har relevanta avsnitt ur de andra utskottens yttrandenrefererats eller citerats relativt utförligt. Yttrandena återges också i sinhelhet i bilaga 1 till betänkandet.Även bedömningar i de övergripande frågor som faller inom respektive utskottsberedningsområde och som utskotten har presenterat i sina yttranden redovisas ibetänkandet. Därutöver har utrikesutskottet även i vissa fall refererat ellerciterat egna betänkanden eller betänkanden från andra utskott i de delar somberör frågor som även behandlas i föreliggande betänkande.I betänkandets avsnitt 5 tas inledningsvis upp frågor av övergripandekaraktär och frågor kring utvidgningen med länderna i Öst- och Centraleuropaoch samt några frågor inom Agenda 2000. Därefter tas vissa frågor inomEG-samarbetet upp till behandling: sysselsättning, EMU, vissa budgetfrågor,transporter, energi- och miljöfrågor samt reformer av struktur- ochregionalpolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken. I nästföljande avsnittbehandlas unionens externa relationer inkluderande den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. I ett avslutande avsnitt behandlas språkfrågan och fråganom lokalisering av EU-organ.Regeringens skrivelse är omfattande och täcker alla delar avunionssamarbetet. I sammanfattningarna av skrivelsen i detta betänkandefokuseras dels på vissa övergripande frågor, dels på vad som framgår avskrivelsen i de delar som behandlas i föreliggande betänkande.Skrivelsen innehåller således avsevärt mer och bredare information än vad somframgår av sammanfattningarna i detta betänkande. För den läsare som sökerinformation på andra områden än de som behandlas i detta betänkande hänvisassåledes till regeringens skrivelse. 5.1 Allmänna överväganden och vissa övergripande frågorSkrivelsenI skrivelsen framhåller regeringen att under tredje år som medlem iEuropeiska unionen präglades verksamheten i EU av arbetet med att förbättra ochfördjupa samarbetet samt att förbereda unionen på att ta emot nya medlemmar.Regeringen framhåller att fred är Europeiska unionens yttersta syfte.Erfarenheterna från återkommande europeiska storkrig och två världskrig liggerbakom uppbyggandet av det som är EU. Den grundläggande tanken är attgenom integration och samarbete knyta länder och folk så nära varandraatt krig inte skall kunna uppkomma. I skrivelsen konstateras att EU-samarbetethar varit framgångsrikt. Historiska fiender har försonats. är detomöjligt att tänka sig ett krig mellan EU:s medlemsländer.Regeringen anför vidare att den historiska uppgiften nu är att överbrygga denpolitiska och ekonomiska klyftan mellan väst och öst och att skapa ett Europapräglat av fred och välfärd, utan murar mellan länder och folk. Under 1997fattade EU vid sitt toppmöte i det avgörande beslutet attinleda förhandlingsprocessen med de tio länder i samtCypern vilka ansökt om medlemskap. Det viktigaste motivet för denna föreståendeutvidgning är detsamma som en gång banade väg för den europeiska integrationen,att genom ekonomiskt och politiskt samarbete minska risken för krig ochkonflikter. Detta är en politik som också ger ökad trygghet ochsäkerhet.Samtidigt med arbetet att utvidga unionen fördjupas och effektiviserassamarbetet, framhåller regeringen vidare. EU strävar efter att tydligareinrikta sig på de områden som upplevs som mest relevanta av medborgarna. Dithör exempelvis frågor om fred, sysselsättning, arbetet för en god miljö,jämställdhet och kamp mot brottslighet. Det är en utveckling av samarbetet somSverige starkt stöder.Vidare anför regeringen att fattades viktiga beslut för att bättresamordna kampen mot arbetslösheten. Vid det extra toppmötet i inovember antogs omfattande riktlinjer för sysselsättningspolitiken som i alltväsentligt överensstämmer med svenska ambitioner på området.Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) övergår till dentredje etappen. En gemensam centralbank upprättas och en gemensam valutainförs. Det är i svenskt intresse, menar regeringen, att valutaunionen blirframgångsrik.EU fortsätter att utveckla den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken(GUSP). Regeringen menar att genom denna samverkan kan medlemsländernatillsammans få ett större inflytande och spela en mer aktiv roll på denvärldspolitiska scenen än om länderna hade agerat vart och ett för sig. Detgäller särskilt ett mindre medlemsland som . Genom att påverka dengemensamma politiken har kunnat få större inflytande också i andrainternationella organisationer. EU är världens största biståndsgivare ochverkar aktivt för att förebygga och bilägga konflikter i världen. EU tar ettsärskilt stort ansvar i återuppbyggnadsarbetet i , förAlbanien samt spelar en aktiv roll i exempelvis och vid de storasjöarna i (och ).En grundläggande princip för samarbetet är att beslut skall fattas så näramedborgarna som möjligt. Regeringen menar att ett fördjupat europeisktsamarbete är nödvändigt och rationellt på vissa områden medan andra frågorhanteras bäst i medlemsländerna och värnar om denna s.k. närhetsprincip i EU-arbetet. Detta innebär t.ex. att EU-budgeten endast skall finansiera åtgärdernär EU-nivån innebär ett mervärde jämfört med nationella åtgärder och nationellfinansiering. Regeringen framhåller i skrivelsen att en god avvägning mellanden europeiska och den nationella kompetensen är i allas intresse och stärkermedborgarnas förtroende för samarbetet inom EU.Regeringen konstaterar vidare att har på ett framgångsriktsätt kunnat föra fram sina synpunkter inom en mängd områden, inte minst isamband med förhandlingarna om Amsterdamfördraget och beslutet om att inledautvidgningsprocessen. inflytande står väl i nivå med det somjämförbara medlemsländer har, framhåller regeringen i skrivelsen.Under första halvåret 1997 prioriterades det reformarbete som fördes inomregeringskonferensens ram och som resulterade i Amsterdamfördraget. prioriterades arbetet inför det extra toppmötet om sysselsättningen,som hölls , samt förberedelserna för beslutet om att inledautvidgningsprocessen, vilket fattades . Vidare prioriterades följandeområden under 1997:- arbetet med försurningsstrategin,- inom kemikalieområdet har betydande ansträngningar gjorts vad gäller de s.k.övergångslösningarna,- ökad öppenhet och insyn i EU:s institutioner,- kampen mot den organiserade brottsligheten, bl.a. narkotikabekämpning,- på konsumentområdet har bl.a. aktiva insatser gjorts beträffande hälsa ochlivsmedelssäkerhet,- förberedelserna av den tredje etappen av EMU, bl.a. i förhandlingarna omstabilitets- och tillväxtpakten samt- unionens arbete för att främja fred och utveckling i världen.EU:s stats- och regeringschefer samlades som brukligt till två möten . Vidare genomfördes ett extraordinärt toppmöte omsysselsättningen i i november.Vid Europeiska rådets ordinarie möte i enadesstats- och regeringscheferna om ett nytt fördrag. Det nya fördraget kom attkallas Amsterdamfördraget och innebär nya villkor för samarbetet på en radområden. Det gäller till exempel de av prioriterade frågorna omsysselsättningen, miljön, öppenheten, jämställdheten, konsumentpolitiken ochutrikes- och säkerhetspolitiken framhåller regeringen. Viktiga reformerbeslutades också när det gäller hur EU skall skapa fri rörlighet för personerinom EU och effektivare bekämpa internationell brottslighet.Regeringen bedömer att Amsterdamfördraget innebär väsentliga förbättringar avsamarbetet inom EU på en rad områden. Framför allt gäller det sysselsättningen,som får en betydligt mer framskjuten plats i fördraget. De svenska kraven har istor utsträckning tillgodosetts även inom de andra områden prioriteratmenar regeringen.Syftet med det extra toppmötet om sysselsättningen var att i enlighet med dennya sysselsättningsavdelningen i Amsterdamfördraget utarbeta gemensammariktlinjer för ökad sysselsättning.De antagna riktlinjerna ligger väl i linje med svensk politik menarregeringen. Det gäller särskilt åtgärder för att, framför allt genomutbildning, stärka individens ställning på arbetsmarknaden och prioriteringenav frågan om jämställdhet mellan män och kvinnor.Ett centralt element i den nya avdelningen är en aktiv övervakning avmedlemsstaternas sysselsättningspolitik.Sysselsättningsriktlinjerna följs upp av nationella handlingsplaner, och enförsta avstämning av dessa sker vid i i juni1998.Europeiska rådets möte i var historisktmenar regeringen. Vid mötet gav EU beskedet att de tio kandidatländerna frånÖst- och samt är välkomna att bli medlemmar så snart deuppfyllt villkoren för medlemskap. och bedrev ett intensivtarbete för att alla ansökarländer skulle inkluderas iutvidgningsprocessen från dess start. Enligt det föreliggande förslaget frånkommissionen skulle förhandlingar endast inledas med sex av kandidatländerna.Den kompromiss som antogs vid mötet innebär att utvidgningsprocessen inledsgemensamt med alla länder. Alla länder deltar i genomgången av EU:s regelverk.Sex länder - , , , , och - fårstarta de konkreta förhandlingarna först, med möjlighet för de övriga attansluta sig. Regeringen framhåller i skrivelsen att resultatet innebär attväsentliga element i det gemensamma förslaget från och fåttgehör.Vidare fortsatte förberedelserna för EMU. En resolution antogs om samordningav ekonomisk politik, externa aspekter av EMU och rådets dialog med Europeiskacentralbanken (ECB).Sverige, och undertecknade ettanslutningsavtal till som och Islandundertecknade samarbetsavtal. löper parallellt med och haren nära koppling till EU, vars regler inom samma områden automatiskt ersättermotsvarande Schengenregler. I linje härmed beslutades vid iAmsterdam att skall införlivas i EU. Därför ärtill Amsterdamfördraget fogat ett särskilt protokoll som reglerarSchengensamarbetets införlivande i EU.För den nordiska anslutningen till det operativa samarbetet inomSchengensamarbetet var det viktigt att snabbt lösa frågan om hurSchengens informationssystem (SIS) skall uppgraderas inför utvidgningen till denordiska länderna, framhåller regeringen. Tidtabellen för utvecklingen av detnya informationssystemet, SIS II, drog ut , men i oktober 1997beslutades att det nuvarande informationssystemet skall uppgraderas för attrymma de nordiska länderna år 2000.Genom och samarbetsavtal med från december1996 säkerställdes den nordiska passunionens fortbestånd menar regeringen.Avtalsförhandlingarna kännetecknades av stor förståelse för och Islandsönskemål om deltagande understryker regeringen i skrivelsen. EnligtAmsterdamfördragets protokoll om införlivandet av i EU skallNorge och associeras till genomförandet av genomsärskilda avtal, baserade på samarbetsavtalen . I en gemensamförklaring till Amsterdamfördragets Schengenprotokoll anges att parterna skallvidta alla nödvändiga åtgärder för att dessa avtal skall kunna träda i kraftsamtidigt med Amsterdamfördraget. uttalade i sina slutsatserfrån toppmötet i att de lösningar som uppnåtts i regeringskonferensengör det möjligt att bibehålla den nordiska passunionen inom ramen för ettbredare europeiskt samarbete om fri rörlighet för personer. Målsättningen attavtalen med och skall kunna träda i kraft medAmsterdamfördraget upprepades vid i i december1997.MotionernaI partimotion U25 (v) yrkande 1 konstaterar motionärerna att det särskildaprotokollet om de nationella parlamenten i Amsterdamfördraget innebär att deskall erhålla handlingar från kommissionen minst före beslut iministerrådet. Enligt protokollet berör nyordningen endast förslag frånkommissionen angående rättsakter och gemensamma ståndpunkter, påpekarmotionärerna. Motionärerna anför att detta är otillräckligt och menar att alladokument av väsentlig betydelse som ligger till grund för ställningstagandeninom samarbetet i både första och tredje pelaren bör följa sexveckorsregeln.I partimotion U25 (v) yrkande 6 anför motionärerna att de transnationellaföretagen och deras organisationer har många personer verksamma förlobbyverksamhet. Dessa har upparbetade kanaler till kommissionens tjänstemänoch företrädare för de nationella regeringarna och kan lätt komma i kontakt medbeslutsfattare och förslagsställare, menar motionärerna. Däremot harmiljörörelse, fackföreningar, konsumentrörelse och andra organisationer i långtmindre utsträckning denna möjlighet, framhålls det i motionen.