bet · GL01UbU12 · 1998-03-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett sjuttiotal yrkanden om olika högskolefrågor imotioner från allmänna motionstiden och tre från allmänna motionstiden1996.Samtliga yrkanden avstyrks.Yrkandena handlar om vissa övergripande frågor, resurstilldelningen förgrundutbildningen, lärarna i högskolan, studieorganisationen, tillträdesfrågor,kårobligatoriet, studenternas rättssäkerhet m.m. och vissa forskningsfrågor.M, c, fp, v, mp och kd har reserverat sig på flera punkter. Totalt finns detreservationer på 30 punkter. Motioner från allmänna motionstiden 19961996/97:T916 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansutbildning.1996/97:T917 av () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om människors behov av vidareutbildning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kostnadseffektiva studieplatser.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub201 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antagningssystemet till högskolan.1997/98:Ub247 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en elev skall vara godkänd i alla kurser för att erhållagrundläggande behörighet till högskolan.1997/98:Ub406 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nordisk överförbarhet avuniversitetsmeriter.1997/98:Ub408 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förmåner för idrottsmän viduniversiteten.1997/98:Ub409 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omuniversitetens och högskolornas lokaler.1997/98:Ub415 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om förtydligande avhögskoleförordningen vad gäller uppdragsutbildningen.1997/98:Ub416 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten atttillgodoräkna sig innehållet i sin värnpliktsutbildning vid ansökan till olikastudievägar.1997/98:Ub420 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenframförts om vikten av att högskolan skyndsamt genomför det tredje uppdraget -det regionala ansvaret.1997/98:Ub432 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande avkårobligatoriet för distansstudier.1997/98:Ub441 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas12. att avslår regeringens förslag att införa sanktioner mot delärosäten som inte uppnår de uppsatta målen när det gäller nyanställning avkvinnliga professorer.1997/98:Ub458 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning om incitament föruniversiteten att utöka platserna på enstaka kurser på C- och D-nivån enligtvad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bristfällig rättssäkerhet för studenter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föreskrifter som högskolan får meddela,9. att hos regeringen begär förslag om utvidgat ansvar förhögskolorna för rådgivning till studenter.1997/98:Ub459 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FoU-stöd.1997/98:Ub460 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förnyelse av svensktnäringsliv.1997/98:Ub466 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsarbete för att öka rekryteringen av personer medinvandrarbakgrund till högre utbildning.1997/98:Ub469 av m.fl. (mp) vari yrkas att beslutar geRiksdagens revisorer i uppdrag att utreda vilka effekter på svensk forskningsom deltagandet i EU:s forskningsprogram har haft och därvid specielltuppmärksammar de typer av effekter som behandlats i motionen.1997/98:Ub470 av () vari yrkas att beslutar geRiksdagens revisorer i uppdrag att granska hur fördelningen av medel sker vidolika lärosäten, hur dessa principer överensstämmer med de beräkningsgrundersom används vid statens budgetarbete samt vilka konsekvenser för likvärdighetoch kvalitet i utbildningarna det nuvarande anslagsförfarandet har.1997/98:Ub474 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarförsörjning och betydelsen av lärares kompetensutveckling,19. att hos regeringen begär ett förslag om avskaffande av kår-obligatoriet,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning på export.1997/98:Ub477 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att ta fram statistik som visar hur de olikaforskningsanslagen, pengarna från näringslivet och de olika EU-bidragenfördelas mellan dessa olika samverkansformer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att högskolorna tar fram en policy vad gäller samarbetetmellan högskola och näringsliv,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i högskoleförordningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på ekonomiska kalkyler,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om samarbetet mellan högskola ochnäringsliv.1997/98:Ub489 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens och högskolans respektive roller,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett oberoende ackrediteringsinstitut,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskolans ledning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärarrekrytering och utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rekryteringsmål,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antagningssystemet till högskolan,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot social snedrekrytering,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsteknik i undervisningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationalisering,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livslångt lärande,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenternas rättssäkerhet.1997/98:Ub801 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra studiesituationen för studenter med dyslexi viduniversitet och högskolor.1997/98:Ub805 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsmiljöns strategiska betydelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av forskningens frihet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar för grundforskningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av fristående forskningsfinansiärer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts dels om att de före detta fristående forskningsstiftelserna måsteåterfå sin tidigare roll, dels om statens användning av deras medel,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fler högskolor bör ges möjlighet att övergå i privaträttsligform,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetspremie i resursfördelningssystemet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den högre utbildningens ledning och organisation,14. att hos regeringen begär en utredning om hurutbildningsfinansieringen kan anpassas till de studerandes önskemål och tillbehovet av återkommande kompetenshöjande utbildning,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre samverkan och kontakt mellan högskolorna och näringslivet,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationstekniken i den högre utbildningen.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av grundutbildningsplatser på universitet och högskoloroch åtgärder för att underlätta möjligheterna att välja kombinationer av kurservid olika fakulteter och högskolor,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en genomgripande effektivisering av nuvarande sy-stem förantagning till grundutbildning vid universitet och högskolor,41. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad rörlighet och differentiering av forskar- ochlärartjänster vid universitet och högskolor,42. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till att i samverkan med universitet ochhögskolor föreslå nya organisationsformer i syfte att möjliggöra effektivarationaliseringar i verksamheterna vid universitet och högskolor,49. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rationalisering av sektorsforskningen.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med ett samlat förslag angående hurrekryteringen till den högre utbildningen bland olika invandrargrupper skallöka,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalificeringstrappan som bör ligga till grund för det fortsattaarbetet med att utveckla systemet för tilldelning av högskolornas fastaforskningsresurser,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med förslag angående hur enkvalificering skall ske för högskolor som vill bli profilhögskolor inom sinarespektive områden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med ett strategiförslag kring hurrekryteringen av lärare kan ökas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all offentlig forskningsfinansiering bör redovisas i en samladforskningsbudget,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med förslag på hur antagningsreglernatill högre utbildning för IB-studenter kan lösas,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utbyggnad av postexaminakurser.1997/98:K333 av m.fl. (m) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen för skall redovisa förutsättningarna föratt etablera ett s.k. virtuellt universitet,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en digitalisering av universitetsbiblioteken.1997/98:Fi205 av m.fl. (m) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningspolitiken,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forsknings- och teknologipolitiken.1997/98:So430 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappanpassning av högskolor och universitet.1997/98:Kr518 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studieplatser för elitidrottare vid universitet och högskolor.1997/98:T815 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om distansexamination.1997/98:Jo544 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att högskolor och universitet skall vara skyldiga att erbjudaalternativ till djurförsök,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studenters rätt att slippa utföra djurförsök.1997/98:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag om åtgärder förkompetensutveckling och forskning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:A457 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om landsbygdens behov av FoU, utbildning ochrådgivning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om upprättandet av ett sammanhållet forskningsprogram för landsbygdensroll i samhället. I detta betänkande behandlar utskottet sådana motioner från allmännamotionstiden som rör högskolan och som inte har samband med budgeten förår 1998. De motionsyrkanden som handlar om vissa bestämda utbildnings- ellerforskningsområden behandlas dock i utskottets betänkande 1997/98:UbU13.Trafikutskottet har överlämnat tre motionsyrkanden från allmänna motionstiden1996 som också behandlas här.Utskottet tar först upp ett antal övergripande frågor. Därefter behandlas iskilda avsnitt förslag om resurstilldelningen till högskolans grundutbildning,lärarna i högskolan, studieorganisationen i grundutbildningen, tillträde tillgrundutbildningen och övriga studentfrågor. Sist följer ett avsnitt omforskningen.Övergripande frågorModerata samlingspartiet beskriver i motion 1997/98:Fi205 en reformstrategi förutbildnings- och forskningspolitiken. Den innebär i sammanfattning följande.Morgondagens företagande kommer att kräva mer kunskap hos medarbetarna, ochkraven kommer att förändras under arbetslivets gång. Mot denna bakgrund anges iyrkande 20 ett antal element i en framåtsyftande utbildningspolitik.Utbildningen måste tillgodose mer varierade krav än , vilket enligtmotionärerna talar för att utbildningsväsendet öppnas för andra än deoffentliga utbildningsinstitutionerna. Den offentliga utbildningsfinansieringenbör styras över från producenterna till elever och studenter.Gymnasieutbildningen bör integreras i företagen. Kraven på högsta möjligakvalitet i den eftergymnasiala utbildningen leder till en annanutbyggnadsstrategi än den som regeringen valt. Universiteten och högskolornabör utvecklas i olika riktningar och få ökad självständighet, och fleralärosäten bör privatiseras. Utbyggnad av teknisk utbildning bör prioriterasframför en allmän expansion. Kvalificerad eftergymnasial utbildning i samarbetemed företag förordas som en väg att snabbt fylla kompetensbehoven. Livslångtlärande kan inte planeras av staten, utan det gäller i stället att skapaförutsättningar för andra att möta behoven. Personliga utbildningskonton är enattraktiv framtidsväg, som skulle gå att kombinera med ett system varigenom detoffentliga stödet till eftergymnasial utbildning överförs från producenternatill studenterna.En forskningspolitik som bidrar till växtkraft kräver enligt yrkande21 ett antal element. För att forskningen skall kunna hålla högsta klass krävsett starkt statligt engagemang men också en nära samverkan med företagen. Isyfte att ge utrymme för de unika begåvningarna bör ett universitet utvecklastill ett masters- och doktoranduniversitet med speciella forskningsmöjligheter.Ett starkt näringslivsengagemang i främst de tekniska högskolorna ärnödvändigt. Industridoktorandprogrammen bör förstärkas. Den akademiskautbildningen, oavsett inriktning, bör ges en entreprenöriell inriktning.I motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 1 påpekas att utbildnings- ochforskningssystemen aldrig kan ses isolerade från resten av samhället.Företagsklimat, skatter, lönebildning, socialförsäkringar,arbetsmarknadsregleringar och själva synen på kunskap, lärande, ansvarstagandeoch individuell utveckling är alla en del av kunskapsmiljön. Tillkortakommandeni någon av dessa delar kan inte kompenseras av aldrig så goda insatser i deandra, anför motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår de nu beskrivna yrkandena.Utskottet instämmer i det som sägs i det sist nämnda yrkandet, men utgårfrån att den uppfattningen ligger till grund för regeringens arbete och anserinte att ett tillkännagivande av skulle ge någon anvisning om påvilket sätt regeringen borde förändra sin verksamhet. Åtskilliga av de förslagsom ingår i de båda yrkandena i motion 1997/98:Fi205 har behandlats avriksdagen. Det gäller t.ex. förslag om nationell skolpeng, om kvalificeradyrkesutbildning och om utbyggnad av högskolan, som behandlades i utskottetsbudgetbetänkande /98:UbU1, liksom frågan om universitetens och högskolornassjälvständighet i förhållande till staten, som behandlades i betänkande1997/98:UbU3. Andra element i motionärernas förslag tas upp av utskottet idetta och andra betänkanden i anslutning till andramotionsyrkanden.Fler högskolor bör övergå i privaträttslig form, säger samlingspartieti motion 1997/98:Ub805 yrkande 6. Erfarenheterna från ombildningen av Chalmerstekniska högskola och till stiftelser är goda, ansermotionärerna. En lämplig kandidat för att övergå i fristående form är Kungl.Tekniska högskolan.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Motsvarande förslag behandlades av vid förra och avslogsdå. Utskottet påpekade vid det tillfället att privatiseringen av Chalmerstekniska högskola och var förknippad med ett stortkapitaltillskott från de avvecklade löntagarfonderna, medan motionärerna intesagt något om kapitaltillskott vid en privatisering av ytterligare högskolor(bet. 1996/97:UbU9). Inte heller den nu aktuella motionen tar upp den frågan.Frågan om hur den offentliga utbildningsfinansieringen kan anpassas till destuderandes önskemål och till behovet av återkommande kompetenshöjandeutbildning bör utredas, sägs det i motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 14.Principer för vad som skall vara statens respektive den enskildes ansvarbehöver definieras. I ett längre perspektiv bör den offentligautbildningsfinansieringen styras över från producenterna till de studerande,anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Utredning om ansvarsfördelningen mellan det offentliga, arbetslivet och denenskilde när det gäller kompetensutveckling pågår inom ramen förKunskapslyftskommittén, som skall slutföra sitt arbete år2000 (dir. 1995:67 och 1996:71).Kristdemokraterna framför i motion 1997/98:Ub489 yrkande 1 kritik mot dencentrala styrningen av högskolan. Enligt motionärerna motarbetar regeringen denstörre frihet som lärosätena vunnit , något som märks t.ex. i frågaom antagningen till högskolan. Det enda som skall fastställas på central nivåär krav på mångfald och jämställdhet, anser motionärerna. Staten skall varagarant för högskolesystemet som helhet - dess kvalitet och effektivitet samtatt utbildningen är avgiftsfri och att det finns ett tillräckligtutbildningsutbud.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandet.Samma förslag avslogs av vid förra (bet. 1996/97: UbU9).När det gäller antagningen till högskolan hänvisade utskottet till vadriksdagen beslutat vid behandlingen av proposition1995/96:184 Tillträde till högre utbildning m.m., och yrkandet om garanti föravgiftsfrihet och tillräckligt utbildningsutbud avstyrktes eftersom det vartillgodosett.Moderaterna och tar i var sin motion upp frågor om rektor ochstyrelseordförande i högskolan. Enligt motion 1997/98:Ub805 (m) yrkande 10skall styrelseordföranden (liksom nu gäller) vara extern och utses avregeringen, men motionärerna anser att regeringen till styrelseordförande inteskall få utse en aktiv politiker. Vidare skall rektor utses avhögskolestyrelsen i stället för av regeringen. anser enligtmotion 1997/98:Ub489 yrkande 3 att högskolans styrelse själv bör utse sinordförande. Motionärerna ser en uppenbar risk att den politiska styrningen avhögskolornas verksamhet och inriktning ökar om regeringen utser ordföranden.U t s k o t t e t anser att bör avslå yrkandena.Riksdagen har tidigare under detta tagit ställning till regeringensförslag om högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet.1997/98:UbU3, rskr. 12) och därvid avslagit motionsyrkanden av samma innehållsom de nu aktuella. Utskottet står fast vid de bedömningar som då gjordes.Idén om ett oberoende ackrediteringsinstitut är intressant och bör utredas,sägs det i motion 1997/98:Ub489 (kd) yrkande 2. Ett sådant institut skulle hatill uppgift att utifrån ett antal klart och tydligt fastställda kriterierutvärdera kvaliteten på universitet och högskolor och tillhandahålla en?varudekla- ration? för var och en av dem, alternativt fastställa en lägstakvalitet som medger en ackreditering.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Högskoleverket har som en av sina huvuduppgifter att följa upp och utvärderautbildningen, forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet inomhögskolor med offentlig huvudman och att stödja och främja arbetet med attförbättra verksamhetens kvalitet. Dessa uppgifter har ävenbeträffande högskolor med enskild huvudman som av regeringen har beviljatsexamensrätt. När en enskild utbildningsanordnare ansöker om examensrätt,remitteras ansökan alltid till innan regeringen fattar beslut.Utskottet anser inte att det finns anledning att bryta ut dessa uppgifter urHögskoleverket.Miljöpartiet föreslår i motion 1997/98:Ub807 yrkande 42 att det skall uppdrasåt att i samverkan med lärosätena föreslå nyaorganisationsformer i syfte att möjliggöra rationaliseringar av verksamheternainom högskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Samma förslag avslogs vid förra med hänvisning till att regeringenaviserat en proposition om vissa organisationsfrågor om bl.a. högskolansledningsstruktur, tjänsteorganisation, fakultetsindelning m.m. (bet.1996/97:UbU9). Utskottet vill nu hänvisa till vad därefter beslutademed anledning av proposition 1996/97:141 (bet. 1997/98:UbU3, rskr. 12).Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället tas upp i fleramotioner.Moderaterna anser enligt motion 1997/98:Ub805 yrkande 18 att kontakten mellanhögskolorna och företagen generellt sett är för dålig. Alltför få forskare ochlärare rör sig mellan högskola och företag. Existerande samverkansformer mellanhögskolor och näringsliv bör utvecklas och effektiviseras, anser motionärerna.Motion 1997/98:Ub477 (mp) tar upp frågor om de olika samverkansformer somfinns. Motionären anser att det behöver tas fram statistik som visar hur demedel från olika källor som lärosätena disponerar fördelar sig mellan olikasamverkansformer (yrk. Varje lärosäte bör ta fram en policy vad gällersamarbetet med näringslivet (yrk. Det bör införas regler ihögskoleförordningen om att all samverkan mellan högskola och näringsliv skallregleras i avtal (yrk. Det skall vara ett krav att varje samverkansprojekthar en ekonomisk kalkyl (yrk. Slutligen vill motionären att frågan omsamarbete mellan högskola och näringsliv ses över i en utredning (yrk. 5).Kristdemokraterna föreslår i motion 1997/98:N274 yrkande 16 att hosregeringen skall begära förslag om åtgärder för kompetensutveckling ochforskning med inriktning på företagande och entreprenörskap. Utbildningenvinner på att kopplas till verkligheten i näringslivet, och företagen kan dranytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningen ger.I motion 1997/98:Ub420 (s) yrkande 2 understryks vikten av att högskolanskyndsamt genomför den tredje uppgiften - samverkan med det omgivandesamhället. Motionärerna tänker särskilt på samverkan med de små och medelstoraföretagen. Det regionala ansvaret måste tydliggöras för samtliga lärosäten,anser de.Två motioner tar särskilt upp landsbygdens och glesbygdens behov. I motion1997/98:A457 (mp) begärs en utredning om landsbygdens behov av forskning ochutveckling (FoU), utbildning och rådgivning (yrk. 1) och att ett sammanhålletforskningsprogram för landsbygdens roll i samhället utarbetas utifrån dennautredning (yrk. Ett bredare intresse från forskares sida för glesbygdensoch landsbygdens behov är enligt motion 1997/98:Ub459 (s) önskvärt. Det finnsgoda förutsättningar att bl.a. i bygga vidare på en forskartraditionmed deltagarorienterad eller deltagarstyrd forskning.