bet · GL01UbU12 · 1998-03-05 00:00:00 — I uppdragettill Forskning 2000 ingår att noga pröva fördelningen av ansvar mellanforskningsråd, andra myndigheter samt stiftelser.Centerpartiet anser enligt motion 1997/98:Ub810 yrkande 8 att en ordning börprövas där all offentlig forskningsfinansiering redovisas i en samladforskningsbudget. Det är enligt motionärerna svårt att bilda sig en uppfattningom vad de statliga medlen till sektorsforskning, som anvisas under ett antalolika departementsområden, används till.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet med hänvisning tillden pågående utredningen i kommittén Forskning 2000. Utredningen skall bl.a.lämna förslag i fråga om vilket beslutsunderlag som bör tas fram införstatsmakternas forskningspolitiska beslut, periodisering samt utformning avdessa beslut. Kommittén skall också lämna förslag till hur arbetet med att tafram kunskapsunderlag för bl.a. statsmakternas beslut skall organiseras. Detnära sambandet mellan forskningsfrågor och en rad andra frågor, inte minstfrågor om utbildning, näringsliv och arbetsmarknad, bör därvid uppmärksammas(dir. 1997:67).För att utveckla systemet för tilldelning av forskningsresurser till mindre ochmedelstora högskolor föreslår i samma motion enkvalificeringstrappa i tre steg (yrk. Motionärerna vill också attregeringen skall återkomma med förslag angående hur högskolor skall kunnautveckla spjutspetskompetens inom särskilda forskningsområden och efterprövning utnämnas till profilhögskolor inom respektive område (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Förslaget om kvalificeringstrappa behandlades av även vid förrariksmötet och avslogs då (bet. 1996/97:UbU1). beslutaderiksdagen att en högskola som inte är universitet efter prövning avHögskoleverket skall kunna tilldelas anslag till ett eller fleravetenskapsområden och därmed få rätt att anordna forskarutbildning inom detta(dessa) område(n) (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. Vad gällermedel för att utveckla spjutspetskompetens inom ett tilltänkt profilområdeerinrar utskottet om att samtliga mindre och medelstora högskolor istatsbudgeten för har tilldelats ökade medel för forskning. Särskiltstora ökningar av sådana medel gjordes vid de fyra högskolor som har ansökt omatt få bli universitet. Regeringen har givit Forskning 2000 tilläggsdirektivatt föreslå kriterier för den framtida fördelningen av forskningsmedel tillmindre och medelstora högskolor (dir. 1997:154). Kriterierna skall bl.a. byggapå en högskolas kvalifikationer och grad av specialisering. Det sägs itilläggsdirektiven att en profilering av forskningen är nödvändig och att detär varje högskolas ansvar att utveckla sin profil med hänsyn till dess egnaförutsättningar.I motion 1997/98:Ub460 (s) skisseras en ändrad uppdelning av den statligaforskningsfinansieringen. För grundforskningen och den fria innovativaforskningen bör finansieringen liksom vara disciplinorienterad ochanslagen fördelas av fakulteter och forskningsråd, men för den tillämpadeforskningen tänker sig motionären att anslagen skulle fördelas efter dentilltänkta slutanvändningen. Den sistnämnda fördelningen skulle handhas av enny kraftfull statlig organisation med uppgift att långsiktigt bidra tillförnyelse och effektivisering av svenskt näringsliv.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionen. Det finns ingenanledning för att föregripa resultatet av arbetet i Forskning 2000.Effekterna på svensk forskning av deltagandet i EU:s forskningsprogram börenligt motion 1997/98:Ub469 (mp) utredas av revisorer.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen.Riksdagens revisorer beslutar själva vilka granskningar de skall göra.Utskottet har inhämtat att och EU/har tagit initiativ till enkvalitativ analys av det svenska deltagandet i EU-forskningen. Den skallbehandla ramprogrammets betydelse för , värdera den svenskadeltagarprofilen samt belysa möjligheter och problem för inomramprogrammet. En rapport väntas . På grundval bl.a. av dennakommer EU/att utföra en studie som syftar till att belysa relationenmellan nationella forskningsprogram och EU:s ramprogram. Kungl.Vetenskapsakademien har också förklarat sig beredd att genomföra en särskildanalys av EU-forskningens kvalitet.En utvärdering i syfte att uppnå en rationalisering av sektorsforskningenbegärs av i motion 1997/98:Ub807 yrkande 49. Det bör också görasen omprövning av behoven, så att en kommande fördelning verkligen återspeglarsamhällets behov och forskningens kvalitet, skriver motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet med hänvisning till det pågåendearbetet inom Forskning 2000. beträffande reformstrategi för utbildnings- ochforskningspolitikenatt avslår motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 1 och 1997/98:Fi205yrkandena 20 och 21,res. 1 (m) - delvis2. beträffande högskolor i privaträttslig formatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 6,res. 1 (m) - delvis3. beträffande den offentliga utbildningsfinansieringenatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 14,res. 1 (m) - delvis4. beträffande den centrala styrningen av högskolanatt avslår motion 1997/98:Ub489 yrkande 1,res. 2 (kd) - delvis5. beträffande rektor och styrelseordförande i högskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 3 och 1997/98:Ub805yrkande 10.res. 2 (kd) - delvis6. beträffande ett oberoende ackrediteringsinstitutatt avslår motion 1997/98:Ub489 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvis7. beträffande rationalisering av verksamheterna inom högskolanatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 42,8. beträffande samverkan mellan högskolan och det omgivandesamhälletatt avslår motionerna 1997/98:Ub420 yrkande 2, 1997/98: Ub459,1997/98:Ub477 yrkandena 1-5, 1997/98:Ub805 yrkande 18, 1997/98:N274yrkande 16 och 1997/98:A457 yrkandena 1-2,res. 1 (m) - delvisres. 3 (mp) - delvisres. 2 (kd) - delvis9. beträffande högskolornas rådighet över sina lokaleratt avslår motion 1997/98:Ub409.res. 1 (m) - delvis10. beträffande kvalitetspremie i resurstilldelningssystemet förgrundutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 8,res. 1 (m) - delvis11. beträffande fristående kurser på C- och D-nivåatt avslår motion 1997/98:Ub458 yrkande 3,res. 4 (v) - delvis12. beträffande lärosätenas interna resursfördelningatt avslår motion 1997/98:Ub470,res. 3 (mp ) - delvis13. beträffande lärarförsörjningen i högskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub474 yrkande 3, 1997/98: Ub489 yrkande4 och 1997/98:Ub810 yrkande 7,res. 5 (fp) - delvis14. beträffande tjänstestrukturen för lärare inom högskolanatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 41,res. 3 (mp) - delvis15. beträffande rekryteringsmål för ökad jämställdhetatt avslår motionerna 1997/98:Ub441 yrkande 12 och 1997/98:Ub489yrkande 5,16. beträffande s.k. postexaminakurseratt avslår motion 1997/98:Ub810 yrkande 12,res. 6 (c) - delvis17. beträffande uppdragsutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub415 och 1997/98:Ub474 yrkande 20,res. 5 (fp) - delvis18. beträffande åtgärder för att underlätta studier överfakultetsgränsernaatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 26,19. beträffande IT i den högre utbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 13, 1997/98: Ub805yrkande 19, 1997/98:K333 yrkandena 16 och 17 samt 1996/97: T917 yrkande12,res. 1 (m) - delvis20. beträffande distansutbildningatt avslår motionerna 1996/97:T916 yrkande 3 och 1997/98: T815yrkande 3,res. 6 (c) - delvis21. beträffande datanät i områden med studentbostäderatt avslår motion 1996/97:T917 yrkande 20,22. beträffande livslångt lärandeatt avslår motion 1997/98:Ub489 yrkande 15,res. 2 (kd) - delvis23. beträffande invandrare med utländsk högskoleutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 14 och 1997/98:Ub810yrkande 2,res. 6 (c) - delvisres. 2 (kd) - delvis24. beträffande djurförsökatt avslår motion 1997/98:Jo544 yrkandena 2-3,25. beträffande tillgodoräknande av universitetsmeriter inom Nordenatt avslår motion 1997/98:Ub406,26. beträffande grundläggande behörighet till högskoleutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub247 yrkande 7,res. 1 (m) - delvis27. beträffande social snedrekryteringatt avslår motion 1997/98:Ub489 yrkande 9,28. beträffande rekryteringen av invandrare till högre utbildningatt avslår motion 1997/98:Ub466 yrkande 2,29. beträffande högskolans antagningssystematt avslår motionerna 1997/98:Ub201 yrkande 6, 1997/98: Ub408,1997/98:Ub489 yrkande 6, 1997/98:Ub807 yrkande 27, 1997/98:Ub810 yrkande11 och 1997/98:Kr518 yrkande 2,res. 3 (mp) - delvis30. beträffande värnpliktsutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub416,res. 1 (m) - delvis31. beträffande kårobligatorietatt avslår motionerna 1997/98:Ub432 och 1997/98:Ub474 yrkande 19,res. 5 (fp) - delvis32. beträffande studenternas rättssäkerhetatt avslår motionerna 1997/98:Ub458 yrkandena 4-5 och 1997/98:Ub489yrkande 16,res. 4 (v) - delvisres. 2 (kd) - delvis33. beträffande rådgivning till studenteratt avslår motion 1997/98:Ub458 yrkande 9,res. 4 (v) - delvis34. beträffande dyslexiatt avslår motion 1997/98:Ub801 yrkande 2,35. beträffande handikappanpassning av högskolor och universitetatt avslår motion 1997/98:So430 yrkande 3,res. 7 (fp, kd)36. beträffande forskningens frihetatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 2,res. 1 (m) - delvis37. beträffande statens ansvar för grundforskningenatt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkande 3,res. 8 (m, fp)38. beträffande fristående forskningsfinansiäreratt avslår motion 1997/98:Ub805 yrkandena 4-5,res. 1 (m) - delvis39. beträffande samlad forskningsbudgetatt avslår motion 1997/98:Ub810 yrkande 8,40. beträffande mindre och medelstora högskoloratt avslår motion 1997/98:Ub810 yrkandena 5-6,41. beträffande uppdelning av den statliga forskningsfinansieringenatt avslår motion 1997/98:Ub460,42. beträffande EU:s forskningsprogramatt avslår motion 1997/98:Ub469,res. 3 (mp) - delvis43. beträffande sektorsforskningatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 49.Stockholm den 5 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Nils-ErikSöderqvist (s). Reformstrategi för utbildnings- och forskningspolitiken, m.m. (mom. 1, 2, 3,8, 9, 10, 19, 26, 30, 36 och 38), , och (alla m)anför:Vi anser att bör ställa sig bakom den reformstrategi för utbildnings-och forskningspolitiken som beskrivs i motion 1997/98:Fi205 yrkandena 20 och 21och som i sina huvuddrag refereras i utskottets yttrande. Utbildnings- ochforskningssystemen kan inte ses isolerade från resten av samhället. SomModeraterna säger i motion 1997/98:Ub805 yrkande 1 går det inte att kompenserabrister t.ex. i fråga om företagsklimat, skatter eller lönebildning med aldrigså goda insatser inom utbildningsområdet.Erfarenheterna av de stiftelsehögskolor som inrättats är goda. För bådeChalmers och har stiftelseformen inneburit ökad möjlighettill kreativt nytänkande och en ekonomisk rörelsefrihet som har stärktverksamheten. Vi anser därför att fler högskolor bör ges möjlighet att övergå iprivaträttslig form. En lämplig kandidat är Kungl. Tekniska högskolan.Riksdagen bör således bifalla motion 1997/98:Ub805 yrkande 6.Frågan om hur ett ökande behov av återkommande kompetenshöjande studier viduniversitet och högskolor för vuxna i arbetslivet skall finansieras måsteenligt vår mening lösas. Vi anser att det finns skäl att på styraöver den offentliga utbildningsfinansieringen från producenterna till destuderande och anser således att i enlighet med motion 1997/98: Ub805bör begära en utredning om detta.Samverkan mellan högskolorna och det omgivande samhället måste enligt vårmening utvecklas, så att kunskapsutbytet blir bättre och mer frekvent.Rörligheten av personer mellan högskolan och näringslivet måste bli mycketstörre. För att forskarnas idéer och uppfinningar skall bli väl tillvaratagnaoch kommersialiserade behöver naturliga nätverk skapas mellan personer inomhögskolan och inom näringslivet. Antalet forskarutbildade bör öka väsentligt,särskilt inom områden som är av betydelse för näringslivets konkurrenskraft ochutveckling. Vad vi här har anfört bör med bifall till motion1997/98:Ub805 yrkande 18 som sin mening ge regeringen till känna.Högskolorna bör enligt vår mening få större rådighet över sina lokaler genomatt kontrollen över de statliga fastighetsbolagens aktiekapital överlåts tilldem och genom att de själva får avgöra vilka hyrestider som skall tillämpas ideras hyresavtal. Regeringen kan genom revisioner och tillsättning avstyrelseordförande garanteras insyn i verksamheten. bör med bifalltill motion 1997/98:Ub409 som sin mening ge regeringen till känna vad vi härhar anfört.Vi vidhåller liksom tidigare att en kvalitetspremie bör införas iresurstilldelningssystemet för grundutbildningen. Resurserna skall fördelastill högskolorna dels via helårsprestationer, dels via kvalitetskriterier ochdels via studenternas val. bör enligt vår mening bifalla motion1997/98: Ub805 yrkande 8.IT skall enligt vår mening vara ett integrerat hjälpmedel i den högreutbildningen. och högskolor skall ligga i frontlinjen närdet gäller att utnyttja IT inom alla ämnen. Antalet utbildningsplatser medinriktning på data, telekommunikation och elektronik måste öka. Staten måsteställa krav på alla lärosäten att erbjuda kurser och information via IT.Skapandet av ett statligt resurscentrum för IT-baserade läromedel vill vistarkt ifrågasätta - det skulle kunna hämma en naturlig utveckling inom dettaområde som redan är i gång såväl inom näringslivet som inomuniversitetsvärlden. bör med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande19 som sin mening ge regeringen till känna vad vi här har anfört. Vi anserockså att bör ställa sig bakom kravet i motion 1997/98:K333 yrkande16 att regeringen för skall redovisa förutsättningarna för attetablera ett virtuellt universitet, antingen som en självständig enhet ellersom en del av ett existerande lärosäte.Det bör vara ett krav för grundläggande behörighet att en elev har godkäntbetyg i alla kurser i sin gymnasiala utbildning. Regeringens politik atttillåta att man är underkänd i av kurserna ger helt fel signal tilleleverna i gymnasieskolan och höjer inte deras motivation för studierna där. Vianser därmed att bör bifalla motion 1997/98:Ub247 yrkande 7.Den som genomgått värnpliktsutbildning bör enligt vår mening kunnatillgodoräkna sig denna vid ansökan till olika studievägar. Vi ställer ossdärför bakom förslaget i motion 1997/98:Ub416.Regeringens politik har varit till skada för forskningens frihet. Eftersomall genuin kunskapsutveckling är oförutsägbar och okänd, är mångfald ochoberoende nödvändiga förutsättningar för forskningens utveckling. Staten måsteskapa tydliga långsiktiga spelregler som ger dem som har kompetens attprioritera och välja forskningsområden ett avgörande inflytande över denprocessen. Regeringen skall inte ovanifrån bestämma vad som är?samhällsrelevant?, utan stimulera universiteten och högskolorna att själva taoch bibehålla aktiva kontakter med företag och myndigheter inom olika områden.Vad vi här anfört bör med bifall till motion 1997/98: Ub805 yrkande 2som sin mening ge regeringen till känna.Fristående och kraftfulla forskningsfinansiärer är vad behöver föratt kunna få den kvalitets- och kompetenshöjning som krävs. Regeringenbör upphöra med att använda de privaträttsliga forskningsstiftelserna sombudgetregulator och med att skapa jävssituationer genom korsrepresentation idessas och de statliga forskningsrådens styrelser. Stiftelserna måste återfåsin tidigare roll. Detta bör med bifall till motion 1997/98: Ub805yrkandena 4 och 5 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 2, 3, 8,9, 10, 19, 26, 30, 36 och 38 bort hemställa:1. beträffande reformstrategi för utbildnings- och forskningspolitikenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 1 samt1997/98:Fi205 yrkandena 20 och 21 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,2. beträffande högskolor i privaträttslig formatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande den offentliga utbildningsfinansieringenatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande samverkan mellan högskolan och det omgivande samhälletatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 18 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub420 yrkande 2, 1997/98: Ub459, 1997/98:Ub477yrkandena 1-5, 1997/98:N274 yrkande 16 och 1997/98:A457 yrkandena 1-2 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande högskolornas rådighet över sina lokaleratt med bifall till motion 1997/98:Ub409 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande kvalitetspremie i resurstilldelningssystemet förgrundutbildningenatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,19. beträffande IT i den högre utbildningenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub805 yrkande 19 och1997/98:K333 yrkande 16, med anledning av motion 1996/97: T917 yrkande 12och med avslag på motionerna 1997/98:Ub489 yrkande 13 och 1997/98:K333yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande grundläggande behörighet till högskoleutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub247 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,30. beträffande värnpliktsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub416 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,36. beträffande forskningens frihetatt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,38. beträffande fristående forskningsfinansiäreratt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkandena 4-5 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Den centrala styrningen av högskolan, m.m. (mom. 4, 5, 6, 8, 22, 23 och 32)() anför:Jag anser att den nuvarande regeringen har gått för långt i central styrning avhögskolan. Staten skall vara garant för högskolesystemet som helhet - desskvalitet och effektivitet. Dessutom skall staten garantera att den högreutbildningen är avgiftsfri och att det finns ett tillräckligt utbildningsutbud.När det gäller tillträdesregler är det enda som bör fastställas på central nivåkrav på mångfald och jämställdhet. Lokala förhållanden bör få påverka och färgaantagningsproceduren. Vad jag här har sagt bör enligt min mening medbifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 1 som sin mening ge regeringen tillkänna.När det gäller rektor och styrelseordförande i högskolan tar vikristdemokrater vår utgångspunkt i synen på högskolorna som självförvaltandeenheter. Deras forskare, lärare och studenter skall ha ett avgörandeinflytande. Vi anser det riktigt att styrelseordföranden är en person som inteär anställd vid högskolan i fråga, men vi menar att ordföranden skall utses avhögskolan själv. Att regeringen utser styrelseordföranden medför en uppenbarrisk för att den politiska styrningen av högskolornas verksamhet och inriktningökar, vilket leder till att villkoren för självständig forskning och högreutbildning i äventyras. Jag anser att med bifall till motion1997/98: Ub489 yrkande 3 som sin mening bör ge regeringen till känna det jag nuhar sagt.Det finns enligt min mening anledning att närmare utreda den i motion1997/98:Ub489 yrkande 2 framförda idén om ett oberoende ackrediteringsinstitut,som utifrån ett antal klart och tydligt fastställda kriterier skulle utvärderakvaliteten på universitet och högskolor. Förebilder finns i och även ivissa europeiska länder. Vilka kriterier som passar för den svenska högskolankan naturligtvis diskuteras. bör alltså bifalla motions- yrkandet.Andelen högskoleutbildade i industrin och i de små och medelstora företagenär oroande låg. Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället behöverökas på lokal nivå. Utbildningen vinner på att kopplas till näringslivet, ochföretagen kan dra nytta av forskning och övrigt kunnande som utbildningen ger.Riksdagen bör med bifall till motion 1997/98:N274 yrkande 16 hos regeringenbegära förslag om åtgärder för kompetensutveckling och forskning med inriktningpå företagande och entreprenörskap.De allt snabbare samhällsförändringarna gör livslångt lärande ännu viktigareän . Det blir allt mer angeläget att vidareutveckla de utbildningsformersom ger möjlighet att bygga på kunskaper allt eftersom förändringar sker.Distansutbildning, deltidskurser, kvällskurser och sommarkurser ger möjlighetertill studier i flera olika, fritt valda skeden av livet. Dessa studieformer bördärför främjas. Detta bör med bifall till motion 1997/98:Ub489yrkande 15 som sin mening ge regeringen till känna.På Europanivå har det skett förbättringar när det gäller systemen förömsesidigt erkännande av examina. I återstår en del att göra. Jag anseratt invandrare med akademisk utbildning efter ankomsten till skall fåsin utbildning jämförd med motsvarande svensk och erbjudas deltaga ikompletterande utbildning och i speciella kurser i svensk yrkesterminologi.EU:s insatser på utbildningsområdet bör begränsas till att främja rörlighet ochutbyte. bör slå vakt om bestämmelserna i att EU inte skallge sig in på att harmonisera utbildningssystemen. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 14 som sin mening geregeringen till känna.Det behövs en översyn möjligt av studenternas rättssäkerhet. Denbehöver stärkas inom flera områden, t.ex. när det gäller antagningsfrågor,examinationsfrågor, rätten att tentera och förekomsten av olika avgifter inomhögskolan. Ju större den lokala friheten är, desto viktigare är det attstudenterna har möjlighet att få sin sak prövad. Jag anser att medbifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 16 och med anledning av motion1997/98:Ub458 yrkandena 4-5 som sin mening bör ge regeringen till känna vad jaghär har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 4, 5, 6, 8,22, 23 och 32 bort hemställa4. beträffande den centrala styrningen av högskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande rektor och styrelseordförande i högskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 3 och med avslag påmotion 1997/98:Ub805 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. beträffande ett oberoende ackrediteringsinstitutatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande samverkan mellan högskolan och det omgivande samhälletatt med bifall till motion 1997/98:N274 yrkande 16, med anledning avmotionerna 1997/98:Ub420 yrkande 2 och 1997/98: Ub805 yrkande 18 och medavslag på motionerna 1997/98:Ub459, 1997/98:Ub477 yrkandena 1-5 och1997/98:A457 yrkandena 1-2 hos regeringen begär förslag om åtgärder förkompetensutveckling och forskning med inriktning på företagande ochentreprenörskap,22. beträffande livslångt lärandeatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande invandrare med utländsk högskoleutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 14 och med anledningav motion 1997/98:Ub810 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,32. beträffande studenternas rättssäkerhetatt med bifall till motion 1997/98:Ub489 yrkande 16 och med anledningav motion 1997/98:Ub458 yrkandena 4-5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,3. Samverkan mellan högskolan och det omgivande samhället, m.m. (mom. 8, 12,14, 29 och 42)() anför:Samverkan mellan högskola och näringsliv bedrivs i ett myller av former. Enligtmin mening behöver det tas fram statistik som visar hur de olikaforskningsanslagen, pengarna från näringslivet och de olika bidragen fördelasmellan dessa olika samverkansformer. Regler för de avtal som skall reglerasamverkan bör införas i högskoleförordningen. Det bör krävas att varjesamverkansprojekt har en ekonomisk kalkyl.