bet · GL01UbU9 · 1998-04-15 00:00:00 — Från nationellt håll har skolplanensoch den lokala arbetsplanens betydelse betonats som viktiga instrumenet fördenna styrning och som uttryck för kommunala och lokala överväganden om hur denationella målen skall uppnås, vilka förutsättningar och resurser som gesskolan och som underlag för resultatuppföljningen. Enligt skollagen och grund-och gymnasieskolförordningarna skall skolplan respektive arbetsplankontinuerligt följas upp och utvärderas.Utskottet vill peka på att flera begrepp används om de insatser som i daggörs för att analysera och bedöma verksamheten och dess resultat. Bland annathar (RRV 1996:10) belyst förändringar av detstatliga tillsynsbegreppet och tillsynens funktion. RRV konstaterar atttillsynen delvis har ersatts av framför allt utvärdering. På skolområdet talarman oftast om uppföljning, utvärdering, tillsyn och granskning. De utformasolika, men innefattar alla en beskrivning och bedömning av en företeelse ellerbestämd del av skolverksamheten.Skolverkets centrala uppdrag är att verka för att de mål och riktlinjer förskolan som och regeringen har fastställt förverkligas. Skolverketshuvuduppgifter är tillsyn, uppföljning och utvärdering samt att lägga framförslag till utveckling av skolan och att medverka till en utveckling.Skolverket har gett en bred beskrivning av tillståndet i svenskskola, bl.a. redovisad i i Bilden av skolan 1993 och Bilden av skolan 1996 samti ett stort antal rapporter. I den senaste beskrivningen av tillståndet iskolan anges bl.a. att 271 kommuner har gällande skolplaner. Skolverketkonstaterar att det efter det att skolans styrning har förändratssåledes fortfarande finns 17 kommuner som formellt saknar giltiga skolplaner.Vidare visar undersökningen att av kommunerna har arbetsplaner för allaenheter inom och gymnasieskolan. Enligt pågår dock påmånga håll - där lokala arbetsplaner saknas - ett arbete med att utarbetasådana. Utskottet vill i sammanhanget peka på att tagit framen skrift som stöd för kommunernas egentillsyn - Tillsynen av skolan (Allmännaråd 1998:1).Frågor om skolans styrning och kvalitetsutveckling behandlades i regeringensskrivelse Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr.1996/97:112). I utvecklingsplanen framhåller regeringen bl.a. att en likvärdigutbildning kräver att arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten iskolan stärks på alla nivåer. Regeringen kunde bl.a. konstatera att kommunernasegentillsyn ofta är bristfällig. Regeringen betonade att kommunernas ochskolornas uppföljnings- och utvärderingsarbete i högre grad än behöverinriktas mot att genomföra regelbundna bedömningar av skolverksamhetenskvalitet. Flera åtgärder har därefter vidtagits. Regeringen har utfärdat enförordning om kvalitetsredovisning inom skolväsendet (SFS 1997:702). I dennaförordning föreskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att skriftligengöra en kvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningen avskolplanen respektive arbetsplanen. Genom en ändring (SFS 1997:703) iSkolverkets instruktion har verket fått uppgiften att utveckla, kontrollera ochstödja kvalitetssäkringsarbetet i skolan. Vidare skall Skolverketskontrollerande uppgifter kompletteras med kvalitetsbedömningar gjorda avstatliga utbildningsinspektörer.Utskottet kan också konstatera att regeringen i regleringsbrev för år 1998har tagit upp en rad frågor om uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring ochtillsyn. Bland annat skall öka andelen fördjupade studier inom olikaområden. skall särskilt utvärdera utbildningens kvalitet genomregelbundna nationella kvalitetsgranskningar. skall utvecklaindikatorer som belyser kvalitetsutvecklingen. skall också i samrådmed kommunsektorn utveckla och effektivisera det nationellauppföljningssystemet så att det på ett mer effektivt sätt återspeglarutvecklingen samt utveckla metoder och kriterier för kvalitetsgranskning avskolornas och vuxenutbildningens verksamhet och resultat. Beträffande tillsynensägs bl.a. att den skall vara utformad så att den stöder mål- ochresultatstyrningen av skolan och vuxenutbildningen och hävdar elevens rätt nationellt likvärdig utbildning. Tillsynen skall särskilt fokuseras påresurstilldelningen avseende elever med behov av särskilt stöd. Den skallutformas så att alla kommuner granskas inom loppet av en sjuårsperiod.Utskottet vill kort även beröra frågan om internationell utvärdering avutbildning. Den svenska skolan jämförs i olika sammanhang med skolan i andraländer. Inom ramen för de s.k. IEA-studierna (Achievement) jämförs svenska elevers kunskaper ivissa ämnen med elevers kunskaper i andra länder. har deltagit iflertalet mätningar som genomförts . granskar med jämnamellanrum utbildningssystemen i olika länder, däribland . SamtligaOECD-länder har en lång tradition att på nationell nivå samla in statistiskauppgifter om undervisningen. har i ett särskilt projekt tagit framindikatorer för att jämföra länders utbildningssystem. ger ut rapportenEducation at a Glance. Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion1997/98:Ub208 yrkande 11 att de undersökningar som görs för att jämförautbildning i olika länder är viktiga.Utskottet anser också - i likhet med motionärerna i motion 1997/98:So801yrkande 10 - att det är väsentligt att regelbundet ta reda på hur barnen självaupplever skolan. Utskottet noterar att bl.a. genomfört enundersökning om skolan där ett representativt urval av elever, föräldrar,lärare och allmänhet har tillfrågats om sin attityd till skolan inom områdenaförtroende, kvalitet, inflytande och förändring - Vem tror på skolan,attityder till skolan 1997.Beträffande yrkande 13 i motion 1997/98:Ub215 om utvärdering av fortbildningför lärare beträffande det etiska perspektivet i läroplanens avsnitt omvärdegrunden vill utskottet peka på att en särskild arbetsgrupp inomRegeringskansliet har lagt fram rapporten värdegrundad skola - idéer omsamverkan och möjligheter (Ds 1997:57). Med anledning av arbetsgruppens förslaghar regeringen uppdragit åt att i samråd med berörda myndigheteröverväga vilka åtgärder som behöver vidtas på nationell, och lokalskolenhetsnivå. har i skrivelse redovisat pågåendeoch planerat arbete inom samt verkets överväganden med anledning avrapporten. Av denna skrivelse framgår bl.a. att när det gällerkompetensutveckling lyfter fram vissa nationellt prioriteradeområden. Samma områden är aktuella även när det gäller bidrag till individuelltmotiverad fortbildning för lärare. Bland dessa områden återfinns bl.a.värdegrunden. Insatserna inom dessa områden syftar till att skapaförutsättningar för ett arbete i skolan där de grundläggande värdena kanöversättas i praktisk verksamhet, följas upp och utvärderas. Enligt Skolverkethar området Värdegrunden tilldragit sig ett stort intresse.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera att flera åtgärder har vidtagitsi syfte att stärka arbetet med att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten iskolan. Utskottet vill i likhet med flera av motionärerna stryka under attkvalitetsbedömningar av skolan och den utbildning skolan ger är nödvändiga.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks yrkandena om utvärderingoch tillsyn m.m. (motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11, 1997/98:Ub215 yrkande13, 1997/98:Ub229 yrkande 1, 1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246,1997/98:Ub256 yrkande 10, 1997/98:Ub267 yrkande 4, 1997/98:Ub807 yrkandena 13och 14 och 1997/98:So801 yrkande 10).Utskottet avstyrker även yrkande 13 i motion 1997/98:Ub208 om skolansstyrning. Utskottet finner ingen anledning att i grunden förändra denprincipiella ansvarsfördelningen mellan stat och kommun som gäller ochställa sig bakom kravet att staten i enlighet med motionärernas förslag skulleta ett grundläggande ansvar för finansieringen av skolan. Utskottet vill dockpeka på att kommunerna genom att de generella statsbidragen till kommunsektornhöjs får ett betydande resurstillskott - avsettbl.a. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utskottet vid ettflertal tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om nationell skolpeng, senast ibetänkande 1997/98:UbU1 (s. 35). har också avslagit sådana yrkanden.När det gäller uppföljning och utvärdering av teckenspråksutbildning förföräldrar vill utskottet hänvisa till att skall följa upp, utvärderaoch utöva tillsyn över denna utbildning (prop. 1996/97:162, bet. 1997/98:UbU4).Enligt utskottets uppfattning är motion 1997/98:Ub257 därmed tillgodosedd,varför den bör avslås.Skolans inre arbeteMotionernaEnligt motion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 2 bör undervisningen i skolanindividualiseras. All inlärning som syftar till att nå bästa möjliga resultatmåste utgå från individens personliga förkunskaper, erfarenheter och mognad,heter det i motionen. Liknande tankegångar finns i motion 1997/98:Ub250 (fp)yrkande 7. Motionärerna pekar på att individualiserad undervisning är enmöjlighet att ge varje elev en utmaning. De anser att nya pedagogiska metodermåste utvecklas.I motion 1997/98:Ub245 (v) yrkande 2 framhålls vikten av att eleverna fårinflytande och ansvar för skolans dagliga verksamhet. Motionärerna anser attdet behövs en genomgripande förnyelse av skolan. En förändring av nuvarandearbetsformer krävs. Även i motion 1997/98:Ub281 (v) tas frågor upp omelevinflytande. I yrkande 4 begärs att varje skola i sin årliga redovisningtill kommunen skall rapportera hur elevernas inflytande på planering avundervisningen har utvecklats. Ett diskussionsmaterial om elevinflytande fram där man beskriver vad läroplan och kursplaner är och behandlar vad detinnebär att ta eget ansvar för sitt lärande (yrkande 5).Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande individualiserad undervisning anföra följande.Regeringen har i utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112, bl.a. s. 62) behandlatfrågor om skolans arbetsformer och därvid betonat att det inre arbetet i skolanbehöver utvecklas för att möta alla barn utifrån deras skilda förutsättningaroch behov. Regeringen pekade på att förutsättningarna för en förändring avskolans inre arbete har ökat bl.a. genom det skolutvecklingsavtal som slutitsmellan parterna. Regeringen underströk att kurserna i kursplanerna innefattartvå slags mål, mål att sträva mot och mål att uppnå. I utvecklingsplanenredovisas att uppföljningar pekar på att målen att uppnå tycks hablivit såväl planerings- som bedömningsmål. Uppnåendemålen uppfattas som ensorts grundkurs medan strävansmålen uppfattas som överkurs. Regeringen utgickfrån att denna missuppfattning är ett övergångsfenomen men ansåg det ändåangeläget att understryka att det är målen att sträva mot som skall utgörautgångspunkten för arbetet i skolan. Utskottet delar denna uppfattning.Utskottet vill peka på att regeringen har uppmärksammat frågor om skolansinre arbete bl.a. genom att tillsätta (U 1995:04). Kommittén harhaft i uppdrag att belysa och stimulera det inre arbetet i skolan, att stödjaden pedagogiska utvecklingen och föreslå åtgärder för att undanröja hinder fören sådan. har också inbjudit beslutsfattare, skolledare, lärareoch elever till en diskussion om det inre arbetet i skolan. Kommittén lämnade ioktober 1997 sitt slutbetänkande Skolfrågor - Om skola i en ny tid (SOU1997:121).Utskottet vill betona vikten av att ge alla elever en meningsfullundervisning. Utskottet delar härvidlag motionärernas uppfattning. Utskottetanser emellertid att det ankommer i första hand på de enskilda skolorna attutveckla det inre arbetet i skolan, bl.a. arbetsformer och läroprocesser.Utskottet anser det inte påkallat med något uttalande av medanledning av motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 2 och 1997/98:Ub250 yrkande 7.Utskottet avstyrker således yrkandena.Regeringen har i utvecklingsplanen även behandlat frågor om elevernasinflytande på skolarbetet. Regeringen pekade bl.a. på att sambandet mellanelevernas kunskapsutveckling och en skolmiljö som karakteriseras av mening,delaktighet och glädje är starkt. Regeringen framhöll att elevinflytande är enförutsättning för det arbete som pågår i skolan. Utskottet delar dennauppfattning och anser i likhet med motionärerna i motion 1997/98:Ub281 atteleverna skall vara delaktiga i ansvaret för skolans dagliga verksamhet och hainflytande över den inre och yttre miljön. Med ökat inflytande överundervisningssituationen ökar motivationen hos den enskilde eleven. Utskotteterinrar om att läroplanerna har kompletterats med föreskrifter somålägger rektor ett särskilt ansvar för att utvecklingen av skolans arbetsformergynnar ett aktivt elevinflytande. Elevinflytande är också ett prioriteratområde i arbete. Av verksamhetsplan för framgårbl.a. att verket avser att ta fram en ?temabild? över området elev-inflytande i skolan. Även när det gäller verkets arbete inom områdetkompetensutveckling för lärare är elevers inflytande och ansvar ett prioriteratområde.Utskottet vill också peka på att har beslutat (prop. 1996/97:109,bet. UbU10, rskr. 222) om en försöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolan och komvux. Försöksperioden inleddes den 1 juli1997 och skall pågå under fyra år.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1997/98:Ub245 yrkande 2 och 1997/98:Ub281 yrkandena 4 och 5.Elever med behov av särskilt stödMotionernaI motion 1997/98:Ub210 (fp) framhålls vikten av att elever med funktionshinderfår en optimal utbildning utifrån sina förutsättningar. Motionären ser påutvecklingen inom utbildningsområdet med stor oro. Enligt motion 1997/98:So411(c) yrkande 5 är det viktigt att det i kommunernas skolplaner anges tydliga målför hur elever med handikapp och funktionshinder skall ges en med övriga eleverlikvärdig skolgång. I motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 12 pekas på att elevermed olika typer av funktionshinder i allt högre grad integreras i den vanligaundervisningen. Tillräckliga resurser skall avsättas för dessa elevers behov.Särskild hänsyn skall också tas till elever med olika former avinlärningssvårigheter. Alla lärare skall få grundläggande kunskaper ispecialpedagogik, men skolan skall också ha tillgång till lärare med fördjupadspecialpedagogisk utbildning, heter det i motionen. Det är viktigt att skolanarbetar för att öka medvetandet om funktionsnedsättningar, påpekas i motion1997/98:So430 (kd) yrkande 1. Motionärerna anser att i sittutvärderingsarbete bör följa upp skolans förhållningssätt och verksamhet föratt motverka diskriminering av elever och personal med funktionsnedsättning.Enligt motion 1997/98:Ub236 (mp) bör förutsättningarna för att starta etthemspråksinternat för elever med funktionshinder utredas. Motionärerna föreslårinternatform med hänsyn till att det skulle vara praktiskt taget ekonomisktomöjligt för en kommun att erbjuda denna specialanpassade hemspråksundervisninginom den egna verksamheten.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 21 betonas vikten av stöd till elever medannat modersmål än svenska. För elever i gymnasieskolan som inte har tillägnatsig svenska språket så väl att de kan följa undervisningen i alla ämnen är detviktigt med stöd i de ämnen där det behövs. Motionärerna anser att ävenmodersmålsundervisningen bör ägnas särskild uppmärksamhet. Enligt motion1997/98:Ub252 (kd) bör man ta till vara invandrares/flyktingars kunskaper förutbildningsinsatser i skolan. Motionären anser att skolan bör tillförasvälutbildade svensktalande personer - som kan elevernas språk - och låta demge eleverna den studiehandledning som de har rätt till. Det skulle rimligtvisinte kosta samhället något extra, men det skulle ge meningsfullaarbetsuppgifter åt annars arbetslösa människor, heter det i motionen.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att elever medfunktionshinder får en med övriga elever likvärdig skolgång. Tillräckligaresurser måste avsättas för dessa elevers behov. Utskottet erinrar om att det iskollagens portalparagraf (1 kap. 2 §) anges att alla barn och ungdomar skall,oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden,ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. har i olika undersökningar belyst skolsituationen för elevermed behov av särskilda insatser för att klara undervisningen. Enligt Bilden avskolan 1996 uppger skolorna att det är fler elever än tidigare som kräversärskilda insatser. När det gäller elever med tydliga fysiska handikappkonstaterar att skolorna upplever att man tar väl hand om dessaelever.Utskottet delar också uppfattningen som framförts i bl.a. motion1997/98:Ub215 yrkande 12 vikten av att lärare har specialpedagogisk kompetensoch att skolan har tillgång till lärare med fördjupad specialpedagogiskkompetens. Utskottet erinrar om att (dir. 1997:54)har i uppdrag att bl.a. analysera behovet av specialpedagogisk kompetens hoslärararna. Utredningen skall särskilt uppmärksamma dimensioneringen av denframtida specialpedagogiska utbildningen.Enligt utskottets uppfattning är det självklart att skolorna aktivt arbetarför att motverka diskriminering av elever och personal medfunktionsnedsättning. Utskottet vill peka på att verksamheten i skolan enligtskollagen (1 kap. 2 §) skall utformas i överensstämmelse med grundläggandedemokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främjaaktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.Alla som verkar inom skolan skall aktivt motverka alla former av kränkandebehandlng. Utskottet delar den uppfattning om detta som framförts i motion1997/98:So430 yrkande 1. Utskottet är däremot inte berett att ta initiativ utvärdering såsom begärs i motionen.Utskottet vill även peka på att utredningen om funktionshindrade elever iskolan (dir. 1995:134) kommer att överlämna sitt slutbetänkande tillregeringen. Utredningen har i uppdrag att utreda hur ansvaret för utbildningoch omvårdnad i anslutning till utbildning av funktionshindrade elever skallfördelas mellan stat, kommun och landsting samt vem som skall finansieraverksamheten.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1997/98:Ub210, 1997/98:Ub215 yrkande 12, 1997/98:So411 yrkande 5 och1997/98:So430 yrkande 1. Utskottet vill i sammanhanget informera om attregeringen i proposition 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, m.m. har tagit upp frågor omläs- och skrivsvårigheter och om elever med behov av särskilt stöd. Utskottetkommer att senare under detta behandla denna proposition.När det gäller frågan om hemspråksinternat för elever med funktionshindervill utskottet hänvisa till att kommunerna självfallet har möjlighet attsamverka kring t.ex. specialanpassad modersmålsundervisning(hemspråksundervisning) för elever med funktionshinder. Elever medfunktionshinder som går i specialskola har enligt föreskrifterna i 3 kap. 16 a§ specialskoleförordningen möjlighet att få modersmålsundervisning. Utskottetavstyrker motion 1997/98:Ub236.Enligt 5 kap. 2 § grundskoleförordningen respektive 8 kap. 5 §gymnasieskolförordningen skall en elev som behöver det få studiehandledning påsitt modersmål. Elever med annat modersmål än svenska har således enligtbestämmelserna rätt att få stödundervisning för att kunna följa undervisningenpå svenska i ämnena. Det ankommer på kommunerna att anställa den personal sombehövs för att bedriva verksamheten i skolan. Utskottet anser det inte påkallatmed något särskilt uttalande av med anledning av motionerna1997/98:Ub252 och 1997/98:Ub807 yrkande 21. Utskottet avstyrker yrkandena.Arbetsmiljö m.m. i skolan och förskolanMotionernaI motion 1997/98:So674 (fp) yrkande 11 behandlas frågan om en förbättradarbetsmiljö för barn. Motionärerna pekar på att elever omfattas avarbetsmiljölagen och de föreskrifter som finns om arbetsmiljö. I praktiken hardessa bestämmelser inte fått fullt genomslag. Brister har påvisats när detgäller såväl den fysiska som den psykosociala arbetsmiljön. Arbetet med attförbättra skolmiljön måste intensifieras och såväl somSkolverket har ett ansvar att så sker, heter det i motionen. Enligt motion1997/98:Ub5 (v) yrkande 10 bör en särskild lag införas som värnar om barnenshälsa och säkerhet i skolan. Motionärerna anser att det bör skapas minimireglersom garanterar en god miljö på daghem, fritidshem och i skolor. I motion1997/98:So308 (mp) yrkande 19 föreslås att kriterier tas fram så att man kankvalitetsmärka daghem och skolor utifrån en samlad bedömning av vad som är engod arbetsmiljö. Enligt motion 1997/98:Ub219 (s) yrkande 3 bör behovet av attbarnen i den kommunala barnomsorgen omfattas av arbetsmiljölagen utredas.Motionärerna pekar på att arbetsmiljölagen gäller för både personal och eleveri skolan, medan den inom barnomsorgen endast gäller för de anställda. Liknandetankegångar finns i motion 1997/98:Ub262 (c, s, m, fp, v, mp, kd) yrkande 1.Motionärerna anser att arbetsmiljölagen behöver skrivas om så att den gälleräven barnen inom barnomsorgen. I yrkande 2 i samma motion pekas på att det ärnödvändigt att ansträngningarna att säkerställa en hälsosam innemiljö för allabarn intensifieras.Enligt motion 1997/98:Ub219 (s) yrkande 2 är det angeläget att utreda hur desenaste årens besparingar har påverkat kvaliteten i den kommunala barnomsorgenoch hur barnens situation ser ut i dag.Enligt motion 1997/98:Ub5 (v) yrkande 9 bör ett nationellt system förrapportering av skador bland barn och ungdomar i skolan inrättas. Motionärernaanser att det är angeläget att få en överblick, särskilt som olycksfallenkanske ökar. I motion 1997/98:Ub219 (s) yrkande 1 begärs en utredning avskaderisken och olycksfallsrisken för barnen i den kommunala barnomsorgen.Motionärerna pekar på att en utredning har gjorts i kommun som visaratt olycksfallsfrekvensen inom barnomsorgen i kommun är dubbelt så högjämfört med vad tidigare forskning visar. De anser att det är angeläget att enutredning sker i flera av landets kommuner för att få en heltäckande bild.I motion 1997/98:Ub254 (s) begärs ett tillkännagivande till regeringen om attbarnens bästa bör sättas främst i alla beslut. I motionen berörs ett stortantal frågor - behovet av en bra och väl utbyggd barnomsorg, att barn skall fåbehålla sin plats inom barnomsorgen även om en förälder blir arbetslös, attalla elever skall få möjlighet att nå kunskapsmålen för (motsvarande skolformer), att mobbningen måste bort, att elevinflytandet skallöka, att elever skall få avgiftsfri skolmat i och gymnasieskolanetc.Utskottets bedömningNär det gäller området arbetsmiljö för barn noterar utskottet att -med hänvisning till beslut om arbetet mot mobbning (prop. 1997/98:6.UbU5, rskr. 107) - enligt regleringsbrev för skall effektivisera sittarbete med myndigheterna inom i frågor som rör skolornasfysiska och psykosociala arbetsmiljö. I uppdraget ingår att göra en beskrivningav myndigheternas tillsynsverksamhet på området samt lämna förslag om hursamordningen mellan myndigheterna kan effektiviseras. Resultatet av översynenskall redovisas till regeringen senast den 1 juni 1998.Skolverket har också enligt regeringsbeslut i uppdrag atti samråd med ta fram kriterier som skall ligga till grund föratt förklara förskolor och skolor inom samtliga skolformer som miljöskolor. Avuppdraget framgår att kriterierna skall omfatta helheten i skolan, dvs. bådeundervisning och skolan som arbetsplats. De skall alltså avse skolansundervisning samt den fysiska och psykosociala miljön och beakta etiska,estetiska, kulturella och hälsobefrämjande värden. Uppdraget skall redovisassenast den 1 augusti 1998.Enligt regeringens avlämnade skrivelse med redovisning av arbetet medde allmänna barnfrågorna (skr. 1997/98:79) avser regeringen att ge ett gemensamt uppdrag rörande förbättringar av innemiljön ilokaler där barn vistas.Utskottet är inte berett att tillstyrka motionerna 1997/98:Ub219 yrkande 3och 1997/98:Ub262 yrkande 1 om översyn av arbetsmiljölagen i syfte att ävenbarn inom barnomsorgen skall omfattas av lagen.