bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — Vissa myndighetskontroller som inte kräverspecialkompetens skulle kunna samordnas, sägs det. En annan önskvärd förändringvore, enligt motionärerna, att inspektionstätheten kunde anpassas till omproblem har uppstått eller inte.Regeringen bör anmodas att ta fram ett kulturpolitiskt program för turism,anförs det i motion 1997/98:Kr213 (c). Medvetna satsningar på kulturturism ären drivkraft för den lokala ekonomiska utvecklingen och sysselsättningen, anförmotionärerna och anser att kulturen bör ges en mer aktiv roll ituristsammanhanag.I motion 1997/98:N302 (c) efterfrågas åtgärder för att främja besöksnäringen.För att utveckla besöksnäringen erfordras, enligt motionären, åtgärder på bl.a.följande områden: (i) möjligheter till EU-stöd ( byråkratin måste minskas ochfinansieringsmöjligheterna för investeringar avseende små och medelstoraföretag måste förbättras, (ii) styrningskrav och kvalitetskrav på företag inomnaturturism ( samma krav måste ställas på utländska som på svenska företag ochanmälningsplikt alternativt registrering hos berörd länsstyrelse borde vara enskyldighet samt (iii) besöksnäringens status måste höjas ochfinansieringsmöjligheterna förbättras.Turismen måste underställas kravet på bevarande av natur- och kulturvärden,anförs det i motion 1997/98:Kr270 (mp). Endast av turismen i Sverigeutgörs av utländska besök, men denna siffra har potential att öka väsentligt,anser motionärerna. En ökande turism får dock inte innebära att natur- ochkulturvärden exploateras ovarsamt. ståndpunkt är att en ökadturism inte bara ger möjlighet till utan måste gå hand i hand med aktivtbevarande av natur- och kulturvärden, sägs det.Riksdagen bör göra uttalanden i följande tre avseenden: om möjligheterna attutveckla den småskaliga turismen, om behovet av ett sektorsövergripandearbetssätt samt om en utredning som belyser transporternas betydelse förlandsbygdsturismen, anförs det i motion 1997/98:N296 (kd). Den småskaligalandbygdsturismen bygger på ett lokalt engagemang, där naturen, kulturen ochmänniskorna är de främsta resurserna för en utveckling av denna näring, sägermotionären. Han anser att en väl fungerande infrastruktur är en av grundpelarnaför turismen på landsbygden. Det behövs, enligt motionären, ettsektorsövergripande synsätt, av innebörd att alla berörda instanser från lokaltill regional nivå samverkar för att skapa förutsättningar för att utveckla enlönsam turistnäring på landsbygden. Transporternas betydelse förlandsbygdsturismen bör utredas, föreslår motionären vidare. Han anser att enanalys av transportbehoven för landsbygdsturismen bör ligga till grund förförslag som kan ge perifera områden samma möjligheter att utvecklas som mertätbefolkade områden.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade till turistfrämjandeför (prop. 1997/98:1, bet. De statliga insatserna inomturistområdet genomförs dels av Turistdelegationen, dels av det av staten ochturistnäringen gemensamt ägda bolaget (). Målet för turistpolitiken är att skall ha en högattraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring. beslöt om inriktningen och utformningen avturistpolitiken (prop. 1994/95:100, prop. 1994/95:177, bet. KrU28).Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringen anvisat 90 miljonerkronor till för internationell marknadsföring av somturistland, under förutsättning att ett dubbelt så stort belopp ställs tillförfogande för samma ändamål av berörda branschföretag och andra organ.Regeringen har vidare anvisat till Turistdelegationen fördelfinansiering av uppbyggnad av ett för turism vidMitthögskolan och vidareutveckling av befintligt turistforskningsprogram. EUbidrar med s.k. mål 6-medel. Slutligen har regeringen från småföretagsprogram-mets medel anvisat till Turistdelegationen för att förstärkadess kansli. har också tidigare fattat beslut om att anvisa 20miljoner kronor till (prop. 1995/96:94, bet. NU13) i syfte attutveckla och anpassa informationsteknik för små och medelstora turistföretag,varvid berörda företag förutsattes svara för minst hälften av kostnaderna.Turistdelegationen skall på regeringens uppdrag genomföra riktade studier avförutsättningarna för utveckling av svensk turism. Studierna skall bygga pådelegationens handlingsprogram för utveckling av svensk turism ochdelegationens rapport om hinder för turismens utveckling. De strategiska riktlinjer som lagts fram iTuristdelegationens handlingsprogram bör, sades det i budgetpropositionen för1998, även fortsättningsvis utgöra en grund för arbetet med att utveckla densvenska turistnäringen.Beträffande yrkandet i motion 1997/98:Kr213 (c) om ett kulturpolitisktprogram för turism kan noteras att har fått regeringensuppdrag att utarbeta förslag till kvalitetskriterier och metoder förkvalitetssäkring av kulturturismen inom sitt ansvarsområde. Uppdraget skallredovisas under våren 1998.När det gäller s.k. naturturism som tas upp i några av motionerna kan nämnasatt Turistdelegationens instruktion ändrats fr.o.m. så att detbland delegationens uppgifter ingår att verka för att turismens utveckling skerpå ett för miljön och naturen hållbart sätt. Mot denna bakgrund har det inomTuristdelegationen bildats en arbetsgrupp för hållbar utveckling av turism.Arbetsgruppen skall redovisa resultaten av sitt arbete under våren 1998.Beträffande förslagen om s.k. landsbygdsturism kan nämnas att Glesbygdsverketi samarbete med Turistdelegationen tagit fram ett handlingsprogramför småskalig landsbygdsturism med rubriken näring med en hållbarutveckling. I handlingsprogrammet föreslås en rad åtgärder på olika områden.Utvecklingsarbetet måste bygga på de lokala resurser som finns i ett område,sägs det. Strukturfondsmedel från EU samt landbygdsstödet kan täcka stora delarav de åtgärder som omfattar företagsutveckling och kompetensstöd.Glesbygdsverket har ett nationellt ansvar att förankra programmets intentioneroch ta initiativ till samverkan och ett tvärsektoriellt arbetssätt som ärgrunden för ett framgångsrikt utvecklingsarbete, heter det vidare.När det gäller frågan om turism i kan nämnas att det finnsett samarbetsorgan, Baltic Tourist Commission (BTC), där länder, företag ochorganisationer, inklusive , ingår. Det kan också nämnas attTuristdelegationen publicerat en sammanställning av fakta om den polskaturistmarknaden ( Marknadsstudie . Motsvarande arbete pågår inomdelegationen beträffande i och de baltiskaländerna, där rapporter beräknas bli publicerade senare under år 1998.Beträffande svenskt medlemskap i har regeringentagit ställning för att inte bör vara medlem. Medlemsavgiften är myckethög. prioriterar i stället, enligt uppgift, det arbete som bedrivs påturistområdet inom EU och . är det enda land i som är medlemi världsturismorganisationen, men har enligt uppgift vid flera tillfällenövervägt att gå ur, bl.a. på grund av den höga avgiften. Som nämns i motion1997/98:N293 (s) är delansluten medlem (s.k. affiliatemember) i organisationen.Näringsminister besvarade en interpellation(1997/98:133) av () om turistsatsningen i glesbygd. I sittsvar redovisade näringsministern de insatser som staten gör för turistsektorn.Det finns ingen bransch som staten har så stort engagemang i somturistnäringen, uppgav näringsministern. Han skulle dock vilja se ett starkareengagemang också från branschen. Denna har inte svarat upp mot det avtal somfinns mellan staten och branschens företrädare, sade näringsministern.Utskottets ställningstagandeTuristnäringen är sysselsättningsintensiv och har stor betydelse i mångaregioner, inte minst i glesbygden. Näringen spelar en viktig roll i det arbetemed att stärka den regionala utvecklingen som regeringen bedriver och somutskottet ställer sig bakom.Turistnäringen är också en av de branscher som växer snabbast i Sverige.Konkurrensen är mycket hård och marknadsföringen av som turistland ärviktig.Den förda politiken beträffande turistnäringen ligger i linje med mycket avvad som efterfrågas i de här aktuella motionerna. Särskilda medel har, somtidigare redovisats, anvisats för marknadsföring av internationellt.Utskottet vill härvid framhålla vikten av att branschen infriar de åtagandenden gjort i avtal mellan staten och dess företrädare.Beträffande de olika områden av turism som tas upp i motionerna (kulturturism, naturturism, landsbygdsturism och Östersjöturism ( har, som nyssredogjorts för, olika åtgärder vidtagits eller påbörjats. Något initiativ avriksdagen på dessa områden är därför inte erforderligt.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:N268 (s), 1997/98:N291(s), 1997/98:N293 (s), 1997/98:N298 (s), 1997/98:N304 (s), 1997/98:N239 (m),1997/98:Kr213 (c), 1997/98:N302 (c), 1997/98:Kr270 (mp) och 1997/98:N296 (kd) iberörda delar.Särskilda branscherVidareförädling av skogsråvaraMotionernaI motion 1997/98:N266 (s) begärs ett riksdagsuttalande om vikten av attutvecklingen inom skogsnäringen följs noga och att åtgärder vidtas för attskogsråvaran skall utnyttjas på bästa sätt efter de lokala förutsättningarna.Det är viktigt för både skogslänens och ekonomi och sysselsättning attskogsråvaran utnyttjas maximalt, anför motionärerna. De anser attskogsprodukter med högt förädlingsvärde måste prioriteras framför sådana medlågt förädlingsvärde. Många av skogens högförädlade produkter kan t.ex.cirkulera länge i kretslopp och därefter användas även som bränsle, sägs det.Det behövs insatser för ökad förädlingsgrad av skogsråvaran och högre anslagtill forskning avseende ökad användning av träfiber i kombination medkompositmaterial, anförs det i motion 1997/98:N292 (s). För att nå målet med enkraftigt ökande bruttonationalprodukt , vilket regeringen underflera år förutsatt i sin budget, fordras ett ökat värde av exporten, sägermotionärerna. Därvid anses bl.a. ökad vidareförädling och ett störretillvaratagande av skogsråvaran kunna bidra. Mot bakgrund av skogsnäringensbetydelse för handelsbalansen och de möjligheter näringen har att bidra tillökad sysselsättning måste det vara samhällsekonomiskt motiverat medsamhällsstöd till näringen, anser motionärerna och föreslår att nya system ochmetoder för vidareförädling skall utvecklas, där skogsråvaran tillsammans medandra råvaror, t.ex. återvinningsbara kompositmaterial, får utgöra grunden förfortsatt forskning. Ökade anslag till forskning inom området komposit ochskogsråvara erfordras sålunda. Ett särskilt etableringsstöd, hjälp tillutbildning för lokalt verksamma småföretagare och en gemensam nordiskmarknadsföring av vidareförädlade träprodukter i är ytterligare exempelpå åtgärder som, enligt motionärerna, bör vidtas.Det bör göras en översyn av fördelningen av forskningsresurser på detskogliga och på det skogsindustriella området, sägs det i motion 1997/98:Jo304(m). Det finns, enligt motionärerna, tecken på att fördelningen väger över motdet primärt skogliga området på bekostnad av utvecklingen av nyaindustriprodukter av skogsråvaran. skulle ha mycket att vinna på omförädlingsgraden på skogsprodukterna ökades, anser motionärerna. De menar attSverige, som är ett av de viktigaste skogsproducerande länderna i , intehar en framskjuten plats när det gäller forskning och vidareförädling avskogsprodukter. Detta anses i första hand vara en fråga för näringen själv, menmotionärerna menar dock att staten tillsammans med näringen på nytt böröverväga frågan.I syfte att öka förädlingen och skapa fler arbetstillfällen inom skogsindu-strin bör ett industriellt utvecklingsprogram inledas, sägs det i motion1997/98:A460 (c). Ett sådant program bör innehålla utvecklingsinsatser avseendeproduktion och produktionssystem, produktutformning och produktdesign,kompetensutveckling, entreprenörsutveckling, riskkapitalförsörjning etc.Programmet bör drivas i nära samverkan med t.ex. träbranschen,utbildningsgivare, och regionala myndigheter, ansermotionärerna och menar att regeringen bör undersöka möjligheterna till ettsådant utvecklings- och forskningsprogram. Finansiering bör sökas via näringen,EU, andra finansiärer och staten.Också i motion 1997/98:N302 (c) föreslås ett utvecklingsprogram förvidareförädling av skogsråvara ( med liknande motivering som i den nyssnämndamotionen. är med sin stora kompetens inom sågverksnäringen och medHögskolan i en lämplig plats för en sådan verksamhet, anser motionärenoch menar att resurser för ett sådant utvecklingsprogram bör kunna tas från detsärskilda anslaget för regionalpolitiska insatser.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen har i samarbete med och kompetensutveckling() och utarbetatett program för utveckling av skogsnäringen. Programmet består av följande fyradelar:( Ett utvecklings- och teknikspridningsprogram, vilket innehåller satsningarpå bl.a. träbaserade byggsystem, nya trä- och fiberprodukter, kretslopps-anpassning av skogsindustriprodukter samt möbelutveckling. Programmet omfattarsammanlagt , varav regeringen satsar perår . ( Ett forskningsprogram på det skogsindustriella området, vars mål är attlångsiktigt stödja skogsindustrins utveckling och skapa och stärkaforskningsmiljöer vid de nya högskolorna. Planerade programområden är bl.a.kretsloppsanpassade skogsindustriprodukter, nya träprodukter och nya material,bestrukna och tryckta papper och arkitektur, design och träkultur. Programmetsviktigaste uppgift är att verka för att forskningssatsningen som helhet blir avstrategisk betydelse för de regionala högskolorna och för skogsnäringen. ( Ett forskningsprogram inom träteknologiområdet, vars syfte är att utvecklakonkurrenskraftig forskning, kompetens och forskarutbildning vid etableradeforskarmiljöer vid följande lärosäten: , tekniskauniversitet, , . Programmet, som skall pågå under minst femår, får en budget på för och planeras därefter kunnautökas till . ( Nya utbildningsplatser och professurer. I budgetpropositionen för 1998föreslogs att skulle tilldelas 600utbildningsplatser från , varav minst 50 platser skall avseutbildning med inriktning mot det trätekniska området. Sammantaget planeras 200nya utbildningsplatser inom träteknikområdet.Vidare finns det, som redovisas i budgetpropositionen , ett särskiltprogram för träråvarubaserad industri som går in på sitt andra år av en treårigförlängning och där beräknats. Det kan också noterasatt det inom ramen för den verksamhet som bedrivs vid finnsflera program som har relevans för de skogsindustriella frågor som här äraktuella.Regeringen beslöt att inom tillsätta enarbetsgrupp med uppgift att belysa vissa frågor som berör forskning ochutbildning inom den skogliga sektorn, med ståthållaren somordförande. I en bakgrundspromemoria till beslutet om tillsättandet avarbetsgruppen sägs följande:Kedjan skogsproduktion - industri - marknad bör omfattas av en helhetssyn.Forskning och utbildning inom skogsbrukets område utförs i huvudsak vidSveriges lanbruksuniversitet, medan den mer industrirelaterade forskningenbedrivs vid de tekniska högskolorna. bör verksamheten i de olikaleden integreras bättre. Marknadens signaler bör ges ett ökat inflytande iforskningsprocessen. Forskningen måste bidra både till en långsiktigt hållbarproduktion och till att utveckla träfiberprodukter som marknaden kan komma attefterfråga i framtiden.Arbetsgruppen bör föreslå åtgärder som kan främja en vertikal integration inomutbildning och forskning, sägs det vidare i promemorian. I uppgiftenbör även ingå att belysa de olika aktörernas uppgifter för att bedöma om denuvarande resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt.Arbetsgruppen har redovisat sina analyser och slutsatser i en rapporttill jordbruksminister (Ds 1998:20). I rapporten görssammanställningar av bl.a. den skogliga och skogsindustriella forskningen.Forskningsresursernas fördelning på , och Norrlandsamt på inriktning framgår av följande tabell ():Forskningsinriktning NorrlandTotaltPapper och massa 33,6 233,6 13,9281,1Träteknik 43,5 64,637,0 145,1Skog 71,1 232,3147,0 450,4Totalt 148,2 530,5197,9 876,6Den totala forskningen med skogsindustriell och skoglig inriktning uppgicksålunda till , varav knappt hälften avsågskogsindustriell forskning. Av den skogsindustriella forskningen hänför sigungefär två tredjedelar till forskning om papper och massa.Staten svarar för drygt hälften av finansieringen av den totala forskningen,medan näringen svarar för ungefär en fjärdedel och s.k. övriga finansiärer förcirka en femtedel. Den största delen, , utförs vid de tre storaindustriforskningsinstituten Skogsindustrins tekniska forskningsinstitut -STFI, - Trätek och - SkogForsk. Den skogsvetenskapliga fakulteten svarar för av den utförda forskningen och övriga institutioner, avdelningar och institutför resterande 27 %.Arbetsgruppens slutsatser formuleras i rapportens sammanfattning på följandesätt:- Kedjan marknad - industri - skogsproduktion måste integreras väsentligt meroch omfattas av en helhetssyn inom såväl forskning och utbildning somforskningsfinansiering. Marknadens signaler måste ges ett ökat inflytande genomhela kedjan, både i prioriteringen av forskningsområden och iforskningsprocessen. När det gäller långsiktig forskning måste forskningensinriktning leda till en ökad tonvikt på forskning närmare förädlingsledet.- Vitala processer och dialoger måste skapas som leder till såväl identifieringoch konkretisering av forskningsbehov som till förstärkt samarbete mellanskogsnäringen, forskarsamhället och statliga forskningsfinansierande organ ochmyndigheter.- Skogsnäringen måste tydligare definiera sina forskningsbehov och på ettaktivare sätt delta i den skogliga och skogsindustriella forskningensutveckling.Rapporten kommer att bli föremål för beredning inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeSkogsindustrin har mycket stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen iSverige och svarar för en betydande del av det svenska exportnettot. Mot dennabakgrund anser utskottet att det är angeläget att konkurrenskraften inom densvenska skogsindustrin kan upprätthållas och utvecklas. Detta kräver en högkunskapsnivå inom industrin. Likaså är det önskvärt att det sker en utvecklingmot ökad vidareförädling inom skogsindustrin.Som redovisats pågår olika program av relevans för de frågor som här äraktuella. Den arbetsgrupp inom som har i uppgift att belysavissa frågor rörande forskning och utbildning inom den skogliga sektorn harnyligen avlämnat sin rapport till jordbruksminister . Avunderlagsmaterial som arbetsgruppen låtit ta fram och som utskottet redovisatframgår att endast knappt hälften av forskningen med skogsindustriell ochskoglig inriktning hänför sig till den förstnämnda kategorin. Enligt utskottetsmening kan det ifrågasättas om detta är en lämplig fördelning, med hänsyn tillden roll skogsindustrin har i den svenska ekonomin. Med hänvisning till detarbete som pågår anser utskottet dock att inte nu bör agera i frågan.De aktuella motionerna 1997/98:N266 (s), 1997/98:N292 (s), 1997/98:Jo304 (m),1997/98:A460 (c) och 1997/98:N302 (c) avstyrks härmed i berörda delar.LivsmedelsindustrinMotionernaHuvuddelen av svensk livsmedelsindustri och förpackningsindustri är lokaliseradtill , konstateras det i motion 1997/98:N206 (m). Till denna region börockså, anser motionären, och bioteknik ()lokaliseras.Regeringen bör till lämna förslag till åtgärder som kan bidra tillatt industripotatisodlingen och vidareförädlingen av potatis kan fortleva,anförs det i motion 1997/98:N297 (m). Odling av industripotatis är en regionaltviktig näring i , konstaterar motionärerna. När gränsskyddet efterEU-inträdet försvann ökade importandelen för förädlad potatis kraftigt.Odlingen och arbetstillfällena inom denna industrigren är därmed starkt hotade,anför motionärerna. De pekar på att möjligheter finns att förbättra den svenskakonkurrenskraften genom att de politiskt beslutade kostnaderna, t.ex.dieselskatt, mineralgödselskatter m.m., som inte på motsvarande sätt belastarkonkurrenterna i andra EU-länder sänks. Det är angeläget att en utvärdering avsituationen görs, säger motionärerna.Också i motion 1997/98:N305 (c) tas upp frågan om stöd tillpotatisförädlingsindustrin. Näringen, som är en regionalt viktig näring i södraSverige och speciellt i , har gjort stora satsningar för att förbättrakonkurrenskraften, konstaterar motionären. Hon anser att berättigade krav påmiljö och kvalitet samt högre avgifter och skatter har medfört enkonkurrenssnedvridning som gör att den svenska industri som förädlarindustripotatis är hotad. För att uppmuntra investeringar och därmed bevaraarbetstillfällen i ,inte minst i , krävs att industrin kompenseras med någon form av stöd tilldess att konkurrensen inom EU har lika förutsättningar, anser motionären.Vissa kompletterande uppgifterUtredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion (särskild utredare:landshövding ) har haft i uppdrag att lägga fram förslag till ettprogram för att påskynda livsmedelssektorns förnyelse och expansion.Utredningen lade fram sitt betänkande En livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167). Beträffande förädlade potatisprodukter, som är föremålför yrkande i två av de här aktuella motionerna, lämnas i ett särskilt avsnitt(7.2.12.2) en beskrivning av den berörda industrigrenen och desskonkurrenssituation.Utredningen konstaterar att förbrukningen av dieselolja utgör en betydandekostnad i jordbruket, bl.a. i potatisodlingen. Den svenska produktionen avförädlade potatisprodukter, t.ex. pommes frites och potatismos, har efter EU-inträdet svårigheter att klara importkonkurrensen, som främst kommer frånNederländerna. Det råder en ojämlik konkurrenssituation mellan svenska ochnederländska odlare av potatis, bl.a. genom de höga dieselskatterna i Sverigeoch de svenska avgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel, konstaterarutredningen. Den föreslår därför att industrin för förädlade potatisprodukterefter samråd med potatisodlarna lägger fram en handlingsplan för regeringen,som visar under vilka förutsättningar den svenska industrins produkter kan blikonkurrenskraftiga. Denna handlingsplan avses senare kunna ligga till grund föröverväganden om statliga insatser.Näringsminister besvarade en interpellation(1997/98:162) av () om regeringens behandling av utredningen. Isitt svar sade näringsministern att förslagen är mycket kostnadskrävande ochatt några förslag till finansiering ( bortsett från förslag om medfinansieringfrån EU ( inte presenterats av utredningen. Näringsministern uppgav attutredningen nu skall bli föremål för beredning.I den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62) gör regeringenbedömningen att en samordning och förstärkning av forskningsresurserna pålivsmedelsområdet behövs för att stärka den svenska industrinäralivsmedelsforskningen. Regeringen avser därför att, efter beaktande avremissinstansernas synpunkter, återkomma i budgetpropositionen för medett eventuellt förslag till ett nationellt samlat forsknings-, utvecklings- ochteknikspridningsprogram med huvudsyfte att bidra till industriell förnyelse ochkompetenshöjning i företagen. Utredningens energiskatteförslag kommer attbehandlas inom ramen för den översyn av energiskattesystemet som pågår underFinansdepartementets ledning. Med undantag av energiskatteförslagen harutredningen sänts ut på remiss, varvid remissinstanserna ges tillfälleatt lämna synpunkter på hur de olika förslagen skall och bioteknik () är som framhålls i motion1997/98:N206 (m) förlagt till men har dock en filial iLund.Utskottets ställningstagandeDe problem som potatisförädlingsindustrin står inför och som är föremål föryrkande i de två motionerna 1997/98:N297 (m) och 1997/98:N305 (c) har, somredovisats, behandlats av Utredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion. Betänkandet skall nu bli föremål för beredning. När det gäller dentredje här aktuella motionen, 1997/98:N206 (m), konstaterar utskottet och bioteknik () har en filial i .