bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Finansiella effekter avVänsterpartiets budgetförslag1999-2001Belopp i miljarder kronor-------------------------------------------------------------------------------1999 2000 2001--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsökningar-------------------------------------------------------------------------------Inkomstminskningar-------------------------------------------------------------------------------Effekt på det finansiella sparandet--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Vänsterpartietföreslårförtreårsperiodenettutgiftstaksomliggerpåenhögrenivåänregeringens.Skillnadernamellandebådaförslagenframgåravföljandesammanställning.Tabell22.Vänsterpartietsförslagtillutgiftstak1999-2001Beloppimiljarderkronor---------------------------------------------1999 2000 2001---------------------------------------------Regeringens förslag till 735,0 744,0 770,0utgiftstak---------------------------------------------Föreslagna +12,2 +12,9 +14,4utgiftsökningar¹---------------------------------------------Ändrad -2,2 -0,9 -0,4budgeteringsmarginal---------------------------------------------Föreslaget utgiftstak 745,0 756,0 784,0------------------------------------------------------------------------------------------¹Exklusiveförslagomökadnivåpåstatsskuldsräntor.MiljöpartietdegrönaslårimotionFi21fastattfinanspolitikenmåstekännetecknasavengodutgiftskontrollochlångsiktigbalansideoffentligafinanserna.Enligtmotionärernaskalloffentligaunderskottinteaccepterasundernormalaår.Detärenligtderasmeningnödvändigtattdendelavdeoffentligainkomsternasomgårtillräntorpåstatsskuldenminskar,bl.a.förattmanskallkunnamötabehovenfrånettväxandeantaläldreiframtidenutanattandragruppersbehovträngsundan.Detär,anserdevidare,nödvändigtattpåolikasättförbättrastatensochkommunernasutgiftskontrollsamtattminskautgiftstrycketidenoffentligasektorngenombesparingarifrämstvissaföråldradestatligaverksamheterochivissatransfereringssystem.Besparingarkanskepåtransfereringartillhög-ochmedelinkomsttagare,menintepåöverföringartilldemsomsaknarekonomiskamarginaler.Besparingarkanocksågöraspåmilitärochstörrevägbyggen,medandäremotdegenomfördabesparingarnariktademott.ex.miljöforskning,kalkningavförsuradesjöarsamtsaneringavallvarligtmiljöskadadeområdenärklartkontraproduktivaenligtmotionärerna.InomramenförettnågotminskatskatteuttageftersträvarMiljöpartietdegrönaattfåtillståndensuccessivtgenomfördskatteväxlingdärlägreskattpåarbeteersättsavhögreskattpåenergi,utsläppochråvaruförbrukning.Skatteväxlingenskalluppgåtill27miljarderkronorår2001ochca100miljarderkronorom15år.Ienlighethärmedföreslårmotionärernaattkoldioxidskattenochenergiskattenstegvishöjsliksomfastighetsskattenpåvattenkraftverkochdensärskildaskattenpåelektriskkraftfrånkärnkraftverk.Tillsammansskalldessaskattehöjningargenärmare25miljarderkronor2001.Medtankepåomfattningenavenergiskattehöjningarnareserverasfördemestenergikrävandeföretagenettutrymmeförentillfälligskattelindringunderenanpassningsperiod.Sänkningenavskattenpåarbeteskallförhushållenhasintyngdpunktilåg-ochmellanlönegrupperna,bl.a.förattunderlättaförenavMiljöpartietförespråkadarbetstidsförkortning.Närvärnskattenavskaffas1999bördenenligtmotionärernaersättaspermanentavettskiktmed25 %skattidenstatligaskatteskalanförinkomsteröverstigandetaketföregenavgifter.BlandMiljöpartietsviktigasteförslagtillskattesänkningaringårdelsensänkningavegenavgiftenmed4procentenheterframtill2001ochenhöjningavgrundavdragettill23 500krförinkomstermellan125 000och150 000krperår.Vidareföreslårmotionärernaattuttagetavfastighetsskattsänksfrån1,7till1,5%redaninkomståret1998samtattdennaskattdärefteravskaffaspåsikt.Miljöpartietvillgörastorabesparingarpådetmilitäraförsvaretochföreslåratttotalförsvarsramenunderdetrenärmastefterföljandeårenskallminskasmed2,4,3,0respektive6,3miljarderkronor.Åandrasidanvillpartietåterställaenprocentsmåletförbiståndetisnabbaretaktochföreslårattramenräknasuppitrestegframtill2001dådenskallmotsvara0,85 %avBNI.Partieträknarmedattpåsiktkunnagörabesparingargenomettnyttersättningssystemförsjuk-,föräldra-ocharbetslöshetsförsäkringarna.Motionärernaräknarocksåmedattderasförslagtillarbetstidsförkortningskallminskautgifternaförarbetslösheten.Denföreslagnaarbetstidsförkortningenpåverkarocksåregleringenmellanstatochkommun.Detsammagällerförenradavdeskatteförslagsommotionärernaförfram.Somenföljdhäravföreslåsattstatsbidragettillkommunernaunderdekommandeårenminskarmed8,5,2,3respektive2,9miljarderkronor.Motionärernaräknarmedattderasförslagskallfåföljandeeffektpådenoffentligasektornsfinanserunderdekommandetreåren.Tabell23.FinansiellaeffekteravMiljöpartietdegrönasbudgetförslag1999-2001Beloppimiljarderkronor------------------------------------------1999 2000 2001------------------------------------------------------------------------------------Statens utgifter +3,8 +11,6+24,0------------------------------------------Statens inkomster -1,5 -11,8 -23,0------------------------------------------Saldopåverkan på +2,3 -0,2 +1,0statsbudgeten------------------------------------------AP-fonden ±0,0 -0,7 -1,4------------------------------------------Kommunsektorn +0,8 +0,7 +1,0------------------------------------------Effekt på det +3,1 -0,2 +0,6finansiella sparandet------------------------------------------------------------------------------------Miljöpartietdegrönasförslagtillutgiftstaköverensstämmermedregeringensunderdebådaförstaåren.År2001liggerdetemellertidpåennivåsomär10miljarderkronorlägre.Avvikelsernaiövrigtframgåravföljandesammanställning.Tabell24.Miljöpartietdegrönasförslagtillutgiftstak1999-2001Beloppimiljarderkronor---------------------------------------------1999 2000 2001---------------------------------------------Regeringens förslag till 735,0 744,0 770,0utgiftstak---------------------------------------------Föreslagna +1,9 +1,1 -9,5utgiftsminskningar---------------------------------------------Ändrad -1,9 -1,1 -0,5budgeteringsmarginal---------------------------------------------Föreslaget utgiftstak 735,0 744,0 760,0------------------------------------------------------------------------------------------KristdemokraternapekarimotionFi22utsexområdensompartietvillprioritera,nämligenbeskattningenavlåg-ochmedelinkomsttagare,barnfamiljersochpensionärersekonomiskasituation,enskattepolitikförtillväxt,vårdochomsorgsamträttssamhälletsåterupprättande.Förbarnfamiljernaföreslåsattettbeskattatvårdnadsbidraginförssamtattendelavbarnbidragetanvändsföratthöjanivånpådeinkomstprövadebostadsbidragen.Förpensionärernaföreslåsattsamtligapensionsförmånerskallberäknasutifrånettoreduceratbasbeloppredan1999,attinkomstprövningenavänkepensionerslopas,attpensionstillskottethöjsmed200krpermånadsamtattinnehavavfritidsfastighetinteskallbeaktasvidinkomstprövningenavbostadsbidrag.Motionärernaavvisarregeringensförslagtillhöjdstatliginkomstskattsamtföreslårattinkomstskatteniställetsänksförallagenomattgrundavdragetviddenkommunalainkomstbeskattningenhöjsmed8 400kr.Iövrigtinriktarsigpartietsförslagtillskattesänkningarpåsänktuttagavstatligfastighetsskattikombinationmedattendastenmindredelavmarkvärdetskalltasupptillbeskattning,slopaddubbelbeskattningpåutdelningarsamt50 %skattereduktionförhushållstjänster.Partietvillocksåsänkafordonsskattenkraftigt,mendettaförslagärdirektkopplattillenavpartietföreslagenobligatorisktrafikolycksfallsförsäkringsomväntasbidratillattsjukförsäkringenkanavlastas3,8miljarderkronor.Vidareskallförmögenhetsskattenavskaffasitvåsteg,riskkapitalavdragetåterinföras,dubbelbeskattningenslopasocharbetsgivaravgifternasänkasmed0,14 %.Motionärernavillocksååtergåtilltidigaretidpunktförmomsinbetalningar,höjaavdragsrättenförpensionssparandesamtsänkagränsenförrätttillreseavdragfråndagens7 000till6 000kr.Imotionenförordasocksåettlägreskatteuttaginomjordbruket.Denyaåtagandenasamtskattesänkningarnaavsesblifinansieradegenomattytterligareenkarensdaginförsisjukförsäkringen,genomattmedlemmarnasegenfinansieringavarbetslöshetsförsäkringenhöjstill33 %samtgenomattutgifternaförarbetslöshetbegränsasmedhänsyntillattmotionärernaräknarmedattpartietssamladeförslagkommerattledatillökadsysselsättning.Minskatfuskochförbättradskatteindrivningförutsättsocksåbidratillfinansieringen,liksomenminskningavstatsbidragentillkommunernapåirunttal5,5miljarderkronor.Densenarebesparingengörsbl.a.motbakgrundavattkommunernasekonomiskasituationförbättrasnärskatteunderlagetväxertillföljdavmotionärernasförslagomsänktaegenavgifterochnärbarnomsorgskostnadernaminskarpågrundavvårdnadsbidraget.EnligtmotionenfårdenkommunalasektornmedKristdemokraternasalternativettnettotillskottpå1,0miljarderkronor1999.DenfinansiellaeffektenavKristdemokraternasförslagsammanfattasimotionenpåföljandesätt.Tabell25.FinansiellaeffekteravKristdemokraternasbudgetförslag1999-2001Beloppimiljarderkronor-------------------------------------------1999 2000 2001--------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsminskningar +14,1 +14,9+16,4-------------------------------------------Skattehöjningar/ökade +4,5 +5,4 +5,4inkomster-------------------------------------------Skattesänkningar -17,8 -19,7 -21,7-------------------------------------------Utförsäljning av statliga +20,0 +20,0+20,0företag-------------------------------------------Saldopåverkan på +20,8 +20,6+20,1statsbudgeten-------------------------------------------AP-fonden ±0,0 +1,8 +2,7-------------------------------------------Kommunsektorns saldo +1,0 +0,8 +0,6-------------------------------------------Effekt på det finansiella +1,8 +3,2 +3,4sparandet¹--------------------------------------------------------------------------------------¹Exklusiveutförsäljningavstatligaföretagsominteingåridetfinansiellasparandet.Kristdemokraternasförslagtillutgiftstakfördetreårenavvikerfrånregeringenspåföljandesätt.Tabell26.Kristdemokraternasförslagtillutgiftstak1999-2001Beloppimiljarderkronor---------------------------------------------1999 2000 2001---------------------------------------------Regeringens förslag till 735,0 744,0 770,0utgiftstak---------------------------------------------Föreslagna -13,5 -15,4 -17,0utgiftsminskningar¹---------------------------------------------Ändrad +0,5 +0,4 +0,0budgeteringsmarginal---------------------------------------------Föreslaget utgiftstak 722,0 729,0 753,0------------------------------------------------------------------------------------------¹Exklusiveförslagomminskadnivåpåstatsskuldsräntor.2.6.2FinansutskottetssammanfattandebedömningavbudgetförslagenUnderdengångnamandatperiodenhardeoffentligafinansernagenomgåttendramatiskförbättring.Iseptember1994beräknadesstatenslånebehovtill223miljarderkronor(på12-månadersbasis).Nuräknarmanmedattunder1998kunnabörjaamorteraavstatsskuldenmeddrygt1miljardkronor.Påfyraårharettstortunderskottförbyttsiettöverskott.Saneringenavstatsfinansernaharvaritframgångsrik,ochdeoffentligafinansernautvecklasnuännumergynnsamtänmanhadeanledningatträknamedförbaraetthalvårsedan.EnstarktbidragandeorsaktillattrekonstruktionenavstatsfinansernaharvaritsåframgångsrikärdetnärasamarbetesomSocialdemokraternaochCenterpartietharhaftibudgetfrågorsedanvåren1995.Gemensamthardebådapartiernatagitsittansvarförattåterställabalansenistatsfinanserna.UnderberedningenavåretsvårpropositionharSocialdemokraternaochCenterpartietpånyttträffatenuppgörelsesominnebärattfråganomfastighetsbeskattningenfåttenlångsiktiglösning,vilketbidrartillattskapastabilitetibudgetutvecklingen.Utskottetåterkommertillfråganomfastighetsskattensutformningochvilkakonsekvenserdenträffadeuppgörelsenharpåbudgetensinkomsterochutgiftstaketförstatendelslängreframidettaavsnitt,delsiavsnitten2.7,3.0och4.7.Förattkommatillrättameddestoraunderskottenistatsfinansernaharregeringentvingatsföraenmycketstramfinanspolitik.Ettkonsolideringsprogrammedbudgetförstärkningarpå126miljarderkronorharstyrtinriktningenpååtgärderna,ochiochmed1998årsbudgethardettaprogramfullföljts.Detärsjälvklartattbudgetförstärkningaravdennaomfattningintekanpasseraobemärkta.Förmångamedborgarehardevidtagnaåtgärdernainneburitkravpåstorauppoffringar.Fåområdenharvaritfredadefrånbesparingar,ochundantagharegentligenbaragjortsförsådanaverksamhetersomkankarakteriserassomvälfärdenskärna,dvs.vård,omsorgochutbildning.Medhänsyntillåtgärdernasomfattninghardetvaritavstorbetydelseattnödvändigabudgetförstärkningarharkunnatfördelaspåettsårättvistsättsommöjligt.Allamedborgareharefterförmågafåttvaramedomattdelapåbördorna,ochensådanfördelningharkunnatuppnåstackvareattsaneringsarbetetinteensidigtinriktatspåattbegränsautgifterna.Erforderligabudgetförstärkningarhariställetåstadkommitsgenomenkombinationavbesparingarochinkomstförstärkningar.Avkonsolideringsprogrammetsdrygt125miljarderkronorhänförsigdrygt59miljarderkronortillinkomstförstärkningarochdrygt66miljarderkronortillutgiftsminskningar.Därigenomharåtgärdernasammantagetfåttenefteromständigheternarimligfördelningsprofil.Detåterspeglarsigiattdenfemtedelavhushållensomhardenhögstaekonomiskastandardenfåttbidramedca43 %avbudgetförstärkningen,medandenfemtedelsomhardenlägstastandardenbidragitmedca11 %.Dessutomhardentiondelavhushållenmedhögststandardfåttvidkännasdenstörstaminskningeniförhållandetillinkomsten.Värtattnoteraärocksåattsaneringsprogrammetsgenomsnittliganettoeffekteräristortsettlikaförkvinnorochmän,vilketinnebärattjämställdhetenharkunnatvärnas.Närtidigareunderskottnuersättsavöverskottärdetviktigtattbudgetpolitikenutformaspåettsådantsättattlångsiktigtstabilastatsfinanserkanupprätthållas.Statsskuldsräntornaharlängevaritdenstörstaenskildautgifts-postenpåbudgetenmenväntasunderdekommandetreårensnabbtminska.Irådandesituationmedenstabiliseradstatsskuldochengynnsamräntenivåkandessautgifterhållasunderkontroll.Menmednuvarandestorlekpåstatsskuldenkandockredansmåhöjningaravräntenivånfålångtgåendeåterverkningarpåränteutgifterna.Samhälletmåstestårustatförattpåettbättresättäntidigarekunnamötasådanapåfrestningar.Redannustårdetocksåklartattvårtpensionssystemkommerattutsättasförenextrabelastningnärdestorafyrtiotalskullarnanårpensionsålderibörjanav2000-talet.Andra,idagheltokändaproblemkanlikasåförorsakastörningar,ochdetärdärförviktigtattekonominharsådanstadgaattdenkanmötapåfrestningaravdettaslag.MedborgarnaharfåttbetalaettmyckethögtprisförattSverigeskullekunnatasurdenkrissommedfullkraftslogutstoradelaravvårtnäringslivibörjanav1990-talet.Demisstagsomdåbegicksfårinteupprepas.Enligtutskottetsmeningbörsynpunktersomdessabildautgångspunktförutskottetsprövningavdeolikabudgetalternativen.Utgiftstakenför1998-2000uppgårenligttidigareriksdagsbesluttill720,735respektive744miljarderkronor.Iutgiftstaketingårutgifternaförsocialförsäkringssektornvidsidanavstatsbudgeten(fr.o.m.1999liktydigmedAP-fonden)samtenofinansieradbudgeteringsmarginal.Däremotingårinteutgifternaförstatsskuldsräntor.Regeringenanserattdetidigarebeslutadeutgiftstakenskallliggafast.Förår2001föreslårregeringenettutgiftstakpå770miljarderkronor.CenterpartietochMiljöpartietdegrönaharisinabudgetalternativvarförsigutgåttfråndefastställdanivåernaför1999och2000.Debådapartiernasförslagför2001överensstämmerlikasåochinnebärattdevillfastställatakettill760miljarderkronor,dvs.10miljarderkronorlägreäniregeringensalternativ.Övrigapartiersförslagavvikerfråndessanivåer.Vänsterpartietvillmedsittbudgetalternativföraenmerexpansivpolitikunderkommandeår.KristdemokraternaochFolkpartietliggerunderhelatreårsperioden13-22miljarderkronorunderregeringensförslag,medanModeratasamlingspartietmedsinalångtgåendekravpåutgiftsminskningarintarensärställningsommotperiodensslutkommertilluttryckiattpartietdåvillläggautgiftstaketpåen87miljarderkronorlägrenivåänregeringen.Deolikaalternativenframgåravföljandediagram.Diagram11.Regeringensochoppositionspartiernasförslagtillutgiftstakförstaten1999-2001Källa: Finansutskottet.Moderata samlingspartiet vill begränsa denoffentliga sektorns storlek och lägger i detta syftefram förslag till mycket omfattandeskattesänkningar, vilka förutsätts bli finansierademed kraftiga utgiftsnedskärningar. I motionenberäknas skattesänkningarna innebära ettinkomstbortfall på för denkonsoliderade offentliga sektorn, medanutgiftsminskningarna anges till 32,4 miljarderkronor. Mot periodens slut får skattesänkningarnafullt genomslag och uppgår då till 84,4 miljarderkronor. Utgiftsminskningarna begränsas emellertiddetta år till och således tarModerata samlingspartiet i anspråk en del av detbefintliga överskottet på statsbudgeten för attfinansiera sina skattesänkningar.Moderata samlingspartiets budgetalternativ skiljersig markant från övriga partiers förslag. Partietsäger sig vilja växla lägre skatter påarbetsinkomster mot mindre bidrag och subventionerför att, som det uttrycks, göra det möjligt att levapå sin lön. Men med detta synsätt blundar Moderatasamlingspartiet helt för den omfördelande effekt somskatter och bidrag har. Enligt utskottets mening gårdet inte att sätta likhetstecken mellan den skattden enskilde betalar och de bidrag någon annanuppbär. Vad som statsfinansiellt kan te sig som ettnollsummespel i det moderata budgetalternativet fårmycket långtgående återverkningar för de enskildaindividerna. Särskilt påtagligt blir detta dåskattesänkningarna i stor utsträckning förutsättsbli finansierade genom minskade transfereringar ochbesparingar i sådana trygghetssystem som a-kassasamt tandvårds-, sjukvårds- och läkemedelsförmåner.Av de moderata besparingsförslagen på drygt 32miljarder kronor 1999 riktar sig tre fjärdedelar motolika typer av transfereringssystem. Så t.ex. villModerata samlingspartiet inte bara riva upp beslutetom ersättningsnivå i sjukpenning- ochföräldraförsäkringarna samtarbetslöshetsförsäkringen. Partiet vill också införaytterligare en karensdag i sjukförsäkringen samtbegränsa ersättningen även på så sätt att densjukpenninggrundande inkomsten skall baseras på desenaste 24 månadernas genomsnittliga inkomst.Dessutom vill man försvaga arbetslöshetsförsäkringengenom sänkt lägsta dagpenning, skärpt arbetsvillkoroch en begränsning av ersättningsperioden till 300arbetsdagar. Efter denna bortre parentes kommer dearbetslösa att få ett kom-pletterande skydd, menbara på vad som med moderat terminologi kallas"grundnivå" och endast . Besparingarskall också göras i sådana transfereringssystem somförtidspensioner, underhållsstöd, räntebidrag ochbostadsbidrag.Skattesänkningar finansierade på detta sätt gerenligt finansutskottets mening upphov till starktnegativa fördelningspolitiska effekter. Demedborgare som är i störst behov av samhällets stödär de som i första hand tvingas bidra tillfinansieringen genom uteblivna eller försämradeförmåner. får de själva litet eller ingetutbyte av de sänkta skatterna på grund av lågainkomster.En politik med en sådan inriktning kan enligtutskottets mening inte vinna den breda uppslutningsom krävs för att rekonstruktionen avstatsfinanserna skall kunna fullföljas med beståendekraft.Genom sänkta skatter och minskade utgifter skallden offentliga sektorns storlek minskas. Men någraav de besparingar partiet tillgodoräknar sig uppnåstill priset av att medborgarna tvingas betalaobligatoriska försäkringspremier, som för denenskilde har stora likheter med en skatt. Så t.ex.räknar Moderata samlingspartiet med att kunna spara4 miljarder kronor genom att från statsbudgetenlyfta ut kostnader för sjukskrivningar förorsakadeav trafikolycksfall för att i stället bekosta demvia en obligatorisk trafikskadeförsäkring vid sidanav statsbudgeten. Detta leder självklart till enminskad belastning på statsbudgeten, men deskattesänkningar det ger utrymme för torde inteuppväga de ökade försäkringspremier den enskildebilisten får betala. På snarlikt sätt vill Moderatasamlingspartiet göra stora besparingar iläkemedelsförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringengenom att i stället låta dessa kostnader finansierasvia försäkringspremier som den enskilde får betala.Den offentliga sektorns omslutning skall ocksåminskas genom att bidrag ersätts med skatteavdrag.Så t.ex. vill Moderata samlingspartiet i stället föratt höja barnbidraget införa ett kommunaltgrundavdrag på per barn och år vidinkomstbeskattningen. vill man ocksåomvandla bostadsbidraget till ett skatteavdrag. Attpå dDetta sätt ersätta bidrag med skatteavdrag lederskenbart till att såväl skatte- som utgiftskvotminskar, men kostnaden ligger fortfarande kvar påsamhället och operationen ger inte upphov till någonsamhällsekonomisk vinst. Det som var ettmed skatter finansierat bidrag omvandlas till attbli en förmån finansierad som en skatteutgift. Enkonsekvens av detta blir att kontrollöver förmånens omfattning minskar. Utgifterna förbidrag redovisas nämligen öppet på budgeten, ochriksdagen har i samband med budgetbehandlingenmöjlighet att pröva nivån på utgåendebidrag. En som skatteutgift lämnad förmån kommerdäremot inte på samma sätt upp till årlig prövning,och det skattebortfall som förmånen ger upphov tillframgår inte heller av någon budgetredovisning. Somdet föreslagna skatteavdraget för barnfamiljer ärkonstruerat torde den mest påtagliga effekten avmotionärernas förslag vara att samhällets generellastöd till barnfamiljerna kommunaliseras. Värdethärav utvecklar motionärerna dock inte närmare.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inteställa sig bakom Moderata samlingspartiets förslagtill inriktning av budgetpolitiken.Centerpartiets budgetalternativ överensstämmer ilånga stycken med vad regeringen har föreslagit. är nivån på utgiftstaket densamma utom år2001, för vilket föreslår ett tak somligger under regeringens. Bakomdenna differens ligger dock en ännu mindre avvikelsei sak, ty de jämkningar som föreslårav nivåerna på olika takbegränsade utgiftsområdeninskränker sig detta år till netto 1,8 miljarderkronor. är dessutom den finansiella effektsom partiets förslag har på den offentliga sektornneutral jämfört med regeringens.I budgetalternativ ingår emellertidockså vissa skatteförslag som utskottet inte kanställa sig bakom. anser t.ex. attriksdagen skall avslå regeringens förslag om sänkttobaksskatt och sänkt fastighetsskatt för äldrevattenkraftverk och vill dessutom höjaproduktionsskatten på el från kärnkraftverk. Medhänsyn härtill avvisar utskottet Centerpartietsförslag till inriktning av budgetpolitiken i dessadelar.Folkpartiet liberalerna vill genom skattesänkningarfrämja tillkomsten av nya arbeten. Skatterna skallnästa år sänkas med ochåren närmast därefter med 27 respektive 29 miljarderkronor. Tyngdpunkten i dessa förslag ligger i ensänkning av arbetsgivaravgifterna med 6procentenheter inom den privata tjänstesektorn. Tillskattesänkningarna kan läggas vissa nyautgiftsåtaganden som i budgetalternativuppgår till under 1999.Skattesänkningarna och utgiftsökningarna föreslåsbli finansierade genom utgiftsminskningar som förstaåret beräknas uppgå till , dvs.statsfinansiellt uppges partiets budget-alternativvara neutralt. Men enligt utskottets mening är denföreslagna finansieringen helt otillräcklig för attbära upp nya varaktiga budgetförsvagningar.Folkpartiet har i sitt budgetalternativ förutsattatt partiets förslag till satsning på nya arbetenhar så gynnsamma effekter på sysselsättningen kraftigt kan begränsa de resurser somregeringen vill avdela för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder och stöd till arbetslöshetsersättning.Denna dynamiska effekt är det tyngsta inslaget blandFolkpartiets finansieringsförslag och förutsättsensam kunna bidra till att minska utgifterna medinte under 1999.Finansutskottet anser denna uppskattning varakraftigt överdriven.Andra snarlika finansieringsbidrag av samma osäkrakaraktär förutsätts i det folkpartistiskaalternativet komma från minskat fusk och förbättradrehabilitering. räknar sålunda med attredan nästa år kunna uppnå stora besparingar i formav minskat fusk genom ett tämligen begränsattillskott till försäkringskassor samt skatte- ochkronofogdemyndigheten.