bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Goda kunskaper i arkitekturhistoria ger bättre möjligheterför den enskilda arkitekten att undvika avarter i tidsbundna trender och attskapa förnyande anpassningar med utgångspunkt i nationell och lokal tradition.Det finns goda anledningar till att hämta intryck från andra länder vidutformningen av utbildningen.Enligt motion Kr33 (mp) bör kunskap om människans sociala behov tillmätasökad betydelse i den framtida arkitekt- och samhällsplanerarutbildningen(yrkande 5).En breddning av arkitektutbildningen till att i större utsträckning omfattaäven förvaltning och ekonomi yrkas i motion Kr39 (c) yrkande 3.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.I propositionen (s. 37) anför regeringen att arkitekterna kommeratt ha delvis nya arbetsuppgifter och främst vara inriktade på att förvalta ochförnya befintlig bebyggelse samt att anpassa befintlig bebyggelse till enhållbar samhällsutveckling. Detta påverkar inriktningen av utbildningen. Idetta sammanhang vill utskottet framhålla att - även om omfattningen avnybyggandet inte kan förväntas bli särskilt stor ochförvaltningen, omgestaltningen och förnyelsen av den mycket stora volym sombyggts kommer att dominera verksamheten - det ärviktigt att framhålla att nyskapandet är av största vikt för utvecklingen avarkitekturen.Regeringen redovisar att en vanlig synpunkt från sektorn varit att arkitektenbör har helhetsansvaret för byggprocessens alla skeden för att nå ettslutresultat av hög kvalitet och att arkitekternas kompetens därför behöverstärkas bl.a. i vad gäller gestaltningsfrågor, teknik, ekonomi, ekologiskthållbart byggande, materialkunskap och process. Det är bl.a. mot bakgrund avvad som framkommit i dessa frågor under den interdepartementala arbetsgruppensarbete som regeringen har givit i uppdrag att följa upp ochutvärdera arkitektutbildningen och redovisa resultatet i februari 1999.Utskottet förutsätter att motionärernas önskemål om översyn avarkitektutbildningen i vad avser gestaltning, arkitekturhistoria,hänsynstagande till människors sociala behov, ekonomi och förvaltningtillgodoses genom den nu pågående översynen av utbildningen. Utvärderingensresultat bör avvaktas innan ställning tas till frågan om dessa ämnen bör få ettannat utrymme i utbildningen än de har . Utskottet avstyrker mot bakgrundav det anförda motionerna Kr30 (m) yrkande 2 i denna del, Kr33 (mp) yrkande 5och Kr39 (c) yrkande 3.I motion Kr38 (v) anförs att - mot bakgrund av att arkitektutbildningenligger inom teknisk högskoleutbildning och fakultet - fortbildning igestaltningsfrågor för yrkesverksamma arkitekter bör ske vid Kungl.Konstakademien (yrkande 9).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra om att Konstakademieninte meddelar högskoleutbildning. Däremot ger Kungl. i länge påbyggnadsutbildning för arkitekter m.fl. vid avdelningarna förarkitektur respektive restaureringskonst. Vid finns inrättadedels en tjänst som professor i arkitekturhistoria, dels en tjänst som professori restaureringskonst, dels ock en tjänst som professor i byggnadskonst. Ihögskolornas grundutbildning ingår numera även fortbildning ochvidareutbildning. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Designutbildning (avsnitt 9.1.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Konstnärlig högskoleutbildning inom design- och formgivningsområdet skall gestudenterna kunskaper, färdigheter och en arbetsmetodik för att på konstnärliggrund kunna utforma produkter och lösa gestaltningsmässiga, tekniska,praktiska, ekonomiska och miljömässiga problem inom sina respektive specialom-råden.År 1997 tillfördes designutbildningarna vid Lunds, respektive Umeåuniversitet samt utökade resurser för att kunna utbilda flerformgivare. har beslutat att nya permanenta utbildningsplatser skalltillskapas för designutbildningarna vid högskolorna i och , samt liksom vid den blivande (prop. 1996/97:1,bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100).Regeringen avser att ge i uppdrag att utreda och utvärderadesignutbildningarna inom högskolan. Verket skall även kartlägga och ge förslagtill utveckling av samarbetet mellan arkitekt- och designutbildningarna. Iuppdraget ingår vidare att inventera vilka kombinationsutbildningar somförekommer vid olika högskolor vari utbildning i design kombineras medutbildning inom andra ämnesområden. Uppdraget skall redovisas i slutet avfebruari 1999.Samverkansfrågor (avsnitt 9.1.3)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Inslaget av konstnärlighet, design och formgivning inom andra utbildningar,särskilt inom områdena teknik och ekonomi bör öka. Sådanakombinationsutbildningar bör öka efterfrågan på och förståelsen för godarkitektur, formgivning och design inom tillverkningsindustrin.Kunskap om arkitektur bör tillföras alla parter i byggprocessen. Byggande ärett lagarbete och studenter inom relevanta utbildningar bör redan underutbildningstiden samarbeta med de andra yrkeskategorierna. Utöver arkitekt-utbildningarna (arkitekt-, landskapsarkitekt- och inredningsarkitektut-bildningarna) finns det flera utbildningar med anknytning till planering,byggande och konst.Olika metoder för att öka inslagen av arkitektur, formgivning och design inomandra utbildningar prövas för att ge underlag för sådan verksamhet i störreskala.Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete inom området arkitektur,formgivning och design har stor betydelse för den framtida utformningen av denbyggda miljön och de ting vi omger oss med. Det är av stor vikt att den kunskapforskningen ger tas till vara inom de grundläggande högskoleutbildningarna samtatt den når ut till praktikerna och att sambanden mellan forskare och praktikerstärks. Högskolan har till uppgift att samverka med det omgivande samhället ochpå ett effektivt sätt återföra forskningsresultaten till de yrkesverksamma.Genom att redan yrkesverksamma arkitekter, samhällsplanerare och formgivaredeltar i fortbildning och vidareutbildning finns det tillfälle för ömsesidigtberikande möten mellan redan yrkesverksamma och studenter inom dengrundläggande högskoleutbildningen. Högskolan har vidare möjlighet att i ökadutsträckning rekrytera kvalificerade personer med huvudsaklig sysselsättningutanför högskolan som lärare.Arkitektur, formgivning och design är kulturyttringar som vi ständigt kommeri kontakt med och kunskaper om dessa är en del av allmänbildningen. Det är endemokratifråga att människor kan tolka sin totala miljö för att kunna delta idebatten om denna och för att kunna påverka dess utformning. Samverkan medfolkbildningen är av central betydelse. Forskare bör vara aktiva inom folkbild-ningen och öka ansatserna till att i samarbete med skolor, museer ochfackförbund på ett populärvetenskapligt sätt sprida kännedom om forskningsrön.I anslutning till vad regeringen anfört i fråga om samverkan mellan högskolaoch folkbildning behandlar utskottet två motionsyrkanden.Motionärerna bakom motion Kr33 (mp) anser - i likhet med regeringen (se prop.s. 42) - att det är en demokratifråga att människor kan tolka sin miljö, deltai debatten och påverka utformningen av sin miljö. Forskare och folkbildare börföra ut debatten till boendemiljöerna för att både öka de boendes kompetens ochdelaktighet och inspirera till ny forskning. Motionärerna anser att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna att forskare och folkbildare skallhjälpa till att föra debatt och hitta samverkansformer vid utveckling avboendemiljö (yrkande 8).Folkbildningsinsatser bör enligt motion Kr39 (c) leda till lokal dialog ochkunskapsförmedling till befolkningen när det gäller arkitektur och estetiskavärden (yrkande 2). Genom sådana åtgärder motverkas att allmänheten kanuppfatta kraven på estetik och bra form som krångel. I stället skapas enförståelse för vikten av att åstadkomma en långsiktig, bra, uthållig ochestetiskt tilltalande boendemiljö.Bostadsutskottet redovisar att () anslagit medeltill för fördjupning och utveckling avbl.a. sådana frågor som motionärerna aktualiserat. erinrarockså om att regeringen enligt propositionen avser att ge Riksantikvarieämbeteti uppdrag att studera lämpliga former för hur den offentliga och privatasektorn skall samverka inom särskilda bevarande- och utvecklingsområden.Utskottet instämmer i vad som anförs i de båda motionerna om att det ärangeläget att öka människors kunskap och förståelse för betydelsen av att denbyggda miljön och de formade produkterna är estetiskt tilltalande ochlångsiktigt hållbara. Här har folkbildningen en stor uppgift att fylla. Denfria och frivilliga folkbildningen bestämmer dock utifrån sina egna mål överinnehållet och utformningen av sin verksamhet. Som anförs i propositionen ärsamverkan med folkbildningen av central betydelse för högskolans förmåga att nåut till människor. Högskolor och universitet har som en av sina trehuvuduppgifter att föra ut resultaten av sin verksamhet till det omgivandesamhället. Utskottet förutsätter att samverkan mellan folkbildningen ochhögskolan inom området arkitektur, formgivning och design utvecklas vidare utanatt gör något särskilt uttalande till regeringen. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet bifall till motionerna Kr33 (mp) yrkande 8 och Kr39 (c)yrkande 2.Forskning (avsnitt 9.1.4)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Forskning och utveckling kring arkitektonisk kvalitet och gestaltning börstärkas. Vidare bör spridningen av erfarenheter och nyttiggörande avforskningsresultat om arkitektur, formgivning och design öka.Högskoleverket skall inom sitt uppdrag att utvärdera designutbildningarnaäven kartlägga innehåll och omfattning av konstnärligt utvecklingsarbete ochforskning inom formgivnings- och designområdet.I två motioner tas frågor om forskning inom arkitektur, formgivning och designupp.Enligt motion Kr39 (c) bör som sin mening ge regeringen till kännavad i motionen anförts om forskning och utveckling (yrkande 4). Motionärernaanser att forskning och utvecklingsarbete inom arkitektur, formgivning ochdesign bör förstärkas och att forskningsresultaten bör omsättas i praktiken,t.ex. i utbildningarna och bland de redan yrkesverksamma.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Som anförs i propositionen spänner forskningen om den byggda miljön över ettstort fält, från samhällsplanering till utformningen av enskilda detaljer. Ävenforskning och utvecklingsarbete inom formgivning och design har storämnesmässig bredd. Forskning, konstnärligt utvecklingsarbete och annatutvecklingsarbete återfinns vid de konstnärliga högskolorna och vidhumanistiska, samhällsvetenskapliga och tekniska fakulteter. Även inom andraområden kan forskning med anknytning till arkitektur, formgivning och designförekomma. Grundutbildningarna är som redovisas i propositionen för närvarandeföremål för utvärdering inom . De förslag om utbildningarna somblir resultatet av utvärderingarna kommer med säkerhet också att återspeglas iden framtida forskningsverksamheten. Ansvaret för forskning ochutvecklingsarbete vid högskolor och universitet ligger på högskolorna ochuniversiteten genom fakultetsnämnderna. Verksamheten vid universitet ochhögskolor skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning ochutbildning. Universiteten och högskolorna skall samverka med det omgivandesamhället och informera om sin verksamhet. Denna senare uppgift kallas iblandför universitetens och högskolornas tredje uppgift vid sidan av utbildningensamt forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetet.Mot bakgrund av denna sammanfattande redovisning för universitetens ochhögskolornas uppgifter när det gäller forskning och utvecklingsarbete anserutskottet att det inte är påkallat att gör något särskilt uttalandeom att forskningen inom områdena arkitektur, formgivning och design skall förasut till utbildningen och de yrkesverksamma. Därutöver vill utskottet påminna omatt regeringen bedömer att forskning och utveckling kring arkitektoniskkvalitet och gestaltning bör stärkas och att spridningen och nyttiggörandet avforskningsresultat inom de aktuella områdena bör öka. , , till uppgift att initiera och stödja forskning ochutveckling inom den byggda miljön. BFR skall också genom aktiv informationbidra till den praktiska nyttan av tillämpad forskning.Mot bakgrund av vad utskottet redovisat i det föregående avstyrker utskottetbifall till motion Kr39 (c) yrkande 4.I motion Kr33 (mp) hemställs att inte bör minskas under dentid som den forskningspolitiska utredningen pågår (yrkande 11). I stället bördenna fråga övervägas inom utredningen.Enligt bostadsutskottets yttrande kommer denna fråga att behandlas i denbyggpolitiska proposition som är aviserad till . Motionsyrkandet börenligt bostadsutskottet avslås av . Även kulturutskottet avstyrkermotion Kr33 (mp) yrkande 11.Praktik för studenter (avsnitt 9.1.5)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Högskolans studenter inom bl.a. arkitektur-, formgivnings- ochdesignutbildningarna bör enligt propositionen i ökadomfattning ges möjligheter att samverka med studenter inom andra utbildningaroch delta i projekt med det omgivande samhället. Studenter inomdesignutbildningarna bör särskilt beredas möjlighet att samverka med studenterinom arkitektutbildningarna. Myndigheter och andra offentliga organ bör aktivtsträva efter att erbjuda kvinnliga och manliga studenter relevant yrkespraktikinom områdena arkitektur, formgivning, design och konst.Staten som byggherre och fastighetsförvaltare måste särskilt bemöda sig omatt erbjuda konstnärlig praktik till studenter. Statliga myndigheter böreftersträva att involvera studenter inom arkitektur, formgivning, design, konstoch byggnadsteknik i sin verksamhet vad gäller förvaltning, byggande ochinredning av lokaler. Statliga myndigheter och bolag kan erbjuda konstnärligpraktik på olika sätt, t.ex. genom tävlingar och uppdrag som lämpar sig somexamensarbeten.Högskoleverket skall inom sitt uppdrag att utreda design- ocharkitektutbildningarna även undersöka förutsättningarna för att studenterna iarkitekt- och designutbildningarna inom sin utbildning skall kunna genomförapraktik i arbetslivet.Fem motioner behandlar frågan om praktik för studenter.Behovet av fler praktikmöjligheter och s.k. traineeplatser vid statligamyndigheter för studerande inom arkitektur, formgivning, design och konstuppmärksammas i motion Kr32 (fp). Motionärerna framhåller bl.a. attpraktikmöjligheterna för nyutbildade arkitekter varit mycket begränsade undersenare tid och att praktik och traineeplatser skulle underlätta för dem attkomma ut på arbetsmarknaden. Vidare är medelåldern bland statligt anställdaarkitekter relativt hög varför det även av rekryteringsskäl bör ordnas flerapraktikplatser inom statliga myndigheter. I motion Kr33 (mp) begärs medmotsvarande motiveringar att skall göra ett tillkännagivande tillregeringen om att praktikplatser inom statliga myndigheter m.m. börsäkerställas för arkitekt- och ingenjörsstuderande (yrkande 3). Särskild omsorgbör läggas på praktikplatser vid rekrytering av nyutbildade (yrkande 4).Statens ansvar för att skapa bättre möjligheter till praktik betonas även imotion Kr34 (kd). Motionärerna anser att de statliga myndigheter som bygger ochförvaltar byggnader och anläggningar bör redovisa åtgärder för hurpraktikmöjligheterna kan förbättras (yrkande 2). En redovisning av hur behovetav praktikplatser skall tillgodoses och hur den långsiktigakompetensförsörjningen skall lösas begärs även i motion Kr36 (s). Slutligen tasde nämnda frågeställningarna upp i motion Kr39 (c). Motionärerna anser att detär angeläget att de berörda statliga institutionerna följer upp frågan om hurderas kompetensförsörjning skall kunna tillgodoses bl.a. genom att erbjudarelevant yrkespraktik till studerande inom de aktuella yrkesområdena (yrkande1).Utskottet instämmer i vad som anförts i propositionen och motionerna om detangelägna i att studerande inom områdena arkitektur, formgivning och designerbjuds relevant yrkespraktik inom statliga myndigheter, bolag m.m. och att dedärvid får möjligheter att samarbeta med varandra och att skaffa sigyrkeskompetens i samarbete med erfarna arkitekter, formgivare och designer. Defår också en betydelsefull anknytning till arbetsmarknaden. Utskottet anser attmotionärernas önskemål om att denna viktiga fråga skall uppmärksammas bör blitillgodosedd genom det som regeringen anför i propositionen och som i korthetredovisats ovan. Frågan ingår också som en betydelsefull del i den utvärderingav utbildningarna som har till uppgift att göra. Något särskiltuttalande i frågan från är enligt utskottets mening inte påkallatvarför motionsyrkandena avstyrks av utskottet.Förskola och skola (avsnitt 9.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Kunskap om och förståelse för god kvalitet inom arkitektur, formgivning ochdesign bör öka hos det stora flertalet medborgare, vilket i sin tur bör medföraett ökat intresse och deltagande i den offentliga debatten kring dessa frågor.Arkitektur, samhällsplanering, formgivning och design berör flera av skolansämnen och ger därmed förutsättningar för en gränsöverskridande undervisning därteori och praktik kan varvas.Barnens eget skapande är en viktig del i förskolan. I det pågåendeintegreringsarbetet mellan förskola och skola kan de olika pedagogiskatraditionerna vidareutveckla en gemensam syn på skolmiljöns betydelse för detpedagogiska arbetet.I de kursplaner som finns för och gymnasieskolan gesförutsättningar för att arbeta med estetiska och kulturella frågor inom fleraolika ämnen eller i gemensamma temaarbeten. Det är angeläget att det iSkolverkets kontinuerliga översyn av och gymnasieskolanskursplaner övervägs om arkitektur, formgivning och design är ämnesområden sombehöver förstärkas.Det finns även andra parter såsom myndigheter och organisationer som arbetarmed att på olika sätt integrera kunskap om arkitektur, formgivning och design iutbildningen, bl.a. genom produktion av läromedel.Regeringen erinrar om det arbete som bedrivs inom i syfteatt stärka kulturens roll i skolans verksamhet. Arbetsgruppen Kultur i skolanhar bl.a. arbetat med teman som Skolbyggnadens arkitektur och miljönsutformning och Kulturarbetet i undervisningen i förbindelse med elevernasläroprocesser.I sökandet efter nya pedagogiska modeller för att integrera arkitektur,formgivning och design i skolarbetet och för att stimulera gränsöverskridandeundervisning bör regeringen enligt motion Kr33 (mp) uppmärksamma Waldorfskolanspedagogiska modell (yrkande 13). Motionärerna anser också att formkunskap börges en större tyngd i (yrkande 14).Vid förnyelsen av skolans pedagogik har pedagogiska modeller inom och utomlandet självfallet lämnat intryck och inspirerat till förnyelse. böremellertid inte peka ut en särskild pedagogisk modell. Utskottet påminner isammanhanget om att regeringens propositioner 1997/98:93 om läroplan förförskolan och 1997/98:94 om läroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet m.m. bereds inomutbildningsutskottet. Utskottet föreslår att avslår motion Kr33 (mp)yrkandena 13 och 14.I motion Kr38 (v) betonas vikten av samverkan mellan skola och museum (yrkande10).Utskottet anser att det är mycket värdefullt att skola och museum utvecklarsin samverkan inom olika ämnesområden. Denna samverkan sker på skolornas ochmuseernas villkor och initiativ tas inom befintliga ekonomiska ramar.Arkitekturmuseet har en mycket viktig roll när det gäller att utveckla ochdriva den offentliga arkitekturdebatten, att sprida kunskap om och stimuleramänniskors engagemang för den byggda miljön samt att bedriva egen och stimuleraandra museers pedagogiska verksamhet riktad till skolan. Med hänvisning tilldet anförda föreslår utskottet att avslår motion Kr38 (v) yrkande 10.Information, debatt och marknad (avsnitt 10)InledningRegeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Utan en levande och öppen debatt om arkitektur, formgivning och design ochhur de påverkar vårt vardagsliv kommer inte utvecklingen att leda tillbestående kvalitetsförbättringar. Ökade kunskaper och ökat engagemang kandäremot leda till en större efterfrågan på god arkitektur, formgivning ochdesign.Utställningar och museer kan bidra till att föra ut kunskap och information.Ett flertal myndigheter, organisationer och institutioner bidrar till ochutvecklar debatten om arkitektur, formgivning och design.I detta arbete har också folkbildningsorganisationerna en mycket viktig rollgenom sin breda förankring i samhället och sin vana att utarbeta och drivasärskilda utbildningssatsningar.Staten har också möjligheter att skapa eller stödja forum för åsiktsutbyteoch information samt att bredda diskussionen genom att tillföra internationellaerfarenheter.Kunskapen om att ett medvetet utnyttjande av designkompetens kan vara enframgångsfaktor när det gäller att möta marknads- och användarkrav behövermånga gånger öka hos både företag och offentliga myndigheter som arbetar mednäringslivsutveckling. Svenska produkter bör nationellt och internationelltförknippas med högsta kvalitet i fråga om formgivning och design.Debatt och utställning (avsnitt 10.1)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Produktion av utställningar om svensk arkitektur, formgivning och design förnationell och internationell spridning bör uppmuntras.Sverige bör delta i de stora internationella utställningarna och i andrainternationella sammanhang på ett sätt som främjar nationens anseende och detinternationella idéutbytet.Arkitekturmuseet bör bli en mötesplats för allmänhet och yrkesfolk inombyggbranschen, där en levande debatt om arkitektur och samhällsplanering kanföras. Museets verksamhet bör även i utökad utsträckning få en spridning runtom i landet. I budgetpropositionen för har regeringen för avsikt attföreslå att tilldelas som skall disponerasför utvecklingsarbeten och pilotprojekt samt för att stärka den offentligadebatten. Vidare har regeringen för avsikt att föreslå att museettilldelas för att utveckla uppgiften att bygga upp ett nätverkför konsthantverk, formgivning och design.Inom analyseras hur museernas ansvar för attvisa upp modern formgivning och design kan förtydligas och utvecklas.Resultatet av analysen kommer att redovisas under våren 1998.För att förbättra möjligheten för en publik i hela landet att ta del avsamtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet kommer ettgemensamt uppdrag att ges till , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer med Moderna museet.Regeringen finner det angeläget att de strategiska tillfällen då börvisa upp svensk arkitektur, formgivning och design i internationella sammanhangidentifieras med syftet att bidra till målinriktade statliga satsningar.Regeringen kommer att ge i uppdrag att inkomma med en sådanredovisning.I motion Kr38 (v) framhålls länsmuseernas betydelse för att kunskap omarkitektur, formgivning och design sprids och för att dessa frågor debatteras ihela landet. Det är viktigt att länsmuseerna därvid engagerar fackföreningaroch folkbildningsorganisationer (yrkande 7).En livlig och engagerande debatt där så många som möjligt deltar och som rörden byggda miljö och de formade produkter som omger människor är mycket viktigom de grundläggande idéerna bakom handlingsprogrammet för arkitektur,formgivning och design skall få ett brett genomslag och påverka utvecklingenoch människors efterfrågan på god kvalitet. Utskottet har i det föregåendeberört folkbildningens stora betydelse därvidlag. Även de regionala museernahar ett stort ansvar för att hålla denna debatt levande och för att den skallkunna grundas på insikt och kunskaper. Denna uppgift är redan en viktig del ide regionala museernas verksamhet. Utskottet utgår från att de utvecklarverksamheten i samverkan med det omgivande samhället utan att görnågot sådant särskilt uttalande som begärs i motionen.