bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — I flera fall har den svenska hjälpen underlättat utländskadirektinvesteringar.Sverige kommer även fortsättningsvis att stödja den ekonomiska omvandlingen,dels genom direkt stöd till näringslivet, dels genom stöd tillinstitutionsuppbyggnad, men med samma syfte: att främja den ekonomiskaomvandlingen och därigenom hjälpa till att höja levnadsstandarden förbefolkningen i våra östra grannländer.Regeringen avser att fortsätta främja samarbetsländernas ekonomiskautveckling genom att bidra till ett förbättrat företagsklimat. Flera redanpågående projekt förväntas fortsätta. Den största delen av det svenskautvecklingssamarbetet kommer att fokuseras på att bygga upp de institutionersom en fungerande marknadsekonomi kräver och kommer i kandidatländerna främstatt inriktas på det kommande EU-medlemskapet.Den sociala dimensionenBrister i den sociala omsorgen utgör ett hot mot den fortsatta ekonomiska ochpolitiska utvecklingen. Samarbetsländerna står nu inför utmaningen att anpassasocialpolitiken och ta hänsyn till ansträngda statsfinanser. Runt entredjedel av invånarna i , , , och ansesfattiga av UNDP, medan andelen fattiga i är betydligt lägre.Pensionssystemen i samarbetsländerna har hög prioritet i reformarbetet på detsociala området. Pensionsfonderna är belastade och har blivit svåra attfinansiera. Nya pensionssystem måste därför introduceras. Samarbetsländernaarbetar redan med detta, med målsättningen att systemen skall motsvaramarknadsekonomins krav och bli ekonomiskt hållbara.Att reformera hälso- och sjukvården är en viktig uppgift. Samarbetsländernabefinner sig i olika utsträckning i en omfattande hälsokris som började redanunder sjuttiotalet då den allmänna folkhälsan försämrades. Medellivslängden harsjunkit markant och spädbarnsdödligheten har ökat . Sjukvården har inte prioriterats lika högt som i ochinriktningen på vården behöver ändras från kurativ till preventiv. Alkoholmissbruket utgör ett stort problem och alkoholrelateradesjukdomar har ökat kraftigt, framför allt bland ryska män i åldrarna 30-50 år.Ett tidskrävande arbete med att ändra konsumtionsmönstret har påbörjats.Regeringen framhåller i propositionen särskilt den svåra situationen förbarnen. Barnens situation i samarbetsländerna har försämrats under senare år.Det allmänna hälsotillståndet är dåligt. Bland särskilt utsatta är barn påinstitutioner, barn med funktionshinder och flyktingbarn. Vissa uppgifter tyderpå att upp till en miljon barn bor på olika typer av institutioner i Ryssland.Kommersiell sexuell exploatering av barn är ett växande problem i regionen.Orsaker är bl.a. ökad fattigdom och försämrade sociala skyddsnät. Vid mötetmellan regeringschefer i beslutades attfortsätta den regionala uppföljningen av Världskongressen mot kommersiellsexuell exploatering av barn, som hölls i . åtog sig atthålla i ett av de projekt som föreslagits rörande seminarier för politiskabeslutsfattare och centrala myndigheter. Bland ungdomar förekommer prostitutioni ökande omfattning. Den höga andelen aborter och en ökad mödradödlighet kräverinsatser i form av information och utbildning avseende ungdomars sexuella ochreproduktiva hälsa. Droganvändning har ökat dramatiskt bland unga människor,vilket även är en anledning till den snabba spridningen av hiv/aids blandungdomar. Kriminaliteten bland ungdomar ökar och fängelsestraff och andraformer av institutionalisering förekommer för unga kriminella och gatubarn.Regeringen avser att intensifiera samarbetet på det sociala området, blandannat genom insatser som stöder ländernas egna strävanden till reformering avhälso- och sjukvård och social omsorg. Stödet skall bedrivas främst genominstitutionsuppbyggnad. De åtaganden som följer av ett EU-medlemskap kommer attstå i centrum för de svenska insatserna i kandidatländerna. EU-medlemskapetkommer på det sociala området att innebära omfattande åtaganden förkandidatländerna. Det gäller inte minst inom områdena arbetsmiljö, arbetsrättoch jämställdhet där EU:s lagstiftning är relativt omfattande. Betydandeförbättringar kommer här att krävas i de flesta fall.Samarbetet har bedrivits på regional och nationell nivå. Ipropositionen lämnas exempel på genomförda och pågående projekt.Arbetet för förbättrad hälso- och sjukvård bedrivs bland annat genom Hälso-och sjukvårdens , som prioriterar insatser rörandebland annat psykiatri, mödra- och barnhälsovård, handikappomsorg ochinfektionssjukdomar. Insatserna kommer i ökad utsträckning att riktas tillnordvästra har givit ett bidrag om stärkande av smittskyddet i debaltiska länderna, och Kaliningrad.Ett pågående projekt genom förmedlar aspekter av densvenska alkoholpolitiken till forskare och tjänstemän i Ryssland.I början av 1998 startade ett projekt i för att hjälpa staden medåtgärder mot en snabb ökning av antalet hivsmittade.I har i , genom utbildning av personalen ochgenom rådgivning, hjälpt länsadministrationen att öppna två kriscentrum förkvinnor.Socialförvaltningen i bedriver samarbete med avseendeutveckling av åldringsvård och vård av barn med funktionshinder.Insatser som avser barn och ungdom återfinns både som en del i insatserinriktade på utveckling av socialtjänst och utbildning i socialt arbete och somdirekta insatser. Stöd bör i första hand inriktas på övergripande system- ochorganisationsutveckling.Det ligger i intresse att alla länder i fårmigrationspolitiska system som respekterar mänskliga rättigheter och värnarasylrätten. Den långsiktiga målsättningen i vår migrationspolitik gentemotsamarbetsländerna är att föra dessa länders migrationspolitik närmare europeisknivå.Stöd till en miljömässigt hållbar utvecklingMålet för miljöinsatser i är att bevara ochförbättra miljön, särskilt i och kring . Utgångspunkten för insatsernaär det s.k. Åtgärdsprogrammet för inom vilket de 132 störstaföroreningskällorna identifierats. insatser, med syfte även att gynnagränsöverskridande samarbete, består dels av institutionellt stöd till centralaoch regionala miljöförvaltningar, dels av investeringar.Åtgärdsprogrammet har genomgått en uppdatering varsresultat presenteras och väntas antas av ()miljöministrar vid deras möte i . I stort sett liggerdet ursprungliga programmets mål och åtgärder fast. Trots de svårigheter somförelegat har åtgärder kunnat påbörjas vid en majoritet av de 132 ?hot spots?som identifierades i det ursprungliga programmet 1992.Kärnsäkerhet och strålskyddSyftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till att uppenbarasäkerhetsbrister åtgärdas i existerande reaktorer som av energibalansskäl inteomedelbart kan stängas samt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna.Inom kärnavfalls- och strålskyddsområdet har de svenska insatserna alltmerkommit att prioriteras mot kärnavfallsområdet efter hand som kartläggningen avdessa problem visat på de stora behov som finns. Detta gäller i synnerhetsituationen i den ryska delen av . Det svenska samarbetet medRyssland på kärnavfallsområdet bör ges ökad prioritet. På strålskyddsområdetbör främst olycksberedskap samt strålskyddet vid kärntekniska anläggningarprioriteras.Under år 1997 etablerades genom G7-ländernas initiativ den s.k.Tjernobylfonden med vars hjälp den s. k. sarkofagen över den havereradereaktorn skall försättas i ett säkert tillstånd. Den totala kostnaden för projektet är beräknad till ca750 miljoner US-dollar. Av dessa har G7 och EU tillsammans med ett ytterligareantal länder bidragit med ca . harutfäst sig att utbetala ecu . Det är angeläget attSverige kan bidra till projektets fullföljande. Detta ingår som en del i enöverenskommelse att stänga hela kärnkraftverket i Tjernobyl år 2000.JämställdhetRiksdagen beslutade att ett jämställdhetsperspektiv skall präglahela utvecklingssamarbetet med . utfördes enstudie över hur jämställdheten kunde främjas i samarbetet med Central- ochÖsteuropa (Ds 1996:72). Studien konstaterade att det fanns goda förutsättningaratt integrera jämställdhetsaspekter inom samtliga samarbetsområden som Sverigeengagerat sig i.Sverige bör i sitt samarbete med ha som mål attåstadkomma ett effektivare utvecklingssamarbete genom att identifiera bådekvinnor och män som samarbetsparter och aktörer. Regeringen betonar attjämställdhet inte är en kvinnofråga, utan en demokratifråga. är detockså en ekonomisk fråga, eftersom oförmåga att ta till vara både mäns ochkvinnors kompetens och kunskap innebär ett ineffektivt utnyttjande av landetsresurser.Vid prioritering mellan olika sektorer och mellan olika projekt inom ensektor skall projekt med tydligt jämställdhetsperspektiv äga företräde. Ikontakter med samarbetsländerna på alla nivåer och med internationellaorganisationer verksamma i länderna skall klargöras att jämställdhet ingår somett viktigt kriterium vid utformning och bedömning av landstrategier,samarbets-program och projekt.SamarbetsländernaRegeringen föreslår att prioriterade samarbetsländer skall vara ,, , , och . Utvecklingssamarbetet skallinriktas på att stödja , , och medlemskap iEuropeiska unionen och på en fortsatt integration av och ieuropeiska samarbetsstrukturer.Under det närmaste året skall nya landstrategier fastställas för de sexländerna vari inriktningen av samarbetet skall preciseras. Samarbetet medUkraina har utvecklats snabbt och förutses fåen betydande omfattning.EstlandEstland har uppnått en hög grad av ekonomisk integration med EU. går över50 % av export till och av importenkommer därifrån. Privatiseringen har i gått snabbt och har på en delområden varit mer omfattande än i vissa medlemsländer. Etableringsfriheten ochföretagsklimatet har skapat en dynamisk ny privat sektor.Omkring 35 % av befolkning utgörs av icke-ester, varav derysktalande dominerar. Av dessa saknar närmare en fjärdedel estnisktmedborgarskap. Frågan om dessa personers ställning har bäring på Estlandsförhållande till , som, ofta med hänvisning till detta problem, ännuinte skrivit under något gränsavtal med . nuvarande relationermed EU regleras av det Europaavtal som trädde i kraft samtdet partnerskapsavtal som skall leda fram till medlemskap.Sveriges stöd till har uppgått till ca 610 miljonerkronor. Betoningen har legat på kunskapsöverföring och institutionsutveckling.På miljöområdet har stöd främst givits inom Östersjöprogrammet vilket syftartill att minska utsläppen i . Det säkerhetsfrämjande samarbetet harvarit betydande.Den har som övergripande mål att fortsatt stödja EstlandsEU-integration. Tonvikten bör läggas vid att hjälpa att uppfylla EU:sgemensamma regelverks förpliktelser. Svenskt stöd skall i större utsträckninginrikta sig på det sociala området där insatser behövs bl. a. beträffandekvinnorelaterade hälso- och sjukvårdsfrågor, de handikappades ställning ochbarnens rättigheter.Mycket av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivå tillEstland bör kunna fasas ut . Andra insatser måsteemellertid fortsätta i ett längre tidsperspektiv. Det gällerkunskapsöverföringen på EU-området, där det svenska stödet skall fortsätta tilldess uppnått medlemskap i . Det gäller också investeringarna påmiljö- och energiområdet, där såväl regionala skäl som uppfyllandet av EU:svillkor talar för ett längre perspektiv på utvecklingssamarbetet. Stödet börockså ha ett längre tidsperspektiv när det gäller insatser som syftar till ettökat grannlandssamarbete och till ett gränsöverskridande samarbete.LettlandDen politiska situationen i sedan landet 1991 återficksjälvständigheten har kännetecknats av turbulens och bräckligakoalitionsregeringar i inrikespolitiken parallellt med en större kontinuitet iutrikespolitiska och ekonomiska frågor. En säkerhetspolitiskt betingadkonsensus råder i stort kring landets västorientering med EU- och NATO-medlemskap som främsta mål.Den sociala sektorn har inte utvecklats i takt med den ekonomiskaomställningen, en trend som först nu börjat vända. Det lettiska rättsväsendetter sig i många avseenden svagt och i ett uppbyggnadsskede.Omkring 43 % av befolkning utgörs av icke-letter, varav derysktalande dominerar. Av dessa utgörs av personer som saknar lettisktmedborgarskap. Många av dessa personer saknar medborgarskap över huvud taget.Frågan om dessa personers ställning har bäring på förhållande tillRyssland.Lettlands nuvarande relationer med EU styrs av det Europaavtal som trädde ikraft samt det partnerskapsavtal som skall leda fram tillmedlemskap i unionen.Sveriges stöd till har fram uppgått till ca 760 miljonerkronor och varit inriktat på områden av betydelse för den ekonomiska ochpolitiska reformprocessen.Betydande insatser har genomförts på det säkerhetsfrämjande området.Den har som övergripande mål att fortsatt stödja LettlandsEU-integration, och det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt medel föratt bidra till uppfyllandet av det målet. Svenskt stöd skall i störreutsträckning inriktas på det sociala området samt på näringslivsfrämjandeinsatser för främst småföretag och landsbygdsutveckling.Huvuddelen av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivåtill bör kunna avvecklas . EU-integrationsstödet kommer dock att fortsätta till dess blivit medlem iEU.LitauenSedan 1991 återfick självständigheten råder en grundläggande konsensusom den övergripande färdriktningen i ekonomiska och utrikespolitiska frågor.Ett politiskt scenskifte ägde rum efter parlamentsvalen 1996 då LDDP, medrötter i , som tidigare dominerat politiken, fick trädatillbaka för en koalition mellan det konservativa och det kristdemokratiskapartiet.Litauens nuvarande relationer med EU styrs av det Europaavtal som trädde ikraft samt det partnerskapsavtal som skall leda fram tillmedlemskap i unionen.Det svenska stödet till har totalt uppgått till 820 miljoner kronorsedan starten och domineras av insatser för att förbättra säkerheten vidIgnalina (), institutionsstärkande insatser till stödför den ekonomiska och politiska reformprocessen samt det säkerhetsfrämjandestödet.Regeringen har som övergripande mål att fortsatt stödja EU-integrering, och det svenska utvecklingssamarbetet är ett viktigt medel för attbidra till uppfyllandet av det målet. Tyngdpunkten i samarbetet skall ligga påatt hjälpa uppfylla EU:s gemensamma regelverks förpliktelser.Huvuddelen av det system- och institutionsuppbyggande stödet på central nivåtill bör kunna avvecklas . EU-integrationsstödet kommer dock att fortsätta till dess uppnåttmedlemskap i anses vara en fungerande marknadsekonomi och kommer att inledamedlemskapsförhandlingar med EU . Landet förväntas även bli medlem iNato år 1999.Europaavtalet med trädde i kraft , och förberedelsernaför EU-medlemskapet innebär en stor kraftansträngning för , bl.a. i formav anpassning av lagar och institutioner, modernisering av jordbruket ochutveckling av landsbygden, anpassning på miljöområdet, utbyggnad avtransportinfrastrukturen, privatisering och omstrukturering av den tungaindustrin. Regeringen understryker vikten av att bygga upp EU-kunskaperna hostjänstemän i den regionala förvaltningen.Det svenska utvecklingssamarbetet med inleddes och har totaltuppgått till . En betydande del av detta stöd har avsettmiljöinsatser. behov av utländskt ?kunskapsbistånd? har minskat.Huvuddelen av stödet vad gäller system- och institutionsuppbyggnad skallgradvis fasas ut under kommande treårsprogram. Regeringen avser att successivttrappa ned det stöd som inte har starka drag av grannlandssamarbete.RysslandDen politiska och ekonomiska utvecklingen i landet kankaraktäriseras som förhållandevis stabil. Den kanske tydligastereformframgången på det ekonomiska området manifesteras i den alltmer påtagligamakroekonomiska stabilisering som uppnåtts under framför allt 1997.Ett ekonomiskt och politiskt problem är de ökande sociala klyftornasom uppstått i Ryssland.Relationerna mellan och har gått in i en ny fas i och medatt avtalet om partnerskap och samarbete (PSA) trädde i kraft den 1 december1997. EU är viktigaste handelspartner och står för en ansenlig del avde utländska direktinvesteringarna i den ryska ekonomin. har ienlighet med regeringens beslut givits ökad prioritet i det bilateralautvecklingssamarbetet. Sedan samarbetet inleddes har insatserna uppgåtttill . andel av det totala samarbetet medCentral- och har varit ungefär 20 %.Under 1997 har stödet till uppgått till drygt 160 miljoner kronor.Det är regeringens uppfattning att en ytterligare expansion av den ryskaandelen i utvecklingssamarbetet med är motiverad.Regeringen anser att de nordvästra delarna av - städerna S:tPetersburg, , , Novgorod, Archangelsk och medkringliggande län samt - fortsatt skall vara prioriterade i samarbetet.Samarbetsområden som förtjänar särskild uppmärksamhet från svensk sida under dekommande åren är den sociala sektorn, gränsöverskridande samarbete, stärkandeav rättssystemet, utbildning och erfarenhetsutbyte för företagsledare ochstatstjänstemän, stöd till lokal självförvaltning, det civila samhället ochmassmedierna samt miljö- och energiåtgärder inklusive kärnsäkerhet ochstrålskydd.Det säkerhetsfrämjande samarbetet med skall utvecklas. Det börutformas så att det främjar integration i euro-atlantiska struktureroch bidrar till förbättrade baltisk-ryska förbindelser.UkrainaBristen på genomgripande strukturella reformer gör att är ett av de fåländer i där den ekonomiska tillväxten har uteblivit.Underskottet i statsbudgeten har kunnat finansieras med hjälp avlån, vilket hjälpt till att hålla inflationstakten nere, men måsteunderskottet minska. Företagen hämmas av omfattande byråkrati, bristfälligskattelagstiftning och korruption. De utländska investeringarna har ökat iomfattning men är fortfarande blygsamma.Den 14 juni 1994 undertecknades ett partnerskaps- och samarbetsavtal (PSA)mellan EG och dess medlemsstater och , i vilket parterna tillerkännervarandra mest-gynnad-nationsbehandling. Ett interimsavtal om handel ochhandelsrelaterade frågor tillämpades inledningsvis, ett avtal som regleradefrågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel,betalningar och konkurrens. trädde i kraft den 1 februari 1996och PSA den 1 mars 1998.Sveriges utvecklingssamarbete med initierades senare än för övrigasamarbetsländer men har ökat successivt. Fram uppgick stödet tillca , varav (ca ) haravsatts till en EBRD-fond för inkapsling av den havererade reaktorn vidTjernobyl. Stommen i det bilaterala samarbetet vilar på fastighetsregi-strering/lantmäteri, utbildning av socialarbetare och kommunalt självstyre.Utvecklingssamarbetet med bör ses i ett perspektiv om närmare tio åroch förväntas fortsätta öka inom kommande programperiod. Insatserna skallinriktas på områden som underlättar den ekonomiska och demokratiskautvecklingen. Ett fördjupat samarbete förutses inom den sociala sektorn, därsvenska insatser bör medverka till att bygga upp nya system och institutionersamt till att förbättra folkhälsan. Regeringen vill ägna barnens situationsärskild uppmärksamhet.Östsamarbetet i ett internationellt perspektivEn bärande tanke i propositionen är att de svenska insatserna skall utformas såatt de harmonierar med övriga bi- och multilaterala insatser. Regeringenredogör därför översiktligt för några av de viktigare aktörerna.Europeiska unionens samarbete med Öst- och CentraleuropaEuropeiska unionen inledde sitt utvecklingssamarbete med de central-ochösteuropeiska staterna . De första insatserna riktades tillPolen och , ett faktum som lever kvar i programmets namn, Phare (Pologneet : à la Reconstruction Economique). Detta program har sedermerautvidgats till att gälla alla de centraleuropeiska och baltiska länderna samtstaterna inom före detta (är dock för nuvarandesuspenderat, hjälp ges tills vidare heller inte till FRJ) samt . Ettandra program, Tacis (Technical Assistance to the Commonwealth of IndependentStates), gäller för alla länderna inom Oberoende Staters Samvälde samtMongoliet.Phare syftar till att förbereda kandidatländerna för medlemskap i . VidEuropeiska rådets möten i och 1994 formulerades enförmedlemskapsstrategi, i vilken Phare fick en central roll. I och med attregelrätta förhandlingar med kandidatländerna nu förbereds, harförmedlemskapsstrategin förstärkts och blivit det övergripande målet för helaPhareprogrammet. Pharemedel kommer i stigande utsträckning att kunna användasäven för projekt som länkar samman kandidatländernas och EU:s infrastruktur.Både Phare och Tacis bekostas av medel från den ordinarie EG-budgeten. FörPhareprogrammet avsätts ett belopp i storleksordningen 1,5 miljarderecu, för Tacisprogrammet är motsvarande siffra drygt 500 miljoner ecu. Bådaprogrammen drivs i kommissionens regi, och medlemsstaternas inflytande utövas isärskilda förvaltningskommittéer.Stöd till den ekonomiska omstruktureringen och förvaltningsbistånd har varitdominerande i både Phare och Tacis, men andra områden, exempelvisutbildningsinsatser, miljöprojekt och initiativ inom den sociala sektorn, harfått ökade andelar under de senaste åren.För Phareprogrammet har nya riktlinjer utarbetats. av insatsernaförutses gå till institutionsuppbyggnad och till investeringsstöd, men denfaktiska fördelningen kommer att variera både från land till land och övertiden. Dessutom skall man, så långt möjligt, kombinera utveckling avinfrastrukturen med förstärkning av institutionerna. För åren 1998 och 1999gäller de fleråriga indikativa program som godkänts för alla Phareländerna. Hurresurserna skall fördelas därefter är inte helt klart.Europeiska investeringsbanken (EIB) är för långsiktigainvesteringar som främjar integration, utveckling och tillväxt i bådemedlemsländerna och i flertalet av de länder med vilka EU har samarbetsavtal.Cirka 10 % av den totala utlåningen går till länder utanför EU. EIB:sverksamhet i inskränker sig till Phareländerna. Densamlade utlåningen uppgår till 5,8 miljarder ecu. uppgår EIB:s utlåningsmandat till ca 3,5 miljarder ecu.Därutöver har en särskild lånefacilitet om ytterligare 3,5 miljarder ecuupprättats för ansökarländerna. Den största delen av EIB:s utlåning finansierarinfrastrukturella projekt, såsom transport, telekommunikation och energi, och isynnerhet de som har anknytning till de transeuropeiska näten, TEN.Som en av de största och viktigaste finansiärerna av projekt i området harEIB uppnått omfattande sektoriell och landspecifik kompetens. Tillsammans medSida har EIB varit med att finansiera modernisering och renovering avvattenreningssystemet i . Regeringen anser att ett närmare samarbete böreftersträvas, för att skapa fler möjligheter till samfinansiering, framför alltinom miljösektorn.Regionalt samarbeteDe regionala samarbetsstrukturerna i och ärbetydelsefulla instrument för att fördjupa samarbetet inom regionen. Desamarbetsstrukturer som finns för att leda denna regionala samverkan , , Östersjöstaternas råd och Barents-rådet.Under år 1998 har ordförandeskapet för det formaliserade nordiskaregeringssamarbetet. Ett fundamentalt element i ordförandeprogram äratt bidra till säkerhet, demokratisk kultur och gynnsam ekonomisk och socialutveckling i närområden. En stor del av de samnordiska insatsernariktas till de baltiska länderna. Ambition finns även att utöka samarbetet mednordvästra ministerrådets första program för samarbete med närområdena tillkom år1990 och var helt inriktat på de baltiska länderna. Arbetet omfattar ävennordvästra . Som ett led i närområdessamarbetet har informationskontoretablerats i de baltiska huvudstäderna och i . Det nu gällandearbetsprogrammet är indelat i fyra temaområden: demokratiutveckling,kulturförmedling, bärkraftigt resursutnyttjande och utvecklande av enfungerande marknadsekonomi. Närområdesprogrammet finansieras inom budget och uppgår till , varavden svenska andelen är ca 35 %.Östersjöstaternas råd (, ) utgör ett forumför att främja och fördjupa Östersjösamarbetet. Det bildades på danskt ochtyskt initiativ för koordinering och erfarenhetsutbyte av bl.a.mellanfolkligt samarbete, demokratiuppbyggnad, ekonomisk utveckling och miljö.Rådet utgör en naturlig punkt för att driva gemensamma frågor inomÖstersjöregionen. Genom ländernas samverkan kan regionala lösningar vad gällert.ex. infrastruktur, miljö och energi utvecklas.