bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Utskottet gör nu inte någon annan bedömningom behovet av detta system. Utskottet anser det inte nödvändigt med någottillkännagivande till regeringen i enlighet med vad som föreslås i motionen. Motionsyrkandet bör därför inte bifallas.Med utgångspunkt i det anförda anser utskottet att bör godkännaden av regeringen föreslagna investeringsplanen.Utskottet förordar vidare att ger regeringen det föreslagnabemyndigandet beträffande beställningar av materiel m.m., dock medtillägget att bemyndigandet skall avse året 1999.FörsvarsindustrinVid behandlingen av propositionen om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhetår 1998 m.m. uttalade försvarsutskottet och näringsutskottet att regeringenunder på ett samlat sätt bör informera om detillgängliga resultat av regeringens olika uppdrag som gällerförsvarsindustrin. Regeringen har lämnat den av de båda utskotten begärdaredovisningen i budgetpropositionen. Regeringen avser att återkomma med enslutlig bedömning i samband med kontrollstationen. Redovisningen belyserpågående överväganden om svenskt deltagande i europeisktförsvarsindustrisamarbete och betydelsen av ett sådant samarbete. Utskottetdelar regeringens bedömningar i denna del.Försvarsmaktens behov av materiel kommer att förändras i riktning mot mertekniskt avancerad materiel och till mindre kvantiteter. Försvarsmaktensfrämsta uppgift är att försvara landet mot väpnat angrepp. För att dettaskall var möjligt krävs att en bred inhemsk försvarsindustriell kompetenssäkerställs och att medverkar till att utveckla det Europeiskaförsvarsindustrisamarbetet.I en situation med en vikande internationell försvarsindustrimarknad ochskärpt konkurrenssituation, främst från , anser utskottetdet angeläget att regeringen vidtar ytterligare åtgärder i syfte att skapabättre förutsättningar för angelägna exportframgångar för våra viktigastematerielprojekt, däribland JAS 39 Gripen.Mot bakgrund av vad utskottet anfört är något tillkännagivande tillregeringen om vikten av försvarsindustriellt samarbete i , vilketförordas i motion Fö501 (m) yrkande 2 av och ,inte erforderligt. Motionsyrkandet bör därför inte bifallas.I samma motion uttalar sig motionärerna till förmån för den svenskaförsvarsindustrin som en del i försvarspolitiken (yrkande 1). Utskottetbetonade år totalförsvarsbeslut (bet. 1996/97:FöU1 s. 224)svensk försvarsindustris stora försvarspolitiska betydelse som kvalificeradleverantör av högteknologiska system. Att säkerställa Försvarsmaktenslångsiktiga materielförsörjning och att vidmakthålla de system som är idrift ansågs därför vara en viktig del av försvarspolitiken. Utskottetåterkom till detta i samband med behandlingen av Försvarsmaktens ekonomiskaproblem (bet. 1997/98:FöU11 s. 22). Utskottet anser, liksomregeringen, att det finns behov av att i samband med den kommandekontrollstationen överväga vilken framtida försvarsindustriell kompetensoch kapacitet som kan behövas. Utskottet ser därför inga skäl för någottillkännagivande till regeringen från i enlighet med vad somföreslås i motion Fö501(m) yrkande 1. Yrkandet bör därför inte bifallas.Utskottets förslagUtskottet föreslår sammanfattningsvis att riksdagendels godkänner regeringens förslag till inriktning för Utveckling ochinvesteringar,dels anvisar ett ramanslag på 20 för Utveckling ochin-vesteringardels godkänner regeringens förslag till investeringsplan m.m. för perioden1999-2001,dels bemyndigar regeringen att i fråga om ramanslaget A 3Utveckling och investeringar medge beställningar av materiel m.m. ochutvecklingsarbete så att behovet av anslagsmedel efter budgetåret 1999uppgår till högst 90 051 400 000 kr.Riksdagen bör avslå partimotionerna Fö205 (fp) yrkande 4 ochFö210 (mp) yrkandena 4 och 7, kommittémotion 317 (m) yrkandena 7 och 11samt motionerna Fö312 (m) och Fö501 (m) yrkandena 1 och 2.Det civila försvaret - vissa funktionerUtgiftsutveckling, resultatbedömning, prioriteringar m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 39-43)anfört om bl.a. utgiftsutveckling, resultatbedömning och prioriteringar förvissa funktioner inom det civila försvaret.RegeringenVägledande för det civila försvaret är den s.k. ansvarsprincipen, vilkeninnebär att den som har ansvar för en verksamhet i fred även harmotsvarande ansvar i krig. Av detta följer skyldighet att vidta deberedskapsförberedelser som krävs för att verksamheten skall kunnaupprätthållas vid krigsfara och i krig. Principen gäller hela det civilaförsvaret, dvs. inte enbart statliga myndigheter.Den civila ekonomiska planeringsramen är ett långsiktigt planerings-instrument där anslagen för vissa funktioner avvägs och prioriteras år förår. Ramen skall ses som en helhet där förändringar i en funktion påverkarövriga funktioner.Bedömningen av beredskapsläget för en funktion sker utifrån förmågan attinom funktionen kunna lösa sina uppgifter i en preciserad situation.Förmågan graderas i budgetpropositionen som god, godtagbar eller ickegodtagbar. God förmåga innebär att uppgifterna kan lösas, godtagbar attuppgifterna i huvudsak kan lösas och icke godtagbar att uppgifterna intekan lösas.Det civila försvarets förmåga bedöms utifrån väpnat angrepp i nuvarandeomvärldsläge respektive angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Regeringenbedömer att förmågan vid ett väpnat angrepp utan någon längre militärförvarning var godtagbar inom huvuddelen av funktionerna vid utgången av år1997.Genom att samhället och därmed det civila försvaret är starkt beroende avfrämst elförsörjning och telekommunikation förutsätter dock bedömningengodtagbar förmåga att det inte inträffar några allvarliga störningar idessa system. Inom delfunktionen Elförsörjning finns betydande brister vadgäller förmågan att upprätthålla tillräcklig förmåga i samband medstörningar vid höjd beredskap. Vidare är förmågan inom funktionenTelekommunikationer inte godtagbar på grund av otillräckligtskydd i teleanläggningar och driftledningar samt skydd motinformationskrigföring riktad mot övervakningsnät och stödsystem.Regeringen bedömer att de åtgärder som planeras kommer att leda till attförmågan inom funktionen Telekommunikationer och delfunktionenElförsörjning kommer att förbättras.För flertalet funktioner är förmågan godtagbar vid ett väpnat angrepp iett förändrat omvärldsläge. Inom delfunktionen Elförsörjning, funktionernaTelekommunikationer och Civil ledning är förmågan emellertid inte godtagbar. Beredskapsåtgärder inom nämnda funktioner går heller inte att skjuta upptill en anpassningsperiod då byggande av t.ex. ledningsplatser är allt förtids- och kostnadskrävande. har endast av länsstyrelsernaskyddade ledningsplatser. Enligt plan skall emellertid behovet varatillgodosett vid utgången av försvarsbeslutsperioden.Regeringen bedömer att den samlade förmågan till civilt försvar inte ärgodtagbar vid angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Regeringen bedömeremellertid att den samlade förmågan till civilt försvar, med undantag avelförsörjning, kommer att vara godtagbar vid utgången av försvars-beslutsperioden.Av budgetpropositionen framgår att det finns avgörande brister inomfunktionen Telekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning. Detta kantala för att en funktionsgenomgång borde genomföras inom dessa områden. Påregeringens uppdrag genomförde emellertid () så sent som under /96 en genomgång av funktionenTelekommunikationer. Regeringen anser emellertid att en genomgång avfunktionen Energiförsörjning skall ske samt att enuppföljning av utvärderingen av funktionen Telekommunikationer skallgenomföras.I budgetpropositionen anför regeringen att under kommerprioriteringar att göras bl.a. inom områdena telekommunikation ochelförsörjning, ledningsförmåga, datasäkerhet, styrning och uppföljning avfunktionernas förmågor.I budgetpropositionen redovisas att en utredning genomförts omskyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred (Ds 1998:32). I utredningen behandlas bl.a. det som pekade på vadgäller ledningskedjans ansvarsförhållanden vid hantering av en svårpåfrestning (prop. 1996/97:11, bet. FöU5, rskr. Regeringen avser attåterkomma till i frågan.Regeringen anför också att det inom Försvarsdepartementet pågår ett arbetesom syftar till att utveckla uppföljningen av det civila försvaret. Ett ledi detta är årsboken för det civila försvaret som ÖCB på regeringens uppdragskall arbeta fram. Regeringen anser att årsboken för är ett braförsta steg i framtagandet av en årsbok och att detta dokument successivtkan utvecklas till att omfatta all verksamhet och alla kostnader inom detcivila försvaret i övrigt.Utgifterna för det civila försvaret beräknas uppgå till 2 489 miljonerkronor , och år2001.UtskottetHösten 1997, i samband med utskottets behandling av budget, togutskottet upp frågan om principerna för styrning av det civila försvaret (1997/98:FöU1 s. 112). Utskottet pekade då bl.a. på behovet av uppföljningoch att det i detta sammanhang är särskilt viktigt att de funktionsvisamålen utformas på ett sådant sätt att resultatet av verksamheten kan följasupp och återredovisas till . Utskottet har också i ett särskiltbetänkande (1996/97:FöU4) Styrning och uppföljning av totalförsvaretframhållit behovet av att målen och resultaten av verksamheten inomtotalförsvaret formuleras på ett sådant sätt, t.ex. i budgetpropositioner,att ges förutsättningar att utöva den i regeringsformenfastslagna finansmakten samt för att styra verksamhetens inriktning ochkontrollera resultatet och dess effekter.Utskottet välkomnar nu därför regeringens redovisning som rör det civilaförsvaret i årets budgetproposition. Redovisningen har utformats på sättsom bl.a. underlättat utskottets uppföljning av det civila försvaret ochberedning av regeringens förslag i budgetpropositionen. Utskottet ser medtillfredsställelse på att regeringen fortsätter utvecklingsarbete med dessafrågor och bedömer att framtagandet av en årsbok för hela det civilaförsvaret kan komma att bli ett värdefullt dokument i detta arbete.Med anledning av vad regeringen redovisar angående avgörande brister inomfunktionen Telekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning villutskottet framhålla följande.När utskottet behandlade förmågan inom dessa funktioner i samband medberedningen av budgetproposition (1997/98:FöU1 s. 113), kunde utskottet notera att regeringen i budgetpropositionen för år 1998och vid sin bedömning av beredskapsläget för funktionernaCivil ledning och Telekommunikationer samt delfunktionen Elförsörjningkonstaterat att det ur sårbarhetssynpunkt fanns brister inom dessafunktioner. Utskottet kan nu konstatera att det alltjämt föreliggeravgörande brister inom funktionen Telekommunikationer och delfunktionenElförsörjning.Mot bakgrund av utskottets upprepade uttalande i fråga om den vitalabetydelsen av uthållighet inom bl.a. infrastrukturområdena tele-kommunikation och elförsörjning ser utskottet med stor oro på att dessafunktioner alltjämt uppvisar avgörande brister i förmågan. Utskottet somtidigare förordat funktionsutvärderingar för bl.a. funktionenTelekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning anser, i motsats tillvad regeringen nu anför i budgetpropositionen, att sådana utvärderingarsnarast bör genomföras. Utskottet förutsätter att regeringen noga följerutvecklingen vad avser förmågan inom funktionen Telekommunikationer ochdelfunktionen Elförsörjning och återkommer till med en utförligredovisning av frågan i samband med kontrollstation.Utskottet noterar att regeringen avser att prioritera beredskapen vad bl.a. gäller telekommmunikation och elförsörjning. Även ledningsförmågan,datasäkerhet, styrning och uppföljning av funktionernas förmåga skallprioriteras. Utskottet anser att det är mycket angelägna prioriteringar somregeringen redovisar för . Utskottet förutsätter attregeringen lämnar en kontinuerlig redovisning till hur arbetetmed dessa prioriteringar fortskrider.Förutom vad utskottet framhållit ovan har utskottet inget att erinra motregeringens redovisning angående resultatbedömning och slutsatser för vissafunktioner inom det civila försvaret.Anslag B 1 Funktionen Civil ledningUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 43-45)anfört om investeringsplan, bemyndiganden och anslag till funktionen Civilledning. Utskottet behandlar även motionerna Fö205 (fp) yrkande 2 i dennadel och Fö317 (m) yrkande 12.RegeringenÖverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) är funktionsansvarig myndighet.Överstyrelsen har även ett samordningsansvar vad gäller övergripande frågorför det civila försvaret. Inom funktionen Civil ledning har ÖCB,civilbefälhavarna, länsstyrelserna och kommunstyrelserna uppgifter.Anslaget B 1 Funktionen Civil ledning avser verksamhet som bedrivs av ÖCBoch civilbefälhavarna. ÖCB skall ha det övergripandeansvaret för frivilligfrågor inom det civila försvaret. Målet förfunktionen är att ledning skall kunna utövas under höjd beredskap. Ledningskall härvid kunna utövas från fredsarbetsplats samt i förekommande fallfrån särskild krigsuppehållsplats.ÖCB redovisade , enligt uppdrag i regleringsbrevet , en analys av länsstyrelsernas och kommunernasberedskapsverksamhet inom funktionen Civil ledning. Av ÖCB:s analysframkommer bl.a. att resursminskningarna inom området, som pågått under ettantal år, medfört fortlöpande neddragningar av de personella resursernainom sakområdet på länsstyrelserna. Områdena försörjning och transporter,men även stödet till kommunerna har främst berörts. Länsstyrelserna harvidtagit åtgärder för att kompetensutveckla personalen och för attomorganisera beredskapsplaneringen inom länsstyrelserna.Regeringens sammantagna bedömning är dock att målet för funktionen ochdärmed önskvärd förmåga kommer att kunna nås , om den av ÖCB redovisade planeringen genomförs. telesäkerhetsåtgärder, reservkraft och fysiskt skydd. Arbetet med attutveckla metoder för att kunna utvärdera det civila försvaret och utvecklaövningsverksamheten skall fortsätta.Beträffande beredskapsverksamheten vid länsstyrelserna avser regeringenatt uppdra åt ÖCB att tillsammans med berörda myndigheter verka för enöversyn av prioriteringar av uppgifter som de centrala myndigheterna läggerpå länsstyrelserna. Regeringen anser att det fortfarande finns ett stortbehov av att noga följa utvecklingen vid länsstyrelserna. Regeringen avseratt inventera den samlade styrningen av beredskapsverksamheten och uppdraåt ÖCB att tillsammans med berörda myndigheter göra en översyn.Regeringen föreslår att godkänner förslag till investeringsplanför , såvitt avser funktionen Civilledning för . Planen är att göra investeringar förperioden på totalt , varav förbudgetåret 1999.Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att under år1999, i fråga om ramanslaget B1 Funktionen Civil ledning beställa lednings-och signalsystem samt kommunaltekniska anläggningar så att behovet avanslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammansuppgår till högst 124 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslås att för anvisar ettramanslag på till anslaget B 1 Funktionen Civil ledning.MotionernaI partimotion Fö205 (fp) föreslås att till anslaget A 1 Försvarsmaktenöverförs ytterligare sammanlagt från anslagen B 1Funktionen Civil ledning och B 3 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Anslaget B 1 föreslås minskas i avvaktan på att regeringenåterkommer till med förslag, i vilket vidare behov av och formerför civila beredskapsstyrkor redovisats (yrkande 2 i denna del).I kommittémotion Fö317 (m) av m.fl. föreslås attriksdagen till anslaget B 1 Funktionen Civil ledning anvisar ett belopp om441 , dvs. lägre än vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen. Dessa pengar, som avser utbildning av civilaberedskapsmän, bör enligt motionärerna i stället anvisas Försvarsmakten (yrkande 12).UtskottetInledningvis vill utskottet framhålla beträffande beredskapsverksamhetenvid länsstyrelserna att utskottet, i likhet med regeringen, anser att detfortfarande finns ett stort behov av att noga följa utvecklingen vidlänsstyrelserna. Utskottet utgår ifrån att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till åtgärder om allvarliga brister ilänsstyrelsernas förmåga att fullfölja sina uppgifter inomberedskapsplaneringen uppdagas. Utskottet vill också upprepa sitt uttalandefrån (1996/97:FöU1 s. 171), då utskottet framhöll att omkonsekvenserna av länsstyrelsernas besparingsåtgärder får till följd attlänsstyrelsernas viktiga uppgifter inom totalförsvaret inte kan fullföljas,är utskottet inte främmande för att initiera en översyn avfinansieringsformerna på detta område.I motionerna Fö205 (fp) yrkande 2 i denna del och Fö317 (m) yrkande 12 tasfrågan upp om anslaget till funktionen Civil ledning. Utskottet behandladelikalydande yrkanden i samband med behandlingen av 1998 årsbudgetproposition. Utskottet anförde då bl.a. att förslag tillutbildningsplatser för beredskapsmän utarbetas av Överstyrelsen för civilberedskap och . Det är som genomförutbildningen och det finansieras därmed över anslaget B 3 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst. Utskottet erinrade också i dettasammanhang om att regeringen sammantaget bedömer att utbildningen avberedskapsmän fått ett gott mottagande bland kommuner som i sinakrigsorganisationer visat sig behöva pliktpersonal.Utskottet har erfarit att medel har avsatts för en utbildning av 1 600civila beredskapsmän för . Vidare har utskottet erfarit atti samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen kommer enförnyad bedömning göras av fördelningen mellan värnpliktiga ochcivilpliktiga. Utskottet har mot bakgrund av det ovan anförda inte funnitanledning att göra någon annan bedömning än regeringen i fråga omanslagstilldelningen till funktionen Civil ledning för . MotionernaFö205 ( fp) yrkande 2 i denna del och Fö317 (m) yrkande 12 behöver därförinte bifallas av riksdagen.I övrigt föreslår utskottet att godkänner förslag tillinvesteringsplan för , såvitt avserfunktionen Civil ledning för . Utskottet föreslår ocksåatt bemyndigar regeringen att , i fråga omramanslaget B 1 Funktionen Civil ledning beställa lednings- ochsignalssystem samt kommunaltekniska anläggningar så att behovet avanslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammansuppgår till högst 124 miljoner kronor.Utskottet föreslår att anvisar ett ramanslag på 491 020 000 krtill anslaget B1 Funktionen Civil ledning för budgetåret 1999.Anslag B 2 Funktionen Försörjning med industrivarorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 45-47)anfört om bemyndiganden, beredskapsinvesteringar och anslag till funktionenFörsörjning med industrivaror.RegeringenÖverstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) är funktionsansvarig myndighet.Målet för funktionen är att produktion av varor och tjänster möjliggörsunder en anpassningsperiod. Enligt totalförsvarsbeslut skallfunktionens verksamhet ominriktas från beredskapslagring och merkapitalintensiva beredskapsåtgärder mot informations- ochriskanalysbaserade beredskaps-avtal. Syftet är att kunna samla in ochanalysera information samt utarbeta underlag för åtgärder vilka skall varatillämpbara under en anpassnings-period.Riksdagen har i enlighet med förslag i den ekonomiska vårpropositionen år1998 på tilläggsbudget beslutat att omfördela 25miljoner kronor till anslaget A 2 Fredsfrämjande truppinsatser.Det svenska näringslivet har kommit att påverkas av den allt starkareinternationaliseringen. Inom flera branscher återstår endast tillverkninginom ett relativt smalt segment varför svensk industri alltmer blivitberoende av import av rå- och insatsvaror, specialkomponenter ochreservdelar. Inom vissa branscher har den internationella integrationengått så långt att produktionsenheter i många länder är så specialiseradeatt de är ömsesidigt beroende av varandra för att en produkt skall kunnatillverkas. Ledtiderna i handeln minskar, vilket medför ökade krav pålogistisk precision för företagen. Detta tillsammans med den planenligautförsäljningen av beredskapslager medför att regeringen bedömer attmåluppfyllelsen i förhållande till funktionsmålet ännu inte är godtagbar.Regeringen bedömer att målet för funktionen och därmed önskvärd förmågakommer att kunna nås, om den planering som ÖCB redovisat genomförs.Verksamheten bör bedrivas på liknande sätt och i samma omfattning som underinnevarande år.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget B 2 Funktionen Försörjning med industrivaror,godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att behovet av anslagsmedelefter för dessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår tillhögst 69 miljoner kronor.I samband med budgetbehandlingen beslutade attberedskapsinvesteringar inom funktionen Försörjning med industrivaror skallfinansieras genom lån. Regeringen föreslår nu att bemyndigarregeringen att för låta upp lån i för beredskapsinvesteringar intill ettsammanlagt belopp om 535 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslås också att för anvisar ettramanslag på till anslaget B 2 Funktionen Försörjning medindustrivaror.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om funktionenFörsörjning med industrivaror.Utskottet föreslår således att bemyndigar regeringen att underår 1999, i fråga om ramanslaget B 2 Funktionen Försörjning medindustrivaror, godkänna avtal om nya beredskapsåtgärder så att behovet avanslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammansuppgår till högst 69 miljoner kronor.Utskottet föreslår också att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån iRiksgäldskontoret för beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt beloppom samt anvisar ett ramanslag på tillanslaget B 2 Funktionen Försörjning med industrivaror för budgetåret 1999.Anslag B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänstUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 47-49)anfört om bemyndiganden, beredskapsinvesteringar och anslag till funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst. Utskottet behandlar även motion Fö205(fp) yrkande 2 i dennna del och yrkande 3.RegeringenStatens räddningsverk är funktionsansvarig myndighet. Funktionen omfattarskydd och räddning av människor, egendom och miljö i samband med olyckoroch stridshandlingar. Detta sker genom de särskilda beredskaps-förberedelser som görs på det civila försvarets område.Målet för funktionen är att skador till följd av stridshandlingarförhindras eller begränsas i första hand på människor och i andra hand påegendom eller miljö. Den genomförda revideringen av mål- och riskanalysernaoch de nya nationella planeringsregler som införts medför att behovet avskyddsrums-platser minskat avsevärt jämfört med tidigare gällandeplanerings-förutsättningar.Enligt totalförsvarsbeslut skall kommunerna ha de ledningsplatseroch sambandssystem som behövs för kommunernas planering och organisation avräddningstjänsten under höjd beredskap. Sex räddningscentraler harfärdigställts . Det totala antalet räddningscentraler uppgick vidutgången av till 90. Dessa täcker ledningsbehovet förräddningstjänsten under höjd beredskap i 120 kommuner.Regeringens sammantagna bedömning innebär att nuvarande inriktning avverksamheten bör gälla även för . Regeringen bedömer att målen förfunktionen totalförsvarsbeslut kommer att kunna nås.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ,i fråga om ramanslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst,medge beställningar av skyddsrum och ledningsplatser m.m. så att behovet avanslagsmedel för dessa och tidigare beställningar tillsammansuppgår till högst 540 miljoner kronor.Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i Riksgäldskontoretför beredskapsinvesteringar intill ett sammanlagt belopp om 1 177 miljonerkronor.Till och med har utgifter för fredsräddningstjänsten beräknatsunder anslaget B 3 Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Föråren 1999-2001 beräknas utgifterna under ett nytt anslag, C 5 : Samhällets skydd mot olyckor.