bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Samtidigtfår de lättnader i penningpolitikensom genomförs enstimulerande effekt på både deninternationella och den svenskaekonomin . År2001 förväntas BNP stiga med 0,6procentenheter mer än ihuvudprognosen. Dock antas nivån påBNP vara lägre 2001 isidoalternativet än ihuvudprognosen.Tabell 9. Försörjningsbalans isidoalternativet· *·· Den privata konsumtionenutvecklas i sidoalternativetsvagare än i huvudprognosen.Skillnaden är dock relativtmarginell och är störst under 1999.År 2001 väntas konsumtionen stigamer än i huvudprognosen.·· Investeringsverksamhetenunder 1999 blir kraftigt lägre,till följd av den sämreindustrikonjunkturen och en störreosäkerhet i hushållssektorn.·· Exporten blir lägre, pågrund av den svagareinternationella tillväxten och denökade prispressen som följer av attläget i och andratillväxtekonomier försämras. Motbakgrund av det höga vinstläget iindustrin och företagens relativtgoda konkurrenskraft räknarregeringen med att exportindustrini dagsläget klarar eninternationell avmattning betydligtbättre jämfört med i början av1990-talet. Exporten försämrasframförallt , medanden stiger jämfört medhuvudprognosen näråterhämtningen i världsekonominblir mer tydlig.·1.2.6 Ny information efter attprognosen slutförtsSedan regeringen avslutade sittprognosarbete har ny information ombåde den internationella och densvenska utvecklingen presenterats.Flera viktiga internationellakonjunkturbedömare har under densenaste månaden justerat ned sinabedömningar av tillväxten i OECD-området . Det handlarframför allt om en förväntad lägretillväxt i , menäven om en nedjustering avtillväxten i . T.ex. räknar i sin senaste prognosmed att BNP i EU stigermed . Det är en nedrevideringmed jämfört medEU-kommissionens prognos från våren1998. tillhör de ländervars tillväxt reviderats mest. räknar nu med en BNP-tillväxt i på2,, från . ÄvenBNP-tillväxten i ,och under nästaår har justerats ned. Vidare räknarOECD i sin senaste preliminärabedömning av världsekonomin med attBNP i OECD-området växermed . Det är 0,7procentenheter lägre jämfört medden prognos som gjorde ivåras. För EU räknar med entillväxttakt på ,vilket är lägrei förhållande till vårprognosen.När det gäller tillväxttakten i USAunder har justeratned bedömningen med 0,6procentenheter, från till 1,. Enligt växer BNP i Sverigemed 2-2,1999-2000.Tillväxten hålls uppe av en starkinhemsk efterfrågan och riskernaför en lägre tillväxt beror på denosäkra internationellautvecklingen.EU-kommissionens senaste barometrarvisar att EU-företagens förtroendeför den ekonomiska utvecklingenminskat något. Störst nedgångnoteras i ochStorbritannien.De första preliminära beräkningarnaav tillväxten i staternaunder i årvisar på en fortsatt hög tillväxt.BNP steg uppräknat tillårstakt. En del av uppgångenförklaras dock av en kraftiglageruppbyggnad.Statistiska centralbyråns (SCB:s)senaste uppgifter från slutet avoktober om orderingången iindustrin visar att industrinsorderingång sjönk ochaugusti. Nedgången gäller framförallt orderingången tillexportindustrin. Den bildenbekräftas av (KI:s) senaste barometer i år.Orderingången har enligt KI-barometern mattats påtagligt undersensommaren och missnöjet medorderstockarna har ökat. Framförallt är det situationen förföretagen i insatsvaruindustrin somförsämrats, medan aktiviteten ikonsumtionsvaruindustrin ochtjänstesektorn ökat relativtmarkant. SCB:s senastedetaljhandelsstatistik visar ocksåatt tillväxten i detaljhandeln harfortsatt att vara hög under desenaste månaderna.Inflationen (utvecklingen över desenaste tolv månaderna) föll och oktober, enligt SCB:skonsumentprisindex (KPI). inflationstakten på minus 0,. sänkte i början avnovember den s.k. reporäntan med0,, från 4,1 %till . Efter det attregeringen avslutade sittprognosarbete har ocksåcentralbankerna i Förenta staternaoch i flera europeiska länder sänktsina respektive styrräntor.Arbetslösheten har fortsatt att gåned . Ioktober låg den öppnaarbetslösheten på avarbetskraften, enligt SCB:sarbetskraftsundersökning. Undersamma månad var 3 996 000sysselsatta, vilket är 102 000 flerjämfört med samma månad i fjol.Enligt () statistik steg dock antaletvarsel om uppsägning kraftigt . Antalet varsel iår ligger dock kraftigt i fjol.1.2.7 syn påbudgetpropositionens ochpartimotionernaskonjunkturbedömningarSamtliga partimotioner uttryckerosäkerhet om den framtidautvecklingen i världsekonomin. Ensämre utveckling i och oronpå finansmarknaderna betydersannolikt att den internationellatillväxten blir lägre. Det skulle isin tur innebära att även densvenska BNP-tillväxten under denärmaste åren blir lägre änförväntat, enligt motionärerna.Utskottet delar regeringensbedömning att förutsättningarna ärgoda för en hög tillväxt i densvenska ekonomin under de närmasteåren. De offentliga finanserna ärsanerade. Den offentliga budgetenvisar nu överskott. Inflationen äri det närmaste obefintlig och desvenska räntorna ligger på denlägsta nivån . Desamlade affärerna med utlandet,dvs. bytesbalansen, visar ettrelativt stort överskott trots enstark uppgång i den inhemskaefterfrågan under det senaste året.Under första halvåret i år steg BNPmed jämfört med första halvåret1997, enligt SCB:s statistik.Investeringarna och den privatakonsumtionen stiger snabbt. Dethistoriskt goda vinstläget inäringslivet, ett högtkapacitetsutnyttjande, en växandeproduktion och en ökandeefterfrågan inom landet talar föratt investeringsverksamheten totaltsett förblir hög. Stigandeinkomster för hushållen, en starkförmögenhetsställning trotsnedgången i börskurserna och ettuppdämt behov av att ersättakapitalvaror pekar dessutom på enfortsatt hög privat konsumtion.Till detta kommer att hushållensframtidsförväntningar fortfarandeär höga, även om den senaste tidensinternationella oro dämpatförväntningarna något. Bilden av enfortsatt uppgång i den inhemskaefterfrågan bekräftas också avKonjunkturinstitutets barometrar.De branscher som är nära knutnatill utvecklingen av den privatakonsumtionen och den totalainhemska efterfrågan redovisar ettgott orderläge och högaförväntningar om fortsatt stigandeförsäljning och produktion.Vidare stiger sysselsättningensnabbare än vad som förväntades förbara några månader sedan ocharbetslösheten sjunker. Det ökadeantalet nyanmälda lediga platserpekar dessutom mot attsysselsättningen fortsätter attstiga framöver.Från de utgångspunkter somredovisats ovan anser utskottet attregeringens bedömning om entillväxt på per årunder i alltväsentligt är en rimlig bedömning.Utskottet noterar dock attutsikterna för den internationellautvecklingen försvagats sedanregeringen avslutade sin prognos.Osäkerheten om tillväxten ivärldsekonomin har ökat. Oron fören djupare nedgång i den ekonomiskaaktiviteten i och övrigaländer i har stigit jämförtmed den situation som råddesommaren 1998. Dessutom har kriseni till vissa delar spriditsig till andra s.k.tillväxtekonomier som t.ex.Ryssland, och Argentina.Den kraftiga turbulensen och oktober på världensränte-, valuta- och aktiemarknaderhar vidare skapat tendenser till enmer återhållsam långivning i detinternationella kreditsystemet.Banker och investerare har blivitmer obenägna att ta risker. Dettakan i förlängningen leda till attinvesteringsverksamheten runt om ivärlden dämpas. Dessa tendenserförstärks också av attvinstutsikterna för företagenskrivits ned, vilket återspeglas ide sänkta aktiekurserna.Utskottet konstaterar dessutom attflera viktiga prognosinstitut underden senaste månaden har skrivit nedsina prognoser över tillväxten ivärldsekonomin under framför allt1999. Återhämtningen i harskjutits fram något i tiden ochtillväxttalen för Förenta staternaoch har sänkts. redovisat tidigare räknarEU-kommissionen i sin senasteprognos med att BNP-tillväxten i 1999 blir . Det är 0,6procentenheter lägre än denbedömning som kommissionen gjordeför ungefär ett halvår sedan.Regeringen räknar ibudgetpropositionen med en tillväxti EU på . Vidarehar i sin senaste preliminäraprognos av världsekonomin justeratned sin bedömning av tillväxttakteni OECD-området med 0,7procentenheter, från till 1,5%.De senaste veckorna har fleracentralbanker i bl.a. , Europainklusive sänkt sinastyrräntor för att mildrakreditåtstramningen.Centralbankernas agerande harbidragit till att oron på deinternationella finansmarknadernaavtagit något under de senasteveckorna. Börskurserna har stigitoch räntorna har fallit i de ländersom drabbats. Räntesänkningarinnebär också en stimulans avvärldsekonomin. Dessutom har denjapanska yenens värde påvalutamarknaden stigit. mening visar emellertidde stora dagliga upp- ochnedgångarna på börs- ochvalutamarknaderna attfinansmarknaderna fortfarande ärinstabila. Risken för ny oro ärpåtaglig.För del har deninternationella osäkerheteninneburit att industrikonjunkturenförsvagats. Barometrar, statistikoch index av olika slag visar attindustrins orderingång mattats avväsentligt under de senastemånaderna som företagensframtidsförväntningar dämpats.Avmattningen berör framför allt denexportberoende delen av industrin.Konjunkturinstitutets senastebarometer för tredje kvartaletvisar att försämringen är speciellttydlig i basnäringarna, därminskningen i orderingången varitrelativt stor. På arbetsmarknadenåterspeglas detta bl.a. genom attantalet varsel om uppsägningarökade kraftigt under oktober månad.Varslen är koncentrerade tilltillverkningsindustrin och deutpräglade industrilänen.Enligt utskottet tyder däremot detmesta på att dehemmamarknadsorienterade delarna avekonomin fortfarande växer starkt.Detaljhandeln ökar och de tjänste-och industrisektorer som ärberoende av en växande inhemskefterfrågan redovisar ett gottorderläge och en stark optimism omframtiden. Dessutom är hushållensoptimism om framtiden fortfaranderelativt hög, även om de senastemånadernas internationellahändelser dämpat optimismen något.Den lägre inflation somregistrerats de senaste månadernatalar också för att räntornafortsätter att sjunka, vilketverkar stimulerande på den inhemskaefterfrågan.Enligt utskottets mening talar desenaste månadernas utveckling föratt den internationella tillväxtennästa år blir något lägre än denbedömning som regeringen gör ibudgetpropositionen. att den svenska exporten blirsvagare närvärldsmarknaden för svenskaexportvaror växer långsammarejämfört med den utveckling somförväntas i budgetpropositionen.Därmed ökar även risken för enlägre svensk tillväxt under framförallt 1999. Grovt räknat kan, enligtutskottets mening, tillväxten för1999 bli omkring en halvprocentenhet lägre än de somregeringen kalkylerar med ibudgetpropositionen. Om så blirfallet innebär det ändå att densvenska tillväxten under nästa årblir relativt god. Utskottet villdock fästa uppmärksamheten på attosäkerheten fortfarande ärbetydande. Även om deninternationella oron avtagit underde är definansiella marknaderna fortfarandeinstabila och risken för bakslag ärstor.Utskottet vill i detta sammanhangeterinra om att prognoser alltidinnehåller ett mycket stort mått avosäkerhet. Prognoserna stämmersällan överens med utfallet.Utskottet har undersökt skillnadenmellan prognos och utfall för deviktigaste bedömarna av svenskekonomi. Jämförelsen gäller denBNP-prognos som gjordes ioktober/november året föreprognosåret jämfört med det BNP-utfall som KI publicerar i sinnovemberrapport året efterprognosåret. Genomgången visar attprognosmakarna under den undersöktaperioden i genomsnitt missat detverkliga utfallet med ungefär 0,9procentenheter. I tider av storekonomisk osäkerhet, som t.ex.efter de internationella börsfalleni och i samband medden djupa nedgången i svenskekonomi ,blir prognosmissarna i allmänhetstörre. räknadeprognosmakarna med en mycket svagsvensk och internationellutveckling . Resultatetblev det omvända, mycket tack vareden lättnad av penningpolitiken somdå genomfördes runt om i världenför att öka likviditeten ochstimulera efterfrågan. I början av1990-talet väntades allmänt en svagsvensk tillväxt under perioden1991-1993. Utfallet blev ändå sämremed fallande BNP.Utskottet gör mot denna bakgrundbedömningen att den bild avekonomins utveckling som tecknas ibudgetpropositionen är relevant somunderlag för beslut medanledning av budgetpropositionen.De förändringar som utvecklingenhittills kan föranleda är iprognossammanhang relativtmarginella.1.3 förslag tillinriktning av den allmännaekonomiska politikenFörutsatt att krisen i ochandra tillväxtekonomier inteförvärras ytterligare och att oronpå de internationellafinansmarknaderna inte tilltar kantillväxten i den svenska ekonominbli relativt stark under denärmaste åren. I enlighet med vadutskottet anfört ovan finns detdäremot anledning att räkna med atttillväxten under framför allt 1999kan bli något lägre än vadregeringen bedömer ibudgetpropositionen. Orsaken är deallt tydligare signalerna om ensvagare utveckling än väntat ivärldsekonomin under nästa år.En sämre tillväxt innebär också ensvagare utveckling avsysselsättningen och de offentligafinanserna. Det finns dock vissamotverkande faktorer som lägreinflation och lägre räntor.Utskottet förutsätter attregeringen noga följer utvecklingenoch återkommer med förslag tillåtgärder i vårpropositionen omutvecklingen hotar debudgetpolitiska målen eller omutgifterna hotar att överstiga detfastställda utgiftstaket för 1999.De senaste årens kraftiga saneringav de offentliga finanserna innebäratt svensk ekonomi står på enbetydligt stabilare grund jämförtmed situationen . Därför är det enligtutskottet mycket tillfredsställandeatt budgetpropositionen bygger påen överenskommelse mellanSocialdemokraterna, . Det ökaromvärldens förtroende för enfortsatt stabil svensk ekonomiskpolitik och minskar den osäkerhetsom uppstod efter höstensriksdagsval. Samarbetet berör femviktiga områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö.Utgångspunkten för samarbetet ärfortsatt sunda statsfinanser ochstabila priser. De fastställdautgiftstaken och överskottsmålen ide offentliga finanserna liggerfast. Vidare skärps målet för år2000 genom att överskottsmålet höjsfrån av BNP till 2,0 %.Ambitionen att öka sysselsättningenskärps genom att målet om enhalvering av den öppnaarbetslösheten till år 2000kompletteras med ett nyttsysselsättningsmål. Andelensysselsatta av befolkningen mellan20 och skall öka från till 80 % 2004. Ytterligareresurser tillförs de prioriteradeområdena skola, vård och omsorg.Ett förslag till hurkompetensutvecklingen i arbetslivetskall förbättras annonseras. Föratt öka rättvisan förstärkspensionärernas ekonomi samtidigtsom låginkomsttagarna gynnas av entillfällig skattereduktion under1999. Fastighetsskatten förhyresbostäder sänks tillfälligt1999 och en höjning av barnbidragetoch studiebidraget föreslås fr.o.m.år 2000. Steg tas för attytterligare öka jämställdheten idet svenska samhället och nyaresurser avsätts för att göraSverige ekologiskt hållbart.Europapolitiken är en mycketcentral del av regeringensframtidspolitik. skallaktivt arbeta för en utvidgning ochfördjupning av det europeiskasamarbetet. Kampen motarbetslösheten står i centrum. Depolitiska förutsättningarna förgemensamma insatser i är nubättre än någonsin.Politiken skall inriktas på en högoch god tillväxt.Småföretagsperspektivet skall änmer sättas i fokus och reglernaförenklas. Företagsklimatet skallvara gott och skatterna utformas såatt företagande och expansiongynnas. Av bl.a. denna anledninghar regeringen inbjuditriksdagspartierna tillöverläggningar om den framtidaskattepolitiken. Östersjösamarbetetskall utvecklas och Sverigesposition som en ledande IT-nationförstärkas. Kvaliteten i skolanskall förbättras och utbyggnaden avhögskolor och universitetfortsätta. För att skallkunna hävda sig i deninternationella konkurrensen är detav yttersta vikt att är enledande forskningsnation. Sverigeskall fortsätta att vara endrivande kraft för en ekologiskthållbar utveckling.Finansutskottets ställningstagandetill Moderata samlingspartietsförslagI Moderata samlingspartiets motionFi208 framhålls att välfärdens ochden offentliga sektorns förnyelsebl.a. handlar om att utsättakommunal och landstingskommunalverksamhet för konkurrens samt attkraftigt koncentrera resursernatill de viktigastekärnverksamheterna - vård ochomsorg. Den kommunala sektornlevererar inte tillräckligt mycketför varje betalad skattekrona. Påkort sikt är det uppenbart att deresurser som finns i den offentligasektorn är fullt tillräckliga föratt utföra kärnuppgifterna. Vad somkrävs är politiker som förmårprioritera och se till att deresurser som finns utnyttjaseffektivt, skriver motionärerna.Vidare menar motionärerna att densvenska välfärden har urholkats.Trots de höga skatterna växerköerna inom sjukvården. Trots dehöga skatterna finns stora bristerinom äldreomsorgen, och skolanförmår inte leva upp till de kravsom elever och föräldrar har rättatt ställa. Vad som behövs är välfärdsreform som görmedborgarna mindre beroende av detoffentliga, där medborgarna mer kanförlita sig på det egna arbetet,det egna sparandet och de egnasociala nätverken. Det högabidragsberoendet måste brytas genomlägre skatter. Förslag av liknandeinnebörd framförs i motion Fi203 avSten Tolgfors (m) och Fi204 av OlaKarlsson (m).I motion Fi208 är motionärernaockså kritiska till det långsiktigamålet om ett överskott i deoffentliga finanserna på överen konjunkturcykel. I stället bordemålet vara balans i de offentligautgifterna över en konjunkturcykel.Det ökar utrymmet för privatsparande i ekonomin. Under denärmaste åren av god konjunktur bördock de offentliga finanserna visaöverskott för att kunna tillåta ettunderskott i nästa lågkonjunktur.Målet för den offentliga skuldenbör vara att skulden skall minskatill av BNP ochtill av BNP under den därpåföljande mandatperioden.Motionärerna kritiserar ocksåregeringen för att den valt attförankra sin politik hostillväxtfientliga partier som villöka offentliga utgifter, höjaskatter och som motsätter sig destrukturreformer Moderatasamlingspartiet anser somnödvändiga för att öka tillväxtenoch sysselsättningen.Utskottet vill först kommenterafrågan om regeringsunderlaget.Efter höstens val fanns enutpräglad osäkerhet om denekonomiska politikens fortsattainriktning och möjligheterna attskapa politiska majoriteter. Orontog sig bl.a. uttryck i en stiganderäntemarginal mellan ochomvärlden och en svagare krona.Rörelserna på marknadernaförstärktes av den internationellafinansoron ochoktober. För att bevara omvärldensförtroendet för den ekonomiskapolitiken var det av utomordentligvikt att budgetpropositionen kundebygga på en uppgörelse mellan flerapartier som tillsammans formar enklar majoritet i den svenskariksdagen, mellanSocialdemokraterna, . Utskottet villhär upprepa att samarbetet berörfem viktiga områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö. Europa- ochsäkerhetspolitiken ligger däremotutanför överenskommelsen. Dessutomutgår uppgörelsen från attöverenskommelser som gjorts mellanandra partikonstellationer liggerfast. Hit hör t.ex. uppgörelsernaom den nya budgetprocessen,pensionsreformen, energipolitiken,försvarspolitiken och Riksbankensökade självständighet.Vänsterpartiet och Miljöpartietstår bakom den ekonomiskapolitikens riktlinjer,budgetpolitiken, utgiftstaken,fördelningen av utgifter påutgiftsområden ,tilläggsbudgeten och deskatteförändringar som föreslås för1999. Enligt utskottets meningvisar överenskommelsen att detfinns en politisk stabilitet för enekonomisk politik som är inriktadpå sunda statsfinanser med ettoffentligt överskott om av BNPöver en konjunkturcykel,prisstabilitet och fullsysselsättning i den svenskaekonomin. Utskottet vill ocksåpåminna om att de åtaganden somföreslås för perioden slutligen skallavvägas mot den fortsattaekonomiska och konjunkturellautvecklingen.Utskottet konstaterar att sedanbudgetpropositionen presenterades imitten av oktober harräntemarginalen mellan ochTyskland sjunkit och marginalentycks nu åter vara på väg mot denhistoriskt mycket låga nivå somnoterades under våren 1998.Som utskottet framfört tidigare (it.ex. betänkande 1997/98:FiU20 medanledning av vårpropositionen) ärdet skolan, vården och omsorgen somskall sättas främst i kommunernasoch landstingens verksamhet. Det äroch har varit ledstjärnan i denekonomiska politiken sedan densocialdemokratiska regeringentillträdde . Närregeringen då inledde arbetet medatt sanera de offentliga finansernavar den grundläggande principen attverksamheter av olika slag skullegå före transfereringar.Statsbidragen till kommuner ochlandsting undantogs frånbesparingar trots att nästan allaandra budgetområden fick omfattandebesparingskrav. Trots detta harkommuner och landsting utsatts försvåra ekonomiska påfrestningar tillföljd av den tidigare svagaekonomiska utvecklingen.I det här sammanhanget måste manenligt utskottets uppfattning kommaihåg att alternativet tillsaneringen av de offentligafinanserna hade varit snabbtväxande räntekostnader påstatsskulden, kostnader som efterhand hade trängt undan bådestatliga och kommunala resursertill välfärden. De senaste årensomfattande sanering av denoffentliga ekonomin har skapatutrymme för satsningar på attförbättra kvaliteten inom skolan,vården och omsorgen av barn ochgamla. I förhållande tillsituationen 1996 har 4 miljarderkronor tillförts kommunsektornunder 1997 och 12 miljarder kronor1998. tillförs 16miljarder kronor. och2001 tillförs 20 miljarder kronorrespektive ,varav 2 av dessa 22 miljarderföreslås i budgetpropositionen.Dessutom föreslår regeringen nu attkommuner och landsting tillförsytterligare 1,3 miljarder kronor1999 genom att de som allaskattskyldiga betalar iinkomstskatt överförs till kommuneroch landsting. Därmed behöver inteutrymmet för skola, vård och omsorgminska till följd av den s.k.Törlingdomen. Vid sidan av dettavidtas andra åtgärder för att ökakvaliteten inom t.ex. skolan.Till följd av den demografiskautvecklingen med allt fler äldre ibefolkningen fortsätter behoven avkommunal verksamhet att ökaframöver. Det ställer stora krav påen hög tillväxt och en starkoffentlig sektor med starka ochsunda offentliga finanser. Men detär också viktigt att resurser somredan finns används mer effektivt.Den pågående omdaningen ocheffektiviseringen av den kommunalaverksamheten måste fortsätta ävenom statsbidragen till kommunernaökar.Enligt utskottets mening skulle demycket omfattande skattesänkningarsom föreslås i motion Fi208 (m)leda till stora nedskärningar avviktig och angelägen offentligverksamhet. Dessutom fårskattesänkningar av detta formathelt oacceptablafördelningspolitiska konsekvenser,bl.a. eftersom Moderatasamlingspartiet i sina förslagtycks sätta likhetstecken mellanden skatt den enskilde betalar ochde bidrag någon annan uppbär.Skadorna på den svenska generellavälfärden skulle bli mycket stora.Utskottets uppfattning är också attomfattande skattesänkningar kanleda till instabila statsfinansermed negativa effekter på bådeföretagsklimat och den ekonomiskatillväxten. Resultaten av densnabba försämringen avstatsfinanserna avskräcker.Utskottet vill erinra om attregeringen bjöd in samtligariksdagspartier till överläggningarom den framtida skattepolitiken.Den första överläggningen hålls den9 och syftet är attundersöka om det finnsförutsättningar för en skattereformmed brett stöd. Utgångspunkten äratt den relativt höga tillväxten iekonomin och de påbörjadeamorteringarna av den offentligaskulden skapar utrymme för vissaförändringar av skattesystemetunder de kommande åren.Överläggningarna bör särskiltundersöka om det viaskattepolitiken finns möjlighet attförbättra villkoren för högtillväxt och hög sysselsättning.Vidare bör internationaliseringenseffekter på skatterna beaktas.Förutsättningarna är dock atteventuella skatteförändringar intefår äventyra de starkastatsfinanserna eller resursernatill skolan, vården och omsorgen.Dessutom måste eventuella åtgärderutformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sätt.I motion Fi208 (m) framförs ocksåkritik mot att regeringen saknar enpolitik som tar itu med degrundläggande strukturproblemen isvensk ekonomi.