bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Som framhålls ien av motionerna finns det ett samband mellanåtgärderna inom kreditgarantisystemets ram och andraåtgärder som kan påverka den ekonomiska situationenför det bostadsbestånd som riskerar att komma påobestånd. Det får förutsättas att regeringen ägnaräven denna fråga uppmärksamhet i samband med deöverväganden om utgiftsutvecklingen ikreditgarantisystemet som aviserats ibudgetpropositionen.Bostadsutskottet kan konstatera att regeringen ibudgetpropositionen anför att åtgärder för attavsevärt höja kvaliteten i prognoserna överutgiftsutvecklingen kommer att prioriteras. Vidarehar regeringen för avsikt att noga följautgiftsutvecklingen och ta initiativ tillregelförändringar och andra förändringar avkreditgarantiverksamheten. Något tillkännagivandefrån i frågan i enlighet med förslagen imotionerna 1998/99:Bo235 (v) yrkande 2 samt1998/99:Bo236 (mp) yrkande 8 i motsvarande del synesdärför inte vara erforderligt. Denredovisning som aviseras i budgetpropositionen avinsatser från regeringen och eventuella förslag tillytterligare åtgärder som behöver underställasriksdagen bör i stället avvaktas.Förslag motsvarande vad som förs fram i motion1998/99:Bo236 (mp) om att krav på ett miljö- ochhälsoriktigt byggande bör ställas som villkor föratt bevilja kreditgarantier behandlade utskottetvåren i betänkande 1997/98:BoU10. Utskottetinstämde då i motionärernas syn på vikten av attbyggnader uppförs på ett ekologiskt hållbart ochhälsoriktigt sätt. Utskottet ifrågasatte emellertidom krav med denna inriktning som går utöver vad somkan hävdas med stöd av byggnadslagstiftningen ellerde villkor som gäller för statligbostadsbyggnadssubvention bör införas ikreditgarantisystemet. I betänkandet erinradeutskottet om att dagens administration avkreditgarantisystemet inte är anpassad för enprövning och kontroll i detta avseende.Bostadsutskottet vidhåller sin uppfattning i fråganoch avstyrker således motion 1998/99:Bo236 (mp)yrkande 8 i motsvarande del.BosparandeI fyra motioner förs fram förslag om förbättradevillkor och nya former för bosparande.De senaste årens i och för sig nödvändiga minskningav bostadssubventionerna har enligt motion1998/99:Bo204 (fp) ökat behovet av ett svensktbosparsystem. Ett individuellt bostads- ochpensionssparande bör därför införas. Sparformenskall enligt förslaget tillskapas genom att detindividuella pensionssparandet modifieras till attockså bli ett bosparande. På detta sätt sparademedel skall bara kunna disponeras för förvärv avegen bostad. Till sparandet skall också knytas enlånemöjlighet. Lånade medel skall löpa medförmånsränta och vara återbetalade innan pensionenenligt avtal skall börja utgå.Det finns enligt motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande20 såväl privatekonomiska som samhällsekonomiskaskäl att åstadkomma ett ökat bosparande. Ettstatligt stöd till bosparande bör därför införas ienlighet med det förslag som lagts fram iutredningsbetänkandet Bosparande (SOU 1994:121).Förslaget innebär att lånemöjligheterna förbättrasför den enskilde genom att ett system med statligkreditgaranti införs. Garantin, i form avfyllnadsborgen till kreditgivaren, föreslås gällaför förvärv av eget hem eller bostadsrätt förpermanentboende.Ett ökat bosparande är enligt motion 1998/99:Bo221(s) angeläget för såväl den enskilde som samhället.Genom bosparandet minskar skuldsättningen för densom förvärvar en bostadsrätt eller ett eget hem. Detanges därför finnas starka skäl att stimulera tillett ökat bosparande. Enligt motionen bör därför ettmålinriktat bosparande gynnas på minst samma sättsom pensionssparandet.Det är enligt motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 17viktigt att lära ungdomar bospara. Enligt motionenbör det därför övervägas om ungdomsbosparandet kanutvecklas för att bli mera attraktivt och kanskeövergå till ett allmänt bosparande utan åldersgräns.Ett i detta sammanhang intressant alternativ angesvara det förslag till bosparsystem som lagts fram avBofrämjandet och som bygger på den tyska ordningenmed särskilda bosparkassor.Bostadsutskottet och behandlade så sentsom förslag om bosparande motsvarande denu aktuella (bet. 1997/98:BoU10 s. 21). Utskottetpekade härvid på att det har blivit allt viktigaremed ett eget kapital för den som vill skaffa enbostad. Det innebär naturligtvis att betydelsen avett långsiktigt bosparande har ökat. Vi har iSverige haft en situation därbostadsinvesteringar till helt övervägande delfinansierats med lånat kapital. Inte minstutvecklingen och dettidiga har visat att den egna insatsenmåste öka vid bostadsförvärv - något som förutsätterett sparande. Frågan är mot bakgrund härav hur enerforderlig ökning av bosparandet skall komma tillstånd. I samtliga motioner hävdas uppfattningen attett ökat sparande förutsätter statliga insatser iform av sparpremier, kreditgarantier eller särskildabosparkassor m.m. Utskottet delar inte dennauppfattning.Det finns banker, försäkringsbolag ochbosparinstitut av olika slag som erbjuder bosparandemed olika utformning och villkor. Det finns inteheller något i dagens finansiella lagstiftning somhindrar tillkomsten av slutna bosparkassor där bådesparande och utlåning sker till låg ränta. Det finnsockså sparinstitut med i princip denna utformningsom är verksamma på den svenska marknaden. Den sombestämmer sig för att bospara torde sålunda ha godamöjligheter att finna en sparform som passar denegna situa- tionen.När det gäller möjligheterna att öka bosparandetgenom någon form av sparpremier har bl.a. denbostadspolitiska kommittén redovisat uppfattningenatt det inte har kunnat visas att sådana premierleder till ett ökat nysparande. bör detframhållas att sparpremier inte heller ärfördelningspolitiskt effektiva, eftersom deekonomiskt svaga hushållen har svårt atttillgodogöra sig premierna. Utskottet vidhåller sintidigare uppfattning att bosparande i första handbör stimuleras genom information ochopinionsbildning. Till detta kommer att den i daglåga inflationen och den relativt höga realräntan isig utgör stimulanser till ett ökat sparande.Utskottet avstyrker med det nu anförda förslagen imotionerna 1998/99: Bo204 (fp), 1998/99:Bo209 (m)yrkande 20, 1998/99:Bo221 (s) samt 1998/99:Bo237(kd) yrkande 17.Villkoren för stöd till fukt- och mögelskadadesmåhusUtskottet har tidigare i detta betänkande behandlatförslag om anslagsnivån under fördet statliga stödet till fukt- och mögelskador ismåhus. I såväl budgetpropositionen som i tvåmotioner diskuteras möjligheterna att genom ändradebidragsregler förbättra villkoren för stödet. Dennafråga har även behandlats avByggkvalitetsutredningen som i sitt slutbetänkande(SOU 1997:177) föreslagit ändrade bidragsregler.Innebörden i utredningens förslag är att förbättradevillkor för stödet bör tillämpas och att stödet därefter bör upphöra.I motionerna 1998/99:Bo222 (m) yrkande 3 och1998/99:Bo236 (mp) yrkande 7 anförs att regeringenbör överväga möjligheterna att genomföraByggkvalitetsutredningens förslag. Motionärernaföreslår att regeringen ges i uppdrag attkomplettera utredningens förslag med enkostnadskalkyl och därefter återkomma till riksdagenmed ett förslag om genomförande och finansiering.Utskottet vill med anledning av vad som redovisatsunder beredningen av detta ärende och i de aktuellamotionerna anföra följande om villkoren för stödettill fukt- och mögelskadade hus.Stödet från den statliga fonden för fukt- ochmögelskador har medfört att ett stortantal mögelskadade småhus kunnat åtgärdas. Detta harockså inneburit att hjälp har kunnat erbjudas mångafamiljer som drabbats av ekonomiska, sociala ochmedicinska problem till följd av skadorna. Enligtden information som utskottet inhämtat i anslutningtill beredningen av detta ärende finns detemellertid betydande problem med tillämpningenav gällande villkor för stödet till fukt- ochmögelskadade småhus. Problemen med nuvarande ordningavser bl.a. nivån på den självrisk som betalas avfastighetsägaren och vars storlek är beroende avhusets ålder samt bestämmelserna om hur låneutrymmetför den enskilda fastigheten påverkar stödnivån.Utfallet av dessa bestämmelser blir inte sällan attstöd inte kan beviljas eller att fastighetsägarenavstår från att utnyttja erbjudet stöd för attavhjälpa skadan eftersom kraven på egna ekonomiskainsatser inte kan uppfyllas. En annan följd avgällande bestämmelser är att kostnaderna för att taställning till inkomna ansökningar och förberedastödbesluten blir mycket höga i förhållande till debidragsbelopp som faktiskt utgår.Av redovisningen i propositionen framgår attregeringen är väl medveten om de problem som följerav de nuvarande bidragsreglerna. Regeringen görbedömningen att det inte finnsekonomiska förutsättningar att genomföraregeländringar som innebär ökade kostnader förstaten. Utan att ifrågasätta denna bedömning anserutskottet att det finns skäl att överväga ändradevillkor för stödverksamheten. En naturligutgångspunkt för dessa överväganden är, somframhålls i motionerna, det förslag som lagts framav . Även vad som framkommitunder remissbehandlingen av utredningens förslag börgivetvis beaktas.Bostadsutskottet föreslår att regeringen övervägerfrågan om vilka regelförändringar som är möjliga attgenomföra inom tillgängliga ekonomiska ramar ochunderställer eventuella förslag i frågan.Detta kan ske i den proposition som aviserats ivissa byggfrågor eller i annat lämpligt sammanhang.Vad utskottet nu med anledning av motionerna1998/99:Bo222 (m) yrkande 3 och 1998/99:Bo236 (mp)yrkande 7 anfört om överväganden avseende ändradevillkor för stöd till fukt- och mögelskador börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Bostadsbidragen på längre siktUtskottet har ovan behandlat förslag som avserreglerna för bostadsbidragen för ochdet anslagsbehov som mot bakgrund härav kan beräknasför detta år. I flera motioner läggs förslag framsom avser utformningen av bostadsbidragen på någotlängre sikt, och som därigenom inte påverkaranslagen . Förslagen avser såvälen mera genomgripande reformering av bostadsbidragensom enskildheter i dagens bidragssystem.I motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 9 förordas attbostadsbidragen skall samordnas med övrigasocialpolitiska åtgärder. Enligt motionen börsträvan dessutom vara att växla dagensbidrag mot sänkta skatter. Även i motion1998/99:Bo202 (m) yrkande 6 förs ett förslag meddenna inriktning fram. Enligt denna motion börbostadsbidragen ersättas med ett system med avdragpå skatten.I partimotion 1998/99:Bo208 yrkande10 begärs en över-syn av reglerna förbostadsbidragen. Enligt motionärerna bör översynenavse förbättringar avseendebostadsbidragen till familjer med fyra eller flera barn,reglerna för beräkningen av den bostadsbidragsgrundandeinkomsten för hushåll där någon av föräldrarna studerar,bostadsbidragen till studerande under samtbostadsbidragen till ungdomar.Även i motion 1998/99:Bo212 (s) föreslås attbostadsbidragsreglerna skall ses över för destuderande som är eller äldre. Enligt motionenbör reglerna följs upp så att de inte motverkar deutbildningssatsningar som görs av samhället, bl.a.inom ramen för kunskapslyftet.Med anledning av vad som i motionerna föreslagitsom utformningen av bostadsbidragen på längre siktvill utskottet anföra följande.I och med ingången av har, som framgårovan, betydande ändringar gjorts i reglerna förbostadsbidragen. Även om förändringarna delvis harvidtagits av statsfinansiella skäl medför de iväsentliga avseenden att utgående bostadsbidrag blirmera rättvisande. Till en betydande del uppkommerden beräknade besparingen genom att ett nytt systemför inkomstprövning införs. Systemet innebär att ettpreliminärt bidrag betalas ut som sedan justeras medhänsyn till den taxerade inkomsten för bidragsåret.I denna del innebär sålunda de nya reglernaingenting annat än att bidragen anpassas tillhushållets verkliga inkomst som den kommer tilluttryck vid taxeringen. är de fullaeffekterna av det nya inkomstprövningssystemet ännuinte kända. Som utskottet anfört ovan finns detdärför anledning att även fortsättningsvis noggrantfölja effekterna av de nya reglerna. Frågan får nyaktualitet när de slutliga bostadsbidragen förförsta gången fastställs . Förstvid denna tidpunkt blir det möjligt att på ett meraheltäckande sätt överblicka utfallet förbidragshushållen av de nya reglerna förbostadsbidragen.För att bostadsbidragen skall få en riktigutformning med avseende på de mål de är avsedda attuppfylla fordras att de fortlöpande ses över så attde kan anpassas till samhällsutvecklingen. Varjesådan översyn bör enligt utskottets mening grundaspå att bostadsbidragen skall svara motbostadspolitiska mål, dvs. de skall ge möjlighet förresurssvaga hushåll att efterfråga goda ochtillräckligt rymliga bostäder. Utformningen avbostadsbidragen bör sålunda även fortsättningsvisvägledas av bostadspolitiska hänsyn.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda förslagen i motionerna 1998/99:Bo202 (m)yrkande 6, 1998/99:Bo208 (v), 1998/99:Bo209 (m)yrkande 9 och 1998/99:Bo212 (s).Förslag som avser olika ändringar i dagensbostadsbidragssystem förs fram i två motioner.För att bostadsbidrag skall kunna utgå till hushållmed enbart s.k. umgängesrättsbarn krävs att bostadenär på minst två rum och kök eller kokvrå och attbostadsytan är . Dessa regler missgynnarenligt motion 1998/99:Bo210 (mp) dem med det absolutminsta utrymmet. De aktuella reglerna bör tas bort.Enligt motionen bör det vara förälderns ekonomi ochinte bostadens storlek som avgör om bostadsbidragskall utgå eller ej.Bostadsbidragen till hushåll med enbart s.k.umgängesrättsbarn har två uttalade syften. Bidragenskall dels göra det möjligt för umgängesrätts-föräldern att ge barnet en god bostad de dagarbarnet vistas hos denne, dels ge ett stöd till dendel av bostadskostnaden som ligger över de basbehovsom en vuxen normalt har. Det är enligt utskottetsmening mot bakgrund härav rimligt att det ställskrav på en viss minsta bostadsstorlek för hushållmed enbart umgängesrättsbarn. Motion 1998/99:Bo210(mp) avstyrks sålunda.Systemet med preliminära och slutliga bostadsbidragkan enligt motion 1998/99:Bo226 (s) komma att orsakaproblem. Framför allt anges detta gälla för hushållsom under en del av året varit berättigade tillbostadsbidrag eftersom deras inkomst då varit låg pågrund av studier. Dessa hushåll kan komma att krävastillbaka på hela sitt bostadsbidrag när den somstuderat får ett arbete efter det att studiernaavslutats. Det är en enligt motionen orimligordning. Reglerna föreslås därför ses över i syfteatt införa en möjlighet att efterge återbetalning avbostadsbidrag i bl.a. dessa fall.Som framgår ovan genomfördes i och med ingången avår 1997 betydande ändringar i reglerna förbostadsbidragen. Dagens regler har sålundatillämpats i mindre än . En följd av detta äratt utfallet av de nya reglerna inte är kända i allaavseenden. Även om vissa utvärderingar, bl.a. påbostadsutskottets initiativ, har genomförts avseendereformeringen av bostadsbidragen omfattar dessa intealla de aspekter som måste beaktas.Riksförsäkringsverket har regeringens uppdrag attutvärdera effekter och resultat av de nyabestämmelserna. Systemet med preliminärt ochslutligt bostadsbidrag skall härvid belysassärskilt. Verket skall slutredovisa uppdraget idenna del . Det är enligtutskottets mening viktigt att en utvärdering avsystemet med preliminärt och slutligt bostadsbidragnu kommer till stånd. I den mån utvärderingen visaratt det finns problem med det nya systemet får detförutsättas att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till ändringar. En fråga somsärskilt bör uppmärksammas är kraven pååterbetalning i bl.a. den situation där enbostadsbidragstagare går från arbetslöshet ellerstudier till arbete. Enligt utskottets mening böröverväganden om förändringar i regelsystemet sålundaanstå i avvaktan på att en mera fullständigutvärdering, med den nu förordade inriktningen, aveffekterna av de nya reglerna för bostadsbidragenföreligger. Utskottet är med hänvisning till detanförda inte berett att nu ställa sig bakomförslaget i motion 1998/99:Bo226 (s).I motion 1998/99:Bo230 (s) begärs ett riksdagenstillkännagivande om att bostadsbidrag skall kunnautgå för sambor enligt samma förutsättningar som förgifta.De regler som gäller för bostadsbidragen göri princip inte någon åtskillnad mellan gifta och demsom bor tillsammans utan att vara gifta. Det fårenligt utskottets mening mot bakgrund häravförutsättas att detta också återspeglas i denpraktiska hanteringen av bostadsbidragen. Etttillkännagivande om bostadsbidragen för sambor ienlighet med förslaget i motionen kan därför inteanses fylla något syfte. Motion 1998/99:Bo230 (s)avstyrks.Ungdomars boendeUtskottet har i avsnittet om anslagsfördelningen förutgiftsområde 18 tagit ställning till förslag omstöd till anordnande av bostäder för studenter m.fl.till den del förslagen bedömts kunna påverkaanslagsbehovet för . I detta avsnittbehandlas återstående förslag om ungdomsbostäder ochungas boende i motioner väckta årsallmänna motionstid.Centerpartiet förordar i sin partimotion1998/99:Fi210 (c) yrkande 38 att enklare regler ifortsättningen skall tillämpas vid stöd tillbyggande av studentbostäder. I motionen föreslås attregeringen skall ta initiativ till överläggningarmed berörda kommuner, högskolor och studentkårer omhur bostadssituationen för studenter skall hanterasframgent. Användningen av resurser för nybyggnationav studentbostäder föreslås avgöras i dettasammanhang. Motsvarande förslag finns även imotionerna 1998/99:Bo213 (c) yrkande 2 och1998/99:Ub453 (c) yrkande 20.I två motioner (s) föreslås med hänvisning till denbrist på lämpliga ungdomsbostäder som finns i storadelar av landet att frågan om ungdomarsbostadssituation skall ägnas särskild uppmärksamhet.Enligt vad som förordas i motion 1998/99:Bo217 (s)bör den bostadssociala beredningen ges i uppdrag attse över behovet av stöd till anordnande av bostäderför ungdomar och komma med förslag till lämpligaåtgärder. Även i motion Bo223 (s) hänvisas till denbostadssociala beredningens arbete. Motionärernaanser att regeringen på olika sätt noga bör följaungdomarnas situation på bostadsmarknaden ochundersöka möjligheterna till stöd för ombyggnad aväldre, tomma lägenheter.Vänsterpartiet tar upp frågor om bostäder förstudenter och ungdomar i två partimotioner. Enligtvad som föreslås i motion 1998/99:Bo235 (v) yrkande4 bör regeringen uppmanas att i vårpropositionenåterkomma med förslag som gör nyproduktion av bådehyresrätt och studentbostäder möjlig. I den andrapartimotionen, 1998/99:A291 (v), föreslås i yrkande9 att gör ett tillkännagivande omnackdelarna med s.k. ungdomsbostäder. Motionärernamenar att det är fel att producera små lägenhetermed låg standard speciellt för vissa grupper isamhället. Lösningen på bostadsbristen för ungaanses i stället vara att bygga billiga brahyresrätter som kan efterfrågas av alla. Vidareföreslås i samma motion yrkande 10 etttillkännagivande om att allmännyttan har ettsärskilt ansvar för att tillgodose bl.a. ungdomarsbehov av bra och billiga bostäder.I motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 11 föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande skall understrykabehovet av att utveckla formerna för planering avungdomsbostäder. Motionärerna anser att ochUngdomsstyrelsen bör få i uppdrag att utveckla enmodell där ungdomar ges ökade möjligheter att aktivtkunna delta i planering, byggande och förvaltning avbostäder.Förslag om ökat inflytande för ungdomar över sittboende förs även fram i motion 1998/99:So373 (mp)yrkande 3. Motionärerna föreslår att i etttillkännagivande skall förorda självbyggeri, ökatbrukarinflytande och billigare lösningar som metoderatt förbättra ungdomarnas situation påbostadsmarknaden.Som bostadsutskott redan framhållit i samband medbehandlingen av anslagsfördelningen för budgetåret1999 (se s. 24) finns skäl att ägna frågorna ombostadssituationen för ungdomar och studenter storuppmärksamhet. Utskottet har också tidigare i olikasammanhang framhållit de problem som många ungdomarhar att finna lämpliga bostäder. följande i denna fråga i samband medbehandlingen av tilläggsbudgeten (yttr.1997/98:BoU7y s. 3).En omfattande ungdomsarbetslöshet har gjort attmånga ungdomar saknar de ekonomiskaförutsättningarna för en egen bostad. En annanviktig förklaring är att bostadsutbudet inte äranpassat till ungdomars behov och önskemål. Mångaungdomar efterfrågar i första hand små och billigabostäder medan utbudet av lediga bostäder intesällan ser annorlunda ut. Situationen varierar ocksåstarkt över landet. Speciellt i storstadsområdenaoch vissa högskoleorter har ånyo en mer allmän bristpå bostäder uppkommit.Utskottet kan instämma i den bakgrundsbeskrivningsom ligger till grund för förslagen i flertalet avde ovan återgivna motionerna. Även vad gäller de imotionerna förordade åtgärderna kan konstateras attde i flera fall ligger väl i linje med utskottetsuppfattning i frågan. Utskottet instämmer således iförslagen i motionerna 1998/99:Bo217 (s) och1998/99:Bo223 (s) om att regeringen respektive denbostadssociala beredningen noga bör följaungdomarnas situation på bostadsmarknaden. Enligt dedirektiv som gäller för den bostadssocialaberedningens arbete (dir. 1998:56) skall frågan omungdomars möjligheter att etablera sig påbostadsmarknaden särskilt uppmärksammas. Utskottetanser att det efter den uppkomna situationen vadgäller stödverksamheten för student- ochungdomsbostäder finns skäl att ge frågor omungdomars och studenters bostadssituation särskildprioritet i beredningens arbete. Mot bakgrund avberedningens parlamentariska sammansättning får detförutsättas att så också blir fallet utan ettriksdagens tillkännagivande i frågan. Även fleraförslag i övriga aktuella motioner om överläggningarmellan de berörda parterna, allmännyttans ansvar påområdet, behovet av att utveckla formerna förplanering och byggande av ungdomsbostäder m.m. börkunna beaktas i samband med dessa överväganden.Med hänvisning till det anförda och tillförestående överväganden inom ramen för denbostadssociala beredningens arbete avstyrks de idetta avsnitt behandlade motionsyrkandena.Boende för utsatta grupperTre motioner tar upp frågor om de bostadslösas ochhemlösas situation.I motion 1998/99:Bo218 (s) framhålls att det är enangelägen politisk uppgift att garantera allamänniskor ett värdigt boende. Motionärerna anser attriksdagen hos regeringen skall begära ett förslag omhur bostadslösheten skall kunna elimineras samt huren jämlik bostadspolitik skall kunna utformas.Motion 1998/99:Bo237 (kd) tar framför allt upp dehemlösas situation. Motionärerna föreslår i yrkande2 att bör understryka vikten av att denbostadssociala beredningen snabbt kan komma medförslag till åtgärder på detta område.Även i partimotion 1998/99:Bo236 (mp) yrkande 1 imotsvarande del framhålls vikten av att denbostadssociala beredningen återkommer med förslagsom kan förbättra situationen för de hemlösa ochsocialt utslagna. I motionen pekas bl.a. påmöjligheten att bygga om nedlagda institutioner ochsjukhus till enskilt boende eller gruppbostäder fördessa grupper.Regeringen har tidigare under innevarande årtillsatt en bostadssocial beredning medparlamentarisk sammansättning. Beredningen harenligt sina direktiv (dir. 1998:56) till uppgift attfölja utvecklingen på det bostadssociala området ochföreslå åtgärder för att stödja särskilt utsattagrupper på bostadsmarknaden. Som underlag för sinabedömningar och förslag skall beredningen bl.a. göraen bostadssocial kartläggning av situationen påbostadsmarknaden. Bland de bostadssociala frågorsom särskilt uppmärksammas i direktiven förberedningen är de hemlösas situation.Bostadsutskottet instämmer i vad som i motionernaanförs om behovet av att uppmärksamma situationenför bostadslösa och hemlösa. Utskottet kanemellertid konstatera att den bostadssocialaberedning som tillsatts enligt sina direktivhar uppgifter som ligger väl i linje med vad somförordats av motionärerna. Det finns därför skäl attavvakta resultaten av den bostadssocialakartläggningen och eventuella förslag frånberedningen om åtgärder på området.