bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Regeringen bör därföråterkomma till med enredovisning i samband med vårproposition för hur enprocentsnivånkan återtas. Detta bör gesregeringen till känna. Meddet tempo för höjningen som regeringen och dess samarbetspartierförespråkar skulle det ta att återta enprocentsmålet omambitionerna för den kommandetreårsperioden förverkligas. Trettioårstempot gäller under förutsättningatt ökningarna av ramen 2000 och 2001 verkligengenomförs. Utskottet anser att ambitionsnivån för attåterta enprocentsmålet bör ligga högre än regeringens förslag och attbiståndsramen för åren framöverföljaktligen bör höjas i en snabbare takt. anser utskottet atten nivå om av BNI, vilket beräknas vara 14 002 miljonerkronor, är lämplig. För börbiståndsramen höjas till av BNI, eller beräknade 14 673 miljonerkronor. Vad som ovan anförsom biståndsramen bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U204 (c) yrkandena 2 och 8.Delvis bifall tillstyrks också, med anledning avpropositionens yrkande 1, motionerna U203 (fp) yrkande 26, U206 (kd)yrkande 1, U210 (mp) yrkande 18samt U212 (v) yrkande 3. delsatt utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande biståndsramen och enprocentsmålet att med bifall till motion1998/99:U204 yrkandena 2 och 8 och med anledning av proposition1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7, yrkande 1,motionerna 1998/99:U203 yrkande 26, 1998/99:U206 yrkande 1, 1998/99:U210yrkande 18 samt 1998/99:U212 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4)() anser dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 22 börjar med "Utskottet har vid" och på s. 22slutar med "U212 (v) yrkande 3." bort ha följandelydelse:I budgetpropositionen föreslår regeringen att biståndsramen skall ligga påden för del biståndshistoriskt låga nivån på av BNIför . Under de två påföljandeåren föreslår regeringen att biståndet skall uppgå till resp. 0,73 %av BNI. Det är enligt utskottetsmening svårt att tolka detta som tecken på en allvarligt menad ambition attinom rimlig tid åter nå upp till enprocentsmålet. Enligt regeringensförslag kommer det att dröja 30 årinnan åter når upp till enprocentsmålet.Sedan regeringsskiftet har regeringen med stödav Moderata samlingspartiet och kraftigt skurit nedbiståndsnivån frånfyrpartiregeringens nivå på till dagens nivå på . Den mycketblygsamma ökning av biståndet som regeringen,och Miljöpartietföreslår visar inte på någon trovärdig viljeinriktning föråtergång till enprocentsmålet. Denna låga biståndsnivåföreslår regeringen i då den internationellasolidariteten är satt under hård press. Detta finner utskottetoacceptabelt. Regeringen har,tillsammans med Moderata samlingspartiet, , ochMiljöpartiet de gröna, fjärmat sig från det moralisktbindande enprocentsmålet, som en enig riksdag en gångställt sig bakom. I en situation med enorma behov av katastrofhjälp ochomfattande behov av långsiktigtbistånd till stöd för spridande av demokrati och respekt för mänskligarättigheter samt ekonomiska reformprocesser är det fel att låtavärldens fattiga vara med att betala saneringenav ekonomi.Utskottet anser att den alltför låga biståndsnivån på borde haavvisats från början. Biståndsnivån måste framöver höjas i en heltannan takt än den regeringenföreslår , 2000 och 2001.Vägen som leder mot enprocentsmålet måste vara trovärdig. Det är intefallet med regeringens förslag. Om skall behålla sintrovärdighet vad gällerinternationell solidaritet måste biståndet öka snabbare. Utskottet anserdärför att en plan för hur återgången till enprocentsnivånskall ske bör upprättas grundad på Folkpartietsbudgetförslag. Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U203 (fp)yrkande 26. Delvis bifall tillstyrks också, med anledning avpropositionens yrkande 1, motionernaU204 (c) yrkandena 2 och 8, U206 (kd) yrkande 1, U210 (mp) yrkande 18 samtU212 (v) yrkande 3. dels attutskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1998/99:U203yrkande 26 och med anledning av proposition 1998/99:1, volym 4,utgiftsområde 7, yrkande 1, motionerna1998/99:U204 yrkandena 2 och 8, 1998/99:U206 yrkande 1, 1998/99:U210yrkande 18 samt 1998/99:U212 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 4) () anser dels att den del av utskottetsbetänkande som på s. 22 börjar med "Utskottet har vid" och på s. 22slutar med "U212 (v) yrkande 3." bort haföljande lydelse:Utskottet anser dock att den av regeringen aviserade återgångentill enprocentsmålet är alltför långsam. Med den takt som regeringen ochdess samarbetspartiet förespråkarskulle det ta att återta enprocentsmålet. Utskottet förordardärför att biståndsramen för fastställstill och att ramen för uppgårtill . beräknas då biståndsramenuppgå till av BNI.Detta bör ges regeringen tillkänna. Med vad ovan anförtstillstyrker utskottet motion U210 (mp) yrkande 18. Delvis bifalltillstyrks också, med anledning av propositionens yrkande1, motionerna U203 (fp) yrkande 26, U204 (c) 8, U206yrkande 1 samt U212 (v) yrkande 3. Motion U204 (c) yrkande 2 avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4.beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1998/99:U210 yrkande 18, medanledning av proposition 1998/99:1, volym 4, utgiftsområde 7, yrkande1, motionerna 1998/99:U203 yrkande 26,1998/99:U204 yrkandena 8, 1998/99:U206 yrkande 1 och 1998/99:U212 yrkande 3samt med avslag på motion 1998/99:U204 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 10. En ändrad anslagsstruktur (mom.10) , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som pås. 44 börjar med "Beträffande förslagen att" och på s. 45 slutarmed "U213 (m) yrkande 1." bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det nuvarande systemet med landramar bör avskaffastill förmån för ett avtalsbundet samarbete. Detta bör ges regeringentill känna.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U205 (m)yrkande 10 och U213 (m) yrkande 1. anses motion U206 (kd) yrkande13 besvarad. dels attutskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande en ändrad anslagsstrukturatt med bifall till motionerna 1998/99:U205yrkande 10 och 1998/99:U213 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört och förklararmotion /99:U206 yrkande 13 besvarad med vad utskottet anfört,11. En ändrad anslagsstruktur (mom. 10) och (båda kd) anser dels att dendel av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Beträffandeförslagen att" och på s. 45 slutar med "U213 (m) yrkande 1. "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening börflexibiliteten i biståndet öka. De stora reservationer som uppkommit desenaste åren är inte ett tecken på minskandebehov, utan snarare ett bevis på att vårt bistånd inte ärtillräckligt flexibelt. Under fyrpartiregeringen vidtogs åtgärder för attkomma bort från tidigare låsningari form av automatiska landramshöjningar och alltför långa avtalsperioder påända upp till fem år.Utskottet anser det olyckligt att dessa långa avtalsperioder återinförtsmed mottagarländerna. Utskottet förordar i stället större flexibilitetoch en ökad möjlighet att överföradelar av landramarna från länder, där mottagningskapaciteten visar sigvara begränsad, till andra behövandeländer och regioner. På så sätt kan de medel som anslagits på etteffektivt sätt komma till nytta inom andra biståndsområden.Vad utskottet anfört om flerårigasamarbetsavtal m.m. bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U206 (kd) yrkande13. Motionerna U205 (m) yrkande 10 och U213 (m) yrkande 1 avstyrks. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10.beträffande en ändrad anslagsstrukturatt med bifall till motion 1998/99:U206 yrkande 13 samt medavslag på motionerna 1998/99:U205 yrkande 10 och 1998/99:U213 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 12. Enprobleminriktad anslagsstruktur (mom. 11), , , (alla m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjar med"Utskottet har senast" och på s. 45 slutar med "avstyrksmotion U204 (c) yrkande 10. "bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att regeringen i åretsbudgetproposition närmar sig en mer behovsfokuserad biståndspolitik. Detär dock utskottets uppfattning attdet svenska biståndet bör bedrivas på ett mer probleminriktat sätt. Den globala trenden är att ihögre utsträckning arbeta problem- och programorienterat och mer medregionala strategier än med landramar. Genom enregional ansats kan biståndsinsatser stimulera tillregional samverkan och gränsregionalt samarbete. bör aktivt stödjaexempelvis det spirande regionalasamarbetet i . Miljöproblem, klimatfrågor, ökenspridning ochlivsmedelsförsörjning är problemområden i stort behov avsamlade grepp och regionala, gränsöverskridandesamarbetsformer. Detsvenska biståndet måste även bli mer flexibelt. Nya angelägna projektmåste kunna startas, och måste andra projekt ellerlandsamarbeten kunna minska i omfattningeller helt avvecklas.Tonvikten i biståndsprioriteringarna måste ligga vid de problem sombör lösas. Landvalet eller regionvalet blir då beroende av varproblemen uppträder.Av de skäl som framgår ovan anser utskottetatt en problemorienterad anslagsstruktur bör införas. Det som avregeringen kallas verksamhetsgrenarkan bilda bas för det bilaterala biståndet. Program skall tillskapasbaserade på ämnesområden. Det som är delposten Särskildautvecklingsprogram skall i ställetbilda en stomme för anslagspost A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete. Regionala ramar skall ersättalandramarna. Detta bör ges regeringen till känna. Därmed tillstyrks motion U204 (c)yrkande 10. dels attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande en probleminriktad anslagsstruktur att med bifall till motion1998/99:U204 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 13. Bistånd tilldiktaturer och länder som kränker de mänskliga rättigheterna (mom. 14) , ,och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 48börjar med "Enligt utskottets bedömning" och på s. 48 slutar med"U602 (m) yrkande 4." bortha följande lydelse:Utskottet anser att svenskt bistånd inte bör ges till regimer somgrovt och systematiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna och utövarförtryck mot sina medborgare. uppfattning har det svenska agerandet varit försvagt vad gäller ansvaret för attrespekten för mänskliga rättigheter och demokrati stärks och för attetablerade regler och principer efterlevs i de länder som mottarett betydande svenskt bistånd. Att från svensk sida ge biståndtill statsmakten i sådana länder, även när det gäller demokrati- ellerMR-bistånd, bör endast tillåtas ske imycket speciella undantagsfall, när andra möjligheter uttömts.Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrkerdärmed motion U602 (m) yrkande 4. Motion U203 (fp) yrkande 4 tillstyrksdelvis och motion U210 (mp) yrkande 8 ansesbesvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande bistånd tilldiktaturer och länder som kränker de mänskliga rättigheternaatt med bifall till motion 1998/98:U602yrkande 4 och med anledning av motion 1998/99:U203 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört samt förklarar motion 1998/99:U210 yrkande 8 besvarad med vadutskottet anfört, 14. Bistånd tilldiktaturer och länder som kränker de mänskliga rättigheterna (mom. 14) ()anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 48 börjar med "Enligt utskottetsbedömning" och på s. 48 slutar med "U602 (m) yrkande 4"bort ha följande lydelse:Då demokratibistånd och bistånd förspridande av mänskliga rättigheter skall bedrivas i diktaturstaterskall detta ske via enskildaorganisationer och till sådana grupper som är i opposition tillrådande diktaturregim och som arbetar för mänskliga rättigheter ochför demokratins genomförande. Något absolut krav om attbistånd, exempelvis katastrofbistånd, inte bör ges till länder somgrovt och systematiskt bryter mot de mänskligarättigheterna och utövar förtryck mot sina medborgare kanutskottet dock inte ställa sig bakom.Det ovan anförda bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U203 (fp)yrkande 4. Motion U602 (m) yrkande 4 tillstyrks delvis.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse: 14. beträffandebistånd till diktaturer och länder som kränker de mänskligarättigheterna att med bifalltill motion 1998/98:U203 yrkande 4 och med anledning av motion 1998/99:U602yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar /99:U210 yrkande 8 besvaradmed vad utskottet anfört, 15.Världens vattenförsörjning m.m. (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 56 börjarmed "Utskottet lyfte vidare" och på s. 57 slutar med "yrkandena2-5 besvarade" bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar vidare att miljöproblemen varierar i olika delar av världenberoende på ekonomiska och ekologiska förutsättningar. År 1988beslutade att det svenskabiståndet skall bidra till en långsiktig hushållning med naturresurser ochen omsorg om miljön. Det betyderatt man skall ta hänsyn till miljöaspekter i bedömningen av allabiståndsprojekt. Utskottet anser att hänsyn till miljön och hållbarutveckling är nödvändig i allbiståndsverksamhet och att en miljökonsekvensbeskrivning därför bör görasför alla biståndsprojekt. Enrad viktiga miljöpolitiska frågor är internationella eller globalaproblem, t.ex. försurningen, övergödningen av haven, uttunningen avozonskiktet och ökningen avväxthusgaser i atmosfären. För att lösa dessa miljöproblem behövs ettomfattande internationellt samarbete.Internationella avtal och konventioner är viktiga och bör utvecklasgenom att man kopplar kontrollmekanismer och bindande besluttill undertecknandet.Internationellt samarbete med miljöförtecken är i många sammanhang enförutsättning för en långsiktigt hållbar utveckling.Samarbetet måste vara flexibelt och öppet för nya tankarför att kunna lösa problemen i en föränderlig värld.Upp till 15 000 människor dör på grund avvattenbrist eller förorenat vatten.Tillgång till vatten är en grundläggande förutsättning förutveckling och god hälsa. Jordens vatten är . Beräkningar visaratt tre miljarder människor ivärlden kommer att bo i områden med vattenbrist . Något måstegöras för att jordens färskvatten skall räcka tillalla. En ny syn på vattnet formulerades i undermiljökonferensen i 1992.Miljöpartiet anser att regeringen bör verka för ett integrerat synsätt,vad avser vatten och mark, och inte behandla markfrågor för sig ochvattenfrågor för sig. Vatten ellersnarare bristen på vatten utgör också en risk för konflikter mellanländer som delar på vattenmagasin. Därförbör regeringen verka för att vattenfrågorna även tas in i FN:ssäkerhets- och konfliktarbete.Den miljön är hotad av okontrollerat fiske, föroreningar och direktfysisk förstörelse. Mellan en och två miljarder människor får sittprimära proteinintag från de kustnäramarina ekosystemen. Den växande befolkningen utgör ett starkt miljöhot ominte livsstilen anpassas till vadden känsliga kustmiljön kan tåla. Hav och kustområden är dessutom ofta denslutliga mottagaren av föroreningar. Miljöproblem som påverkar hav ochfloder kräver ofta åtgärder i samverkanmellan länder och regioner och mellan olika aktörer inom ett land.Detta bör ges regeringen tillkänna. Med vad ovan anförtstillstyrker utskottet motion U210 (mp) yrkandena 2-5. Motionerna U203 (fp)yrkande 9 (delvis) och U206 (kd) yrkande 3 ansesbesvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse: 21. beträffande världensvattenförsörjning m.m. att medbifall till motion 1998/99:U210 yrkandena 2-5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motionerna1998/99:U203 yrkande 9 i berörd del och 1998/99:U206yrkande 3 besvarade med vad utskottet anfört,16. skuldsanering och roll (mom. 24) , ,och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59börjar med "Utskottet delar de" och på s. 60 slutar med "ochU210 (mp) yrkande 13." bort haföljande lydelse:Skuldavskrivningar får inte ske så att misshushållning och korruptionfrämjas. Enligt utskottets bedömning utgör skuldavskrivningar denmest problematiska formen avbistånd såväl praktiskt som moraliskt. Svårt skuldsatta länder har oftalånat upp stora summor utomlands i tider när manhaft gott inflöde av oljeinkomster eller biståndspengar.Därmed har framtiden intecknats. har de upplånade pengarna använtspå ett sätt som kommitbefolkningen till godo. Utskottet anser att det är moralisktproblematiskt och orättfärdigt att belöna ett ansvarslöst och oftakorrupt beteende genomskuld-avskrivningar. Det praktiska problemet består i att enskuldavskrivning kan skapa utrymme för ny upplåning och fortsattansvarslös politik. Utskottet anser därför attskuldavskrivningar bör reserveras för fall då en ny demokratisk regimefterträder en äldre korrupt ochskuldsatt sådan. I denna situation kan ofta skuldavskrivning vara denavgörande insatsen för att skapa en snabb positiv utveckling.Det ovan anförda bör ges regeringen tillkänna. Utskottet anser detvärdefullt att också enskilda organisationer och kyrkor är intresserade avoch engagerade i skuldfrågorna, inte minst för denökade uppmärksamhet dessa frågor på detta sätt kan få hosallmänheten. Ett stort intresse och engagemang, hos enskildaorganisationer, kyrkor ochallmänhet, i dessa viktiga frågor välkomnas.Utskottet tillstyrker därför motion U205 (m) yrkande 6.Motionerna U202 (v) yrkandena 1-5, U206 (kd) yrkande 5 och U210 (mp)yrkande 13 avstyrks. dels attutskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande skuldsanering ochVärldsbankens roll att medbifall till motion 1998/99:U205 yrkande 6 och med avslag på motionerna1998/99:U202 yrkandena 1-5, 1998/99:U206yrkande 5 samt 1998/99:U210 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 17.Minskning av bistånd vid stora kapitalflöden (mom. 26), , (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med "Imotion U205 (m) yrkande 7" och på s. 60 slutar med "motion U205yrkande 7 avstyrks." bort haföljande lydelse: Det är,vilket påpekas i motion 1998/99:U205 (m) yrkande 7, angeläget att dra nerbiståndsflödena för länder som - via direktinvesteringar ochandra privata satsningar - har ett stortkapitalinflöde. I sådana, för investeringar, attraktiva länder ärabsorptionsförmågan ofta ansträngd.Biståndstillförseln kan då belasta redan knappa resurser och tränga utmer väsentliga satsningar.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U205 (m) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 26bort ha följande lydelse: 26.beträffande minskning av bistånd vid stora kapitalflödenatt med bifall till motion 1998/99:U205 (m)yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 18. Biståndets procentandelav BNP (mom. 27), , och (alla m)anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 60 börjar med "I motion U205 (m)yrkande 8" och på s. 60 slutar med "avstyrks motion U205yrkande 8." bort ha följande lydelse: Biståndet till statsmakten börbehandlas med särskild varsamhet. De samlade biståndsflödena till ettutvecklingslands statsmakt bör knappastöverstiga av BNP. Inom denna ram ryms gott och väl satsningar påen grundutbildning och en grundläggande hälsovård för alla. Densamlade offentliga konsumtionen iett fattigt utvecklingsland under stark tillväxt ligger erfarenhetsmässigtjust kring . Detta börges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U205 (m) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse: 27. beträffandebiståndets procentandel av BNPatt med bifall till motion 1998/99:U205 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Stöd till enskilda organisationersutvecklingssamarbete (mom. 30), , och (alla m)anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 63 börjar med "Utskottet kan medtillfredsställelse konstatera" och på s. 64 slutar med "ochU212 (v) yrkande 1." bort ha följandelydelse: Fria och frivilligaorganisationer gör goda insatser, särskilt vad gällerkunskapsöverföring. Sådant bistånd har, genom personligt engagemang,egna arbetsinsatser och lokal erfarenhet,ett betydligt större värde än den nominella ekonomiska volymen. mening kompletterarbiståndet genom frivilliga organisationer det bilateralautvecklingssamarbetet på ett angeläget och framgångsrikt sätt. Via dessaorganisationer når svenskainsatser direkt ut till de behövande befolkningarna utan omvägar viastatsapparaten. Vidare fyller bistånd genom enskildaorganisationer den viktiga uppgiften att genomkunskapsöverföring stödja utvecklingen av enskilda organisationer isamarbetsländerna och stärka detcivila samhällets institutioner.Utskottet menar att det är viktigt att de friaorganisationerna behåller sin karaktär. Varsamhet med offentligabiståndsmedel till frivilligaorganisationer och krav på egeninsatser bör därför iakttas. Därigenom slårman vakt om fördelarna med denna biståndsform.I enlighet med vad som anförs i motion U205 (m)yrkande 5 anser utskottet att fria och frivilliga organisationer bör ges enutökad roll i biståndet, samtidigtsom krav på egeninsatser upprätthålls.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U205 (m) yrkande 5.Motionerna U206 (kd) yrkande 9 och U212 (v) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 30bort ha följande lydelse: 30.beträffande stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete att med bifall till motion1998/99:U205 yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1998/99:U206 yrkande9 och 1998/99:U212 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Bistånd till (mom. 35), (båda v), , (båda kd), () och ()anser dels att den del avutskottets betänkande som på s. 70 börjar med "Utskottet harinhämtat" och på s. 70 slutar med "motion U618 (mp, v, c, fp)yrkande 4" bort ha följandelydelse: är sedanmer än ockuperat av . Konsekvenserna av detta är förödandeför alla delar av samhällslivet. Självklart måstefortsatta ansträngningar göras för att nå en lösning därdet östtimoresiska folket självt får avgöra sin framtid. Men innan ensådan uppgörelse har nåtts måsteomvärlden bidra med konkret stöd. Utskottet har i olika sammanhang påpekatbehovet av stöd till humanitära projekt och insatserför att främja mänskliga rättigheter. Hittillshar den svenska insatsen inte varit särskilt omfattande. Möjligheten attutöka detta stöd bör prövas. Detta bör ges regeringen tillkänna. Därmed tillstyrks motion U618 (mp, v, c, fp) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 35bort ha följande lydelse: 35.beträffande bistånd till attriksdagen med bifall till motion 1998/99:U618 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,21. Bistånd till (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjar med"Utskottet har i" och på s. 73 slutar med "U604 (v) yrkande 5avstyrks." bort ha följandelydelse: Även om små steg kanskönjas vad gäller vissa mycket begränsade ekonomiska reformer i Cubafinns inga motsvarande tecken på framsteg på detpolitiska planet eller inom mänskliga rättighetsområdet.Trots detta säger sig regeringen vilja bedriva bistånd i landet.En förutsättning för att bistånd tillCuba över huvud taget skall komma i fråga är att sådant bistånd inteförmedlas via statliga organ utangenom enskilda organisationer, och då till krafter som arbetar förett demokratiskt samt för mänskliga rättigheter i landet.