bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Precis som tidigare konstaterademotsvarar den tillfälliga nedsättningen av den garanterade räntans upptrappningungefär per kvadratmeter. Man måste komma ihåg att densuccessiva infasningen av fastighetsskatten i de här årgångarna betyder ungefär50 kr för halv skatt respektive per kvadratmeter för full skatt.Det får naturligtvis även fortsättningsvis negativa konsekvenser framför alltför de många små fastighetsägare som byggde mycket nytt och . Det här riskerar naturligtvis att leda till en nyvåg av konkurser, och det ger också en signal om att det är riskfyllt attinvestera i bostadskapital, såväl för bostadsrättsföreningar ochbostadsrättshavare som för enskilda investerare.En betydande del av propositionen ägnas åt kommuner som har kommunala bolagmed en besvärlig ekonomi. Vi vill bara peka på den risk som finns att alltförstora statliga bidrag snedvrider konkurrensen på hyresmarknaden.Vi vill också, som vi har gjort tidigare, stryka under attfastighetsskatt på hyresrätt ger upphov till orättvisa mellan upplåtelseformer.Det bryter neutraliteten mellan upplåtelseformerna.Herr ordförande! Det går inte att fullt ut utläsa vad konsekvenserna avpropositionen blir i och med att propositionen i en hel del avseenden ärtämligen allmänt hållen. För att man fullständigt skall kunna förståkonsekvenserna krävs ett antal förtydliganden. (Bild 14)För det första: Vilka kommer reglerna att bli för hanteringen av det statligastödet till kommuner med ekonomiska problem?För det andra: Vilken typ av åtgärder skall stödjas med investeringsbidragför ekologisk hållbarhet?För det tredje föreslår man att statliga kreditgarantier skall kunna lämnasäven till åtgärder som i övrigt inte kommer i åtnjutande av statligt stöd.Vilken typ av åtgärder blir det i så fall fråga om, och skall övriga regler förräntebidrag också gälla för den typen av åtgärder?Slutligen tror jag att man skulle få en betydande stimulans för ökadbostadsproduktion om skattereduktionen för byggnadsarbete också omfattadeåtgärder som omvandlar lokaler till bostäder. Det förekommer i allt störreutsträckning men syns inte i den offentliga statistiken. Här finns enpotential för en ökad bostadsproduktion.Pär : Propositionen har ett uppfordrande namn, Bostadspolitik förhållbar utveckling, och dessutom, tycker vi, ganska bra målformuleringar. Visätter trots det ganska många frågetecken kring i vad mån förslagen leder hållbar utveckling. Snarare kan man konstatera att det leder i motsattriktning. Risken är stor att vi med de här förslagen får ett lappverk ibostadspolitiken i stället för något som bidrar till ett ekologiskt, socialtoch ekonomiskt hållbart samhälle.Jag skall säga något om vilka vi tycker är de stora problemen och somvi förväntade oss att propositionen skulle bidra till att lösa. Det jag kommeratt säga blir också ett axplock av vad tidigare talare har sagt - bilden ärinte speciellt olik. (Bild 15)Vi kan börja med att se på den allmänna kostnadsutvecklingen mätt enligtkonsumentprisindex efter skattereformen och fram till , utvecklingen avhyreskostnaderna och utvecklingen av egnahemskostnaderna. Vi kan då konstateraatt utvecklingen av hyreskostnaderna har varit kraftig och att denna till storadelar beror på politiska beslut. Det handlar om den budgetsanering som gjordes,där man skar i räntebidragssystem, osv. Det är också en effekt av det BengtTurner var inne på, dvs. att det finns många tomma lägenheter som fortfarandetill stor del finansieras över hyrorna. De som bor kvar i de utsatta orterna,som lider av bl.a. befolkningsminskning, får alltså betala högreboendekostnader. (Bild 16)Vi kan också se litet mer detaljerat på utvecklingen av kostnaderna för olikahushållstyper och studera förändringen i boendekostnadens andel av dendisponibla inkomsten . Det är som hargjort de beräkningar jag nu redovisar. För en ensamstående som bor i två rumoch kök var andelen av den disponibla inkomsten som går till hyra 1992 ,och 1997 hade den ökat till . Alla hyresgrupper, även barnfamiljerna, harfått en ökning . För en ensamstående med ett barn som bor ien trea är ökningen . En ensamstående pensionär har däremotfått litet högre köpkraft, men en ensamstående pensionär har ändå en väldigthög hyresnivå mätt som andel av disponibel inkomst.På egnahemssidan har det däremot skett en minskning på mellan 3 och 5procentenheter. Detta är ytterligare en beskrivning av hur bostadspolitiken ochskattepolitiken bidrar till ökade klyftor mellan olika boendeformer. (Bild 17)När man diskuterar bostadspolitik måste man också se på vilken betydelseboendet har i statens ekonomi. kostade boendet netto staten ganskamycket - skillnaden mellan intäkter och utgifter för bostadssektorn var dåungefär 20 miljarder. har staten i stället stora nettointäkter från boendet,något som också står att läsa i propositionen. Det behöver finnas med i bildennär man analyserar propositionens förslag.Våra förväntningar har varit att boendekostnaderna skall kunna sänkas, attden andel av hushållens disponibla inkomster som går till boendet skall kunnasjunka. En förutsättning för detta är, som vi ser det, att man sänkerskattetrycket på boendet generellt, en åsikt som många delar med oss. Vill manvara litet elak kan man säga att bostäder flyttar inte utomlands och att detheller inte sker någon större smuggling men att det väl ändå borde gå att få enrimlig beskattning.Vad händer då med byggandet, utifrån propositionens förslag? Att villkorenför nyproduktion och ombyggnad inte är tillräckligt gynnsamma har redanredovisats. Nyproduktionen kommer därför även i fortsättningen att bli låg ochkoncentreras till särskilda boendeformer som äldrebostäder och kanskestudentbostäder samt dyr nyproduktion i väldigt attraktiva lägen. Utöver deogynnsamma villkoren tror vi att även de osäkra villkoren är en bidragandeorsak till detta. Osäkerheten om vad som händer med fastighetsskatten ärfortfarande stor, och den skall utredas. En annan sak är det eviga 30-procentiga räntebidraget - det är väl inte så många som tror att det är evigt.Om jag vore investerare skulle jag inte räkna med ett 30-procentigt, evigträntebidrag.Kretsloppsmiljarderna till utsatta områden tror vi kan ge en del. Det är braatt de resurserna satsas. Problemet är att man i de utsatta områdena inte harnågra möjligheter att ta på sig ytterligare åtaganden. I den mån man skallbidra fifty-fifty med investeringar, antingen från företagen, dvs. via hyrorna,eller från kommunerna, kan det därför på många håll bli bekymmer, vilket kanskebegränsar möjligheten att använda de här pengarna.Vad händer med beståndet? Som nämnde i fråga om neutralitetenmellan upplåtelseformerna är hyresrätten missgynnad. Vi instämmer i det, ochdet gör man också både i budgetpropositionen och i vårpropositionen, där manhar diskuterat skatteavvikelser mellan olika boendeformer. Det är bra att dettanu utreds, men den fastighetsskatteutredning som skall tillsättas måste få etttydligt uppdrag att hitta en lösning på frågan om neutraliteten mellanupplåtelseformerna.I det sammanhanget vill jag säga att en allmän sänkning av fastighetsskatteni dagens läge skulle slå alldeles fel. Det skulle snarare bidra till ökadeorättvisor, både mellan upplåtelseformerna och mellan olika egnahemsboenden,eftersom sänkningarna av boendekostnaderna skulle bli betydligt större på ortersom har höga taxeringsvärden och också höga priser på bostäder.Allmännyttans ställning diskuteras relativt mycket i propositionen, men visaknar konkreta förslag. Vi skulle vilja ha förslag som gör att hyresgästernainte behöver hotas av utförsäljning, höga vinstuttag och skatteplanering medhjälp av koncernbildning och förslag som gör att företag i trångmål kan få ettbättre stöd. sker en krisinsats genom den särskilda delegationen. Det ärbra, men vi kan ändå känna farhågor för att det blir en rätt byråkratiskapparat. Stödet går dessutom till kommunerna, och vägen till företagen, ochytterst till hyresgästernas plånböcker, kan nog vara ganska lång.Förslaget om en långsam upptrappning av den garanterade räntan innebär enmycket marginell förbättring vad avser krisårgångarna. Effekten av en infasningav fastighetsskatten, som har nämnts här tidigare, är dubbelt så stor, och vitycker att det vore en bättre lösning. Det tycks också finnas en ganska storuppslutning bland motionärerna kring en sådan lösning.Det verkar för övrigt som om man i propositionen har tagit till marginalennär det gäller att beräkna kostnaden för de här åtgärderna. Man räknar med ensubventionsränta på ; och är den . Där kan det möjligen finnaslitet resurser att hämta om man i utskottet vill vara kreativ.Skatteavdrag för ROT-insatser är bra, men sådana insatser som är motiveradeav sysselsättningsskäl bidrar ofta till att bostadspolitiken blir ryckig ochett lapptäcke. Det vore mycket bättre om det generellt gavsfonderingsmöjligheter vad gäller underhåll och ombyggnad. får man genomden konventionella beskattningen skatta bort en hel del av vinsterna, men genomett erbjudande om skattefri fondering skulle hyresgästerna kunna få ett bättreinflytande över hur underhållsmedlen används.För att summera tycker vi att skattetrycket måste sänkas. Neutralitetenmellan upplåtelseformerna bör åstadkommas inom ramen för skattesystemet - denkommitté som tillsätts borde få ett sådant uppdrag. Vi vill ha tydliga förslagsom definierar allmännyttiga företag, och vi vill ha skattefri avsättning tillunderhåll och ombyggnad. Förstärkta bostadsbidrag, vilket över huvud taget intenämns i propositionen, tror vi är viktigt för de hushåll som har det svårast.Slutligen menar vi att man bör avstå från infasningen av fastighetsskatten ikrisårgångarna i väntan på utredningen.Ylva : Jag kommer från ekonomi påFöreningssparbanken, och jag skall belysa litet mer hur det kan se ut förhushållen . Jag kanske inte som tidigare talare ger så många svar på defrågor som utskottet har ställt, men ett och annat kanske lyser fram i det jagsäger.I tycks vi vara väldigt måna om vår hemmiljö. Vi prioriterar boendet,vi pysslar gärna mycket med hemmet, och vi vistas mycket där. Det kanske är enklimatfråga. I hushållsekonomin syns det här tydligt. Vi lägger storapengar på boendet. Som vi har hört av tidigare talare går av de svenskahushållens totala disponibla inkomster till boendet.Man kan fråga sig om det bara har blivit så här eller om det är en medvetenprioritering från hushållens sida. Vad har hushållen egentligen föralternativ? Vad kan den person göra som vill sänka sina boendekostnader? Finnsdet några alternativ? Har vi några val? (Bild 18)Vi går direkt in och tittar på några hushållstyper och ser hur det kan se ut.Vi börjar med ett enpersonshushåll. För en person som har en lön som motsvararen genomsnittlig heltidsinkomst i tar boendet av dendisponibla inkomsten. För en genomsnittlig heltidare av LO-kvinnorna, med eninkomst på 14 800, tar boendekostnaden , och för en ensamståendepensionär ligger det ungefär i samma storleksordning. För den som går ut iarbetslivet nu och därför har en ännu lägre inkomst ser situationen ännu värreut.Dessa beräkningar är gjorda utifrån en hyreskostnad på . Ärdet då realistiskt? Det motsvarar en enrummare i nyproduktion, där hyran liggerpå per kvadratmeter. Ute i landet kan man säkert hitta billigarebostäder, men finns det arbeten där de billiga bostäderna finns?På affischer i tunnelbanan från står det att 160 000 ungai dag söker egen bostad. Hur ser lösningen egentligen ut för dem? (Bild 19)För ett par som flyttar ihop och delar på de fasta utgifterna blirsituationen naturligtvis betydligt bättre. Det kanske krävs två inkomsterför att klara av ekonomin i ett hushåll. För en tvåbarnsfamilj med barn pådagis och med ganska vanliga inkomster sjunker boendekostnadernas andel av dendisponibla inkomsten till . Familjen i det här exemplet behöver halitet större utrymmen och bor i en litet större lägenhet, en fyrarummare i detbegagnade beståndet. (Bild 20)Man kan tänka sig att den här familjen skulle vilja bygga ett nytt hus,flytta in i ett eget småhus. Hur skulle situationen då se ut? Det ser faktisktinte så farligt ut. De hamnar på den genomsnittliga nivån för hushållen totalti , . De har ett hus med en produktionskostnad på knappt 1,3miljoner; för den summan får man ett småhus ilandsorten. De har räntebidrag på närmare 6 000 - jag har då räknat påsiffrorna för januari - och de betalar ingen fastighetsskatt . Det ser ju rätt drägligt ut. Vad händer om de skulle betala fullfastighetsskatt och räntebidragen skulle upphöra helt, vilket de ju gör omnågra år? I så fall skulle deras boendekostnad stiga till ,och boendet tar då av den disponibla inkomsten. Tyvärr går familjen backpå det här. De klarar inte det.Om de bor i eget hus måste de också ha helt andra marginaler i sin ekonomi änvad en hyresgäst behöver ha. De kanske inte behöver lägga ut så mycket pengarunder på att byta vitvaror och liknande, men reparationer ochunderhåll ligger på . Den härfamiljen skulle alltså behöva sätta av föratt klara framtida underhåll. Det kan naturligtvis lösas genom lån ,men den summan kommer att belasta ekonomin.Den här familjen har inte rätt till bostadsbidrag. De har för höga inkomster.Om vi tänker oss att de skaffade ett barn till - vi kanske skulle behöva litetfler nyfödda barn i - kanske det vore bra att en av föräldrarnastannade hemma när barnen är små. Det skulle vara ganska skönt förarbetsgivaren att slippa bemanningsproblem när barnen är sjuka och mamman - fördet blir nog hon - måste stanna hemma. Arbetsgivaren kanske får möjlighet attanställa en arbetslös, och kommunen slipper en del kostnader förbarnomsorgsplatsen.Men så vill inte politikerna att det skall se ut. I den proposition omförändrade regler för bostadsbidrag som lades fram står det uttryckligenatt man inte vill subventionera den som inte yrkesarbetar eller som baraarbetar litet. Man införde då individuella inkomstgränser, vilket gör att denhär familjen över huvud taget inte skulle få något bostadsbidrag. Om de hademöjlighet att få ett bostadsbidrag skulle det, med mannens inkomst på 18 700kr, betyda skillnaden mellan att gå back och gå plus imånaden. Man kan fråga sig om det var för familjefridens, barnens ocharbetslöshetens skull som den förändringen infördes. (Bild 21)En familjetyp som man ofta pratar om, som har det svårt och som har fåttstora förändringar, är ensamföräldern. En ensam mor med två barn som går påfritis har i det här exemplet en bostadskostnad som motsvarar av dendisponibla inkomsten. Det här är ändå inte riktigt hela sanningen, för hon fårfaktiskt också bostadsbidrag. Om man i stället skulle minska hyran skullehennes bostadskostnad sjunka till av den disponibla inkomsten. Intressanti det här fallet är att hon har högre disponibel inkomst än bruttolön. Faktumär att samhällets stöd för barnens uppväxt, för att de skall ha drägligaförhållanden, trots allt är ganska hyggligt. Hennes stora problem är att honhar en så stor marginaleffekt på ökad inkomst. Om hon ökar sin inkomst med 100kr försvinner i höjd skatt, höjda barnomsorgskostnader och sänktbostadsbidrag. Det är svårt för henne att påverka sin ekonomi.När man tittar på de här olika budgetarna kan man fråga sig om hushållen hardet bra eller dåligt. Det kan hända att man har det bra även om av dendisponibla inkomsten går till bostadskostnaderna. Hur skall de pengar man harkvar att disponera egentligen räcka?I våra budgetar räknar vi med levnadskostnadsnormer. görvi beräkningar av vad som behövs på kort sikt för att hushållen över huvudtaget skall klara utgifterna för det som är absolut nödvändigt. Det är oerhörtmycket mer man behöver i sin ekonomi för att gå runt. (Bild 22)Jag visar ett axplock av vad de har kvar att disponera och vad det skallräcka till.Mycket gäller nyanskaffningar till hemmet. Man kanske behöver laga tänder.Man kanske har öronbarn som kräver många läkarbesök och höga bensinkostnader.Man kanske har glasögon i familjen. Veckopengen finns inte med. Det finns inteens en lättöl med i våra normer.Hur mycket kan detta röra sig om, om vi bara tittar på vad en barnfamiljskulle behöva spara och alltså inte på den ytterligare konsumtion som mannormalt har? (Bild 23)Barnen kan vara sjuka. Vi räknar här med att varje barn är sjukt sju dagarper år och att de vuxna har var . Man skulleegentligen behöva sätta av för att klara demånader då inkomsterna sjunker drastiskt. Det är ett sätt att sprida ut deninkomstsänkningen.Nyanskaffningar till hemmet behövs. Allting går ju sönder , det vetvi. Videon pajar liksom tvättmaskinen och liknande.Semester åker man på. Pengarna skulle kunna räcka till en veckas stugsemesterinom Sverige.Bilen - sparar vi inte måste vi ta lån . Det belastar kanskeekonomin ännu mer.Ett litet pensionssparande. Men är inte vad de här hushållen harmöjlighet att sätta av. Här har de ändå inte ett studielån som skall betalastillbaka, de betalar ingen veckopeng och man räknar inte med att de skall kunnaklara glasögon med den här inkomsten.Det talas om att man skall spara till sin bostad. Jag förstår inte riktigthur våra hushåll i skall kunna klara det . Utrymmet är alldelesför litet. Det hjälper nog inte med stimulanser. I exemplet med villafamiljenhar vi räknat med att man satte in kontant. Vilken vanlig löntagarehar det ?Jag undrar om boendet verkligen måste vara så belastande på ekonomin som detär . Man kan fråga sig om det behöver vara så mycket skatt på boendet.Fastigheterna går inte att flytta utanför . Om fastighetsskatten måstevara kvar kanske det är rimligt att inkomstskatterna sänks, så att man har rådatt både leva och bo. Man skall inte enbart ha råd att bo i Sverige.Gärna kan man få bestämma mer själv. I propositionen framhålls vikten av får ta ett eget ansvar för sitt boende och får känna delaktighet i boendet.Det kan faktiskt vara livskvalitet att även få känna att man har delaktighet isin ekonomi, att man själv lättare kan få styra sin ekonomi. Det är en rundgångi att man betalar skatt och ändå får t.ex. bostadsbidrag, som ensamföräldernhade det. Det kan vara bra att inte vara så i händerna på de politiska beslutsom man är i dag.Den sanering som har skett och som har betalats av hushållen under 90-taletligger i mångt och mycket kvar. Var skall åtstramningen ske i nästakonjunktursvacka? Vilken beredskap har vi för framtiden? Jag tycker atthushållen måste få veta mer om hur politikerna vill att skatte- ochvälfärdssystemen skall se ut . Vi måste veta mer för att kunnaplanera och kunna satsa även på boendet. Det känns litet oroväckande med alladessa hundratals miljoner som nämns i propositionen, som skall studsas ut somnågot slags plåster på de sår som har uppstått av tidigare förd bostadspolitik.Det är stora summor det rör sig om, som hushållen har fått dra in tidigare ochsom har drabbat dem mycket hårt. Vore det inte bättre att gehushållen en ekonomisk möjlighet att klara sin situation på egen hand?Ordföranden: ! Jag måste säga att jag är imponerad av våra inledare. Ni harlyckats hålla er inom den tidsram vi satte. Därför kan vi säga att det ärberättigat med en bensträckare för allihop innan vi sätter i gång med frågorna.Jag utgår från att ledamöterna är väl preparerade med mängder av frågor. (Paus)Ordföranden: Jag får be er ta plats, så att vi kan sparka i gång med frågorna.Agne (): Jag skulle vilja ställa några frågor för att få belyst hurräntebidragen fungerar om man vill ha stabila regler och för boendekostnaderna.För det första skulle jag vilja vända mig till , som jag trorvar den ende som nämnde att det var positivt att Danellsystemet inte rivs upp.Det var en förutsättning för att ha stabila regler. påstod du attinvesteringsförutsättningarna var oklara. Hur går det ihop? Vad är det somfortfarande är oklart, om du undantar fastighetsskatten, som jag förstår att duhade med som en av de oklara förutsättningarna för investeringarna?För det andra skulle jag vilja fråga : Går det att skapa stabilaregler med räntebidrag i botten? Du förordade investeringsbidrag. Jag skullevilja be dig utveckla det något. Hur skulle det ge stabilare spelregler förbostadsmarknaden?Slutligen skulle jag vilja fråga från hurräntebidragen verkar för att få snabbt genomslag på de kraftiga räntesänkningarsom nu har kommit genom en framgångsrik ekonomisk politik. Hur snabbt kan detfå ett genomslag på boendekostnaderna? Är det någon skillnad mellan hyresrättoch villor, som bl.a. från pekade på?Anders : Den oklarhet som finns för den som avser att investera ifastigheter gäller framför allt dem som avser att investera i hyresfastigheter.Den investeraren har naturligtvis möjlighet att göra en förhoppningsviskorrekt bedömning av kostnadssidan men inte av intäktssidan, eftersomintäktssidan kan komma att förändras efter det att man har slutitavtal mellan fastighetsägaren och de boende. I enlighet med den lag som finnsom bruksvärdesprövning kan hyran därefter komma att sänkas.Om den skall sänkas och hur mycket den kommer att sänkas är vidinvesteringstillfället omöjligt för investeraren att bedöma. Där finns alltsåen osäkerhet: Hur mycket kommer jag att kunna ta in på denna fastighet? Däremotvet han hur mycket han har att betala. Därvidlag finns det en osäkerhet, ochden osäkerheten har i praktiken inneburit, som och jag nämnde,något av en död hand över produktionen av hyresrätter, framför allt iStockholm, men det hotar också att sprida sig. Konsekvensen blir att de som vill bo i mer exklusiva lägenheter är hänvisade till bostadsrätter, för detfinns ingen som vågar bygga sådana lägenheter med hyresupplåtelse.Det finns en annan osäkerhet för den som avser att investera ibostadsrätter. Men det är en mer traditionell osäkerhet, som man ofta kanskefår leva med. Inte desto mindre, eftersom skatteförhållandena för bostadsrättenpå nytt är föremål för diskussion, är det många som avser att investera ibostadsrätter, som vill köpa bostadsrätter som lever i osäkerhet om vilkenbeskattning som kommer att gälla om några år.Ordföranden: det någon som vill komplettera detta svar i något avseendeinnan jag lämnar ordet till för att ställa någon form avföljdfråga?Lennart (): Eftersom detta är en fråga som dyker upp ständigt och jämtkunde man väl bolla över den till hyresgäströrelsen och fråga om man ser någotproblem med just bruksvärdesprincipen och de tankegångar som förts fram.Pär : Det är självklart ett problem att hitta ett bra system somgaranterar ett besittningsskydd och en spärr mot oskäliga hyror.Bruksvärdessystemet är ägnat att vara ett sådant system.Jag kan ju se, och det är ganska typiskt för investerarsidan, att man så attsäga vill utnyttja en marknadssituation och bygga för den efterfrågan som finnspå marginalen. Det stora bekymret är väl att en upprivning avbruksvärdessystemet skulle innebära rena marknadshyror. Det är absolutingenting som vi kan förespråka. Det innebär ju inte bara en höjd hyra för demsom bor i just de här lägenheterna, utan det innebär en obalans i helasystemet. Man kan tvärtom säga att det här är ett tecken på attbruksvärdessystemet fungerar. När det gör det blir naturligtvisfastighetsägarna kritiska.Ordföranden: Jag skulle vilja komplettera frågeställningen. Vi ser attdet inte ens i storstäderna går att bygga några bostäder. Vi har också sett attde är de enda platserna där det finns någon efterfrågan. Vad säger exempelvisBKN om att fastighetsägarna inte bygger? Man klarar inte av att få täckning fören högre kostnad därför att går in och får fram en lägrehyressättning. Då går fastigheten inte runt, säger . Är du bereddatt låna ut pengar till fastigheter i som har ett högre kostnadslägeän de intäkter man får fram vid hyresförhandlingarna?Björn : Bedömningen av lån till hyreshus handlar ju om långt mer än detenskilda projekt som är aktuellt. Det handlar om vad ägaren kan klara av. Jagbrukar säga att vill ha kreditgarantier för 2 000 lägenheter som manbygger på kronoöverloppsmark i Hietaniemi i så kommer man att fådet, därför att har betalningsförmåga även om de 2 000 lägenheternastår tomma.Ordföranden: var det väl inte aktuellt att bygga just där.