bet · GM01KU6 · 1998-11-19 00:00:00 — Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. I detta betänkande behandlas regeringens proposition1997/98:184 Ändringar i radio- och TV-lagen(1996:844), m.m. jämte följdmotioner och motionerfrån allmänna motionstiden 1998.I propositionen föreslås vissa ändringar i radio-och TV-lagen för att i svensk rätt genomföraEuropaparlamentets och rådets direktiv /36/EG omändring i rådets direktiv /552/EEG om samordningav vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television.Bland annat införs en helt ny bestämmelse för attmöjliggöra att TV-sändningar av viktiga evenemangblir tillgängliga för en väsentlig del avallmänheten i en EES-stat. I samband härmed föreslåsockså regler om tillsyn och sanktioner. Därutöverföreslås bl.a. att TV-program med ingåendevåldsskildringar eller med pornografiska bilderskall föregås av en varningssignal i ljud ellerinnehålla en varning som anges löpande i bild.Propositionen innehåller också förslag om vissaändringar i radio- och TV-lagen som har samband medinförandet av digitala TV-sändningar. Bland annatföreslås bestämmelserna om skyldighet attvidarebefordra TV-sändningar i kabelnät att ändrastill att avse högst tre program från detillståndshavare vars verksamhet finansieras med TV-avgiftsmedel samt högst ett program från andratillståndshavare. En förutsättning skall vara attprogrammen sänds med stöd av ett tillstånd frånregeringen som är förenat med dels krav påopartiskhet och saklighet, dels ett villkor ommångsidigt programutbud där det skall ingå nyheter.Det föreslås också bl.a. att teknisk samverkan medandra tillståndshavare skall kunna utgöra villkorför sändningstillstånd.Regeringen föreslår att lagändringarna skall trädai kraft den 1 januari 1999.I propositionen föreslås också att tillståndet förSveriges att sända ljudradio ochTV skall förlängas till dess frågan omUtbildningsradions framtida verksamhet är bestämdoch eventuella förslag har genomförts.Utskottet tillstyrker propositionens lagförslag meden mindre ändring av regeringens förslag till nylydelse av 6 kap. 2 § radio- och TV-lagen. Vidareföreslår utskottet, med bifall till tvåmotionsyrkanden, ett tillkännagivande tillregeringen med innebörd att Utbildningsradion börges ett förlängt sändningstillstånd avseende tidenden 1 januari 1999-den 31 december 2001. Övrigamotioner avstyrks.Till betänkandet har fogats åtta reservationer. 1997/98:184 vari yrkas att riksdagen1. antar regeringens förslag till lag om ändring iradio- och TV-lagen (1996:844),2. godkänner regeringens förslag omUtbildningsradions sändningstillstånd.Lagförslaget framgår av bilaga 1.Motioner med anledning av propositionen1998/99:K1 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omarrangemang på en svensk lista.1998/99:K2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en tidigareläggningav översynen av direktivets bestämmelser,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i radio- och TV-lagen att begreppet"fri TV" ges en legaldefinition,3. att avslår förslaget till ändring iradio- och TV-lagen vad gäller förslaget till nylydelse av 6 kap. 2 §.1998/99:K3 av och () vari yrkas att med avslag påpropositionen i motsvarande del, beslutar om sådanaändringar i 8 kap. 1 § förslaget till lag om ändringi radio- och TV-lagen (1996:844) att plikten förkabel-TV-företag att utan ersättning vidarebefordravissa TV-program begränsas.Motioner från allmänna motionstiden1998/99:K252 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attupprätta en svensk lista över idrottsevenemang somskall reserveras för sändning i rikstäckandekanaler.1998/99:Kr253 av m.fl. (c) variyrkas1. att bemyndigar regeringen att förlängaUtbildningsradions nuvarande sändningstillstånd , 1999 t.o.m. 2001.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas51. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att likställaUR:s sändningstillstånd med SVT:s.1998/99:K323 av Per m.fl. (m) vari yrkas7. att avslår förslaget till ändring avradio- och TV-lagen vad gäller villkor församverkan,13. att beslutar att begränsa must carry-skyldigheten i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Kr519 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om TV-direktivet. Propositionens huvudsakliga innehållRegeringen föreslår vissa ändringar i radio- och TV-lagen för att i svensk rätt genomföraEuropaparlamentets och rådets direktiv /36/EG omändring i rådets direktiv /552/EEG om samordningav vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television.Enligt regeringens förslag förtydligasbestämmelserna om i vilka fall skall ansvaraför en TV-sändning. Vidare föreslås att en helt nybestämmelse införs för att möjliggöra att TV-sändningar av viktiga evenemang blir tillgängligaför en väsentlig del av allmänheten i en EES-stat.Det föreslås också regler om tillsyn och sanktioner.Regeringen föreslår därutöver ett förbud motförsäljningsprogram för läkemedel och medicinskbehandling i televisionen liksom ett förbud motsponsringsmeddelanden i TV-program för receptbelagdaläkemedel och sådan medicinsk behandling som endastär tillgänglig efter ordination. Dessutom skallenligt förslaget TV-program med ingåendevåldsskildringar eller med pornografiska bilderföregås av en varningssignal i ljud eller en varningsom anges löpande i bild.Vidare föreslår regeringen vissa ändringar i radio-och TV-lagen i samband med införandet av digitalaTV-sändningar. Bestämmelserna om skyldighet attvidarebefordra TV-sändningar i kabelnät skall enligtregeringens förslag ändras till att avse högst treprogram från de tillståndshavare vars verksamhetfinansieras med TV-avgiftsmedel samt högst ettprogram från andra tillståndshavare. Ett villkorskall vara att programmen sänds med stöd av etttillstånd från regeringen som är förenat med delskrav på opartiskhet och saklighet, dels ett villkorom mångsidigt programutbud där det skall ingånyheter.Regeringen föreslår också att ett programföretagskall kunna få mer än ett sändningstillstånd och attteknisk samverkan med andra tillståndshavare skallkunna utgöra villkor för sändningstillstånd.Enligt regeringens förslag skall de nyabestämmelserna träda i kraft den 1 januari 1999.I propositionen föreslår regeringen därutöver atttillståndet för attsända ljudradio och TV skall förlängas till dessfrågan om Utbildningsradions framtida verksamhet ärbestämd och eventuella förslag har genomförts.Ärendet och dess beredningGenomförande av EG:s TV-direktivRådets direktiv /552/EEG av om samordningav vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television(TV-direktivet) trädde 1989. Direktivetinnehåller minimiregler för TV-sändningar inom EG.Det började för del att gälla den 1 januari1994, då trädde i kraft och genomfördesi svensk rätt genom lagen (1992:1356) omsatellitsändningar av televisionsprogram tillallmänheten (prop. 1992/93:75, bet. 1992/93:KU12,rskr. 1992/93:117).TV-direktivet har setts över av EG-kommissionen.Den 30 juni 1997 antog ochEuropeiska unionens råd ett nytt direktiv /36/EGom ändring av rådets direktiv /552/EEG omsamordning av vissa bestämmelser som fastställts imedlemsstaternas lagar och andra författningar omutförandet av sändningsverksamhet för television.I promemorian Genomförande av EG:s TV-direktiv (Ds1998:21), som upprättats inom ,har det lämnats förslag till ändringar i radio- ochTV-lagen (1996:844) som behövs för att genomföra detnya direktivet. Promemorian har remissbehandlats.Digital marksänd TVRiksdagens beslut om digitala TV-sändningar (prop.1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178)innebär att digital marksänd TV skall införas iflera steg. Regeringen har den 13 november 1997beslutat att sändningar av digital TV skall fåinledas i följande områden: med Mälardalenoch , norra , södra och nordöstraSkåne, med omnejd samt ochÖstersund med omnejd.Inom har upprättats promemorianDigital marksänd TV - lagändringar (Ds 1998:5) medanledning av införandet av digitala TV-sändningar.Promemorian har remissbehandlats.Utbildningsradions sändningstillståndDistansutbildningskommittén (U 1995:7) överlämnade inovember 1997 delbetänkandet Utbildningskanalen (SOU1997:148). Betänkandet har remissbehandlats ochförslagen bereds inomRegeringskansliet. Sändningstillståndet för löper ut . Iavvaktan på den pågående beredningen avDistansutbildningskommitténs förslag lämnarregeringen i förevarande proposition ett förslag somavser Utbildningsradions sändningstillstånd.TV-direktivets bestämmelse om europeiskaprogramkvoterPropositionenRegeringen konstaterar att det nya direktivet endastinnebär små förändringar av reglerna om europeiskaprogramkvoter i artiklarna 4, 5 och 6. Skyldighetenatt se till att en viss andel av sändningstidenupptas av europeiska produktioner, respektiveproduktioner av oberoende producenter, gäller alltsåfortfarande där så är praktiskt möjligt. De angivnaandelarna skall uppnås gradvis och med beaktande avprogramföretagens ansvar gentemot sin publik. Vidberäkningen skall vissa programkategorier undantas,nämligen nyheter, sportevenemang, tävlingar, reklam,teletjänster och köp-TV. Den sistnämnda kategorin ärny i det nya direktivet. Vidare har artikel 6, sominnehåller definitionen av europeiska produktioner,fått några tillägg.Därutöver konstaterar regeringen att kommissionenföre skall granska tillämpningen avreglerna om europeiska programkvoter. Därvid skallhänsyn tas till en oberoende undersökning aveffekterna av de aktuella åtgärderna både pågemenskapsnivå och nationell nivå (artikel 25a).MotionenI motion 1998/99:K2 av m.fl. (v)anförs att anser det nödvändigt attstärka den europeiska audiovisuella industrinskonkurrenskraft i förhållande till den amerikanska.Partiet har dock avvisat metoden med kvotering.Kvotering innebär enligt motionärerna överstatligaingrepp i medlemsländernas suveränitet på områdetoch kan även riskera att det byggs murar motproduktioner från andra länder vid sidan av ochEU. föreslår att den svenskaregeringen på europeisk nivå begär en ny utredningom andra sätt att motverka den amerikanskadominansen på TV-området och att frågan omgåendeaktualiseras i kontaktkommittén. Att vänta till år2002 med en översyn av direktivet innebär enligtmotionärerna en för lång väntan. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 1).Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis erinra om att de reglerom vissa andelar för europeiska program som finns iTV-direktivet ger utrymme för en betydandeflexibilitet. Skyldigheten att uppnå angivna andelargäller endast där det är praktiskt möjligt ochanpassningen skall ske successivt underhänsynstagande till programföretagens ansvargentemot publiken. Som regeringen anfört skallkommissionen före granskatillämpningen av reglerna om europeiskaprogramkvoter. Enligt utskottets mening är det avvikt att denna granskning bl.a. har som utgångspunktatt kvotreglerna inte skall ha en diskriminerandeverkan, utan att de skall ge möjlighet för attkulturpolitiska målsättningar om ett mångsidigtprogramutbud uppfylls. Utskottet ser dock inget skältill att, såsom begärs i motion 1998/99:K2 yrkande1, regeringen omgående inom EU skall aktualiserafrågan om en översyn av direktivet i detta avseende.Motionen avstyrks därför i denna del.Radio- och TV-lagens tillämpningsområdePropositionenRegeringen föreslår att den som sänder TV-programoch som är etablerad i enligt definitionen iartikel 2.3 i TV-direktivet skall höra under svenskjurisdiktion. Är den som sänder TV-program inteetablerad i skall svensk jurisdiktion ändågälla om den som sänder använder sig av en frekvenssom är upplåten i eller en satellitkapacitetsom tillhör eller en satellitupplänk som ärbelägen i . Detta gäller enligt regeringensförslag dock inte om någon annan EES-stat skallansvara för sändningen enligt motsvarande kriterier.Där jurisdiktionsfrågan inte kan avgöras med stöd avetableringskriteriet eller med hjälp av de tekniskakriterier som nämnts, bedöms jurisdiktionen medhjälp av bestämmelsen om etablering i artikel 52 ochföljande i EG-fördraget. Har den som sänder TV-program och som varit etablerad i etableratsig i en annan EES-stat i syfte att kringgå densvenska lagstiftningen och riktar verksamheten sighuvudsakligen till , skall enligt regeringensförslag den som sänder likväl anses stå under svenskjurisdiktion.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionen i denna del.Allmänhetens tillgång till viktigaevenemangEG-direktivets bestämmelse om allmänhetens tillgångtill viktiga evenemangI artikel 3a.1 sägs bl.a. att varje medlemsstat fårvidta åtgärder som är förenliga med gemenskapsrättenför att säkerställa att programföretag inom dessjurisdiktion inte, med utnyttjande av exklusivarättigheter, sänder evenemang som av denmedlemsstaten anses vara av särskild vikt församhället på ett sådant sätt att en väsentlig del avallmänheten i den medlemsstaten utestängs frånmöjligheten att följa sådana evenemang genomdirektsändning eller tidsförskjuten sändning i friTV. I sådana fall skall medlemsstaten upprätta enförteckning över de evenemang, nationella ellericke-nationella, som den anser vara av särskild viktför samhället.Vidare sägs i artikel 3a.2 att kommissionen, efteratt ha hört den kontaktkommitté som skall inrättasenligt artikel 23a, skall bedöma om listan samtandra åtgärder som kan vidtas enligt punkt 1överensstämmer med EG-rättten. I så fall skalllistan publiceras i Europeiska gemenskapernasofficiella tidning (EGT).Enligt 3a.3 skall medlemsstaterna se till attprogramföretag under dess jurisdiktion respekterarlistorna.Artikel 3a gäller för rättighetsförvärv som skettefter offentliggörandet av det nya direktivet, dvs.efter den 30 juli 1997.Bestämmelsens förhållande tillyttrandefrihetsgrundlagen och äganderättsskyddetenligt regeringsformenGrundlagsbestämmelserEnligt 3 kap. 1 § första stycketyttrandefrihetsgrundlagen (YGL) har varje svenskmedborgare och svensk juridisk person rätt att sändaradioprogram genom tråd.Av andra stycket samma paragraf framgår dock attvissa föreskrifter kan meddelas i lag, bl.a. omskyldighet för nätinnehavare att ge utrymme förvissa program i den utsträckning det behövs medhänsyn till allmänhetens intresse av tillgång tillallsidiga upplysningar.Rätten att sända radioprogram på annat sätt än genomtråd får enligt 3 kap. 2 § första stycket YGLregleras genom lag som innehåller föreskrifter omtillstånd och villkor för att sända.Vidare sägs i 3 kap. 3 § YGL att i fråga ombegränsningarna i sändningsrätten gäller vad somföreskrivs om begränsningar av grundläggande fri-och rättigheter i 2 kap. 12 § andra-femte styckenaoch 13 § regeringsformen (RF).PropositionenRegeringen konstaterar att artikel 3a i EG-direktivet innebär att ett svenskt företag somförvärvar en exklusiv sändningsrättighet till ettevenemang som har tagits upp på en medlemsstatslista inte får beröva en väsentlig del av denstatens befolkning möjligheten att se evenemanget pådet sätt som anges i listan. När det gäller fråganom artikeln är förenlig med reglerna i YGL anförregeringen följande.Direktivet innehåller inga särskilda riktlinjer omhur programföretagen skall gå till väga för attuppnå det resultat som föreskrivs i artikel 3a. Detinnehåller inte heller några regler om vilkaåtgärder som från det allmännas sida skall vidtasnär någon handlar i strid med direktivet, ellervilka sanktioner staterna skall införa för attsäkerställa efterlevnaden av det. Regeringensförslag innebär att den som bryter mot bestämmelsenom utnyttjande av exklusiva sändningsrättigheterskall kunna drabbas av en särskild avgift.Av det anförda framgår enligt regeringen attartikel 3a inte reglerar rätten i och för sig attsända de aktuella evenemangen och inte hellerinnehållet i sändningarna. Artikeln reglerar endastsättet för sändningarnas genomförande. Densändningsrätt som enligt YGL gäller för sändningarav radioprogram genom tråd kan därför enligtregeringens uppfattning inte anses ligga i vägen förgenomförande av TV-direktivet i denna del (jfr bet.Värna yttrandefriheten, SOU 1983:70 s. 113 och prop.1990/91:64 s. 117). Enligt regeringens mening utgörYGL inte heller när det gäller etersändningar någothinder mot genomförandet.Lagrådet har påpekat att inskränkningar iprogramföretagets möjligheter att ekonomisktutnyttja sina rättigheter kan väcka frågor frånäganderättssynpunkt. Att märka är enligt Lagrådetemellertid att bestämmelsen grundar sig på ett EG-direktiv och att är skyldigt att införa enbestämmelse av motsvarande innehåll. Lagrådethänvisar härvid till konstitutionsutskottetsståndpunkt inför anslutningen till EU att RF även isitt då ändrade skick inte öppnade möjligheten attöverlåta beslutanderätten beträffande grunderna förvårt statsskick eller andra grundläggande principeri vårt konstitutionella system, såsomoffentlighetsprincipen och olika viktigatryckfrihetsrättsliga principer, utan ändring avgrundlag (bet. 1993/94:KU21 s. 27 f., bet.1994/95:KU17 s. 15 f.). När det gällerbestämmelserna om äganderätten i 2 kap. 18 § RF kanenligt Lagrådet motsvarande betänkligheter inte görasig gällande. Här finns för Europarätten gemensammaprinciper i första tilläggsprotokollet till deneuropeiska konventionen om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.Konventionens principer tillämpas också av . Äganderättsskyddet enligt 2 kap. 18 § RFkan enligt Lagrådet inte anses vara så unikt att viinte lika gärna kan godta skyddet enligtEuropakonventionen. Lagrådet anför att det inte kanantas att en prövning enligt Europakonventionenskulle leda till att en avvägning som gjorts medtillämpning av EG-direktivets principer inte skullegodtas av den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna eller av EG-domstolen.Regeringen delar Lagrådets bedömning.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionen i denna del.Regeringens förslag för att säkerställa allmänhetenstillgång till viktiga evenemangPropositionenRegeringen föreslår att det i radio- och TV-lageninförs en bestämmelse som innebär att om genom en underrättelse i EGT harförklarat att ett evenemang är av särskild vikt församhället i en annan EES-stat får den som sänder TV-program och som innehar den exklusiva rätten attsända från evenemanget till den staten inte utnyttjarättigheten på ett sådant sätt att en väsentlig delav allmänheten i den staten utestängs frånmöjligheten att se evenemanget i fri TV på det sättsom närmare anges i underrättelsen. Om någon för attuppfylla sina skyldigheter erbjuder någon annan attsända evenemanget skall det ske på skäliga villkor.Därutöver föreslår regeringen att det införs enbestämmelse som gör det möjligt att upprätta enlista över i skyddade evenemang. Den somsänder TV-program inom svensk jurisdiktion och sominnehar den exklusiva rätten till en TV-sändningfrån ett svenskt eller utländskt evenemang som är avsärskild vikt för det svenska samhället skall intefå utnyttja rättigheten på ett sådant sätt att enväsentlig del av allmänheten i utestängsfrån möjligheten att i fri TV se evenemanget idirektsändning eller med en mindre tidsförskjutning.De evenemang som kan komma i fråga är sådana sominträffar högst en gång och som intresseraren bred allmänhet i . Enligt regeringensförslag skall regeringen bestämma vilka evenemangsom bestämmelsen skall gälla för.I skälen för sitt förslag anför regeringen bl.a. attSverige enligt EG-direktivet får upprätta en listaöver de evenemang, nationella eller icke-nationella,som anser vara av särskild vikt församhället. Härigenom säkerställs att programföretaginom svensk jurisdiktion och programföretag i andrastater som är bundna av inte utestängeren väsentlig del av allmänheten i frånmöjligheten att se evenemanget i fri TV. Regeringenkonstaterar att det dock inte finns någon skyldighetför enligt direktivet att ha en egen lista.Enligt regeringens uppfattning saknas det förnärvarande behov av en svensk lista. Regeringenkonstaterar härvid att det finns få exempel påsport-evenemang som har undanhållits allmänheten iSverige. För flera av de sportevenemang, som skullevara aktuella att föra upp på en svensk lista, ärrättigheterna redan upplåtna framöveroch till programföretag som kan sända evenemangentill en väsentlig del av allmänheten i . Motdenna bakgrund anser regeringen att det förnärvarande inte finns behov av att upprätta en listaöver skyddade sportevenemang. Regeringen anser attdet inte heller finns behov av att upprätta en listaöver andra skyddsvärda evenemang.Regeringen konstaterar att det emellertid är svårtatt bedöma den framtida utvecklingen inom dettaområde. Därför avser regeringen att noga följautvecklingen och är beredd att upprätta en lista omförutsättningarna skulle ändras och ett behov av enlista skulle uppstå.När det gäller vilka evenemang som skulle kunnaföras upp på en svensk lista konstaterar regeringenatt det enligt EG-direktivet skall vara evenemangsom är av särskild vikt för det svenska samhället.Enligt punkt 21 i ingressen till direktivet skalldet vara fråga om unika evenemang som är av allmäntintresse inom EU eller i en viss medlemsstat eller ien viktig del av en viss medlemsstat och anordnas iförväg av en arrangör som lagligen får säljarättigheterna vidare. Regeringen anför att enligtvad som framkommit vid kontaktkommitténs möte den 16oktober 1997 bör, enligt , minst tvåav följande fyra kriterier vara uppfyllda för attett evenemang skall kunna godkännas som så viktigtför allmänheten att det skall få publiceras i EGT.1. Evenemanget och dess resultat har en särskildallmän genklang i den aktuella medlemsstaten ochinte enbart för dem som vanligtvis följer sporteneller aktiviteten i fråga.2. Evenemanget har en allmänt erkänd specifikkulturell betydelse för invånarna i den aktuellamedlemsstaten, i synnerhet som en katalysator förinvånarnas kulturella identitet.3. Det nationella laget medverkar i en störreinternationell idrottsturnering.4. Evenemanget har av tradition sänts i TV utanextra kostnad och har dragit en stor TV-publik imedlemsstaten i fråga.Regeringen konstaterar att innebörden avriktlinjerna är att listan skall vara av begränsadomfattning och att den kan ändras. I artikel 3a.1anges även att listan på ett klart och öppet sättskall ange vilka evenemang som avses.Av listan skall också framgå om evenemangen skallvara tillgängliga helt eller delvis viadirektsändning eller, när det är nödvändigt ellerlämpligt på grundval av objektiva orsaker iallmänhetens intresse, helt eller delvis viatidsförskjuten sändning. Regeringen konstaterarhärvid att det i vissa sammanhang kan vara mernaturligt att sända evenemang med en visstidsförskjutning. Även hänsyn till andra TV-program,t.ex. nyheter eller barnprogram som sänds på fastatider, kan motivera en viss tidsförskjutning. Enligtregeringen bör emellertid som en huvudregelsändningen ske efter det attevenemanget ägde rum.Regeringen anför vidare att utgångspunkten bör varaatt de evenemang som finns upptagna på listan skallkunna sändas i sin helhet. Detta är enligtregeringen mest förenligt med bestämmelsens syfteatt säkerställa tillgång för en stor allmänhet tillde viktigaste evenemangen i TV.När det gäller förslaget att regeringen skallfastställa listan anför regeringen bl.a. att detligger i sakens natur att en eventuell svensk listaöver skyddade evenemang inte kan fastställas en gångför alla. Enligt regeringens mening är det därförinte lämpligt att de skyddade evenemangen anges ilag. Regeringen anser vidare att den föreslagnalagbestämmelsen är tillräckligt detaljerad för attdet i verkställighetsföreskrifter kan anges deevenemang som skall föras upp på den svenska listanoch hur de skall sändas.