bet · GL01JuU21 · 1998-05-19 00:00:00 — är det enligt remissvaret relativt vanligt att, som ettalternativ till häktning, ungdomar omhändertas enligt LVU och överförs till ettungdomshem.På häktet i finns enligt vad utskottet inhämtat en särskildavdelning för ungdomar under 18 år.Av en undersökning gjord vid vid Stockholmsuniversitet framgår att 92 ungdomar mellan placerades påKronobergshäktet i . Av dessa 92 personer kom endast 54 attingå i undersökningen. Av de 54 ungdomarna var 13 under . Två tredjedelarhade invandrarbakgrund. Den vanligaste brottsmisstanken - rån - förekombeträffande 20 av ungdomarna. Återfallsrisk var den vanligaste särskildahäktningsgrunden. I genomsnitt var häktningstiden . Drygt hälften avungdomarna dömdes till fängelse. Endast två stycken förekom under det aktuellaåret hos länsrätten i ansökningar om omhändertagande enligt LVU. Undersökningenvisade på en uppgiven attityd från sida.Utskottet kan konstatera att antalet häktade ungdomar inte ärförsumbart. Emellertid är dessa ungdomar så få att placering på § 12-hem skullekunna leda till att de hamnar långt från hemorten. Detta skulle i sin tur kunnaleda till att den unges kontakter med försvårades. Härtillkommer att förhör med den unge under förundersökningen skulle kunna bli svåraatt genomföra. I vissa fall finns också behov av begränsningar i kontakten medomvärlden . Utskottet - som utgår från att hänsyn tas tillde ungas särskilda behov också inom kriminalvården - avstyrker med det anfördamotion Ju929 i denna del.FrigivningsföreskrifterI motion Ju921 (fp) hävdas att brottsoffer bör skyddas genom att gärningsmannenvid frigivningen meddelas exempelvis förbud att bosätta sig i närheten avoffret.Utskottet har behandlat liknande motionsyrkanden i ärendet Kvinnofrid(bet. 1997/98:JuU13). Utskottet noterade där att ibetänkandet Brottsoffer - Vad har gjorts? Vad bör göras? (SOU 1998:40)redovisat en utvärdering av lagen (1988:688) om besöksförbud. Vidare noteradesatt regeringen uppdragit åt att göra en förstudie omde praktiska och tekniska förutsättningarna för en försöksverksamhet medelektronisk övervakning av män som upprepade gånger brutit mot besöksförbud.Utskottet konstaterade att den studie som genomförtvisar att lagen fungerar relativt väl och i enlighet med dess syften. Det fannsemellertid enligt utskottet all anledning att förbättra möjligheterna attförhindra överträdelser av besöksförbud, varför utskottet välkomnade detuppdrag som regeringen givit till . Utskottet ansåg attuppdraget, liksom beredningen av betänkande, bordeavvaktas. Utskottet erinrade också om att de yrkanden som syftade till attbegränsa mannens rörelsefrihet kunde komma i konflikt med rätten att frittförflytta sig inom riket enligt 2 kap. 8 § regeringsformen.Utskottet ser ingen anledning att nu inta någon annan ståndpunkt, ochutskottet avstyrker motion Ju921.UtslussningI motion Ju929 (v) begärs att samordningen mellan kriminalvården och övrigamyndigheter skall förbättras när det gäller att hand om dem som friges frånanstalt.I årets regleringsbrev för har regeringen gett rådeti uppdrag att tillsammans med genomföra en kartläggningav frigivningssituationen för personer som avtjänat fängelsestraff. I uppdragetsägs uttryckligen att BRÅ skall kartlägga vilka insatser som görs från såvälkriminalvården som andra myndigheter i samband med och efter de intagnasfrigivning från den intagne skall ha bostad, arbete,utbildning, behandling för missbruk och försörjning vid frigivningen.Kartläggningen skall belysa hur ansvaret fördelas mellan kriminalvården ochandra berörda myndigheter, dvs. kommuner, arbetsmarknadsmyndigheter,utbildningsmyndigheter m.fl. samt i vilka former och i vilken omfattningsamverkan mellan myndigheterna sker. BRÅ skall också klargöra om det föreliggerekonomiska eller andra hinder, som gör att man måste frångå planeringen införfrigivningen eller att åtgärder som inletts under verkställigheten, t.ex.behandling för missbruk, inte kan fullföljas efter frigivningen. Kartläggningenskall vara avslutad senast den 1 augusti 1998.Utskottet anser i likhet med motionärerna att övergången från ett liv ianstalt till ett liv i frihet är värd särskild uppmärksamhet. Vilka åtgärdersom på ett mer konkret plan kan behöva vidtas får den kommande kartläggningenutvisa. Utskottet anser motion Ju929 i denna del vara tillgodosedd, ochutskottet avstyrker den.ÖvrigtSamordning av ett par lagförslag skall ske inom ramen för detta ärende.På utskottets hemställan har beslutat att 35 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt skall erhålla en ny lydelse (bet.1997/98:JuU19, rskr. 208).Vidare har på utskottets hemställan (bet. 1997/98:JuU22,rskr. 227) beslutat att 17 § lagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl. skall ha en ny lydelse samt numreras om.Eftersom regeringens förslag i detta ärende innehåller ytterligare förslagtill ändringar i de nämnda paragraferna bör besluta att de skall gesden lydelse som framgår av bilaga 2.Utskottet föreslår också några språkliga redigeringar i regeringens förslag.I övrigt har utskottet inget att anföra med anledning av propositionen ellermotionerna. beträffande villkorligt fängelseatt avslår motionerna 1997/98:Ju33 yrkande 1, 1997/98: Ju34 yrkande 7och 1997/98:Ju916 yrkande 14,res. 1 (m)2. beträffande samhällstjänstatt avslår motion 1997/98:Ju34 yrkande 1,res. 2 (m)3. beträffande lagregleringen av samhällstjänstatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i såvitt avser 27 kap. 2 a, 4 och 6 §§, 28kap. 2 a, 3, 5, 5 a och 9 §§, 30 kap. 7-9 §§, 34 kap. 5 och 6 §§ samtpunkt 7 i övergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i såvitt avser 48 kap. 4 §, 51 kap. 13§ och 25 § tredje stycket,4. beträffande intensivövervakning med elektronisk kontrollatt avslår motionerna 1997/98:Ju34 yrkande 2, 1997/98: Ju36 och1997/98:Ju37 yrkande 1,res. 3 (m)res. 4 (mp)res. 5 (v)5. beträffande lagregleringen av intensivövervakningatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i såvitt avser 26 kap. 5 §,b) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvittavser 1 §,c) lag om ändring i lagen (1994:451) om försöksverksamhet medintensivövervakning med elektronisk kontroll,6. beträffande villkorlig frigivningatt med bifall till regeringens förslag i denna del och med av slagpå motionerna 1997/98:Ju34 yrkandena 3-5 och 1997/98:Ju37 yrkande 2dels antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i såvitt avser 26 kap. 6, 7, 9-11, 16 och19 §§, 34 kap. 4 §, 37 kap. 7 § samt punkterna 2-5 iövergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m.,c) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvittavser 30, 39, 49-51, 54, 55, 59 och 61 §§, dock att orden ?rätta sig av? i49 § ändras till ?rätta sig efter?,dels med anledning av regeringens förslag och med ändring i riksdagenstidigare beslut (1997/98:JuU19, rskr. 208) såvitt gäller lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt beslutar att 35 § skall ha den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 2,res. 6 (m)res. 7 (v)7. beträffande påföljder för unga lagöverträdareatt med avslag på motionerna 1997/98:Ju33 yrkande 2, 1997/98:Ju34yrkande 6, 1997/98:Ju37 yrkandena 3-5, 1997/98: Ju904 yrkande 7,1997/98:Ju910 yrkande 16, 1997/98:Ju916 yrkandena 13 och 15-17,1997/98:Ju929 yrkande 1 samt 1997/98:So654 yrkande 1dels antar regeringens förslag tilla) lag om verkställighet av sluten ungdomsvård,b) lag om ändring i såvitt avser 30 kap. 5 §, 31 kap. 1 och 1a §§, 33 kap. 5 §, 34 kap. 1, 7, 10 och 11 §§, 35 kap. 10 § samt punkt 6 iövergångsbestämmelserna,c) lag om ändring i såvitt avser 29 kap. 2 §, 30 kap.6 § och 51 kap. 25 § andra stycket,d) lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya ,e) lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister,f) lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare, dock såvitt avser 11 § första stycket att orden ?hämta in?och ?hämtas in? ändras till ?inhämta? respektive ?inhämtas?,g) lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),h) lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),i) lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård avunga,j) lag om ändring i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård,dels med anledning av regeringens förslag och med ändring av riksdagenstidigare beslut (1997/98:JuU22, rskr. 227) såvitt gäller lagen (1976:371)om behandlingen av häktade och anhållna m.fl. beslutar att 23 § i dennämnda lagen skall ha den lydelse som utskottet föreslår i bilaga 2,res. 8 (m)res. 9 (v)8. beträffande följdändringar i fråga om samhällstjänst,intensivövervakning och påföljder för unga lagöverträdareatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i såvitt avser 38 kap. 1-3, 6, 8, 9 och13-16 §§,dels lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd,9. beträffande övriga lagändringaratt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i i den mån det inte omfattas avutskottets hemställan ovan,dels lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt i den måndet inte omfattas av utskottets hemställan ovan,10. beträffande utvärdering av sluten ungdomsvårdatt avslår motionerna 1997/98:Ju33 yrkande 3 och 1997/98: Ju35yrkande 2,11. beträffande familjegruppskonferenser och medlingatt avslår motionerna 1997/98:Ju35 yrkande 1, 1997/98:Ju904 yrkande10, 1997/98:Ju910 yrkandena 17 och 18 samt 1997/98:Ju916 yrkande 12,res. 10 (m, c, fp, v, kd)12. beträffande normbildning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ju223 yrkande 3, 1997/98: Ju902,1997/98:Ju903 yrkande 9, 1997/98:Ju904 yrkandena 3 och 5, 1997/98:Ju916yrkandena 1 och 5 samt 1997/98:So653 yrkande 1,res. 11 (m, c, fp, kd)13. beträffande drogtest av barnatt avslår motionerna 1997/98:Ju904 yrkande 12, 1997/98: Ju916yrkande 3, 1997/98:So628 yrkande 2 och 1997/98:So675 yrkande 2,res. 12 (m, mp)14. beträffande otillåten utlämning av videogramatt avslår motion 1997/98:Ju916 yrkande 8,res. 13 (m, c, fp, mp, kd)15. beträffande föräldrars närvaro vid rättegång och förhöratt avslår motion 1997/98:Ju916 yrkande 9,res. 14 (m, c, fp, kd)16. beträffande övriga åtgärder mot ungdomsbrottslighetenatt avslår motionerna 1997/98:Ju904 yrkandena 4, 8 och 9 samt1997/98:Ju916 yrkandena 2, 6, 10 och 11,res. 15 (m)17. beträffande häktade ungdomaratt avslår motion 1997/98:Ju929 yrkande 6,res. 16 (v)18. beträffande frigivningsföreskrifteratt avslår motion 1997/98:Ju921,19. beträffande utslussningatt avslår motion 1997/98:Ju929 yrkande 14.Stockholm den 19 maj 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (m), (), Ann-MarieFagerström (s), (), (), (), RolfÅbjörnsson (kd), () () och (c). Villkorligt fängelse (mom. 1)(), (m), () och () anför:Vi anser att villkorligt fängelse skulle kunna utgöra ett viktigt bidrag tillvårt påföljdssystem. Inte minst skulle det vara värt att pröva avseende ungavanekriminella.Ett system med villkorligt fängelse skulle kunna konstrueras på flera olikasätt. Ett sådant är att det villkorliga straffet kombineras med exempelvisskyddstillsyn. När den unge begått ett brott dömer domstolen sålunda tillskyddstillsyn jämte ett villkorligt frihetsstraff, vars längd anpassas efterden brottslighet den unge gjort sig skyldig till. Om den unge därefter på nyttinom gör sig skyldig till brott förlängs tiden. När den unge på dettasätt kommer upp i t.ex. löptid realiseras frihetstraffet som då ocksåkommer att vara tillräckligt långt för att kunna utnyttjas till meningsfullrehabilitering.En annan variant skulle kunna vara att domstolen - när den dömer ut ettfängelsestraff av viss längd - förordnade att endast en mindre del av straffetskall verkställas i anstalt. På detta sätt ges den unge en föraning om hurobehagligt det är att vara frihetsberövad. Resten av tiden blir löptid ienlighet med vad som anförts ovan.Poängen med ett system med villkorligt fängelse ligger i att det bidrar tillatt öka tydligheten i påföljdssystemet. Det finns ju ett reellt hot som denunge genom att sköta sig kan undgå att se realiserat.I likhet med majoriteten är vi positivt inställda till att regeringen kommeratt se över denna fråga på nytt. Vi anser emellertid att beredningen bör gesförtur. Regeringen bör alltså ges i uppdrag att återkomma till medett förslag i sådan tid att nya regler kan träda i kraft den 1 januari 1999.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande villkorligt fängelseatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju33 yrkande 1, 1997/98:Ju34yrkande 7 och 1997/98:Ju916 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 1.2. Samhällstjänst (mom. 2)(), (m), () och () anför:Vi anser i likhet med majoriteten att det är positivt att samhällstjänsten nupermanentas. Emellertid är vår mening att samhällstjänsten bör ges ettytterligare vidgat användningsområde.En central tanke med samhällstjänst var att den skulle kunna vara särskiltlämplig för unga lagöverträdare. Kopplingen till fängelse har utgjort etthinder eftersom unga brottslingar sällan begår så grova brott att det finnssynnerliga skäl att döma dem till fängelse. Och de ungdomar där sådana skälfinns är ofta så tungt kriminellt belastade att de inte kan visa den stabilitetsom är nödvändig för att genomföra samhällstjänsten.Ett sätt att komma till rätta med det angivna problemet vore att görasamhällstjänsten till en självständig påföljd, dvs. att slopa kopplingen tillfängelsestraffet. Man skulle också kunna närma sig problemet från andra hålletoch i stället sänka ribban för att döma till fängelse. Bestämmelsen om när ungafår dömas till fängelse skulle i så fall få kompletteras så att det framgår attden unge i första hand skall dömas till samhällstjänst.En lösning efter de skisserade linjerna innebär vidare att flexibiliteten ipåföljdssystemet skulle öka.Regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag avseendesamhällstjänst i enlighet med vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande samhällstjänstatt med anledning av motion 1997/98:Ju34 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 2.3. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (mom. 4)(), (m), () och () anför:Vi är i och för sig ense med majoriteten om att intensivövervakning medelektronisk kontroll bör införas som ett permanent inslag i påföljdssystemet.Det finns emellertid risker med att nu bestämma sig för att utvidgapersonkretsen från att omfatta dem som dömts till två månaders fängelse tillatt även omfatta dem som dömts till tre månaders fängelse. Den sistnämndagruppen uppfattas inte sällan som farligare. Generellt sett utgör de dessutomett tyngre klientel. Brottsligheten är därtill av ett annat slag, exemplvisförekommer det våldsbrott och tillgreppsbrott i högre utsträckning. Dessaomständigheter kan leda till att verkställigheten misslyckas.Den utvärdering som gjorts ger också visst stöd åt våra farhågor. Eftersomutvärderingen bara avser av försöksverksamheten medverkställighet av fängelsestraff upp är vi inte beredda att nuomvärdera vår ståndpunkt.Vi kan alltså inte ställa oss bakom önskemålet i motion Ju36 om en utvidgadförsöksverksamhet. Motion Ju37 i denna del bör enligt vår mening inte föranledanågon åtgärd.Det bör ankomma på regeringen att följa utvecklingen och vidta åtgärder omdet behövs samt att i förekommande fall föreslå lagändringar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande intensivövervakning med elektronisk kontrollatt med anledning av motion 1997/98:Ju34 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ju36 och 1997/98:Ju37 yrkande 1 som mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 3.4. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (mom. 4)() anför:Jag anser i likhet med majoriteten att det är positivt attintensivövervakningen permanentas. Jag är emellertid av den uppfattningen attregeringen kunde ha gått ett steg längre. Fördelarna med denna form avverkställighet är nämligen betydande som försöksverksamheten visar påatt det hela har fungerat väl.De argument emot en utvidgning som anförts kan man visserligen inte heltbortse från. Emellertid kommer denna form av verkställighet bara i fråga fördem som själva vill ha den. Redan detta innebär att bara sådana dömda somsjälva vill försöka göra något åt sin livssituation kommer i fråga. Härtillkommer att intensivövervakningen ställer stora krav på den dömde.Mitt ställningstagande innebär att jag avstyrker motion Ju34. Motion Ju37 idenna del bör inte föranleda någon åtgärd.Regeringen bör ges i uppdrag att återkomma med ett förslag på en utvidgadförsöksverksamhet, där fängelsestraff upp omfattas.Jag anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande intensivövervakning med elektronisk kontrollatt med anledning av motion 1997/98:Ju36 och med avslag på motionerna1997/98:Ju34 yrkande 2 och 1997/98:Ju37 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 4.5. Intensivövervakning med elektronisk kontroll (mom. 4)() anför:Jag är i likhet med majoriteten positiv till att intensivövervakningenpermanentas och har inte heller någon erinran mot omfattningen av denna formav verkställighet. Motion Ju34 i här aktuell del och motion Ju36 bör alltsåavslås.Däremot vill jag särskilt framhålla den svåra situation som uppkommer när enperson som är sammanboende vill verkställa ett fängelsestraff i den gemensammabostaden. Situationen riskerar att kompliceras ytterligare om paret har barn.En svårighet är att en sammanboende kan ha svårt att nekaverkställighet i den gemensamma bostaden. Härtill kommer att det är oundvikligtatt hela familjens situation påverkas av en sådan verkställighet. Här börenligt min mening frivården ta ett större ansvar och upprätta vad man kan kallaanhörigprogram. Sådana program skulle kunna erbjudas de berörda.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder med anledning av detanförda.Jag anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande intensivövervakning med elektronisk kontrollatt med anledning av motion 1997/98:Ju37 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ju34 yrkande 2 och 1997/98:Ju36 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 5.6. Villkorlig frigivning (mom. 6)(), (m), () och () anför:Vi ställer oss i princip bakom regeringens förslag om att slopahalvtidsfrigivningen. I likhet med majoriteten kan vi alltså inte dela denuppfattning som kommer till uttryck i motion Ju37.På några punkter gör vi dock en annan bedömning än majoriteten.När det gäller det fakultativa inslaget vid bedömningen av när villkorligfrigivning bör kunna ske anser vi att regeringen borde ha gått ett steg längre.Vid sidan av möjligheten att senarelägga frigivningen bör det enligt våruppfattning även finnas en möjlighet att bestämma tidpunkten också med hänsyntagen till den intagnes skötsamhet i allmänhet. Härigenom blir den intagnestimulerad till att sköta sig och uppträda på ett korrekt sätt. En sådan?morot? är av både moralbildande och moralförstärkande betydelse för denintagne.Vidare anser vi att unga lagöverträdare bör kunna särbehandlas inom ramen förreglerna om villkorlig frigivning. De rättviseskäl som bär upp regeringensförslag väger enligt vår mening inte tillräckligt tungt. Härtill kommer attmajoritetens ställningstagande i denna del är svårt att förena med ambitionenatt begränsa användningen av fängelsestraffet. Vi anser därför att villkorligfrigivning bör kunna ske efter halva strafftiden för den som vid domen intefyllt . Vad vi förordat ovan om ett utökat fakultativt inslag vidbedömningen av när villkorlig frigivning skall ske bör självfallet gälla ävenför unga lagöverträdare.Vi kan inte heller ställa oss bakom majoritetens uppfattning när det gällerkostnadskonsekvenserna av de ändrade reglerna om villkorlig frigivning.Samtidigt med den senaste tidens besparingar har klimatet hårdnat påanstalterna. Detta har kommit till uttryck i att hot och våld mot såväl intagnasom personal ökat. En bidragande orsak till våldet mellan de intagna är attnarkotikan fortfarande kan florera i anstalterna.Mot denna bakgrund och när vi nu står inför genomförandet av en i och för sigvälkommen reform måste uppmärksamhet riktas mot den rådande situationen inomkriminalvården. Av budgetunderlag för framgårtydligt att det finns en påtaglig oro för personalens situation och förverksamheten i stort.Sammanfattningsvis anser vi att regeringen bör ges i uppdrag att återkommamed lagförslag som beaktar vad vi anfört om senareläggning av villkorligfrigivning och särbehandling av unga lagöverträdare i sådan tid att ändringarkan träda i kraft med övriga förslag i propositionen. Vidare börregeringen beakta vad vi anfört i det kommande budgetarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande villkorlig frigivningatt riksdagendels med avslag på motion 1997/98:Ju37 yrkande 2 antar regeringens förslagtilla) lag om ändring i såvitt avser 26 kap. 6, 7, 9-11, 16 och19 §§, 34 kap. 4 §, 37 kap. 7 § samt punkterna 2-5 iövergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m.,c) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvittavser 30, 39, 49-51, 54, 55, 59 och 61 §§, dock att orden ?rätta sig av? i49 § ändras till ?rätta sig efter?,dels med anledning av regeringens förslag och med ändring i riksdagenstidigare beslut (1997/98:JuU19, rskr. 208) såvitt gäller lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt beslutar att 35 § skall ha den lydelse somutskottet föreslår i bilaga 2,dels med anledning av motion 1997/98:Ju34 yrkandena 3-5 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation 6.7. Villkorlig frigivning (mom. 6)() anför:Jag anser att regeringens förslag om att slopa halvtidsfrigivningen är dåligtgenomtänkt.Inledningsvis vill jag påpeka att antalet långtidsdömda ökat drastiskt underden senaste tioårsperioden. Regeringens förslag innebär en förstärkning avdenna trend. Eftersom möjligheterna till en väl genomförd rehabilitering kanbefaras minska kommer regeringens förslag att leda till att antaletpersoner som efter avtjänat fängelsestraff kan anses som farliga att öka.Härtill kommer att förslaget inte tar hänsyn till de negativa effekter somlängre fängelsestraff faktiskt för med sig. Den redan svåra situationen för delångtidsdömda kommer att bli ännu sämre, och det trots att nyligenbeslutat om ändringar i kriminalvårdslagstiftningen som i någon mån motverkardetta.Jag kan inte heller se att kravet på samhällsskydd motiverar en förändring.Redan dagens regelverk innebär ju att villkorlig frigivning i vissa fall intesker förrän efter två tredjedelar av strafftiden i här aktuella fall. Somexempel kan nämnas våldsbrottslingar där det finns återfallsrisk.Jag anser alltså att regeringens förslag i denna del bör avslås.Jag anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande villkorlig frigivningatt med bifall till motion 1997/98:Ju37 yrkande 2 och med avslag påmotion 1997/98:Ju34 yrkandena 3-5 avslår regeringens förslag tilla) lag om ändring i såvitt avser 26 kap. 6, 7, 9-11, 16 och19 §§, 34 kap. 4 §, 37 kap. 7 § samt punkterna 2-5 iövergångsbestämmelserna,b) lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m.,c) lag om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt såvittavser 30, 35, 39, 49-51, 54, 55, 59 och 61 §§.8. Påföljder för unga lagöverträdare (mom. 7)(), (m), () och () anför:Enligt vår mening är det särskilt viktigt i fråga om unga lagöverträdare attpåföljdssystemet präglas av tydlighet. På så sätt ökar också respekten förpåföljderna. Enligt vår mening bör därför utgångspunkten vara att rättsväsendet- inte - skall reagera på brott och ombesörja verkställighet avstraff för unga lagöverträdare. På detta sätt undviker man också ensammanblandning av strafftänkande och vård på frivillig grund.