bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet delarpartiets uppfattning att anslaget bör tillföras ytterligare 50 miljonerkronor och biträder därmed motion A255 (fp) yrkande 20 delvis och Fi211 (fp) yrkande 14 delvis.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för 1999att riksdagena-d) = utskottet,e) med bifall till motion 1998/99:A255 yrkande 18 i motsvarande delavslår propositionens yrkande 4 om tillfälliga personalförstärkningar vidarbetsförmedlingar och under ,f-n) = utskottet,o) med bifall till motionerna 1998/99:A255 yrkande 20 och 1998/99:Fi211 yrkande 14 samt med anledning av propositionen yrkande 13 anvisaranslagen under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt vad somframgår av bilaga 1,p) avslår övriga i bilaga 3 upptagna motionsyrkanden som avserutgiftsområde 14.Särskilda yttranden1. Utskottets behandling av arbetspraktikMargareta (), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anför:Regeringen har i budgetpropositionen aviserat införande av en nyarbetsmarknadspolitisk åtgärd benämnd arbetspraktik. Som framgår avreservationen under moment 27 skulle den aviserade förändringen innebära enavsevärd kostnadsökning för kommunerna. Detta insåg även desocialdemokratiska företrädarna i utskottet varför de underutskottsbehandlingen föreslog en förändring vad gällerfinansieringsbidraget. Vid beredningen av sistnämnda förslag presenteradesinget underlag för de ekonomiska konsekvenserna av förslaget. Trotspåpekande om nödvändigheten av en sådan redogörelse lämnades endast vagauppgifter om de ekonomiska konsekvenserna och hur förslaget skullefinansieras. Denna brist har i princip inneburit att det varit omöjligt attta ställning till majoritetens förslag. Enligt vår mening är dettaförfaringssätt otillfredsställande och innebär att utskottet vid sinberedning har ett alltför undermåligt underlag för att ta ställning ifrågan. Vi anser också att det är viktigt att följa upp hur den nyaåtgärden kommer att utvecklas.2. Överförandet av medel till kommuner och landstingHans Andersson (), () och () anför:Sedan år 1990 har staten medverkat till upprepade och oacceptablanedskärningar av kärnverksamheter inom vård, omsorg och skola. Människorhar tvingats lämna arbeten som är viktiga för samhället och i ställetförpassats till kön av arbetslösa. Staten har tvingats till storaekonomiska insatser för statsbidrag till arbetslöshetsersättning. Enligt enAMS-rapport är samhällets besparingar mycket små när offentligtanställda flyttas från arbete till arbetslöshet.Det är viktigt med tillräckliga resurser för arbetsmarknadspolitiskainsatser som ett stöd för individens möjligheter på en ny arbetsmarknad.Dock menar vi att många arbetslösa skulle kunna bidra på ett värdefulltsätt till samhällelig verksamhet om ordinarie anställningar inomvälfärdssektorn kunde vara ett alternativ. Medel för försörjning avarbetslösa borde i högre grad överföras till kommunsektorn.Vi anser att medel från statlig arbetsmarknadspolitik bör kunna användastill lokala arbetsmarknadsåtgärder för att skapa riktiga arbeten. För dettakrävs metodutveckling.3. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m.Mikael , , och (alla m) anför:I finns en majoritet bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister för förslagen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1) beträffande ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdenasamt beräkningen av statens inkomster avseende i den statligabudgeten. Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningenav det offentliga utgiftstaket samt förslagen om preliminära utgiftstak föråren 2000 och 2001.Vi i Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordaten annan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt,kulturellt och socialt växande . Genom en större enskild sektor ochett starkt civilt samhälle kan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för steg pressas tillbaka som densociala tryggheten också i andra bemärkelser kan öka genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma.Då majoritet har en annan inriktning av politiken deltar viinte i det nu aktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområdena13 och 14.I detta yttrande redovisar vi de delar av vår politik som rörarbetsmarknads- och arbetslivspolitiken och utgiftsområdena 13 och 14 förbudgetåret 1999.Den allmänna inriktningen av politikenVi har tillsammans med företrädare för och Folkpartietliberalerna avgett en gemensam reservation om inriktningen av politiken, sereservation 1. Allmän inriktning av politiken. Därutöver vill vi anföraföljande:Sveriges arbetsmarknad, liksom åtskilliga av de sociala trygghetssystemen,är uppbyggd på det utgående industrisamhällets strukturer. Denarbetsrättslagstiftning som kom att förstärka de gamlakollektiv-avtalens allomfattande karaktär har utvecklats till ett direkthinder mot tillväxt och nyanställningar. Sammantaget blir arbetsmarknadenför stel för att ge utrymme för all den improvisation som företagandeinnebär.Lönebildningen i fungerar dåligt. Det förhandlingssystem somgäller tenderar att driva fram för höga generella löneökningar. Denbristande flexibiliteten i lönebildningen är också ett problem. Enligt vårmening är det angeläget med en individualisering av lönesättningen. Inteminst skulle det underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden.Den mest avgörande lönebildningsfrågan är dock egentligen ett skatteproblem. Ett förhandlingssystem kan inte fungera när det utrymmeproduktivitetsökningen skapar tas i anspråk av högre skatter. För denenskilde innebär det att löneökningar, som skulle ha varit möjliga omskatterna varit lägre, nu uteblir.Sverige behöver förändrade regler på arbetsmarknaden. Dessa regler måsteutformas så att största möjliga utrymme skapas för nyanställningar ochsamtidigt stärker den enskildes ställning på arbetsmarknaden. Detta innebäratt en rad lagar måste ses över, t.ex. lagen om anställningsskydd.Turordningsreglerna i denna lag bör avskaffas. Däremot måste självklartkravet att avskedande skall ske på saklig grund kvarstå. En utgångspunktför en översyn av de arbetsrättsliga reglerna bör vara att den enskildegenom eget avtal skall kunna förfoga över lönen, men också över andraviktiga delar av arbetets villkor. Det grundläggande skyddet för allamedarbetare, men inte mer, skall regleras genom lag.För att få en rimlig balans mellan arbetsmarknadens parter börsympatiåtgärder förbjudas, liksom blockad mot enmansföretagare. Ävenkonfliktreglerna i övrigt bör ändras.All arbetsmarknadspolitik måste utformas på ett sådant sätt attförvärvsarbete för den enskilde blir både möjligt och attraktivt.Arbetsmarknadspolitiken har en omställningsinriktad uppgift. Den kan intesvara för permanent stöd.Utgiftsområde 13InledningVi föreslår att det införs en allmän arbetslöshetsförsäkring från och medden . Den bör omfatta alla och stimulera den enskilde attaktivt söka arbete. Den skall också underlätta en sundare lönebildning.Försäkringen bör vidare inkludera det motsvarande ekonomiska stöd som denenskilde erhåller vid deltagande i vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Vi föreslår, som en konsekvens av detta, att de medel under utgiftsområde14, anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, som är att hänföra tilldirekta transfereringar till enskilda överförs till utgiftsområde 13. Viräknar med att en allmän arbetslöshetsförsäkring kommer att belastastatsbudgeten med utöver regeringensförslag.Arbetslöshetsförsäkringen skall enligt vår mening vara enomställningsförsäkring. En s.k. bortre parentes bör därför införas iförsäkringen. En sådan konstruktion skulle avlasta budgeten med 1,7miljarder kronor netto för . Det grundläggande försäkringsskyddetkan och bör kompletteras med ett tilläggsskydd genom avtal. Vi iModeraterna anser också att kvalifikationskravet bör höjas till 12 månaderoch att ersättningsnivån skall sänkas till . En sänkning aversättningsnivån skall kombineras med sänkta skatter. Vi menar också attdet bör vara inkomsten vid försäkringstidpunkten uppräknad medbasbeloppsförändringen som bestämmer ersättningen. Den indexering som skergenom anknytning till löneökningstakten inom det berörda avtalsområdet bördärmed tas bort. Den lägsta ersättningsnivån bör sänkas till per dagfr.o.m. Denna nivå bör gälla såväl kontantstöd somaktivitetsstöd. Förändringen bör träda i kraft fr.o.m. den 1 januari 1999.Ett efterskydd bör införas för dem som utförsäkras. Skyddet skall fungeraunder en övergångsperiod, som är längre för de äldre arbetslösa. Deförändringar som vi moderater föreslår beräknas innebära enbudgetförstärkning om drygt 7 miljarder kronor.När det sedan gäller finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen anser viatt kopplingen mellan inbetalda avgifter och utbetalningar bör görastydligare. har därför föreslagit att finansieringen till enstörre del än bör ske genom från den enskilde. Den högrepremien balanseras av samtidiga skattesänkningar. förordar viatt den så kallade finansieringsavgiften höjs inom ramen för dagensförsäkring. Den ökade kostnaden för den enskilde bör kunna kompenserasgenom lägre fackliga avgifter. Den höjda egenfinansieringen innebär enligtvåra beräkningar en inkomstökning motsvarande år 1999.Från och med år 2000 räknar vi med att det kommer att inflyta frånförsäkringstagarna med motsvarande ca 10 miljarder kronor.Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningMot bakgrund av vad som anförts i föregående avsnitt anser vi att anslagetA 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning skall beräknas till 41,3 miljarderkronor.Utgiftsområde 14InledningVi moderater förordar en omfattande reformering av arbetsmarknadspolitiken.Vi vill här återkomma till vad vi sagt inledningsvis om att allarbetsmarknadspolitik måste utformas på ett sådant sätt att förvärvsarbeteblir både möjligt och attraktivt för den enskilde. Arbetsmarknadspolitikenbör ha fyra huvudelement, nämligen ersättning vid arbetslöshet, stöd tillunga arbetslösa, utbildningsinsatser samt speciella insatser för äldre.Arbetsmarknadspolitiken skall inte användas som ett permanent stöd utanfungera som en omställningsförsäkring. Den skall vara effektiv och ha högkvalitet. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan inte ersätta riktigaarbeten. Genom våra förslag om skattesänkningar och avregleringarunderlättas tillkomsten av arbetstillfällen i företagen.Anslaget A 1 förvaltningskostnaderVi bedömer att medelsbehovet under anslaget kommer att minska med 50miljoner kronor för till följd av de reformer av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna som vi förordar. Anslaget bör beräknastill 4 139 miljoner kronor.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderRegeringen har i årets budgetproposition föreslagit att vissa åtgärder påsikt avvecklas och att viss förenkling sker av regelverket kring åtgärderna. Vi anser dock att åtgärderna måste vara än färre och effektivare.Åtgärderna Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) ochResursarbete bör avskaffas . De arbetsmarknadspolitiskaresurserna bör främst inriktas mot en arbetsmarknadsutbildning som ärfokuserade på speciella yrkesområden och arbetsmarknadens behov.Vi anser att den kommunala utvecklingsgarantin bör ersättas med ettmodernt lärlingssystem för arbetslösa ungdomar. Systemet beräknas belastabudgeten med 250 miljoner kronor.Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderVi anser att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör fastställastill ca vilket innebär en besparing med ca 17,5miljarder kronor i förhållande till regeringens förslag. Vi har tidigareredogjort för förslag som påverkar anslaget. Förslagen kan sammanfattasenligt följande. Medel som avser direkta transfereringar till enskilda börföras över från detta anslag till utgiftsområde 13. Vi föreslår också attett modernt lärlingssystem införs. Programmet beräknas belasta anslaget med250 . Ett annat av våra förslag är att företag som anställeren person som är och har varit arbetslös fårtillbaka minst halva arbetsgivaravgiften. Åtgärden, som beräknas vara fulltgenomförd , belastar då budgeten med . Vi räknarvidare med att en fokusering av arbetsmarknadspolitiken i enlighet med vadvi har anfört tidigare medför en besparing på 1,5 miljarder kronor.Slutligen medför vårt förslag om avveckling av OTA en besparing på 630miljoner kronor.Anslaget A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och samman-hållenarbetslöshetsförsäkringVi har tidigare pläderat för införandet av en ny sammanhållenarbetslöshetsförsäkring. Den nya arbetslöshetskassan ALFA bör avvecklas ochanslaget A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring bör upphöra.Anslaget B 1 , m.m.Vi föreslår en sammanlagd besparing på i förhållandetill regeringens förslag på anslagen B 1-B 5. Anslagenbör enligt vår mening bestämmas enligt nedanstående tabell.I tabellen anges de långsiktiga anslagsnivåer vi anser bör gälla för deberörda myndigheterna. Vi anser att de besparingar som framgår av tabellenär möjliga med hänsyn till att alternativa möjligheter finns inom ramen förden generella forskningspolitiken.Anslagen B 1-B 5, B 11 och C 1. Jämförelse mellan utskottets förslag ochModeraternas förslagBelopp kronorAnslagUtskottet ModeraternaB 1 376 133 -191 100B 2 145 733 -55 700B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. 295 780 -280 800B 4 26 463 -7 500B 5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivsområdet 216831 -74 800B 11 Bidrag till Stiftelsen 3 229 -3 200C 1 16 235 -3 973Anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen anser att anslaget bör utgå från och med år 1999.Anslaget C 1 JämställdhetsombudsmannenFrån anslaget C 1 betalas kostnader för och för . höjdes anslagettill myndigheten med eller jämfört med föregåendebudgetår. Vi förordar att anslaget bör ligga närmare nivå ochföreslår att det fastställs till ca , vilket är ca 4miljoner kronor mindre än regeringens förslag.4. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m.Hans Andersson och (båda v) anför:Arbetsmarknaden för ungdomarUngdomar har en livssituation som präglas av en allt större otrygghet. Det beror framför allt på den höga arbetslösheten, nedskärningar ioffentlig sektor och försämrade trygghetsregler på arbetsmarknaden.Enligt uppfattning skall inte den generation som växer uppi dag tvingas acceptera sämre trygghet, sämre ekonomiska villkor, sämreboende och sämre möjligheter till en meningsfull fritid än generationenföre. Enligt vårt synsätt är en satsning på ungdomar en långsiktiginvestering.En vanföreställning är att ungdomsarbetslösheten beror på en alltför hårdarbetsrätt och på att lönerna för ungdomar är för höga. Vi anser att dettaär felaktigt. Enligt vår mening är de viktigaste åtgärderna för att får nerarbetslösheten bland ungdomar att nyanställa inom den offentliga sektornoch att korta arbetstiden. Vidare bör det genomföras satsningar påmiljöomställning och andra framåtsyftande arbeten.När det gäller de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna anser vi attkortsiktiga särlösningar inte är vad ungdomarna behöver, inte heller lågaersättningsnivåer eller att bli utnyttjade som gratis arbetskraft. Däremotkan det i vissa fall vara berättigat att ge anställningsstöd till ungdomarunder för att underlätta nyanställningar.Praktikanter skall dessutom erhålla lön enligt praktikantavtal.Vi motsätter oss också att det införs s.k. ungdomslöner. Vi anser inte skall få mindre betalt enbart av den orsaken att man är yngreän arbetskamraterna.Friare användning av arbetsmarknadspolitiska medelVänsterpartiet anser att den friare användningen av dearbetsmarknadspolitiska medlen bör utvidgas till samtliga län. Enförutsättning för detta är att de nationellt definierade målen förarbetsmarknadspolitiken kan tillgodoses. Den flora av olikaförsöksverksamheter och frizoner som finns bör ersättas av ensystematisk reform där volymkravet tas bort, regelverket liberaliseras ochbesluten kan fattas regionalt och lokalt. Det är dock viktigt att detklargörs vilka ramar som skall gälla för hur medel förarbetsmarknadspolitiska åtgärder och arbetslöshetsersättning får användas.ÅtgärderVänsterpartiet vidhåller uppfattningen att det finns bättre alternativ föratt komma till rätta med ungdomsarbetslösheten än åtgärden kommunalutvecklingsgaranti. Ett alternativ är att införa obligatoriskapraktikplatser. Detta innebär en skyldighet för företag att inrätta enpraktikplats per var femtionde anställd. Vidare innebär partiets förslag omen arbetstidsförkortning att det kommer att skapas fler arbetstillfällenvilket bl.a. kan komma ungdomarna till del. Det krävs också ökadesatsningar på lokalt anpassade projekt och aktiviteter. Nuvarande systeminnebär problem med samordningen mellan statliga och kommunala insatser somju styrs av olika regler.Vi anser också att ersättningsnivån till ungdomar skall motsvaragrundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen.ArbetsmarknadsutbildningVänsterpartiet har vid ett flertal tillfällen påpekat att den nuvarandenivån på utbildningsbidraget för dem som inte är berättigade att erhållaarbetslöshetsersättning är för låg. För många innebär detta att de tvingaskomplettera ersättningen med socialbidrag. Vi förordar därför att nivån påutbildningsbidraget i dessa fall bör vara lika hög som nivån pågrundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. /dag.LönebidragDe sänkta bidragsnivåerna som genomförts förlönebidragsanställda har lett till att flera av dem tvingats lämna sinaanställningar. Detta beror på att arbetsgivarna inte har råd att behålladem på grund av bristande förmåga att betala en större del av lönekostnaden. Eftersom arbetshandikappade har svårt att komma in på arbetsmarknadenanser att det är viktigt att alla arbetsgivare skall fåmöjlighet att få lönebidrag . Vidare anser vi att det ärviktigt att hela arbetsmarknaden öppnas för arbetshandikappade. Som ettförsta steg för att uppnå detta bör taket för den lönebidragsgrundandeinkomsten tas bort. I vart fall bör nivån för taket följa den allmännalöneutvecklingen. Vi anser också att lönebidraget bör räknas i procent avlönen och inte i kronor. Genom en sådan förändring kan bidragsbeloppetändras . Slutligen anser vi att reglerna förlönebidrag bör ändras så att risken för uppsägning skall beaktas vidomprövning av lönebidrag.Vi förutsätter att regeringen tar hänsyn till dessa synpunkter i denfortsatta beredningen.SamhallSamhall AB spelar en viktig roll för de arbetshandikappade. Genom dennaverksamhet ges de handikappade en möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. har fått minskade resurser. Detta berorpå att det inte har skett någon uppjustering av den s.k.merkostnadsersättningen i takt med de ökade lönekostnaderna. Dennautveckling är mycket oroande och kommer i förlängningen att leda tillytterligare uppsägningar. Vi anser att detta är oacceptabelt eftersom detär rimligt att de arbetshandikappade får en skälig andel av dearbetsmarknadspolitiska resurserna. Enligt vår mening måste medel avsättasför kommande budgetår så att storleken på merkostnadsersättningen kanjusteras i takt med löneökningarna.Vi förutsätter att regeringen tar hänsyn till dessa synpunkter i denfortsatta beredningen.5. Politiken på utgiftsområdena 13 och 14 m.m.Stefan Attefall och (båda kd) anför:Utgiftsområde 13Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningVi kristdemokrater ser arbetslöshetsförsäkringen som ett viktigt ochnödvändigt inslag i det svenska välfärdssystemet. Vid en period avarbetslöshet skall den som står till arbetsmarknadens förfogande intebehöva förlora möjligheten till försörjning. Vi förespråkar en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring med en ersättningsnivå som innebär attden arbetslöse inte behöver komplettera ersättningen med socialbidrag.Ersättningsnivån bör därför vara 80 %.Arbetslöshetsförsäkringen bör åter bli en omställningsförsäkring somfinansieras genom avgifter. Genom en högre avgiftsfinansiering blir detmöjligt att uppnå ett tydligare samband mellan lönebildning ocharbetslöshet. Vi anser att egenfinansieringen bör ökas för att uppgå tredjedel av vad som utges i arbetslöshetsersättning. Om lönebildningenfungerar dåligt och leder till ökad arbetslöshet kommer vid en sådan högreegenfinansiering effekten av stigande arbetslöshet direkt att leda till attden enskilde får högre kostnader för finansieringen avarbetslöshetsersättningen. På motsvarande sätt minskar kostnaden närarbetslösheten sjunker. Detta medför en bättre lönebildning. Den enskildeskostnader för höjd egenfinansiering bör kompenseras med sänkt skatt genomen generell höjning av grundavdraget. En utredning bör överväga ominförande av branschvisa avgifter kan leda till bättre lönebildning utanatt det uppstår negativa konsekvenser. Arbetsvillkoret iförsäkringen bör skärpas så att kvalificeringstiden uppgår . Det är enligt vår uppfattning rimligt med en starkare anknytning tillarbetsmarknaden innan ersättningsrätt från försäkringen uppkommer.Från anslaget A 1 finansieras åtgärderna generationsväxlingoch offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA). Dessaåtgärder bör avvecklas. Argumenten för detta utvecklar vi kristdemokratertillsammans med och i reservation nr 1 ibetänkandet.Vi beräknar att inkomstförstärkningen för arbetslöshetsförsäkringen för år1999 blir ca . Vi bedömer vidare att våra förslag pånäringslivs- och arbetsmarknadsområdena medför lägre arbetslöshet ochdärmed minskade kostnader för bidrag till arbetslöshetsersättning. AnslagetA 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning kan därmed minskas med 10,6miljarder kronor för budgetåret 1999.Utgiftsområde 14Anslaget A 1 förvaltningskostnaderMånga hörselskadade har en besvärlig situation i arbetslivet. Trots långanställningstid är det många som inte fått möjlighet tillkompetensutveckling. Hörselskadade är överrepresenterade blandförtidspensionerade.Hörselskadade har trots sin utsatta situation på arbetsmarknadenbegränsade möjligheter att få vägledningsstöd. Om inte arbetsgivaren ellerförsäkringskassan står för vägledningskostnaden kan inte anställdahörselskadade få vägledning, råd eller stöd vid medsärskilda resurser för hörselskadade. Vi kristdemokrater anser att reglernaför AMI-S bör ändras så att vägledningsstöd även kan ges till hörselskadadesom är anställda. Vi anser att en sådan åtgärd kan förhindra utslagningfrån arbetslivet.Finansieringsavgift vid arbetspraktikVi kristdemokrater är kritiska mot den utformning som föreslagits avfinansieringsbidraget till den föreslagna nya åtgärden arbetspraktik. Vimenar att det är bra att grupper som utrikes födda och arbetshandikappadeundantas från kravet på att anordnaren skall betala finansieringsbidragliksom att ideella organisationer skall undantas från kravet. Därutöveranser vi att statliga myndigheter bör undantas från kravet påfinansieringsbidrag. Många ungdomar får viktig arbetslivserfarenhetgenom att delta i ALU eller API i statlig förvaltning. Dessa insatser ärangelägna och medför inga undanträngningseffekter.Utvecklingsersättning - utvecklingsgarantiUnder det gångna året infördes en s.k. utvecklingsgaranti för att ungdomarskall sysselsättas. Från kristdemokratiskt håll hade vi hellre sett en radandra insatser som skulle ha gett ungdomar arbete på den reguljäraarbetsmarknaden: en satsning på lärlingsutbildning, skattelättnader inomtjänstesektorn, flexiblare lönesättning och en ny arbetsrättslagstiftning.Utvecklingsgarantin har låg träffsäkerhet och det finns en rad oklarheterbeträffande ansvarsfördelning och ekonomisk fördelning mellan stat ochkommun.