bet · GM01LU5 · 1998-11-12 00:00:00 — Ny skyddsåtgärd vid immaterialrättsintrång I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /99:11 Ny skyddsåtgärd vidimmaterialrättsintrång jämte en motion som harväckts med anledning av propositionen.I propositionen läggs fram förslag tillbestämmelser i de immaterialrättsliga lagarna om enny skyddsåtgärd, s.k. intrångsundersökning. Åtgärdeninnebär att en rättighetshavare i ett civilrättsligtförfarande kan begära att det görs en undersökningför att säkra bevis hos någon som på goda grundermisstänks ha gjort ett intrång i en immateriellrättighet. Ett beslut om intrångsundersökning skallfattas av allmän domstol och verkställas avkronofogdemyndigheten.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1januari 1999.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen ochavstyrker motionen. I proposition 1998/99:11 föreslår regeringen() - efter hörande av Lagrådet- att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätttill litterära och konstnärliga verk,2. lag om ändring i varumärkeslagen (1960:644),3. lag om ändring i patentlagen (1967:837),4. lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485),5. lag om ändring i firmalagen (1974:156),6. lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd förkretsmönster för halvledarprodukter,7. lag om ändring i växtförädlarrättslagen(1997:306).Lagförslagen har intagits som bilaga tillbetänkandet.Motionen1998/99:L3 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att möjlighet tillintrångsundersökning skall införas även såvitt avserangrepp på företagshemligheter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attintrångsundersökning även skall få företas hostredje man om det föreligger skäl för detta. InledningImmaterialrätt är den sammanfattande beteckningenför ett antal olika regler som skyddarintellektuella prestationer och kännetecken motobehörigt utnyttjande. Immaterialrätten brukar delasin i upphovsrätt och industriellt rättsskydd. Tilldet industriella rättsskyddet hör patenträtt,känneteckensrätt, mönsterrätt och växtförädlarrätt.Patenträtt gäller för nya uppfinningar som kanutnyttjas industriellt. Känneteckensrätt brukaranvändas som en övergripande beteckning förvarumärkesrätten, firmarätten och andra rättsskyddför individualiseringsmedel. Mönsterskydd gällerutseendet (design) på en produkt antingen denbetingas av estetiska eller nyttobetingade skäl.Växtförädlarrätt skyddar nya växtsorter som skapasgenom förädling eller på annat sätt.De svenska bestämmelserna på detimmaterialrättsliga området finns i lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk,lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter, patentlagen (1967:837),varumärkeslagen (1960:644), kollektivmärkeslagen(1960:645), firmalagen (1974:156),mönsterskyddslagen (1970:485) och växtför-ädlarrättslagen (1997:306).I huvudsak innebär de olika immaterialrättsligareglerna - både i och i andra länder - attden som skapat en skyddad produkt eller utfört enskyddad prestation har principiell ensamrätt att draekonomisk nytta av produkten eller prestationen.Utan tillstånd får andra inte kopiera skyddsobjektetoch utnyttja det på olika sätt, t.ex. genom attmarknadsföra det. Ensamrätten kan sålunda avse olikaslags utnyttjande av en prestation, såsomtillverkning, försäljning eller uthyrning, ochrättighetshavaren kontrollerar i princip allanvändning av skyddsobjektet. Exempelvis kan enpatenthavare hindra andra från att utnyttjauppfinningen, en författare måste lämna tillståndinnan författarens verk kan tryckas upp ochdistribueras på marknaden och den som har rätt tillett varumärke kan hindra andra från att sättavarumärket på sina produkter.Ensamrätten kan emellertid vara inskränkt på olikasätt. Särskilt på det upphovsrättsliga området finnsdet åtskilliga regler som begränsar upphovsmannensensamrätt. Ett exempel på en sådan inskränkning äratt privatpersoner som huvudregel har rätt attkopiera skyddade verk för enskilt bruk.Mellan upphovsrätten och det industriellarättsskyddet finns två grundläggande skillnader. Denena är att upphovsrätten skyddar det sätt på vilketen idé omsatts i verkligheten och inte själva idén.Patentskydd, skydd för varumärken, mönsterskydd ochväxtförädlarrätt skyddar däremot idén som sådan. Denandra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer såfort den skyddade prestationen utförts, medanpatent, mönster och växtförädlarrätt i principförutsätter ett registreringsförfarande. Patentskydduppkommer således först när rättighetshavaren ansöktom och beviljats patent på sin uppfinning.Varumärken intar en särställning genom att skydd kanuppkomma både genom registrering och genom faktiskanvändning.Den ensamrätt som följer med detimmaterialrättsliga skyddet är tidsbegränsad. Enligtreglerna i gäller upphovsrätten under 70 årräknat från upphovsmannens död eller beträffandevissa prestationer under från det prestationenutfördes. Patentskyddet räknas från den dag ansökangörs om registrering. I sträcker sigskyddstiden . Mönsterskyddeträknas också från ansökningsdagen och gäller , men tiden kan förlängas upp till tio år.Växtförädlarskyddet gäller under frånregistreringsdagen. Varumärken har en i principobegränsad skyddstid så länge de används. Enregistrering gäller dock bara men kanförnyas ett obegränsat antal gånger.Den som utan ensamrättshavarens samtycke vidtarnågon åtgärd som omfattas av ensamrätten begårdärmed ett immaterialrättsligt intrång. Detta kanexempelvis bestå i att en person utan patenthavarenssamtycke tillverkar eller försäljer en patentskyddadprodukt.De immateriella ensamrätterna skyddas genom ettsystem av olika sanktioner av såväl straff- somcivilrättslig karaktär. För samtliga former avimmaterialrättsintrång kan sålunda straff- ochskadeståndsansvar komma i fråga. Vidare kan endomstol besluta om vissa skyddsåtgärder ochsäkerhetsåtgärder.Möjligheterna att på ett effektivt sätt skydda ochhävda de immateriella rättigheterna mot intrång harunder det blivit föremål för ökaduppmärksamhet. En orsak till detta är det ökandeolovliga kommersiella utnyttjandet av andras verk,produkter, varumärken m.m. som efter internationellförebild benämns piratverksamhet eller"counterfeit"-verksamhet. Exempel på sådanautnyttjanden är olovlig kopiering av datorprogramoch produktion av "förfalskade" exemplar av bl.a.märkeskläder och skivor.En annan orsak till den ökande uppmärksamheten ärdet internationella avtalet om handelsrelateradeaspekter av immaterialrätter (), somslutits inom ramen för (, WTO). är bundetav genom sin anslutning tillVärldshandelsorganisationen. Avtalet innehållersärskilda bestämmelser för att säkerställa skyddetför immaterialrätterna, och i avtalet finns bl.a. ensärskild bestämmelse som föreskriver att ett landsmyndigheter skall kunna besluta om interimistiskaåtgärder för att säkerställa bevisning av betydelseför ett påstått intrång i en immaterialrätt.Från olika håll har gjorts gällande att de svenskasanktionsbestämmelserna mot intrång iimmaterialrätterna inte ger ett ändamålsenligt skyddoch inte heller det skydd som kräver.Man har därvid framhållit att ett sätt som bättreskulle kunna säkerställa de immateriellaensamrätterna vore att införa en civilprocessuellreglering som möjliggör att bevisning säkras vidimmaterialrättsliga intrång.Mot denna bakgrund utarbetades iJustitiedepartementet departementspromemorian (Ds1998:28) Ny skyddsåtgärd vid immaterialrätts-intrång. Promemorian har efter remissbehandlinglagts till grund för förslagen i förevarandeproposition.Propositionens förslagDe i propositionen framlagda lagförslagen innebäratt en undersökning får göras hos den som på godagrunder misstänkts ha begått ett immaterialrättsligtintrång. Syftet med undersökningen skall vara attsäkerställa bevis som kan ha betydelse för utredningom intrånget. Undersökning får också ske hos den sompå goda grunder misstänks för ett straffbart försökeller en straffbar förberedelse till intrång. Ävenvid misstanke om åsidosättande av en upphovsmanstestamentariska förordnande om hur upphovsrättenskall utövas och vid misstanke om intrång i det s.k.titelskyddet skall det vara möjligt att genomföra enintrångsundersökning. Titelskyddet innebär att ettverk inte får göras tillgängligt för allmänhetenunder sådan titel, pseudonym eller signatur attverket eller dess upphovsman lätt kan förväxlas medett förut offentliggjort verk eller dess upphovsman.Föremål och handlingar som kan antas ha betydelseför utredningen får eftersökas. Undersökningen fårdock inte omfatta skriftliga handlingar varsinnehåll omfattas av tystnadsplikt, om de innehas avnågon som har tystnadsplikt eller av den person tillförmån för vilken tystnadsplikten gäller. Den fårinte heller omfatta skriftliga meddelanden mellanenskilda personer som är varandra närstående.Intrångsundersökning får endast göras hos den sommisstänks ha gjort ett intrång eller misstänks hagjort sig skyldig till ett straffbart försök elleren straffbar förberedelse till intrång. Såvällokaler som bostäder får genomsökas. Någon möjlighetatt genomföra undersökningar hos tredje man skalldäremot inte föreligga.Rätten att påkalla prövning skall tillkommarättighetshavarna. Detsamma gäller den som på grundav upplåtelse har rätt att nyttja föremålet förensamrätten. Ett yrkande om intrångsundersökningskall prövas av domstol. Behörig domstol är allmändomstol som prövar eller är behörig att pröva målsom rör intrång. Ett beslut om intrångsundersökningfår fattas endast om skälen för åtgärden uppvägerden olägenhet eller det men i övrigt som åtgärdeninnebär för den som drabbas av den eller för någotannat motstående intresse. En förutsättning för attett beslut om intrångsundersökning skall meddelas äratt sökanden ställer säkerhet för den skada som kantillfogas motparten. Saknar sökanden förmåga attställa sådan säkerhet, får domstolen dock befriahonom från detta.Ett beslut om intrångsundersökning skall innehållauppgifter om ändamålet med undersökningen, vilkaföremål och handlingar som får eftersökas samt vilkautrymmen som får genomsökas. Om det behövs, skalldomstolen också förordna om andra villkor förverkställandet. För det fall ett dröjsmål skullemedföra risk för att föremål och handlingar som harbetydelse för undersökningen går förlorade, får ettbeslut om intrångsundersökning meddelas utan attmotparten har fått tillfälle att yttrasig. Ett sådant beslut gäller till dess att annathar beslutats. Ett beslut om intrångsundersökninggäller . Om inte ansökan om verkställighetgörs inom en månad från beslutet omintrångsundersökning, förfaller beslutet.Undersökningen skall verkställas avkronofogdemyndigheten. Vid verkställigheten skallvissa bestämmelser i utsökningsbalken tillämpas.Myndigheten får ta fotografier, göra film- ellerljudupptagningar av eftersökta föremål samt takopior av eller göra utdrag ur eftersöktahandlingar. Resultatet av undersökningen skalldokumenteras av kronofogdemyndigheten. Fotografier,film- och ljudupptagningar samt kopior av och utdragur handlingar skall förvaras hos myndigheten ochhållas tillgängliga för båda parter.Om talan inte väcks inom en månad från det attverkställigheten avslutades, skall skyddsåtgärden gååter. skall då återlämna dekopior, utdrag, fotografier och upptagningar som harförvarats hos myndigheten till den som varit föremålför intrångsundersökningen. Detsamma gäller om ettbeslut om intrångsundersökning upphävs sedanverkställighet skett.Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1999.MotionenI motion L3, som väckts med anledning avpropositionen, förespråkar () merlångtgående möjligheter att företa enintrångsundersökning. Motionären anser att det äranmärkningsvärt att möjlighet tillintrångsundersökning inte införs även när det gällerangrepp på företagshemligheter. I motionen begärsett tillkännagivande till regeringen om att den nuföreslagna skyddsåtgärden skall införas också ilagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter(yrkande 1).Vidare förespråkas i motionen en ordning sominnebär att undersökning skall kunna genomföras ävenhos en person som inte själv är misstänkt förintrånget. Motionären hänvisar till intrång iInternetsammanhang och det behov som kan finnas avatt ta del av information på hemsidor hos tredjeman. I motionen hemställs om ett tillkännagivande ienlighet härmed (yrkande 2).Utskottets ställningstagandenI likhet med regeringen konstaterar utskottet atttyngdpunkten i det svenska sanktionssystemet motimmaterialrättsliga intrång ligger inom civilrätten.Den civilrättsliga regleringen i innehållerdock, till skillnad från regleringen i många andraländer, inga regler som gör det möjligt atttvångsvis göra en undersökning hos den som misstänksför ett intrång. Inom Europeiska unionen finns iflertalet medlemsstater bestämmelser som tillåteratt man inom ramen för ett civilrättsligt förfarandegenomför en undersökning i syfte att säkra bevis hosden som kan misstänkas för ett intrång i enimmateriell rättighet. Motsvarande möjlighet finnsockså, såsom framgår av propositionen, i många andraindustriländer med vilka har ett omfattandehandels- och tjänsteutbyte. I vissa fall gällerdenna möjlighet generellt inom civilrätten, menmånga gånger är den begränsad tillimmaterialrättsliga intrång. Från flera av dessaländer har kritik riktats mot för att dethär inte finns någon motsvarande möjlighet. Sådankritik har också framförts direkt till utskottet.Vid ett besök på U.S. Patent and Trademark Officeunder en studieresa till menademan från amerikanskt håll att gällande svensklagstiftning inte svarar mot de åtaganden somSverige gjort genom TRIPs-avtalet.Enligt utskottets mening talar övervägande skäl föratt det i svensk rätt på immaterialrättens områdeinförs en skyddsåtgärd som gör det möjligt att säkrabevisning inom ett civilprocessuellt förfarande.Behovet, som belysts också av många remissinstanser,framstår som särskilt påtagligt när det finns riskför att föremål eller bevis som kan visa intrångetoch dess omfattning med lätthet kan undanhållas,förvanskas eller förstöras. Vad som då behövs ärframför allt en möjlighet att snabbt, iblandoannonserat, få tillträde till lokaler somdisponeras av den som misstänks för intrånget föratt där leta efter föremål som är resultatet aveller har använts vid ett intrång liksomverksamhetshandlingar som har anknytning tillintrånget.Det i propositionen framlagda förslaget om en nyskyddsåtgärd har begränsats till förfaranden sominnebär ett immaterialrättsligt intrång. Utskottetdelar regeringens uppfattning att intresset i dessafall av en mer effektiv bevissäkring som ett medel ibekämpandet av intrång gör sig starkt gällande. Vaddäremot beträffar andra förfaranden änimmaterialrättsintrång bör utgångspunkten vara attintegritetsaspekterna väger så tungt att det finnsanledning att vara restriktiv när man inför enskyddsåtgärd som inte har någon motsvarighet inomcivilrätten i övrigt.Utskottet kan inte finna annat än attpropositionens förslag tillgodoser det behov avlagändringar som enligt det ovan anförda föreligger.När det gäller det i motionen upptagna spörsmåletrörande företagshemligheter noterar utskottet attTRIPs-avtalet omfattar inte bara skyddet för deimmateriella ensamrätterna utan också skyddet förföretagshemligheter. Som framgår av propositionen äremellertid reglerna i om bl.a.husrannsakan och beslag samt reglerna om vitesförbudi lagen om skydd för företagshemligheter tillfyllestmed hänsyn till åtaganden enligt . En annan sak är att det från vissa hållgjorts gällande att det vid misstanke om utnyttjandeeller röjande av företagshemligheter trots alltfinns sådana bevissvårigheter att det kan vara svårtför den drabbade näringsidkaren att vidta rättsligaåtgärder.I likhet med regeringen anser utskottet att ettinförande av en ny skyddsåtgärd också vid olovligtutnyttjande eller röjande av företagshemligheterkräver mer ingående överväganden, och utskottet ärinte berett att inom ramen för förevarandelagstiftningsärende förorda att nu föreslagenundersökningsmöjlighet införs även såvitt avserangrepp på företagshemligheter. Utskottetförutsätter emellertid att regeringen följer fråganoch, om behov föreligger, återkommer till riksdagenmed erforderliga lagförslag.Vad härefter gäller motionsönskemålet om attintrångsundersökning skall få göras även i lokalersom disponeras av tredje man, delar utskottetregeringens uppfattning om att hänsynen till denenskildes integritet bör utesluta att någon som inteens kan antas ha gjort ett intrång skall kunnadrabbas av en sådan förhållandevis ingripandeåtgärd.Med det anförda tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen och avstyrker motion L3. Utskottet hemställerbeträffande intrångsundersökningatt med avslag på motion 1998/99:L3 antarregeringens förslag tilldels lag om ändring i lagen (1960:729) omupphovsrätt till litterära och konstnärligaverk,dels lag om ändring i varumärkeslagen(1960:644),dels lag om ändring i patentlagen (1967:837),dels lag om ändring i mönsterskyddslagen(1970:485),dels lag om ändring i firmalagen (1974:156),dels lag om ändring i lagen (1992:1685) om skyddför kretsmönster för halvledarprodukter,dels lag om ändring i växtförädlarrättslagen(1997:306).Stockholm den 12 november 1998På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: (), RolfÅbjörnsson (kd), (), StigRindborg (m), (), (m), (), (),(), (), TassoStafilidis (v), (), (), (), (), UlfNilsson (fp) och ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litteräraoch konstnärliga verk2 Förslag till lag om ändring ivarumärkeslagen (1960:644)3 Förslag till lag om ändring i patentlagen(1967:837)4 Förslag till lag om ändring imönsterskyddslagen (1970:485)5 Förslag till lag om ändring i firmalagen(1974:156)6 Förslag till lag om ändring i lagen(1992:1685) om skydd för kretsmönster förhalvledarprodukter7 Förslag till lag om ändring iväxtförädlarrättslagen (1997:306)Gotab, 1998