bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Regeringens förslag till revideradbemyndiganderam för det aktuella anslaget innebär en sammantagen utökning avbemyndiganderamarna till och med från 116 miljoner kronortill 133 miljoner kronor.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU9y) att det inte har något attinvända mot regeringens förslag och föreslår att finansutskottet tillstyrkerpropositionens yrkande.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har, i likhet med utbildningsutskottet, inget att invända ochtillstyrker propositionens yrkande 23.Sätra BrunnPropositionenRegeringen begär bemyndigande att efterge statens fordran på Stiftelsen om med högst detta belopp (yrkande 24).Sätra Brunn har till förvaltats som en delav . Därefter har den ombildats till en stiftelse somförvaltas av . har före ombildningen tagit banklånför Brunns räkning för investeringar om . Stiftelsenhar försatts i konkurs, i vilken den största fordran är den om 12,5 miljonerkronor som grundas på nämnda banklån. Genom att staten efterger fordranförbättras förutsättningarna för att i lämplig form fortsätta verksamheten ochbevara en anläggning av kulturhistoriskt intresse, vilket regeringen finnerönskvärt. - som fattade beslut om att ta banklånet - börenligt regeringens mening i den uppkomna situationen svara för de kostnader somföljer av beslutet inom sina befintliga utgiftsramar.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anger i sitt yttrande (UbU9y) att det inte har något attinvända mot regeringens förslag och föreslår att propositionen tillstyrks.Finansutskottets ställningstagandeInte heller finansutskottet har något att invända och tillstyrker såledespropositionens yrkande 24.Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritidStatens kulturråd (A 1)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 1 skall ökas med 500 000kr. Finansiering föreslås ske genom att anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning avden gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. har iregleringsbrevet för fått i uppdrag att kartlägga och analysera detregionala utfallet av myndighetens verksamhet och att sammanställa ochanalysera motsvarande redovisningar från andra myndigheter och institutionerinom kulturområdet. skall dessutom ta fram metoder, rutiner ochförslag till uppläggning av hur en regional analys kan utvecklas samt, somjämförelse med statens insatser, ange kommunala och landstingskommunalainsatser inom kulturområdet. Uppdragen innebär ett omfattande metodarbete föratt utveckla analyserna. Detta fordrar extra resurser som intefinns inom tillgängliga förvaltningsmedel.MotionernaI kommittémotion Fi31 av m.fl. (m) anförs att de redovisaderegeringsuppdragen bör rymmas inom ordinarie anslag. I motionenföreslås att skall avslå regeringens förslag om höjning av anslaget(yrkande 1).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KrU5y) regeringens förslag. uppfattning har regeringen på ett övertygande sätt visat attKulturrådet behöver tillföras ökade resurser för sina utökadeutredningsuppdrag. Motion Fi31 (m) avstyrks. Företrädarna för Moderatasamlingspartiet har i en avvikande mening tillstyrkt motionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med kulturutskottet, regeringens förslag(yrkande 49 delvis). Motion Fi31 (m) yrkande 1 avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete (A 2)PropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete ökas med 500 000kronor. Finansiering föreslås ske genom att anslaget D 2 Konstnärliggestaltning av den gemensamma miljön minskas med motsvarande belopp. FöreningenNorden bedriver informationsverksamhet vid Arena i . UnderSveriges ordförandeskap i är - enligt regeringen -behovet av samnordiska informationsinsatser i större än vanligt. Föratt tillgodose detta behov behöver ett särskilt stöd,nämligen , till verksamheten vid Arena yttrandeKulturutskottet tillstyrker i sitt yttrande (KrU5y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med kulturutskottet, regeringens förslag(yrkande 49 delvis).Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (D 2)PropositionenI propositionen föreslås att finansieringen av förslagen ovan under anslagen A1 och A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utvecklingsamt internationellt kulturutbyte och samarbete skall ske genom att anslaget D2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön minskas med 1 000 000 kr.MotionernaI motion Fi20 föreslår att regeringens förslag om en minskningav anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön med 1 000 000kr skall avslås. Dessutom begär motionärerna ett förslag om ett med 1 miljonkronor höjt anslag på tilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkande 36).Miljöpartiet begär i motion Fi56 en analys av uppkommet överskott på detaktuella anslaget D 2 (yrkande 8).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anför i sitt yttrande (KrU5y) att av Statens konstråds budget-underlag för räkenskapsåren 1999-2001 under . fick ett vidgat uppdrag. Med detta följde enförstärkning av anslaget D 2 med . Inom verksamheten har under år1997 en rad projekt påbörjats som inte medför betydande utbetalningar förrän år1998. förstärktes anslaget med ytterligare . Statenskonstråd har ett anslagssparande på anslaget D 2 motsvarande och på det tidigare anslaget C 25 motsvarande . Konstrådetföreslår att dessa medel ej skall tillgodoräknas verksamheten för år 1998.Kulturutskottet har inhämtat att ett annat skäl än det som ovan nämns tillatt medlen för ej tagits i anspråk till fullo är att verksamheten inomKonstrådet med det nya vidgade uppdraget inte kom i gång förrän in på år1997. räknar med att anvisade medel framöver till fullo kommeratt utnyttjas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker kulturutskottet motionerna.Vänsterpartiets företrädare tillstyrker i en avvikande mening det egna partietsmotion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i enlighet med kulturutskottets ställningstagande,propositionens förslag om en minskning av det aktuella anslaget för attfinansiera de två anslagshöjningarna (yrkande 49 delvis). Motionerna Fi20 (v)yrkande 36 och Fi56 (mp) yrkande 8 avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Radio och TV i allmänhetens tjänstPropositionenRegeringen föreslår att () fr.o.m. skallfå särskilda medel från det s.k. rundradiokontot för kvalificeradprogramproduktion.Enligt regeringens bedömning kommer övergången till ny digitalsändningsteknik att ställa ökade krav på programföretagen under ettinitialskede. Till detta kommer angelägna satsningar på nya programkanaler.Programföretagen bör därför få ett medelstillskott under åren 1999-2001.Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till riksdagenmed förslag till medelstilldelning för satsningar på ny teknik och nyaprogramkanaler.Vidare anförs i propositionen att SVT:s ansvar att stå för både bredd ochdjup när det gäller produktion och sändning av TV-program ökar i en situationdär det totala TV-utbudet flerfaldigas. Det är viktigt, menar regeringen, attSVT kan vara konkurrenskraftigt när det gäller ett programutbud av hög kvalitetäven för ett teknikskifte. Som ett led i satsningen på publicservice föreslår regeringen att SVT skall tilldelas ett nytt årligt stöd urrundradiokontot på (prisläge enligtkompensationsindex) för särskilt kvalificerad programproduktion av typendokumentärer, dramatik och program för barn och ungdom. De särskilda medlen förprogramproduktion skall i hög grad användas till att ytterligare skapaförutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt församarbetsprojekt med fria filmare och producenter. Stödet bör utgå med börjanfrån , vilket innebär att medelsbehovet för innevarande åruppgår till 37,5 miljoner kronor.MotionernaI kommittémotion Fi31 av m.fl. (m) anförs att regeringensmetod att öka mångfalden inom etermedierna innebär att den vill öka stödet tillden redan dominerande public service-verksamheten i () ochSVT. Motionärerna, som avstyrker regeringens förslag, anser att uppdraget förpublic service-verksamheten inte bör utformas med syftet att domineraprogramutbudet. I stället bör public service-uppdragets syfte vara att tillföraett utbud av program som publiken annars inte skulle få tillgång till.Företagen bör inte se konkurrensen med de fristående TV-kanalerna ochradiostationerna som sin främsta uppgift utan i stället ge prioritet åtkvalitet i det programutbud som man själv bidrar med (yrkande 3).Enligt uppfattning i motion Fi19 har SVT större ekonomiskaresurser än någon annan aktör på den svenska TV-marknaden. Detta är enligtmotionärerna inte något problem så länge SVT har speciella uppgifter som inteutförs av andra företag. Om SVT däremot skulle se som sin uppgift att varakonkurrent till andra TV-bolag uppstår fråga om konkurrensneutralitet. Det ärmot denna bakgrund som regeringens förslag skall ses, anför motionärerna, somockså anser att det är fullt möjligt för SVT att ge programverksamheten en merkvalitativ inriktning utan att tillföra nya resurser. Regeringens förslag tillinriktning på det nya stödet avstyrks (yrkande 12), liksom förslaget omsärskilda kvalitetspengar till SVT (yrkande 13).Också i kommittémotion Fi29 av m.fl. (fp) avstyrksregeringens förslag. Motionärerna framhåller att det enligt deras uppfattningär fullt möjligt för SVT att ge programmen mer kvalitativ inriktning utan nyaanslag (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att det är oklokt att brandskattarundradiofonden. Det bör, menar de, finnas en buffert i fonden med tanke på attTV-publikens betalningsvilja kan förändras.Vidare anförs i samma motion att SVT är den helt dominerande beställaren påden svenska TV-marknaden och att den som fått nej till en idé hos SVT inte harnågon annan att vända sig till. Yrkande 2 i motionen syftar till att regeringenskall lämna förslag till om en fristående TV-fond på grundval av vadsom föreslagits av en särskild utredare i betänkandet Bidrag till fri svenskTV-produktion (SOU 1997:172).I motion Fi56 anser att fler oberoende finansieringskällor börfinnas ur vilka fria TV-producenter kan söka medel för kvalificeradprogramproduktion (yrkande 9). Regeringen bör skyndsamt komma med förslag tillriksdagen med den angivna inriktningen.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet erinrar i sitt yttrande (KrU5y) om att togställning till public service-verksamheten för tiden 1997-2001.Ställningstagandet innebär bl.a. att public service-företagen skall tjäna helapubliken och att de skall kunna erbjuda både bredd, djup och kvalitet iprogramutbudet. Den snabba tekniska utvecklingen på etermedieområdet med ettökande antal TV-kanaler har fått till följd att SVT - och även SR - befinnersig i en ny och annorlunda situation. som stora investeringar i nyteknik måste göras kommer etablerandet av nya programkanaler att innebära attprogramutbudet kommer att öka. understryker betydelsen av att idenna situation värna de värden som public service-verksamheten står för.Kulturutskottet har funnit att det kvalitetsstöd som regeringen föreslagit ärväl motiverat. I sammanhanget beaktar utskottet att teknikskiftet inom SVT avallt att döma kommer att medföra ökade kostnader. utgår dockfrån att företagen inte avser att minska de ordinarie resurserna förkostnadskrävande kvalitetsproduktion utan att den av regeringen föreslagnamedelsförstärkningen i stället innebär att SVT kan höja ambitionsnivån då detgäller produktionen av kvalitetsprogram. Det anförda leder fram till attkulturutskottet välkomnar regeringens förslag.Kulturutskottet anser vidare att det är glädjande att SVT:s möjligheter attanlita fria filmare och producenter nu kommer att kunna öka. Det bör isammanhanget tilläggas att det enligt kulturutskottets uppfattning är en fördelatt medlen för kvalitetsproduktion skall särredovisas i SVT:s redovisning tillstatsmakterna. Därmed bör det tydligt framgå hur resurserna har utnyttjats,vilket torde underlätta en kommande utvärdering av stödet.Med hänvisning till vad som anförs i motion Fi29 (fp) om TV-tittarnasbetalningsvilja och behovet av en buffert i rundradiokontot gör kulturutskottetbedömningen att behållningen på rundradiokontot kommer att förbli positiv ävenmed beaktande av den medelstilldelning som föreslagits.Vad avser frågan om inrättande av en utvecklingsfond för filmproduktionpåpekar kulturutskottet att det under innevaranderiksmöte behandlat likartade yrkanden (se bet. 1997/98:KrU11 och1997/98:KrU16). har vid båda tillfällena ansett att riksdageninte bör föregripa regeringens överväganden med anledning avutredningsförslaget. intar alltjämt samma ståndpunkt.Med hänvisning till det anförda tillstyrker kulturutskottet regeringensförslag och avstyrker motionsyrkandena.Företrädare för Moderata samlingspartiet, och har iavvikande meningar tillstyrkt yrkandena i respektive partis motionsförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med kulturutskottet, regeringens förslag(yrkande 25). Motionerna Fi19 (fp) yrkandena 12 och 13, Fi29 (fp), Fi31 (m)yrkande 3 samt Fi56 (mp) yrkande 9 avstyrks.VärldskulturmuseetPropositionenI vårpropositionen gör regeringen - utan att förelägga något förslag- följande bedömning rörande . Med utgångspunkt i de förslagsom för ett (Ku 1996:07) förelagtregeringen bedömer regeringen att en yta bruttoarea (9 000 m2lokalarea) är en ändamålsenlig storlek för den nya museibyggnaden.Investeringskostnaden för byggnaden har beräknats till , ettbelopp som ryms inom den av beslutade låneramen för investeringar. I budgetpropositionen för redovisaderegeringen att särskilda medel, , avsatts för nyetableringenav museet . Finansieringen av de totala kostnaderna förinvesteringen ryms inom de ramar som avsatts för ändamålet. Regeringen har gettFastighetsverket i uppdrag att genomföra en arkitekttävling förmuseibyggnaden.MotionernaI kommittémotion Fi31 av m.fl. (m) noteras att regeringenuppdragit åt att genomföra en arkitekttävling för en nymuseibyggnad i . Det är, anförs det i motionen, anmärkningsvärt attregeringen går vidare med den konkreta planeringen av museiverksamheten iGöteborg utan att först ha avvaktat resultatet av den pågående utredningensarbete. Motionärerna anser att det råder oklarhet om vad den nya museibyggnadenskall inrymma och om vilka planer regeringen har att överföra museisamlingarfrån de tre berörda Stockholmsmuseerna till det nya museet i Göteborg.Motionärerna framhåller slutligen att det inte framgår av propositionen omövriga museer skall bidra till den nya museiverksamheten genom minskade anslag.Dessa oklarheter bör enligt motionärerna klarläggas innan ytterligare beslutfattas (yrkande 2).I motion Fi20 yrkas att det avtal som skall tecknas medFastighetsverket om hyressättning, drift och underhåll för den nyamuseibyggnaden i skall utformas på sådant sätt att medel för en godverksamhet kan garanteras för de publika verksamheterna både vid museet iGöteborg och vid museerna i (yrkande 37).I motion Fi56 anser att regeringen redan nu bör redovisa hur delöpande kostnaderna för det nya skall finansieras.Motionärerna kan inte acceptera att en finansiering av museet sker inom denekonomiska ramen för övriga statligt stödda museer (yrkande 10).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet framhåller i sitt yttrande (KrU5y) att det förhållandet attregeringen uppdragit åt att efter samråd medorganisationskommittén genomföra en arkitekttävling innebär inte någralåsningar för framtida ställningstaganden rörande museetsverksamhetsinriktning, vad museibyggnaden skall innehålla etc.Kulturutskottet har inhämtat att den typ av tävling som Fastighetsverketavser att utlysa är en internationell allmän tävling, där även ett fåtalsärskilt inbjudna arkitekter deltar. Tävlingen genomförs i två steg. Det förstasteget är en s.k. idétävling som har till syfte att belysa de möjligheter tillfunktion och gestaltning som den aktuella tomten och stadsmiljön erbjuder ochatt ge förslag till lösningar på olika problemställningar. Först när dessayttre förutsättningar klargjorts är det att utifrån resultaten av detförsta steget utforma ett detaljerat program för nästa tävlingsetapp.Den första etappen av arkitekttävlingen utgör enligt kulturutskottets synsättett naturligt led i planeringen av det nya museet och innebär inte attregeringen föregriper resultatet av organisationskommitténs arbete.Kulturutskottet vill i sammanhanget understryka värdet av att arkitekttävlingargenomförs för att hög kvalitet skall uppnås på den slutliga produkten. För attdet nya museet skall kunna stå färdigt - vilket numera ärutgångspunkten för organisationskommitténs arbete - är det angeläget att redannu påbörja planeringen.Med hänvisning till förslaget i motion Fi20 (v) konstaterar kulturutskottetatt frågor rörande kvaliteten på verksamheten vid den nya museimyndighetenssamtliga museienheter är föremål för överväganden inom ramen förorganisationskommitténs uppdrag. Frågor om hyressättningen som också berörs isamma motion, Fi20 (v), kommer att bli föremål för förhandling mellanFastighetsverket och dess hyresgäst, dvs. företrädare för skall också komma med förslag till finansieringen avdet nya museets verksamhet, en fråga som behandlas i motionerna Fi31 (m) ochFi56 (mp). är inte berett att föregripa resultatet avkommitténs arbete och regeringens överväganden med anledning därav.Kulturutskottet anser att finansutskottet skall avstyrka här aktuella mo-tionsyrkanden. Företrädare för Moderata samlingspartiet och har iavvikande meningar tillstyrkt yrkandena i respektive partis motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker, i likhet med kulturutskottet, motionerna Fi31 (m)yrkande 2, Fi20 (v) yrkande 37 och Fi56 (mp) yrkande 10.FolkbildningMotionenI motion Fi20 konstaterar att stora besparingar har gjorts påfolkbildningsanslaget . Mot denna bakgrund föreslårmotionärerna att skall begära att regeringen återkommer med förslagpå tilläggsbudget för om ett med förhöjtanslag till folkbildningen (yrkande 38). I motionen föreslås vidare attriksdagen skall göra ett tillkännagivande till regeringen om att medel avseddaför skall omfördelas till folkhögskolorna för att antaletutbildningsplatser för arbetslösa vid folkhögskolorna skall kunna ökas (yrkande39).Kulturutskottets och utbildningsutskottets yttrandenKulturutskottet anför i sitt yttrande (KrU5y) att regeringen i proposition1997/98:115 om folkbildningen har aviserat att medel skall beräknas i denekonomiska vårpropositionen inom utgiftsområde 17 för att förstärkafolkbildningens möjligheter att möta människors framtida behov av kunskaper,social kompetens och förmåga att fungera i och bidra till ett demokratisktsamhälle. I vårpropositionen har regeringen därefter angivit att utgiftsområdettillförs för för detta ändamål.Kulturutskottet har i sitt yttrande 1997/98:KrU4y till finansutskottettillstyrkt regeringens förslag till ram för utgiftsområde 17 för ,inklusive ökningen av medlen till folkbildningen.Kulturutskottet erinrar vidare om att medel till förinnevarande budgetår har anvisats dels inom utgiftsområde 16 för kommunernasverksamhet, dels inom utgiftsområde 17 för 10 000 platser vid folkhögskola. Närkommunerna beslutar om anordnande av utbildning inom kan de bådeutnyttja sin egen utbildningsorganisation och upphandla utbildning av andrautbildningsanordnare, t.ex. studieförbund och folkhögskolor. Kulturutskottethar redan i tidigare sammanhang uttryckt sin uppfattning att det är viktigt attkommunerna inte endast utnyttjar sin egen utbildningsorganisation för attanordna utbildning inom utan att de även bör anlitafolkbildningen.I sitt betänkande 1997/98:KrU17 (s. 27-28) redovisas attKunskapslyftskommittén avgivit ett delbetänkande (SOU 1998:51) med enrapport från den första verksamhetsperioden inom kunskapslyftet.Kulturutskottet redovisar i nämnda betänkande kommitténs bedömning av hittillsgjorda erfarenheter från kommunernas upphandling av utbildning, bl.a. frånfolkbildningen. Kommittén anser att det är för tidigt att göra välgrundadebedömningar beträffande kvaliteten på kommunernas utbildningar och mångfalden ikommunernas upphandlingar. förutsätter att regeringen i denkommande budgetpropositionen redovisar sina bedömningar av de resultat ocherfarenheter som framkommit.Kulturutskottet anser att finansutskottet bör avstyrka de nu aktuellamotionsyrkandena. Företrädare för har i en avvikande meningtillstyrkt yrkandena i partiets motionsförslag.Utbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU9y) att yrkandet om omfördelningav medel bör avstyrkas. Kommunerna kan använda såväl folkhögskolor somstudieförbund som anordnare av utbildning inom . Så sker också.Därutöver har inom utgiftsområde 17 medel anvisats för 10 000 platser inomkunskapslyftet vid folkhögskolorna. Dessa medel fördelas av är inte berett att förorda att en större del av resursernaför överflyttas från kommunernas ansvar tillFolkbildningsrådets.Vänsterpartiets företrädare tillstyrker i en avvikande meningmotionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar kulturutskottets och utbildningsutskottets uppfattningatt motionen ej bör bifallas. Således avstyrks motion Fi20 (v) yrkandena 38 och39.Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggandeBonusränta för ungdomsbosparande (A 11)PropositionenUtbetalningarna av bonusränta för ungdomsbosparande har under årets förstamånader varit högre än prognosticerat. Därför föreslås att 1,4 miljoner kronortillförs anslaget. Finansiering sker genom att anslaget A 9 Riksgäldskontoret:Kostnader för upplåning och låneförvaltning inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning minskas med samma belopp. Effekten avfinansieringsåtgärden är bl.a. att marknadsföringsinsatserför ungdomsbosparandet minskas.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (BoU7y) propositionens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar bostadsutskottets uppfattning och tillstyrker såledespropositionen (yrkande 49 delvis).Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. (A 12)PropositionenRegeringen föreslår att anvisas på ett nytt ramanslag A 12Investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. samt attändamålet för det hittillsvarande stödet för studentbostäder vidgas. Hittillshar stödet utbetalats från ett anslag för arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder tionde huvudtiteln. Skillnaden mot vad som gällt för det hittillsvarandestödet anges vara dels att bidragskretsen vidgas, dels att bidrag enligt de nyareglerna inte begränsas till orter där det finns universitet eller högskola.MotionernaI kommittémotion Fi37 av m.fl. (m) föreslås att skallavslå förslaget att anslå medel för det nya anslaget. att bostadspolitiken måste läggas om från produktions- tillboendepolitik.Folkpartiet avvisar i motion Fi19 vidgningen av ändamålet för det aktuellastödet. Motionärerna anser att en vidgning av ändamålet kan leda till attstudenternas bostadsbehov inte tillgodoses utan att bidraget i praktiken blirett allmänt investeringsbidrag för bostäder (yrkande 19).Även avvisar i motion Fi20 utvidgningen av stödet till attäven omfatta ungdomsbostäder.