bet · GL01AU10 · 1998-03-26 00:00:00 — 8) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande arbetstid och jämställdhetatt med anledning av motion 1997/98:A804 yrkande 6 och medavslag på motion 1997/98:A806 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,31. Regeringens utnämningspolitik (mom. 25)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.4, Regeringensutnämningspolitik, från och med den del som börjar med ?För innevarande år?bort ha följande lydelse:Det måste poängteras att beslut blir bättre om de som fattar dem gemensamthar många olika referensramar, erfarenheter och kunskaper. Fortfarandedomineras dock ordförandeposterna i orimligt hög grad av män. Och fortfarandedomineras de ekonomiska och tekniska områdena av män medan kvinnor dominerarinom det sociala området.I de fall där regeringen själv beslutar bör regeringen mer målmedvetet kräva?dubbla nomineringar? och mer konsekvent fördela de tyngsta posternakönsneutralt. Dagens system med dubbla nomineringar fungerar inte eftersom intealla nominerande parter tillämpar systemet.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande regeringens utnämningspolitikatt med anledning av motion 1997/98:A806 yrkande 3 och medavslag på motion 1997/98:A807 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,32. Regeringens utnämningspolitik (mom. 25)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.4, Regeringensutnämningspolitik, i det stycke som börjar ?Utskottet konstaterar att? bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att utvecklingen medfört en ökadkvinnorepresentation i styrelserna och i kommittéväsendet. Det är viktigt attdenna utveckling - och det arbete som ligger bakom den - fortgår medoförminskad kraft. Tyvärr lyckades inte de statliga styrelserna på regionalnivå uppnå målet om 40-procentig kvinnorepresentation 1995, utan man stannadepå . Det är mycket märkligt att regeringen accepterat detta. Det ärregeringen som utser de statliga styrelserna på regional nivå och som kanskicka tillbaka nomineringarna och begära nya i de fall dejämställdhetspolitiska målen inte uppnås. Utskottet menar att regeringenkonsekvent måste begära nya nomineringar i de fall organisationer, partier m.m.inte förmår nominera kvinnor i tillräckligt stor utsträckning. Motion A807tillstyrks i berörd del.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande regeringens utnämningspolitikatt med anledning av motion 1997/98:A807 yrkande 5 och medavslag på motion 1997/98:A806 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,33. Jämställdhet inom utbildning och forskning (mom. 26)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.5, sista stycket, bort haföljande lydelse:En aspekt av jämställdheten är att alla myndigheter som arbetar med kvinnoroch kvinnors problembild måste ha kunskap om våld mot kvinnor. Detta bör ingå ipsykologutbildning och andra relevanta utbildningar. Utskottet tillstyrker meddetta motion A804 yrkande 22.Övriga motioner som tar sikte på utbildningsfrågor - A803, A314, Ju724 ochT815 - avstyrks i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande jämställdhet inom utbildning och forskningatt med anledning av motion 1997/98:A804 yrkande 22 samt medavslag på motionerna 1997/98:A314 yrkande 2, 1997/98:A803 yrkandena 2, 4och 12, 1997/98:Ju724 yrkande 2 samt 1997/98:T815 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,34. Rättegångsregler m.m. (mom. 27)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.6, i de delar som avserArbetsdomstolens sammansättning bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen att det är önskvärt att Arbetsdomstolen har enjämn könsfördelning då mål prövas. Detta - som gäller inte bara i mål omkönsdiskriminering utan i alla typer av tvister - bör ges regeringen tillkänna. Dessutom bör domstolen i könsdiskrimineringsmål utökas med två experterpå diskrimineringsjuridik och/eller jämställdhetsfrågor.Utskottet tillstyrker med detta motion A273 (yrk. Motion A710 (v) imotsvarande del får anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande rättegångsregler m.m.att med anledning av motion 1997/98:A273 yrkande 9 samt medavslag på motionerna 1997/98:A710 yrkande 12 och 1997/98:A802 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,35. Rättegångsregler m.m. (mom. 27)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.6 bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det måste vara en utgångspunkt för reglerna omArbetsdomstolens sammansättning att mål enligt jämställdhetslagen skall avgörasav en domstol med jämn könsfördelning och med särskild kompetens idiskrimineringsfrågor. Tvister om könsdiskriminering skiljer sig från andraarbetsrättsliga tvister på det sättet att det ofta inte finns ett klartarbetstagarintresse som står emot ett klart arbetsgivarintresse. Skiljelinjengår snarare mellan kvinnliga och manliga värderingar. Ofta kan den som uppleversig diskriminerad ha svårt att få stöd från den fackliga organisationen. Motdenna bakgrund är Arbetsdomstolens sammansättning med bl.a. en överväldigandemanlig majoritet inte godtagbar i mål om könsdiskriminering. På samma sätt somdomstolen utnyttjar den särskilda kompetensen hos arbetsmarknadens partert.ex. i mål om tolkning av kollektivavtal, bör domstolen ges möjligheter att tatill sig särskild sakkunskap i diskrimineringsärenden. Utskottet ansluter sigtill mening om att Arbetsdomstolen i könsdiskrimineringsmålskall utökas med två ledamöter som är experter på diskrimineringsjuridik ochjämställdhetsfrågor. För att antalet ledamöter inte skall bli alltför stort börarbetsmarknadens parter i dessa mål endast företrädas av en arbetsgivar- och enarbetstagarrepresentant. Dessutom bör det införas regler som garanterar en jämnkönsfördelning i jämställdhetsmål.Ett annat viktigt moment i rättegångsreglerna är att grupptalan blir möjlig imål enligt jämställdhetslagen. Utskottet anser att regeringen böråterkomma till med lagförslag om möjlighet till grupptalan ijämställdhetslagen grundat på förslag Grupprättegång(SOU 1994:151).Med detta tillstyrker utskottet motionerna A710 (yrk. 12) och A802 (yrk. 5).Även motion A273 (yrk. 9) får anses tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande rättegångsregler m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A710 yrkande 12 och1997/98:A802 yrkande 5 samt med avslag på motion 1997/98:A273 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,36. Uppföljning av m.m. (mom. 28)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.7 bort ha följande lydelse:I ingressen till slutdokumentet från kvinnokonferensen slås det fast att detär regeringarnas ansvar att se till att konferensens beslut genomförs i landet.Det är därför ett alltför passivt förhållningssätt att skjuta över ansvaret påorganisationer eller organ på det sätt regeringen gjort.Som framgått av bl.a. regeringens skrivelse om jämställdhetspolitiken finnsdet mycket kvar att göra innan åtagandena enligt handlingsplanen är uppfyllda.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ettförslag till och en tidsplan för genomförandet av handlingsplanen från i och i det internationella samarbetet. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker därför motion A807 i berörd del.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande uppföljning av m.m.att med anledning av motion 1997/98:A807 yrkande 10 och medavslag på motion 1997/98:A717 yrkandena 1-3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.37. Uppföljning av m.m. (mom. 28)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.7, från och med den del sombörjar med ?Här framgår av redovisningen? bort ha följande lydelse:Dessvärre är redovisningen inte fullständig. Och i de delar där enredovisning verkligen lämnats tyder allt på att regeringen inte tagit sittansvar i enlighet med åtagandena i handlingsplanen. Det har gått mer än två årsedan handlingsplanen antogs. Regeringen bör redovisa vilka positivaförändringar som har uppnåtts . Utskottet anser attregeringen tydligare bör uttala sig vad gäller mediernas stereotypabeskrivningar av kvinnor och män, på vilket sätt regeringen uppmuntrar tillsjälvsanering i mediesammanhang vad avser bilden av kvinnan och på vilket sättbilden av kvinnan belyses i grönboken i centrum.Med detta tillstyrker utskottet motion A717 i dess helhet.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande uppföljning av m.m.att med anledning av motion 1997/98:A717 yrkandena 1-3 och medavslag på motion 1997/98:A807 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.5 Särskilda yttranden1. LönefrågorKent , , och (alla m)anför:Utskottet citerar ur betänkande Ty makten är din...(SOU 1998:6), enligt vilket det finns en oförklarad skillnad mellan kvinnorsoch mäns löner om . Enligt en av de undersökningar som utförts inomutredningens ram visar det sig att risken för låg lön ökar för såväl kvinnorsom män med en ökad andel kvinnor i yrket. Denna och andra ?oförklarade?skillnader brukar helt eller delvis tillskrivas diskriminering på grund av kön.Andra utredningar, som t.ex. , fann löneskillnader påmellan 1 och i sina undersökningar. Forskarna , , och Trend , och i , har åandra sidan slagit fast att den påstådda lönediskrimineringen av kvinnor tillförmån för män är en myt. De visar att skillnaderna i lön mellan kvinnor ochmän beror på att kvinnor arbetar i låglöneyrken.De löneskillnader som finns förefaller alltså att i allt väsentligt vara ettresultat av den svenska modellen, dvs. ett problem som det socialistiskasamhället har skapat. Till problembilden hör också att skattetrycket förlåginkomsttagare är extremt högt i vid en internationell jämförelse.Problemet med ?the working poor? är därmed en realitet i vårt land.Skälet till att det har blivit på detta sätt är att stora samhällssektorersom är helt kvinnodominerade arbetsfält utgör statliga eller kommunala monopol.Härigenom har den enda arbetsgivaren på området effektivt kunnat förhindra enrimlig löneutveckling för stora grupper på arbetsmarknaden. Den offentligasektorns monopol är en verklig kvinnofälla. Det faktum att kvinnor av traditionhar klumpats ihop till en anonym massa i stället för att ses och värderas somindivider har ytterligare försämrat deras lönebildning.Som en långsiktig och samhällsekonomiskt hållbar strategi för att förbättrakvinnors löneutveckling förespråkar vi följande. Den offentliga sektornsmonopolställning på i princip alla andra områden än de som innefattarmyndighetsutövning skall avskaffas och ersättas med ett system, där staten ochkommunerna upphandlar tjänsterna på en fri marknad eller på annat sättsäkerställer en öppen konkurrens. Kvinnors egenföretagande skall underlättasgenom ett generellt förbättrat företagsklimat, där sänkt skatt på arbete är enväsentlig del. Det skall också bli möjligt för kvinnor - lika väl som för män -att träffa individuella löneavtal med arbetsgivaren, inom ramen för eller vidsidan om gällande kollektivavtal.En medarbetares lön skall återspegla hennes arbetsinsatser, kompetens,engagemang och resultat i arbetet. Myten att det genom arbetsvärdering skullevara möjligt för lagstiftaren, domstolen eller JämO att anvisa några objektivafaktorer som skall ligga till grund för lönesättningen måste avlivas en gångför alla. Arbetsvärdering är ett klumpigt instrument som inte är anpassat tilldagens arbetsmarknad och kommer att bli än mer omöjligt i framtidens alltmerindividualiserade arbetsliv.2. ArbetstidsfrågorIngrid () anför:En arbetstidsförkortning är en nödvändig välfärdsreform som bl.a. handlar omatt fördela det betalda och det obetalda arbetet mellan könen. arbetarmän och kvinnor i stort sett lika mycket, men den betalda arbetstiden och tidenför oavlönat arbete är inte jämlikt fördelade mellan könen. Arbetstidsgapetmellan könen är en orsak till de växande inkomstskillnaderna mellan könen. Ensänkning av för heltidsarbete kan medverka till en jämnare fördelning avdet betalda arbetet och dessutom bidra till en jämnare fördelning avinkomsterna mellan kvinnor och män. Kortare arbetstid skulle öka kvinnornasmöjligheter att arbeta heltid och kunna försörja sig på sin lön. Det skullestärka kvinnornas ekonomiska oberoende och minska deras beroende avtransfereringar, som bostads- och socialbidrag.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i jämställdhetslagen (1991:433)Härigenom föreskrivs i fråga om jämställdhetslagen (1991:433)dels att 6 och 28 §§ skall ha följande lydelse,dels att rubriken närmast före 22 § skall lyda ?Förbud mot trakasserierm.m. ?,dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 22 a och 27 a §§, avföljande lydelse.--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse | Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 6 § |-------------------------------------------------------|Arbetsgivaren skall verka | Arbetsgivaren skall||för att inte någon |vidta åtgärder för att||arbetstagare utsätts för |förebygga och förhindra||sexuella trakasserier |att någon arbetstagare||eller trakasserier på |utsätts för sexuella||grund av en anmälan om |trakasserier eller||könsdiskriminering. |trakasserier på grund av|| |en anmälan om|| |könsdiskriminering. || | Med sexuella|| |trakasserier avses sådant|| |ovälkommet uppträdande av|| |sexuell natur eller annat|| |ovälkommet uppträdande|| |grundat på kön som kränker|| |arbetstagarens integritet|| |i arbetet. |--------------------------------------------------------| 22 a § |-------------------------------------------------------| | En arbetsgivare som får|| |kännedom om att en|| |arbetstagare anser sig ha|| |blivit utsatt för sexuella|| |trakasserier av en annan|| |arbetstagare skall utreda|| |omständigheterna kring de|| |uppgivna trakasserierna|| |och i förekommande fall|| |vidta de åtgärder som|| |skäligen kan krävas för|| |att förhindra fortsatta|| |sexuella trakasserier. |--------------------------------------------------------| 27 a § |-------------------------------------------------------| | Om arbetsgivaren inte|| |fullgör sina skyldigheter|| |enligt 22 a §, skall|| |arbetsgivaren betala|| |skadestånd till|| |arbetstagaren för den|| |kränkning som|| |underlåtenheten innebär. |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------|28 § |-------------------------------------------------------|Om det är skäligt, kan | Om det är skäligt kan||skadestånd enligt 25, 26 |skadestånd enligt 25, 26,||eller 27 § sättas ned |27 eller 27 a § sättas ned||eller helt falla bort. |eller helt falla bort. |-------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 juli 1998.Utskottets ändringsförslagFörslag till lydelse av 6 § jämställdhetslagen (1991:433)-------------------------------------------------------| | || Av regeringen föreslagen | Av utskottet föreslagen||lydelse |lydelse |-------------------------------------------------------| 6 § |-------------------------------------------------------|Arbetsgivaren skall vidta åtgärder för att förebygga||och förhindra att någon arbetstagare utsätts för||sexuella trakasserier eller trakasserier på grund av||en anmälan om könsdiskriminering |-------------------------------------------------------|Med sexuella | Med sexuella||trakasserier avses |trakasserier avses sådant||sådant ovälkommet |ovälkommet uppträdande||uppträdande av sexuell |grundat på kön eller||natur eller annat |ovälkommet uppträdande av||ovälkommet uppträdande |sexuell natur som kränker||grundat på kön som |arbetstagarens integritet||kränker arbetstagarens |i arbetet. ||integritet i arbetet. Sammanfattning......................................11 Propositionen...................................12 Motionerna......................................12.1 Motioner som väckts med anledning av propositionen12.2 Motioner som väckts under den allmänna motionstiden 199723 Utskottet.......................................63.1 Inledning.....................................63.2 Sexuella trakasserier i arbetslivet...........63.3 Mål och inriktning för jämställdhetsarbetet..183.4 Övriga frågor om jämställdhet i arbetslivet..223.5 Särskilt om jämställdhet inom utbildning och forskning313.6 Rättegångsregler.............................333.7 Uppföljning av FN:s fjärde kvinnokonferens m.m.343.8 Hemställan...................................354 Reservationer..................................391. Avslag på regeringens förslag om ändring i jämställdhetslagen(mom. 1), (m) 392. Skydd för arbetssökande (mom. 2), (v).........403. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3), (fp)414. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3), (v)415. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3), (mp)426. Arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärder (mom. 5), (v)427. Arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärder (mom. 5), (mp)438. Arbetsgivarbegreppet m.m. (mom. 7), (v).......449. Ekonomiskt skadestånd (mom. 8), (mp, v).......4410. Spridning av kunskap om sexuella trakasserier (mom. 10), (fp)4511. Mål och inriktning för jämställdhetsarbetet (mom. 11), (fp)4512. Mål och inriktning för jämställdhetsarbetet (mom. 11), (mp)4613. Mål och inriktning för jämställdhetsarbetet (mom. 11), (kd)4714. Könsuppdelad sysselsättningsstatistik m.m. (mom. 12), (v)4715. Könsuppdelad sysselsättningsstatistik m.m. (mom. 12), (mp)4816. Kampanj för ökad jämställdhet (mom. 14), (fp, c, mp, v, kd)4817. Tillsyn av jämställdhetslagens efterlevnad (mom. 15), (fp)4818. Tillsyn av jämställdhetslagens efterlevnad (mom. 15), (mp)4919. Könsuppdelad arbetsmarknad m.m. (mom. 16), (mp)4920. Könsuppdelad arbetsmarknad m.m. (mom. 16), (kd)5021. Tillsättande av löneskillnadskommission (mom. 17), (fp, kd)5022. Tillsättande av löneskillnadskommission (mom. 17), (mp)5123. Könsuppdelad lönestatistik (mom. 18), (fp, kd)5124. Utveckling av arbetsvärdering m.m. (mom. 19), (fp, kd)5125. Utveckling av arbetsvärdering m.m. (mom. 19), (c)5226. JämO:s befogenheter m.m. (mom. 20), (v)......5227. Jämställdhetsrevision (mom. 22), (c).........5328. Kollektiv lönediskriminering m.m. (mom. 23), (v)5329. Arbetstid och jämställdhet (mom. 24), (fp)...5430. Arbetstid och jämställdhet (mom. 24), (mp)...5431. Regeringens utnämningspolitik (mom. 25), (fp)5532. Regeringens utnämningspolitik (mom. 25), (v).5533. Jämställdhet inom utbildning och forskning (mom. 26), (mp)5634. Rättegångsregler m.m. (mom. 27), (c).........5635. Rättegångsregler m.m. (mom. 27), (v).........5736. Uppföljning av m.m. (mom. 28), (v)5737. Uppföljning av m.m. (mom. 28), (mp)585 Särskilda yttranden............................591. Lönefrågor....................................592. Arbetstidsfrågor..............................60Propositionens lagförslag..........................61Utskottets ändringsförslag.........................63