bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Utredning som förhindrar en förfulning av bebyggelsenRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande underrubriken i som börjar med ?Som framgått? ochslutar med ?av ? bort ha följande lydelse:Det är bra att regeringen förelagt förslag om ändringar i PBL iavsikt att bättre än hävda de estetiska värdena och den estetiskakvaliteten i vår bebyggelse. Det är emellertid dags att gå vidareoch öka ambitionen på detta område. Som anförs i motion 1997/98:Kr37 (c) harman i en lagstiftning som förhindrar ful bebyggelse och fula hus. Det kanfinnas anledning att i det fortsatta arbetet med handlingsprogrammet förarkitektur m.m. ge arbetet uppmärksamhet också på den fråga som tagits upp i c-motionen. Regeringen bör förelägga ett förslag i enlighet med vad nuanförts.Riksdagen bör med anledning av yrkande 1 i motionen som sin mening geregeringen till känna vad nu anförts om en utredning om lagstiftning somförhindrar en förfulning av bebyggelsen.4. Miljön och kvaliteten i bebyggelsenOwe () och Per () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande under rubriken i som börjar med ?Denomständigheten? och slutar med ?båda motionsyrkandena? bort ha följandelydelse:I motionerna 1997/98:Kr33 (mp) och 1997/98:Kr38 (v) tas upp frågor av storbetydelse när det gäller att ge det arkitekturpolitiska programmet denbetydenhet det onekligen bör ha. Det är av stor vikt att programmet i denpraktiska hanteringen verkligen genomsyrar utformningen och omdaningen av vårmiljö i avsikt att fokusera bebyggelsemiljön på estetisk kvalitet.Inledningsvis formuleras i propositionen (s. 12) vissa mål för statens arbetemed arkitektur, formgivning och design. Dessa mål är i och för sig bra men intetill fyllest. Vad som saknas är en målformulering som klart och tydligt geruttryck för och betonar vikten av miljön och kvaliteten i bebyggelsen. Inteminst viktigt i sammanhanget är det ekologiska perspektivet och detkonstnärliga inslaget i miljön. Viktigt är också att den byggda miljön ärmångsidig och att materialen är hälsomässigt och ekologiskt anpassade.Vad nu anförts är en anslutning till yrkande 1 i motion 1997/98:Kr33 (mp) ochtill yrkande 1 i motion 1997/98:Kr38 (v). bör med anledning av dessabåda yrkanden som sin mening ge regeringen till känna vad i motionerna anförtsom det ekologiska perspektivet och om miljömål när det gäller genomförandet avdet arkitekturpolitiska programmet.5. Tillgänglighet i bebyggelsenOwe () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande under rubriken i som börjar ?Den av? ochslutar med ?motsvarande delar? bort ha följande lydelse:Frågan om hur ändringarna i PBL kommer att påverka tillgängligheten i miljönhar tagits upp i propositionen och i motionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och1997/98:Kr38 (v) yrkande 2. Utgångspunkten är givetvis atttillgänglighetsaspekten skall tillgodoses i miljön över huvud taget. Till dennafråga kan finnas anledning att återkomma vid behandlingen av den till i maj1998 aviserade byggpropositionen. Vad gäller den nu behandlade frågan om detarkitekturpolitiska handlingsprogrammet delar utskottet motionärernasuppfattning att handikappaspekterna bör få en tydligare utformning. Utskottetdelar också de farhågor som under arbetet med propositionen uttryckts av en delremissinstanser om att lagändringarna kan motverka ökad tillgänglighet ochanvändbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga.Självfallet skulle dessa farhågor minska om också tillgängligheten uttryckligenangavs som ett av målen för statens engagemang i arbetet medhandlingsprogrammet. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen detta till känna. Vad nu anförts innebär en anslutning tillmotionerna 1997/98:Kr34 (kd) yrkande 3 och 1997/98:Kr38 (v) yrkande 2.6. Estetisk utsmyckning och materialvalPer () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubrikenÄndringar i som börjar med ?Det finns? och slutar med?motsvarande del? bort ha följande lydelse:De i mp-motionen 1997/98:Kr33 upptagna frågorna om estetisk utsmyckning ochom materialval för att hävda de miljömässiga aspekterna är utomordentligtviktiga och synnerligen värda att föra fram och tydliggöra.Vad gäller den estetiska utsmyckningen kan erinras om att företrädare förMiljöpartiet också drivit frågan i den bostadspolitiska utredningen och att denäven aktualiserats i mp-motionen 1997/98:Bo21 som väckts med anledning av denbostadspolitiska propositionen 1997/98:119. Denna kommer att behandlas avriksdagen senare i vår.Det finns naturligtvis också anledning att föra fram frågan i detta yttrande.Som motionärerna förordar bör av den totala investeringskostnaden vidny- och ombyggnation avsättas till konstnärlig utsmyckning. Det finns anledningatt erinra om att på förslag av bostadsutskottet beslöt om att bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområdenskulle kunna beviljas. Denna bidragsmöjlighet finns tyvärr inte längre. Det är nu hög tid för och regeringen attåterigen öka ambitionen i enlighet med vad som föreslås i mp-motionen ominvesteringar till konstnärlig estetisk utsmyckning. Givetvis skall vid denestetiska utformningen liksom vid byggande över huvud taget valet av materialgöras utifrån ekologiskt perspektiv.Regeringen bör skyndsamt förelägga förslag i enlighet med vad nuanförts. Detta bör med anledning av motion 1997/98:Kr33 (mp)yrkandena 7 och 12 båda i motsvarande del som sin mening ge regeringen tillkänna.7. Samverkansformer för att fördjupa kunskapen om vår boendemiljöPer () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubrikenÄndringar i som börjar ?Utskottet har? och slutar med ?detanförda? bort ha följande lydelse:I propositionen (s. 34-35) tas upp frågan om samverkan i bevarande- ochutvecklingsområden. I propositionen anges att effektiva former bör skapas fören förbättrad samverkan i sådana områden mellan stat, kommun, fastighetsägareoch näringsliv. avses få i uppdrag att hitta lämpligaformer för hur denna samverkan kan ske mellan den offentliga och privatasektorn. Det är bra att dessa samverkansformer studeras. Emellertid finns, somförs fram i motion 1997/98:Kr33 (mp), också goda skäl att involvera de boende idetta arbete. Det är viktigt att de boendes erfarenheter av sin miljö tas tillvara. Det är betydelsefullt att de ges möjligheter att delta i den miljödebattsom rör närmiljön för att kunna påverka dess utformning.Riksdagen bör med anledning av yrkande 8 i motion 1997/98:Kr33 (mp) som sinmening ge regeringen till känna vad nu anförts om de boendes delaktighet iutvecklingen av sin boendemiljö.8. Boendeplaneringsprogram och bygganmälanOwe () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubrikenÖvriga frågor som börjar med ?Utskottet instämmer? och slutar med?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1997/98:Kr38 (v) finns goda skäl för uppfattningen attkommunerna skall vara skyldiga att upprätta särskilda boendeplaneringsprogramsom skall antas i samband med den obligatoriska översynen av översiktsplanen.Dessa boendeplaneringsprogram skall förmedla en beskrivning av tillståndet iden byggda miljön och hur man vill förändra frågor som berör den fysiskamiljön, trafikfrågor, segregationsproblem, utvecklingen mot det ekologiskthållbara boendet, liksom naturligtvis de estetiska värdenas betydelse.Programmen skall sedan antas av kommunfullmäktige och föregås av en bred debattmed demokratisk förankring.När det gäller själva byggprocessen bör förändringar göras för att geallmänna intressen större insyn och påverkansmöjligheter när det gäller denbyggda miljön.Inga formella krav ställs för samråd med innan enbygglovsansökan lämnas in. När det gäller igångsättning av ett bygge, räckerdet med en bygganmälan senast före byggstart. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om att formerna för bygganmälan bör ses över.Förfarandet avseende bygganmälan inför byggstart bör utvecklas för att gestörre tyngd åt allmänintressen, för att uppnå effektivitet i självabyggprocessen och därmed lägre kostnader samt för att på bästa sätt ta tillvara estetiska värden. Det är också viktigt med tanke på tillgängligheten förhandikappade, kvalitetsfrågor rörande miljövärden och bästa möjliga val avmaterial. bör ges i uppdrag att komma med förslag till förändringar.Vad utskottet nu med anledning av yrkandena 4 och 5 i motion 1997/98: Kr38(v) anfört om boendeplaneringsprogram och bygganmälan bör som sinmening ge regeringen till känna.9. verksamhetPer () anser att den del av bostadsutskottets yttrande under rubrikenÖvriga frågor som börjar ?Utskottet gör? och slutar med ?av ? bort haföljande lydelse:Tyvärr verkar det som om de farhågor som förs fram i motion 1997/98:Kr33 (mp)om neddragningen av verksamheten vid () kommer attförverkligas åtminstone om regeringen får som den vill. I vårpropositionenanges nämligen (s. 108) att det finns anledning att reducera resurserna tillbyggforskningen i dess nuvarande former. Ett beslut om BFR:s framtidainriktning och omfattning bör övervägas av den forskningspolitiska utredningen.Det finns inga bärande skäl att behandla frågan om verksamheten vid BFRseparat.Vad nu anförts om överväganden om verksamheten vid BFR bör medanledning av yrkande 11 i mp-motionen som sin mening ge regeringen till känna. Sammanfattning......................................1Propositionen.......................................1Motionerna..........................................2Ärendets beredning..................................4Utskottet...........................................5Inledning.........................................5Mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (avsnitt5) 6Lagstiftning (avsnitt 6).........................10Behovet av lagändringar (avsnitt 6.1)..........10Plan- och bygglagen (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen(1995:1649) om byggande av järnväg (avsnitten 6.2 och 6.3)10Arbetsmiljölagen...............................18EG-rätten......................................19Lokal folkomröstning m.m.......................20Offentligt och förebildligt (avsnitt 7)..........20Staten som förebild (avsnitt 7.1)..............20Kvalitetsarbete inom statliga myndigheter (avsnitt 7.2)23Ekonomiska styrmedel (avsnitt 7.3).............24Det offentliga rummet (avsnitt 8)................24Helhetsperspektiv på det offentliga rummet (avsnitt 8.1)24Samverkan i bevarande- och utvecklingsområden (avsnitt 8.2)25Kunskap och kompetens (avsnitt 9)................25Universitet och högskolor (avsnitt 9.1)........25Arkitektutbildning (avsnitt 9.1.1)...........25Designutbildning (avsnitt 9.1.2).............27Samverkansfrågor (avsnitt 9.1.3).............27Forskning (avsnitt 9.1.4)....................29Praktik för studenter (avsnitt 9.1.5)........30Förskola och skola (avsnitt 9.2)...............31Information, debatt och marknad (avsnitt 10).....32Inledning......................................32Debatt och utställning (avsnitt 10.1)..........33Nationellt uppdrag inom formgivning och design (avsnitt 10.2)34Design och näringsliv (avsnitt 10.3)...........34Kostnadskonsekvenser (avsnitt 11)................35Övrigt...........................................35Hemställan.......................................36Reservationer......................................391. Ett miljömål m.m. (mom. 2), (c, v, mp)........392. Ett tillgänglighetsmål (mom. 3), (v, kd)......393. Väglagen, samt lagen om byggande av järnväg(mom. 5, 6 och 7), (m)404. Information i plan- och byggfrågor (mom. 8), (m)415. Begreppet estetiskt tilltalande (mom. 9), (v, kd)426. Arkitektens roll och ställning (mom. 11), (m).427. Vissa yrkesgruppers inflytande över byggprocessen (mom. 12), (v)438. Boendeplaneringsprogram, bygglovsansökan och bygganmälan vidbyggstart (mom. 13), (v)439. Lokal folkomröstning m.m. (mom. 16), (mp).....4410. Viss del av investeringskostnaden till konstnärlig och estetiskutsmyckning (mom. 18), (mp)4511. Materialvalet (mom. 19), (mp)................4512. Fackliga företrädares utbildning inom estetik, arkitektur ochformgivning (mom. 20), (mp)4613. Samverkan mellan högskola och folkbildning m.m. (mom. 23), (c, mp)4614. (mom. 25), (mp)..........4715. Praktik för studenter (mom. 26), (mp)........4716. Praktik för studenter (mom. 26), (kd)........4817. pedagogiska modell m.m. (mom. 27), (mp)48BilagorBilaga 1 Propositionens lagförslag.................49Bilaga 2 yttrande 1997/98:BoU6y..53