bet · GL01JoU17 · 1998-02-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas några motioner om kärnsäkerhet och vissa närliggandefrågor. Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning bl.a. till tidigareställningstaganden.Till betänkandet har fogats en reservation och ett särskilt yttrande. 1997/98:Jo730 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om SKB:s undersökningsrätt för slutförvaring av kärnkraftsavfall,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av medborgarkommittéer.1997/98:N216 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett tioårigt moratorium innan beslut fattas om slutgiltigtomhändertagande av kärnavfall.1997/98:N223 av m.fl. (m) vari yrkas34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsmakternas ansvar för frågan om slutförvar av kärnavfall.1997/98:N273 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om slutförvar för MOX-avfall,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda möjligheten att göra en s.k. swap. Kärnsäkerhet och därmed sammanhängande frågor har behandlats av vidflera tillfällen, se bl.a. 1995/96:NU17, 1996/97:JoU16 och 1997/98: BoU3.Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet - den s.k. kärntekniklagen -innehåller grundläggande bestämmelser om säkerheten i samband med sådanverksamhet. I denna lag definieras kärnavfall som använt kärnbränsle som harplacerats i slutförvar, radioaktivt ämne som har bildats i kärntekniskanläggning, material eller annat som har tillhört en kärnteknisk anläggning ochblivit radioaktivt förorenat samt radioaktiva delar av en kärntekniskanläggning som avvecklas. Med kärnteknisk anläggning avses i lagen förutomkärnkraftsreaktor bl.a. anläggning för utvinning, framställning, hantering,bearbetning, förvaring (lagring) av kärnämne samt anläggning för hantering,bearbetning, lagring eller slutförvaring av kärnavfall.Fyra kraftföretag i producerar el med kärnkraft: Forsmarks KraftgruppAB, , och . Dessa fyra företag harbildat ett gemensamt bolag, (), med uppgiftatt svara för hanteringen av kärnbränslet och kärnavfallet.I motion Jo730 (fp) yrkande 1 anförs att SKB:s rätt att göra förstudier ochgrundliga undersökningar i alla kommuner skall tydliggöras. Enligt motion N223(m) yrkande 34 bör det ankomma på regeringen att vidta erforderliga åtgärderför att säkerställa slutförvarsfrågans lösning. I motion N216 (kd) yrkande 11föreslås ett tioårigt moratorium innan beslut fattas om hur kärn-avfalletslutligen skall omhändertas.Såvitt gäller ansvaret för hantering av kärnavfall vill utskottet erinra omatt det i 10 § kärntekniklagen föreskrivs att den som har tillstånd tillkärnteknisk verksamhet bl.a. skall svara för att erforderliga åtgärder skallvidtas för att på ett säkert sätt hantera och slutförvara i verksamhetenuppkommet kärnavfall eller däri uppkommet kärnbränsle som inte används på nytt.Beslutsordningen beträffande omhändertagande av kärnavfall behandlades avutskottet i betänkande 1996/97:JoU16 s. 14, varvid utskottet pekade på dennoggranna beslutsprocess som omgärdar prövningen av lagringsmetoder förkärnavfall. Vidare anförde utskottet bl.a. att regeringen i december 1996prövat SKB:s forskningsprogram angående kärnbränsle och kärnavfall samt att SKBunder skulle komplettera sin översiktsstudie genom att mer ingåenderedovisa de faktorer som borde styra valet av plats för slutförvar. Utskottethar inhämtat besked från SKB att den angivna tidpunkten alltjämt gäller.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo730 (fp)yrkande 1, N223 (m) yrkande 34 och N216 (kd) yrkande 11 lämnas utan vidareåtgärd.I motion Jo730 (fp) yrkande 3 framförs att lokala medborgarkommittéer börinrättas i de kommuner som kan vara aktuella när det gäller lagring avkärnavfall. Denna fråga behandlades av utskottet i betänkande 1996/97: JoU16 s.15. Utskottet anförde att frågan om allmänhetens inflytande m.m. vid uppförandeav kärnteknisk anläggning behandlats i betänkandet Ds 1996:22 Ökat inflytandeför allmänheten vid prövning av tillstånd enligt kärntekniklagen samt attbetänkandet överlämnats till för samordning med arbetetpå följdlagstiftning till . kan tilläggas att regeringen ilagrådsremiss angående följdlagstiftning till miljöbalkenhar föreslagit en ändring i kärntekniklagen innebärande ett obligatoriskt kravpå miljökonsekvensbeskrivning (MKB) i ärenden om tillstånd till uppförande,innehav eller drift av kärnteknisk anläggning. Enligt lagrådsremissen skallvidare den föreslagna regler tillämpas när det gällerförfarandereglerna, t.ex. kraven på MKB samt planer och planeringsunderlag.Dessa regler innebär bl.a. att ett tidigt samråd skall hållas bl.a. medenskilda som särskilt berörs. För verksamheter som kan antas ha betydandemiljöpåverkan skall genomföras ett förfarande med miljökonsekvensbedömning somär ett utvidgat samråd med fler myndigheter och en bredare allmänhet (se prop.1997/98:45).Det ovan angivna förfarandet avser således prövningen enligt kärntekniklagen,varvid en samlad bedömning skall göras av den kärntekniska verksamhetensinverkan på människors hälsa och på miljön. Härtill kommer att den föreslagnamiljöbalken innebär att en tillåtlighetsprövning skall göras av regeringen närdet gäller anläggningar för kärnteknisk verksamhet. Denna prövning, sommotsvarar den prövning som sker enligt naturresurslagen (1987:12), skallavse övergripande frågor såsom anläggningarnas lokalisering, art och omfattningsamt frågor om verksamhetens effekter på markanvändning och miljö, energi,transporter m.m. Även vid den prövningen ställs krav på MKB, varvid de ovanbeskrivna samrådsreglerna med allmänheten blir tillämpliga.Vidare kan tilläggas att den avgift som skall betalas enligt lagen(1992:1537) om finansiering av framtida utgifter m.m. för utbränt kärnbränsle(finansieringslagen) skall täcka de kostnader som staten, kommunerna ellerreaktorinnehavarna har för information till allmänheten, jfr 4 § andra stycketnämnda lag. I förarbetena till ett förslag om ändring i lagen (prop. 1995/96:83s. 29) anfördes att vikten av att allmänheten ges insyn i och information omden verksamhet som i landet bedrivs på kärnenergiområdet hade fått förnyadaktualitet i samband med att SKB påbörjat arbetet med att finna lämpligaplatser för slutförvar. Vidare påtalades att det mot den bakgrunden fannssärskilda skäl att i de kommuner där undersökningsarbeten avseende slutförvaretpågår lokalt kunna lämna information till allmänheten.Av det anförda framgår att frågan om allmänhetens inflytande när det gällerkärntekniska anläggningar är föremål för behandling i . Likasåhar vikten av information till allmänheten betonats genom den ovan beskrivnalagändringen i finansieringslagen. Motion Jo730 (fp) yrkande 3 avstyrks i denmån den inte kan anses tillgodosedd med det anförda.Yrkande 4 i motion N273 (mp) angående slutförvar av MOX-avfall tycks syfta påen kort beskrivning i motionen angående det faktum att utländskt MOX-avfallförvaras i mellanlagret i . Såvitt utskottet kan utläsa avmotiveringen framförs inget yrkande om preciserade åtgärder från regeringenssida, och motionen avstyrks i denna del.I motion N273 (mp) yrkande 5 påtalas att skickade omkring 140ton använt kärnbränsle till . Motionärerna anför att regeringen gettklartecken till upparbetning av kärnavfallet och menar att detta betyder attdet produceras plutonium av det svenska avfallet samt att det finns riskatt plutoniet används till framställning av s.k. MOX-bränsle. Motionärernaställer frågor om hur skall lösa problemet med det upparbetadekärnavfallet och om skall göra en s.k. swap och ta hem motsvarandemängd och samma typ av kärnbränsle som en gång skickades och som uppstår isvenska kärnkraftverk.Miljöministern förklarade i frågesvar (1996/97:740) ochden (1997/98:341) bl.a. att en utredning visat att det i ochför sig vore tekniskt möjligt att ta tillbaka bränslet utan att detupparbetades, men att det skulle vara förenat med både säkerhetsproblem förpersonalen och stora kostnader. Vidare påtalade ministern att användande avMOX-bränsle och överlåtelse av plutonium för att låta ett kärnkraftsföretagtillverka MOX-bränsle kräver regeringens tillstånd.Av miljöministerns frågesvar framgår att frågan om det aktuella kärnavfalletutretts. Någon ytterligare åtgärd är enligt utskottets mening inte påkallad.Motion N273 yrkande 5 avstyrks. beträffande slutförvaring av kärnavfallatt avslår motionerna 1997/98:Jo730 yrkande 1, 1997/98: N216 yrkande11 och 1997/98:N223 yrkande 34,res. 1 (m)2. beträffande införande av lokala medborgarkommittéeratt avslår motion 1997/98:Jo730 yrkande 3,3. beträffande MOX-avfallatt avslår motion 1997/98:N273 yrkandena 4 och 5.Stockholm den 12 februari 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),() och (). Slutförvaring av kärnavfall (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med ?Besluts-ordningen beträffande? och slutar med ?vidare åtgärd? bort ha följande lydelse:Några politiska beslut om formerna för slutförvar har inte fattats. SKB:sarbetshypotes är inriktad mot ett koncept som innebär inkapsling ochslutdeponering av allt högaktivt avfall i ett djupförvar ner i detsvenska urberget. Innan SKB:s koncept kan utvecklas färdigt behöver företagetgenomföra förstudier och platsundersökningar på ett antal orter i landet. Somframhålls i motion N223 (m) yrkande 34 har detta förhindrats i bl.a. Storumanoch efter lokala folkomröstningar, varvid omröstningarna i praktikengjorts till en fråga om godkännande eller ej av ett slutförvar i kommunen.Resultatet blir dels att SKB inte kan färdigutveckla sitt koncept föravfallshanteringen, dels att det finns risk för att förstudierna styrs tillorter med potentiellt positiv opinion snarare än till orter med optimalageologiska och andra förutsättningar. Enligt utskottets uppfattning är denlokala opinionen i olika kommuner mycket viktig att beakta. Den bör dock intevägas in förrän en godkänd slutförvarsmetod tagits fram och olika alternativtill lokalisering föreligger. Det bör därför ankomma på regeringen att vidtaerforderliga åtgärder för att säkerställa slutförvarsfrågans lösning. Detta börriksdagen, med anledning av motion N223 (m) yrkande 34, ge regeringen tillkänna. Motionerna Jo730 (fp) yrkande 1 och N216 (kd) yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande slutförvaring av kärnavfallatt med anledning av motion 1997/98:N223 yrkande 34 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo730 yrkande 1 och 1997/98: N216 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeMOX-bränsle m.m.Gudrun () anför:I motion 1997/98:N273 av m.fl. (mp) utvecklas de grönassyn på MOX-bränsle och risker med detta.För ett år sedan presenterades en utredning om förutsättningarna för att tillSverige återföra det svenska kärnbränsle som sänts till ochslutförvara det här utan upparbetning. Då framgick det att det skulle blimycket dyrt att återta de ca kärnbränsle som frågan gäller och att enomkonditionering hade varit nödvändig.Enligt ursprungligt avtal med BNFL skall kärnavfallet upparbetas ochplutoniet samt uranet därefter skickas tillbaka till . Halvaupparbetningen har betalats av OKG, kraftgrupp. gavregeringen klartecken för en sådan upparbetning. Det betyder att det produceras900 kg plutonium av det svenska avfallet. plutonium motsvarar 180nagasakibomber.Risken finns att plutoniet kommer att användas för framställning av MOX-bränsle, som består av plutonium och uran. tar Sellafielden ny fabrik i bruk med en kapacitet av MOX-bränsle. 1996 producerades125 ton MOX-bränsle i hela världen!Regeringen har tagit beslut om direktdeponering i stället för upparbetningefter 1980 och har bl.a. skrivit: ?Den nuvarande svenska politiken när detgäller använt kärnbränsle är inriktad på direkt slutförvaring av bränslet utanupparbetning. Om detta råder enighet i . Ett av motiven till dennahållning rör frågan om ickespridning av kärnvapen mot bakgrund av att plutoniumfrigörs vid upparbetning. ?Det är mycket farligt att använda MOX-bränsle, mixed plutonium-uran, menmånga länder ser en möjlighet att göra goda affärer. De argumenterar med kan minska plutoniumberget genom att använda MOX-bränsle. Men sanningen äratt man brukar köra 1/3 MOX och 2/3 vanligt kärnbränsle. Då minskar plutoniet iMOX-bränslet men växer i det andra bränslet. I slutänden blir det meraplutonium.MOX-avfallet har kraftigare neutronstrålning än vanligtkärnkraftsavfall. Plutoniuminnehållet gör det farligare att hantera än vanligturanbränsle. Använt MOX-bränsle innehåller avsevärt högre halter än vanligtanvänt uranbränsle av flera andra transuraner, t.ex. det extremt långlivadeneptunium 237 och det ytterst radioaktiva curium 242.Vi i de gröna anser att kraftgrupp eller något annatsvenskt kärnkraftsföretag aldrig skall få tillstånd att använda MOX-bränsle.Eftersom miljöministern i en interpellationsdebatt uttryckt liknande farhågoroch åsikter som i fråga om MOX-bränsle reserverar vi oss inte idetta betänkande. Vi avser dock att bevaka frågan och att vid behov återkomma ifrågan på andra sätt.