bet · GL01UbU10 · 1998-03-05 00:00:00 — ?Den bild [av det individuella programmet] somkommittén fått - genom egna studiebesök, genom utvärdering och enegen enkät - är i stort sett positiv.? Kommittén redovisar också att elevernahar en positiv syn på programmet - även de elever som i början varit negativa.Beträffande förslaget om införande av ett personligt program hänvisar utskottettill bestämmelserna om specialutformat program i gymnasieförordningen (2 kap.18 §). Av dessa föreskrifter framgår bl.a. att ett specialutformat programskall innehålla kärnämnena och att det i övrigt består av kurser som kanförekomma på nationella program. Ett specialutformat program kan läggas upp fören enskild elev eller för en grupp av elever. Utskottet anser det inte påkallatmed något uttalande av med anledning av yrkandena. Utskottet föreslåralltså att avslår yrkandena.Utskottet avstyrker även förslagen i motion 1997/98:Ub221 yrkande 10 ominförande av ett teknikprogram, i motion 1997/98:Ub259 om att ändra namnet påindustriprogrammet till teknikerprogrammet samt påpekandet i motion1997/98:Ub221 yrkande 7 om praktikprogram. Utskottet hänvisar till att dessafrågor bereds i . Som utskottet tidigarehar redovisat avser regeringen att lämna en proposition om gymnasieskolan i maj1998. En särskild arbetsgrupp har i uppdrag att lämna förslag till hur ettpraktikprogram kan organiseras inom ramen för det individuella programmet.Vidare föreslås i departementspromemorian Gymnasieskola i ständig utveckling(Ds 1997:78) att ett nytt nationellt program med olika tekniska inriktningar -teknikprogram - införs.Beträffande förslaget i motion 1997/98:Ub247 yrkande 14 att börges ansvaret att förklara om en lokal gren skall vara riksrekryterande pågrundval av utbildningens innehåll samt förslaget i motion 1997/98:A457 yrkande11 om ökad satsning på lokala utbildningar vill utskottet hänvisa till attutskottet under föregående har behandlat och avstyrkt motsvarandeyrkanden (bet. 1996/97:UbU7 s. 7 och s. 8). har beslutat i enlighetmed utskottets förslag. Utskottet har ingen annan uppfattning nu och avstyrkeryrkandena.Utskottet avstyrker också yrkandena 1 och 10 i motion 1997/98:Ub215 omelevinflytande. En försöksverksamhet med lokala styrelser med elevmajoritetinleddes och skall pågå (prop. 1996/97:109, bet.UbU10). Under försöksverksamheten får kommunerna överlåta vissa ansvars- ochbeslutsfunktioner som annars ligger på styrelsen för utbildningen eller rektorvid en skola till en lokal styrelse med elevmajoritet. Utskottet anser attdenna försöksverksamhet är viktig. Den markerar att eleverna är kompetenta attta ett större ansvar. Vid behandlingen av propositionen anförde utskottetbl.a. att elevinflytandet inte enbart är en rättvise- och demokratifråga utanockså en fråga om utbildningskvalitet. Utskottet är inte berett att föreslåändringar i den pågående försöksverksamheten. När det gäller yrkandet attelevernas val av kurser inom ämnena skall utvecklas hänvisar utskottet till attfrågor om bl.a. en modernisering av gymnasieskolans programutbud ochstudievägsstrukturen inom programmen f.n. bereds inom Utbildningsdepartementet.Förslag om ändringar har lämnats i den tidigare nämnda departementspromemorian.Vidare har i sitt slutbetänkande föreslagit att det skallinföras en bestämmelse i skollagen att kommunerna skall sträva efter atttillgodose elevernas val av kurs. Kommittén pekar bl.a. på att samarbete mellanskolor och kommuner är en metod som gör det möjligt att tillgodose höga krav påbåde elevers valmöjligheter och god ekonomi i kommunerna.Timplanen och kärnämnenaMotionernaEnligt motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub247 (m)yrkande 3 och 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 4 bör gymnasieskolans timplanavskaffas. Motionärerna framhåller att det nu är tid att tydligt markera attgymnasieskolan skall vara målstyrd. Detta skulle öka flexibiliteten och göragymnasieskolan mer anpassningsbar allt efter elevernas varierande behov. Imotion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 20 framhålls att timplanen böravskaffas för att ge möjlighet till en tydlig målstyrning av gymnasieskolan.Enligt motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 19 är det viktigt att fortsättanedtoningen av timplanens betydelse och stärka utvecklingen av målinriktadestudier efter individuellt anpassade studieplaner och stort elevinflytande igymnasieskolan.Frågan om antalet kärnämnen tas upp i tre motioner. I motion 1997/98:Ub247(m) yrkande 4 föreslås att antalet kärnämnen minskas till att omfatta ämnenasvenska, engelska, matematik, samhällskunskap och idrott och hälsa. De ämnensom är kärnämnen skall ingå som karaktärs-ämnen i programmet, menomfattningen av dem bör diskuteras inom varje program. Enligt motion1997/98:Ub221 (fp) yrkande 1 bör antalet kärnämnen begränsas till svenska,engelska och matematik samt möjligen ytterligare ett eller två ämnen.Motionärerna anser att en analys bör göras med utgångspunkt från deerfarenheter som finns. I motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 4 betonasreligionsämnets betydelse. Motionärerna anser att en omfattande analys måstegöras av antalet kärnämnen och deras inriktning innan eventuella förändringargenomförs.Enligt motionerna 1997/98:Ub247 (m) yrkande 1, 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 2och 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 3 bör alternativa kurser införas i de mestomfattande kärnämnena (svenska, engelska och matematik). Motionärerna anser attdessa ämnen bör indelas i etapper, där eleverna kan läsa kurser med olikaambitionsnivå i olika takt. De poängterar att det självfallet skall varamöjligt att senare komplettera och läsa in en högre kurs.I motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 5 begärs att ser överkommentarerna till kärnämnena i syfte att deklarera vikten av samverkan mellankärnämnen och karaktärsämnen.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att den garanterade tiden enligt timplanen för ettnationellt eller specialutformat program är som alla elever skallerbjudas, men den kan både överskridas och underskridas. Begreppet minstagaranterad undervisningstid för ämnen i gymnasieskolan har ersatts medriktvärden för undervisningstiden. Målen i kursplanerna har därmed fått enstarkare betydelse (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5). I den tidigarenämnda departementspromemorian (Ds 1997:78), som för närvaranderemissbehandlas, föreslås att antalet gymnasiepoäng skall vara lika för allaprogram. Vidare föreslås att en garanterad undervisningstid för programmenbehålls. Den behöver dock inte vara samma för alla program. Detta innebärenligt förslaget att de enskilda kursernas omfattning i gymnasiepoängfrikopplas från en timplan.Med hänvisning till det anförda och till att frågor om gymnasieskolansutveckling bereds inom avstyrkerutskottet yrkandena om avskaffande av timplanen m.m. Utskottet föreslår såledesatt motion 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub215 yrkande 20,1997/98:Ub221 yrkande 4, 1997/98:Ub247 yrkande 3 och 1997/98:Ub807 yrkande 19avslås av riksdagen.Utskottet avstyrker med hänvisning till pågående beredningsarbete ävenyrkandena om förändringar i fråga om antalet kärnämnen (motion 1997/98: Ub215yrk. 4, 1997/98:Ub221 yrk. 1 och 1997/98:Ub247 yrk. 4), förslag om alternativakurser i kärnämnena (motion 1997/98:Ub215 yrk. 3, 1997/98: Ub221 yrk. 2 och1997/98:Ub247 yrk. 1) samt förslag i fråga om samverkan mellan kärnämnen ochkaraktärsämnen (motion 1997/98:Ub215 yrk. Frågor med anknytning tillkärnämnena behandlas i den nämnda departementspromemorian (Ds 1997:78 s. 76).Bland annat redovisas där att en revidering av kärnämnena svenska, engelska ochmatematik pågår inom . Förslag kommer att lämnas tillregeringen . Beträffande de tre kärnämneskurserna om 30 poäng(Estetisk verksamhet, Naturkunskap och Religionskunskap) presenteras ipromemorian tre alternativa lösningar:1. Kärnämnenas omfattning i poäng blir densamma som (680), kärn-ämnenaminskas från åtta till sex och de tre nuvarande 30-poängskurserna erbjuds somalternativkurser omfattande 90 poäng. Därmed skulle i ett fullständigtnationellt eller specialutformat program i gymnasieskolan obligatoriskt ingå enav de tre 90-poängskurserna.2. Kärnämnenas omfattning i poäng blir densamma som (680) och en nytvärvetenskaplig kurs om 90 poäng skapas, där målen formuleras så attkunskapsmålen för de tre nuvarande 30-poängskurserna ingår.3. Det totala utrymmet för kärnämneskurserna minskas med 20 poäng (660) ochantalet kärnämnen minskas från åtta till sex. Två kurser föreslås få en störreomfattning i poäng än , Estetisk verksamhet 50 poäng och Samhällskunskap A110 poäng. Två kurser utgår som kärnämnen, Religionskunskap A och NaturkunskapA, men motsvarande kunskapsmål förs in i andra kurser, i en revideradSamhällskunskap A respektive i olika karaktärs-ämneskurser med anknytning tillnaturvetenskaps- och miljökunskapsområdet.Frågan bereds vidare inom Utbildningsdepartementet.LärlingsutbildningMotionernaI motionerna 1997/98:Ub247 (m) yrkande 11 och 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 13föreslås att en modern lärlingsutbildning införs. Motionärerna anser att skolanoch arbetslivet skall dela på ansvaret för utbildningen. Lärlingsutbildningenbör organiseras under ett eget program i gymnasieskolan. Arbetsplatsen bör fåersättning motsvarande kommunens kostnader yrkesutbildning.Lärlingen bör få ersättning från arbetsplatsen motsvarande insatsen iproduktionen. Utbildningen bör avslutas med gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller en yrkesexamen. Liknande tankegångar finns i motionerna1997/98:Ub215 (kd) yrkande 18 och 1997/98:A415 (m) yrkande 4. I den förstnämnda motionen framhålls dock att lärlingssystem bör byggas upp inom fler avgymnasieskolans program. Vidare poängteras att lärlingsdelen bör få påbörjasdirekt och inte först under det tredje året. I yrkande 5 i den sist nämndamotionen föreslås ett regionalt försöksprojekt med en förbättradlärlingsutbildning i . I motion 1997/98:Sk321 (m) yrkande 1 pekaspå att ungdomsarbetslösheten är ett problem i hela landet. Motionärerna anseratt det är hög tid att satsa på lärlingsutbildning i företagen. I motion1997/87:Ub251 (m, c, fp, kd) framhålls att ett lärlingssystem skall varaflexibelt och möjligt att anpassa till företagens villkor. Motionärerna anseratt administrationen av utbildningen bör skötas utanför gymnasieskolan, t.ex.av branschförbunden själva. Enligt motion 1997/98:Sk738 (c) yrkande 4 behövsett flexibelt system för lärlingsutbildning för de ungdomar som inte vill, kaneller orkar läsa vidare efter . Lärlingsutbildning skall vara ettalternativ till gymnasieutbildning och inte bara ett komplement.Enligt motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 3 bör lärlingsutbildning varaeftergymnasial och ett gemensamt åtagande för arbetsliv och högskola.Utbildningen bör vara ett- eller tvåårig och utmynna i någon form av exameneller certifiering. Motionärerna anser att avtalad lön bör utgå till lärlingenunder hela utbildningen. Det bör vara möjligt att tillgodoräkna vissa delar avutbildningen vid fortsatta studier vid högskolan. För att lärlingsutbildningenskall bli ett kraftfullt instrument i svensk yrkesutbildning bör även deeftergymnasiala lärlingsutbildningarna utvecklas, heter det i motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 24. Motionärerna pekar på att erfarenheterna frånförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning bör vara till stor hjälpnär det gäller att hitta lämpliga organisationsformer. Det är viktigt attarbetsmarknadens parter stimuleras att aktivt delta och också ta initiativ tillutvecklingen av olika lärlingsutbildningar.Utskottets bedömningRegeringen redovisade i utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112, bet. UbU13) sinuppfattning att programmen med yrkesämnen behöver stärkas till innehåll ochuppläggning samt utvecklas kvalitativt. En större flexibilitet behöver enligtregeringen skapas. Ett nationellt program med yrkesämnen skall kunna läggas upppå olika sätt. Regeringen redovisade också sin uppfattning att en alternativstudieväg - en modern lärlingsutbildning - bör införas inom programmen. Den börerbjudas som alternativ till nuvarande studieorganisation och efter ca två årsgymnasieutbildning kunna utgöra en väg att fullfölja ett nationellt program på.Enligt regeringens uppfattning skall eleven ha elevstatus även underlärlingsdelen. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16,bet. UbU1) avsattes för bl.a. en försöksverksamhet medlärlingsutbildning. Regeringen utfärdade en förordning om försöksverksamheten ioktober 1997 (SFS 1997:762). Den har medgivit att 15 kommuner får startapilotprojekt inom ramen för försöksverksamheten.I departementspromemorian (Ds 1997:78) föreslås att en ny lärlingsutbildningbör införas som en fortsättning på försöksverksamheten. att arbetsplatsförlagd utbildning (APU) skall få en större omfattningredan under det första året av utbildningen. Vidare framhålls attlärlingsutbildningen bör bygga på de riktlinjer som gäller för pilotprojektenoch modifieras utifrån de erfarenheter som kommer fram från dessa.Utskottet konstaterar att en försöksverksamhet med utveckling avlärlingsutbildning pågår och att förslag om lärlingsutbildning lämnas idepartementspromemorian. Utskottet anser inte att bör föregripapågående utvecklings- och beredningsarbete vad avser lärlingsutbildning.Riksdagen bör enligt utskottets uppfattning avslå yrkandena omlärlingsutbildning (motionerna 1997/98:Ub215 yrk. 18, 1997/98:Ub221 yrk. 13,1997/98: Ub247 yrk. 11, 1997/98:Ub251, 1997/98:A415 yrk. 4 och 5, 1997/98:Sk321yrk. 1 och 1997/98:Sk738 yrk. 4).När det gäller eftergymnasial lärlingsutbildning erinrar utskottet om attriksdagen har beslutat om en försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildningpå eftergymnasial nivå (prop. 1995/96:145, bet. UbU8, rskr. 224).Försöksverksamheten inleddes och skall pågå . Utbildningenskall förena en praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kunskaper. Denskall ges formen av lärande i arbete på en arbetsplats under ca en tredjedel avutbildningstiden. Kommittén som leder försöksverksamheten skall slutföra sittarbete före utgången av . I budgetpropositionen för informerarregeringen om att en arbetsgrupp tillsatts som bl.a. med utgångspunkt iförsöksverksamheten skall förbereda ett regeringsförslag om den kvalificeradeyrkesutbildningen.Utskottet vill även peka på att regeringen i proposition 1995/96:222 Vissaåtgärder för att halvera arbetslösheten , ändrade anslag /96, finansiering m.m. ägnade ett särskilt avsnitt åtlärlingsutbildning och arbetsplatsförlagd utbildning (avsnitt 6.23). Utskottetinstämde vid sin behandling av ärendet (yttr. 1995/96:UbU7y) i regeringensuppfattning att sådan utbildning borde kunna utnyttjas betydligt mer än vad somsker , inte minst när man vänder sig till vuxna som vill ha enyrkesutbildning och föredrar en i stor utsträckning arbetsplatsförlagdutbildning framför ren skolutbildning. Lärlingsutbildning ocharbetsplatsförlagd utbildning kan i betydande utsträckning utformas ochutvecklas efter lokala behov i samspel mellan komvux och det lokalanäringslivet som en utbildning till stor del på arbetsplats, med eller utananställning, och kombinerad med skolförlagda studier i några kärnämnenoch/eller delar av berörda yrkes-ämnen, heter det i utskottsbetänkandet.Utskottet fann också skäl att lyfta fram vad regeringen anförde om att vissarbetsmarknadsutbildning skulle kunna bli ett slags lärlingsutbildning för demsom fyllt 20 år.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör avslå motionerna1997/98:Ub281 yrkande 3 och 1997/98:Ub807 yrkande 24.Samverkan skola - arbetslivMotionernaEnligt motion 1997/98:Ub247 (m) yrkande 8 är samverkan mellan skola ocharbetsliv en god grund för yrkesutbildning av hög kvalitet. Motionärernaförordar ett system där yrkesutbildningen är en kombination av lärande i bådeskola och arbetsliv. Detta förutsätter att såväl arbetsliv som skola harinflytande och ansvar för utbildningen. Liknande tankegångar finns i motion1997/98:Ub221 (fp) yrkande 11. Vikten av att skola och arbetsliv tar ettbetydligt större ansvar och samverkar betonas. Motionärerna pekar på attengagemanget från arbetslivets sida måste öka och skolan måste lära sig attarbeta tillsammans med arbetslivet.Frågor om den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) behandlas i fleramotioner. Enligt motionerna 1997/98:Ub247 (m) yrkande 10 och 1997/98: A415 (m)yrkande 3 är det nödvändigt att det införs en finansieringsmodell som gör detattraktivt för arbetsplatserna att ta emot APU-elever. Regeringen bör återkommatill med förslag utifrån de riktlinjer som föreslogs i betänkandetHöj ribban! (SOU 1994:101). Enligt det sist nämnda yrkandet bör regeringen ävenåterkomma med förslag där andelen APU i yrkesämnet blir större. I motion1997/98:Ub807 (mp) yrkande 20 framhålls vikten av att insatserna i första handkoncentreras på att få den redan beslutade APU:n att fungera och att man förstdärefter utreder möjligheterna för en utökad APU som ett led i en bättreyrkesförberedande utbildning. - Det är angeläget att APU införs inom fler avgymnasieskolans program, heter det i motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 19.Motionärerna anser att inte minst eleverna inom det samhällsvetenskapligaprogrammet behöver APU för sin utveckling och för stimulans i studierna.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett flertal tillfällen, senast i betänkandena /97:UbU7(s. 13) och 1996/97:UbU13 (s. 25), behandlat frågor med anknytning tillsamverkan mellan skola - arbetsliv och arbetsplatsförlagd utbildning (APU).Utskottet upprepar att det är mycket angeläget med en samverkan mellan skolanoch arbetslivet. Detta medför en förbättring av kvaliteten för allgymnasieutbildning. Särskilt när det gäller yrkesutbildning är dettanaturligtvis av största vikt. Utskottet delar härvidlag motionärernasuppfattning. Utskottet anser också att engagemanget från arbetslivets sidamåste öka. måste skolan lära sig att arbeta tillsammans medarbetslivet. Frågor som rör samverkan mellan skola och arbetsliv har behandlatsav , bl.a. i delbetänkandet Den nya gymnasieskolan - steg försteg (SOU 1997:1). Kommittén framhåller att samverkan mellan arbetslivet ochskolan på lokal nivå kan ha stor betydelse för kvaliteten på yrkesutbildningen.Kommittén anser att särskilda lokala organ (yrkesråd/programråd) skulle kunnaarbeta med kvalitetssäkring av yrkesutbildningen. Utskottet anser att riksdagenbör avslå motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 11 och 1997/98: Ub247 yrkande 8 medhänvisning till vad utskottet anfört.Beträffande den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) vill utskottet anföraföljande.Genom en ändring i gymnasieförordningen får styrelsen för utbildningenbestämma att APU skall förekomma på det estetiska programmet,naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet (5 kap. 17 §).Kommunen beslutar om omfattningen av APU på dessa program. Dennaförordningsändring gäller fr.o.m. . APU skall förekomma påsamtliga övriga nationella program. I fråga om program med yrkesämnen skall APUuppgå . Utskottet konstaterar att det således är fulltmöjligt numera för en kommun att besluta om t.ex. APU på detsamhällsvetenskapliga programmet.När det gäller de framförda förslagen om att öka andelen APU noterarutskottet att i sitt slutbetänkande bl.a. framhållit att dennuvarande minimigränsen för APU på program med yrkesämnen bör kunnahöjas. Som utskottet har redovisat remissbehandlas betänkandet förnärvarande.Utskottet upprepar vad utskottet tidigare anfört, bl.a. i betänkande1996/97:UbU7 (s. 14) i fråga om finansiering av den arbetsplatsförlagdautbildningen. Utskottet anser att det finns anledning att anta att det främstär andra insatser än ekonomiska som främjar en kvalitativt god utbildning somförläggs till arbetslivet. Utskottet fäster stor vikt vid att en särskildmålbeskrivning för APU utarbetas. Enligt vad utskottet har inhämtat harSkolverket lämnat förslag till en sådan målbeskrivning till regeringen.Förslaget bereds nu i Utbildningsdepartementet.Med hänvisning till vad utskottet anfört om APU avstyrks motionerna1997/98:Ub215 yrkande 19, 1997/98:Ub247 yrkande 10, 1997/98:Ub807 yrkande 20och 1997/98:A415 yrkande 3.Utbildning i företagarkunskap/entreprenörskapMotionernaFörslag om utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap finns i fleramotioner. I motionerna 1997/98:Ub267 (c) yrkande 12, 1997/98:A203 (c) yrkande6, 1997/98:Ub213 (c) och 1997/98:N308 (c) yrkande 1 framhålls behovet av attgymnasieskolans utbildningar generellt inriktas mer mot entreprenörskap.Regeringen bör ta initiativ i frågan och återkomma till . Enligt detvå sistnämnda motionerna bör en översyn göras syftande till en integrering avundervisning i företagarkunskap/entreprenörskap och andra ämnen i såvälgrundskolan som gymnasieskolan. Enligt motion 1997/98:N307 (fp) yrkande 3 börföretagande placeras på schemat i skolorna. Motionärerna pekar på att kunskaperoch personliga erfarenheter av företagande i hög grad påverkar viljan attstarta eget företag. Enligt motion 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 9 bör man inomramen för det individuella programmet kunna finna flexibla kombinationer avutbildningar som stimulerar och ger kunskaper inför ett eget företagande.Motionärerna pekar på att man ofta finner att entreprenörerna och innovatörernavar de elever som hade svårt att finna sig till rätt i skolans värld. Det ärviktigt att skolan finnner nya vägar att ta till vara dessa elevers behov.Enligt motionerna 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 11 och 1997/98:N274 (kd) yrkande15 bör ett nationellt program med inriktning på företagande och entreprenörskapinföras i gymnasieskolan. Motionärerna anser att detta bör beaktas i sambandmed att programstrukturen ses över.Utskottets bedömningUtskottet har under föregående utförligt behandlat frågor omutbildning i företagarkunskap och entreprenörskap i sitt betänkande 1997/98:UbU7 (s. 15). Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde. Utskottet villdock kort återge vissa delar av utskottets motivering. Utskottet pekade bl.a.på att förmåga att lösa problem, ta initiativ och förmåga att vara flexibel ochkreativ samt självtillit är viktiga egenskaper för alla individer, inte baraför blivande företagare och entreprenörer, både i arbetslivet och i livet iövrigt. Utskottet kunde konstatera att läroplanerna tar upp dessa aspekter.Utskottet kunde också konstatera att den nya gymnasieskolan ger ett betydligtstörre utrymme för flexibla lösningar på lokal nivå, vilket många kommunerutnyttjat. Bland annat blir samverkan med aktörer utanför skolan - t.ex. UngFöretagsamhet - allt vanligare. Utskottet konstaterade sammanfattningsvis attgymnasieskolan och högskolan ger stort utrymme för olika lösningar som ligger ilinje med vad motionärerna önskade och att mycket också hade hänt inom området.Utskottet erinrar också om att regeringen i utvecklingsplanen för skolan(skr. 1996/97:112) har tagit upp frågan om behovet av att gymnasieskolansutbildningar inriktas mer mot entreprenörskap, vilket utskottet i sittbetänkande 1996/97:UbU13 (s. 24) noterade med tillfredsställelse. Utskottetdelade regeringens uppfattning att sådana utbildningsinslag inte enbart börinriktas mot företagande utan bör ha ett bredare angreppssätt i syfte attstimulera nytänkande och kreativitet, egenskaper som behövs i många sammanhang.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks de nu föreliggandeyrkandena (motionerna 1997/98:Ub213, 1997/98:Ub221 yrk. 9, 1997/98: Ub267yrk.12, 1997/98:A203 yrk. 6, 1997/98:N307 yrk. 3 och 1997/98: N308 yrk. 1).Utskottet behandlade och avstyrkte under förra även förslaget ominförande av ett nationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskap (bet. 1996/97:UbU7 s. 16). Utskottet betonade bl.a. att det ärav stor betydelse att eleverna i gymnasieskolan kan få grundläggande kunskaperom företagande. Vidare framhölls vikten av ?entreprenörsegen-skaper? för alla,inte bara för blivande företagare.