bet · GL01JoU16 · 1998-02-10 00:00:00 — I betänkandet behandlas 18 motionsyrkanden om olika forskningsfrågor inomlantbruks- respektive miljöforskningens områden. Motionerna behandlas på ettförenklat sätt och avstyrks med hänvisning främst till att beslut ommål och riktlinjer för forskningen numera avser treårsperioder. Det senasteriksdagsbeslutet gäller för . 1997/98:Jo219 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om hur en bättre samordning avforskningsinsatserna kan komma till stånd i samverkan med näringslivet ochjordbruket i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av konsumentinriktad forskning.1997/98:Jo224 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trädgårdsforskning.1997/98:Jo225 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omväxtförädlingsforskningen vid Balsgård.1997/98:Jo524 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om ett nationellt program förforskning och utveckling på livsmedelsområdet i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att hos regeringen begär förslag rörande livsmedelsforskningen ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokalisering av livsmedelsforskning.1997/98:Jo525 av och () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskningsresurser avsätts för att utröna antibiotikans påverkanpå flora, fauna och grundvatten.1997/98:Jo602 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omgentekniskt resurscentrum i Alnarp.1997/98:Jo603 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om längre lantmästarutbildningar.1997/98:Jo604 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökadskoglig utbildning och forskning i södra /98:Jo605 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skogligforskning, utveckling och utbildning i län.1997/98:Jo606 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsattanslagsgivning till forskning kring Älvsborgssjukan.1997/98:Jo607 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av del avLantbruksuniversitetets (SLU) utbildnings- och forskningsverksamhet tillÖstergötland.1997/98:Jo608 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen avforskning, utvecklingsarbete och rådgivning för fritidsodling.1997/98:Jo715 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det nationella ansvaret för miljöforskningen.1997/98:Jo750 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskning om riskerna med läderhantering och dess samband medcancer bör initieras.1997/98:Bo528 av tredje vice talman () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om säkerställande av den miljöforskningen. beslut om mål och riktlinjer för forskningen avser numera perioderom i taget. I proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle presenteraderegeringen förslag och riktlinjer för forskningspolitiken under åren 1997-1999.Propositionen behandlades av berörda utskott , och de delarsom tillhör jordbruksutskottets beredningsområde redovisas i betänkandena1996/97:JoU1 (s. 50 f.) och 1996/97:JoU2 (s. 26 f.). Flera av de frågor som nutas upp i de aktuella motionerna behandlades även i samband med denforskningspolitiska propositionen. På livsmedelsområdet föreligger numera ettbetänkande från utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion(SOU 1997:167, En livsmedelsstrategi för ). Betänkandet innehåller ettsärskilt avsnitt om forskning, utveckling och kompetenshöjning förlivsmedelsindustrins förnyelse och expansion. Förslag framläggs om ett samlat,nationellt FoU-program inom livsmedelssektorn. () stöder vidare ett forskningsprogram, Mat 21, om sammanlagt58 . Syftet är att utveckla metoder förproduktion av livsmedel med hög miljökvalitet. Beträffande antibiotikanspåverkan på flora, fauna och grundvatten kan hänvisas till utredningen omantimikrobiella fodertillsatser, som behandlar detta forskningsområde i ettnyligen framlagt betänkande SOU 1997:133. Frågan behandlas även iNaturvårdsverkets rapport 4660 Läkemedel i miljön. I proposition 1997/98:2Hållbart fiske och jordbruk redovisas att Skogs- och jordbrukets forskningsråd() i samråd med näringen skall planera och genomföra ett treårigtforskningsprogram för ekologisk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Ett annatoch mer övergripande ämne som berörs i en av motionerna är det statligaansvaret för miljöforskningen. Också denna fråga har varit aktuell i utskottet,bl.a. i samband med bildandet av MISTRA och i budgetprocessen (1997/98:JoU2 s. 15). I övrigt tar motionerna i huvudsak upp specificeradeforsknings- och resursfördelningsfrågor som delegerats till berördahögskoleorgan och till de forskningsfinansierande organen.Utskottet har mot angivna bakgrund inte ansett det nödvändigt att nu gånärmare in på de olika sakfrågor som tas upp i motionerna. beträffande livsmedelsforskningen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo219 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Jo224yrkande 1, 1997/98:Jo225, 1997/98:Jo524 yrkandena 2-4, 1997/98:Jo602,1997/98:Jo603, 1997/98:Jo604, 1997/98:Jo605, 1997/98:Jo607 och1997/98:Jo608,2. beträffande miljöforskningen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo525 yrkande 9, 1997/98: Bo528 yrkande4, 1997/98:Jo606, 1997/98:Jo715 yrkande 1 och 1997/98:Jo750 yrkande 2.Stockholm den 10 februari 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), EvaBjörne (m), (), (), (),(), () och ().Särskilda yttranden1. Miljöforskningen m.m.Göte , , och (alla m) anför:Som Moderata samlingspartiet framhållit i flera olika sammanhang finns detstarka skäl för att värna om miljöforskningen. På detta område harregeringen drivit igenom en mycket kraftig minskning av de statliga anslagen.Vi vidhåller de synpunkter som tidigare framförts angående de negativaeffekterna av regeringens forskningspolitik och hänvisar främst tillreservation 4 i betänkande 1997/98:JoU2 om statsbudgeten för ,utgiftsområde 20. Vi avstår från att reservera oss i detta sammanhang menåterkommer när frågan på nytt blir aktuell.2. Miljöforskningen m.m.Gudrun () anför:Miljöpartiet har i detta betänkande yrkanden från 2 motioner, dels ommiljöforskningen i stort, 1997/98:Jo715, dels om forskning kring risker medläderhantering, 1997/98:Jo750. På grund av hur forskningsfrågorna hanterasreserverar vi oss inte i detta betänkande, men avser att återkomma i andrasammanhang i dessa viktiga frågor.Vi väljer att här endast kort redogöra för det som framförts i motionerna.Miljöforskningen - regeringens ansvarMISTRA (), som tar över en del avNaturvårdsverkets forskningsprojekt och är tänkt som ersättare vad gällerstöden, är en stiftelse och inte en myndighet och har inte heller förbundit sigatt ta på sig hela ansvaret. anser att det är viktigt att riksdagoch regering behåller greppet om miljöforskningen. Vad händer vid nästamiljökatastrof?Det är inte längre frågan om utan när nya miljökatastrofer inträffar. Nästagång vi drabbas av plötsliga och omfattande, till synes oförklarliga, dödsfalloch sjukdomar i faunan och , gäller det att inte myndigheterna stårsvarslösa inför allmänheten.När larmen har gått har genast kunnat startautredande forskning. Vi undrar vem som skall ta ansvaret nästa gång -eller MISTRA? har tidigare krävt och upprepar härkravet på vikten av att staten inte frånhänder sig samordnings- ochutvecklingsansvaret, och bibehåller hög katastrofberedskap m.m. MISTRA skall,enligt sina stadgar, stödja ?långsiktigt strategiskt inriktad ochproblemlösande forskning?, men inget sägs om stöd till akuta och snabbaforskningsinsatser. Innebär det att ändå får gå direkt tillregeringen och söka pengar?En annan fråga som hänger i luften är vad som händer med den forskning somNaturvårdsverket bedrivit tillsammans med IVL (ochluftvårdsforskning) och som till hälften finansierats av näringslivet. gällt att miljöanpassa transporter eller industriellarengöringsprocesser.Det finns alltså inga garantier för att MISTRA i ett längre perspektiv taransvar för miljöforskningen. finns forsknings- och utbildningsavdelningarvid , som har tillkommit tack vare anslag. Denverksamheten är så viktig att borde ta över ansvaretoch skapa garantier för mer stabila arbetsförhållanden.Miljöpartiet anser inte att situationen är acceptabel utan menar att detmåste finnas ett klarare statligt ansvar vad gäller svensk miljöforskning ochdess framtid.Läder och miljönDet läder som används till bl.a. skor, skärp, jackor, möbler och väskorinnehåller en mängd ämnen som är skadliga för miljön och människor. Den typ avgarvning av läder, som görs, använder sig av en hel del gifter, såsomkrom, färgämnen och konserveringsmedel.Anställda inom läderindustrin, såsom skomakare, försäljare i skoaffärer ochkonsumenter, riskerar att drabbas av cancer, allergier och hormonellarubbningar.Ämnen som är fastslagna som cancerogena är kromaterna, bensen, arsenik,anilinfärgämnena och misstänkt cancerogena är klorfenoler och formaldehyd. Alladessa ämnen har använts eller används på många håll vid läderframställning.Forskning om riskerna vid garvning och läderhantering behövs. Studier avexponering av kemiska ämnen och av förekomst av cancer har gjorts påYrkesmedicinska kliniken i och på anställda inom garveriindustrin.Studierna härrör från tre stora, numera nedlagda, industrier. Förekomsten avcancer jämfördes med förväntad förekomst och man fann fler fall av bl.a.nasalcancer, myelom och sarkom än förväntat. Samband mellan läderdamm ochsarkom, lösningsmedel och lungcancer, samt läderdamm och cancer ibukspottkörteln observerades.Forskning kring hantering och användning av läder måste till för att undvikaytterligare skador. Läder som bärs nära kroppen skall inte vara en fara förhälsan och innebära så tydliga risker som är fallet.