bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Motionärenanser att kriterierna ålder och invandrarbakgrundbör kunna utgöra en särskild kvalifikation förarbeten t.ex. som rastvakter och vaktmästare iskolor.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i ett flertal år kunnat konstatera enmycket hög arbetslöshet och ett lågtarbetskraftsdeltagande bland invandrare. Problemenhar tyvärr inte blivit mindre . Utskottethar tidigare utvecklat sina tankar om invandrarnassvårigheter på arbetsmarknaden, senast i betänkandet1997/98:AU1 och i ett yttrande avgivet tillsocialförsäkringsutskottet om propositionen ,framtiden och mångfalden - från invandrarpolitiktill integrationspolitik, 1997/98:AU4y.Av invandrarna i arbetskraften (sysselsatta ocharbetslösa) var över en tredjedel arbetslösa . Därefter har arbetslösheten sjunkittill som genomsnitt det första halvåret 1998.Utomnordiska medborgare började få en mer utsattställning på arbetsmarknaden redan under 1980-talet.År 1980 deltog av de utomnordiska medborgarna iarbetskraften. Den andelen har sjunkit till liteöver . Trots att antalet utomnordiskamedborgare i mer än fördubblats är antaletsysselsatta inte fler än . AMS bedömer i sinprognos om utvecklingen på arbetsmarknaden under1999 att arbetslösheten bland utomnordiskamedborgare riskerar att öka något.Efterfrågan på utbildad arbetskraft har ökat ochkraven på goda grundkunskaper i matematik, svenska,engelska och IT har kommit i förgrunden. avde utomnordiska medborgare som är inskrivna vidarbetsförmedlingen har högst grundskoleutbildning.Variationerna i utbildningsgrad är dock storaberoende på vilket geografiskt område man kommitfrån. Av dem som söker arbete vid arbetsförmedlingenhar invandrare från och störst andelmed högst grundskoleutbildning (omkring hälften).Det är därför en angelägen uppgift att förberedainvandrare för arbetslivet genom olikautbildningsinsatser. Utskottet har i flerasammanhang tidigare betonat arbetsförmedlarnasviktiga roll i sammanhanget och ser därför positivtpå att de tillfälliga personalförstärkningarna vidarbetsförmedlingarna i utsatta bostadsområden skallgälla även fortsättningsvis.Utskottet delar den uppfattning som framförs iFolkpartiets motion att invandrarkvinnornassituation behöver uppmärksammas särskilt. Invandrar-kvinnorna deltar i liten utsträckning i arbetslivet.Studier är den vanligaste sysselsättningen förinvandrarkvinnor utanför arbetskraften.Arbetslöshetsnivån är hög. Det finns dock skillnadermellan grupper av invandrarkvinnor beroende påfödelseland. Kvinnor födda i och Iranförvärvsarbetar betydligt oftare än kvinnor frånAfrika och större delen av . Den studie omirakiska och somaliska kvinnor som regeringen nulåtit utföra kan utgöra ett medel att ökakunskaperna om dessa gruppers situation påarbetsmarknaden.De utomnordiska medborgarna utgör av dettotala antalet arbetslösa, och de får del av avde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Enligtuppgift i propositionen finns det en tendens attutomnordiska medborgare prioriteras till åtgärder iallt mindre utsträckning. Detta är enligt utskottetinte tillfredsställande.Utskottet delar till fullo det som sägs iFolkpartiets motion att det bör betonas att mångainvandrare är en stor tillgång som företagare. Idetta sammanhang kan nämnas att en utredare förnärvarande har regeringens uppdrag att kartläggasärskilda hinder för personer med utländsk bakgrundatt starta och utveckla företag (dir. 1998:1).Utskottet delar däremot inte uppfattningen attgenerella åtgärder för att få fler arbeten ochföretag skulle vara mer effektiva för denna grupp änselektiva åtgärder. Tvärtom har utskottet isamband med behandlingen av den s.k.storstadspropositionen (prop. 1997/98:165, bet.1998/99:AU2) uttryckt tillfredsställelse över attdet nu skall tas fram särskilda utvecklingsprogramför arbetslösa i utsatta bostadsområden istorstadsregionerna. Som utskottet anfört i detbetänkandet skall det genom avtalen om lokalsamverkan bli möjligt att sammanlänka åtgärder inomolika aktörers ansvarsområden till ett individuellthandlingsprogram.Utskottet avstyrker motion A255 (fp) yrkande 12 iden mån den inte tillgodoses med vad utskottetanfört.Utskottet ansluter sig självfallet till denuppfattning som kommer till uttryck i motion A240att såväl en annan kulturell bakgrund än den svenskasom ålder, och därmed större livs- ocharbetslivserfarenhet, utgör värdefulla meriter sombör kunna utnyttjas vid allehanda arbetsuppgifter.Något tillkännagivande om detta anser utskottet inteär nödvändigt. Utskottet avstyrker därför motionA240 (s).Arbetsmarknaden för kvinnorMotionerKristdemokraterna anför i kommittémotion A810 attdet behövs en arbetsmarknadspolitik som särskiltstimulerar kvinnors arbete på landsbygden. Partietanser att det är angeläget att insatser görs för attbevara och komplettera jordbruket med andra näringarför att bättre stimulera både samhället ochsituationen för kvinnor på landsbygden (yrk. 15).Folkpartiet anser i motion A255 att fler kvinnormåste ges möjligheten att starta företag. Stöd fördetta bör lämnas till alla kvinnor som ärlångtidsarbetslösa och inte bara främst till dem somtidigare arbetat i offentlig sektor. Kvinnor medbakgrund i näringslivet har en utmärkt kompetens sommåste tas till vara. Åtgärder och stöd som lämnastill kvinnor som vill bli företagare bör utformasefter kvinnors förutsättningar och krav (yrk. 13).Ulla-Britt () påpekar i motion A208 attIT-utvecklingen bör kunna bidra till en minskning avdiskrimineringen av unga kvinnor på arbetsmarknaden.Hon menar att stimulansåtgärder måste sättas in föratt göra IT-sektorn till en jämställd arbetsmarknad.Ragnwi Marcelind och () tar i motionSo378 upp "ensamföräldrarnas" särskilda förhållandenpå arbetsmarknaden. Enligt motionärerna står mångaav dessa utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Demenar att det behövs direkta insatser som syftartill att överbrygga känslan av utanförskap,isolering och fattigdom. Det måste finnas reellamöjligheter att skapa en tillvaro med arbete ochegen inkomst. Rundvandring i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skapar inte självförtroende. Det har istället blivit ett nödvändigt ont för att få nyastämplingsdagar. Regeringen bör ta fram en plan föratt åtgärda de ensamma föräldrarnas situation (yrk.3).Utskottets ställningstagandeAlltsedan i början av 1990-talet har fler män änkvinnor stått utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Enligt AMS var i genomsnitt 287 000 mänoch 246 000 kvinnor arbetslösa eller i åtgärder.Arbetslösheten har minskat för såväl kvinnor sommän. Kvinnor har i större utsträckning lämnatarbetsmarknaden för medan männen fåttden större delen av den ökade sysselsättningen. Denökade sysselsättningen inom den kommunala sektornhar dock påverkat kvinnornas arbetsmarknad gynnsamtoch utsikterna för är, enligt AMS, attsysselsättningen ökar ungefär lika mycket förkvinnor som för män.I motion tas frågor omförhållanden för kvinnor på landsbygden upp.Utskottet konstaterar att frågor omsysselsättningsfrämjande åtgärder för landsbygdenbehandlats inom regionalpolitikens ram, senast i detav godkända betänkande 1997/98:AU11. I denproposition, 1997/98:62 Regional tillväxt - förarbete och välfärd, som föregick betänkandetaviserade regeringen bl.a. att den avsåg att geGlesbygdsverket i uppdrag att i samarbete med NUTEKta fram ett konkret åtgärdsprogram för att utveckladen kunskapsintensiva produktionen i glesbygds- ochprioriterade landsbygdsområden. Utskottet vill ocksåpåpeka att förlängt starta-eget-bidrag kan ges omnäringsverksamhet bedrivs i glesbygd. Motion A810(kd) yrkande 15 avstyrks i den mån den intetillgodoses med vad som anförts.Folkpartiets förslag om stöd till fler kvinnor somvill starta företag tar sikte på det av riksdagenbeslutade starta-eget-bidraget/aktivitetsstödet föratt öka kvinnors företagande (1995/96:FiU15, AU6y,rskr. Stödet infördes för att minskaarbetslösheten för kvinnor som varit anställda inomoffentlig sektor samt för att öka kvinnorsföretagande. har fleragånger uttalat, senast i betänkande 1997/98:AU1, attdet var särskilt angeläget att stödet riktades tillkvinnor som arbetat i offentlig sektor. Dåliksom nu kan dock starta-eget-bidrag ges till allakvinnor oavsett tidigare anställning. Regeringen harföreslagit en förenkling av reglerna om förlängtstarta-eget-bidrag. Enligt vad som sägs ipropositionen är det dock tänkt att kvinnor även ifortsättningen skall kunna få förlängt bidrag.Utskottet återkommer till frågor om starta-eget-bidrag nedan i avsnittet 3.3 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Utskottet avstyrker med det anförda motionA255 (fp) yrkande 13.Utskottet instämmer i det som anförts i motion A208om att det är en viktig jämställdhetsfråga attkvinnor i högre grad än ges förutsättningaratt ta arbeten inom den växande IT-sektorn. Det ärdärför positivt att regeringen nu avser att initieraIT-utbildning för anställda inom offentlig sektoroch att utbildningen främst skall riktas tillkvinnor. (Utskottet hänvisar till vad som närmareanförs om förslaget nedan i avsnittet 3.3Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.) Däremot behöverytterligare ansträngningar göras för att öka andelenkvinnor som deltagare i den särskilda IT-utbildningsom beslutade om förra året. Enligt AMSkvartalsrapport harnämligen av dem som påbörjat kurser inomdenna satsning varit män. Den låga andelen kvinnorkan inte anses vara tillfredsställande. Regeringenhar också inrättat ett särskilt råd förjämställdhetsfrågor inom kommunikationssektorn (dir.1998:68). Rådet skall knytas till regeringen medhuvuduppgift att belysa olika jämställdhetsfrågorinom kommunikationssektorn. Det skall verka bl.a.genom att bedriva opinionsbildande verksamhet i formav seminarier och informationsaktiviteter. Rådet börvidare enligt kommittédirektiven behandla frågor omtillgänglighet till teknik och tjänster samtutbildningsaspekter, bl.a. vad gällerinformationsteknik. Rådet skall också behandlafrågor om rekrytering och kompetens inomkommunikationssektorn. Slutbetänkande skall lämnastill regeringen senast den 1 maj 2000.Sammanfattningsvis kan sägas att en rad åtgärdervidtas för att öppna IT-sektorn för kvinnor, och motbakgrund av det menar utskottet att det inte ärnödvändigt med ett sådant tillkännagivande somföreslagits i motion A208 (kd). Den avstyrks därför.Inte minst ur jämställdhetssynpunkt är det viktigtatt föräldrar med hemmavarande barn ges godamöjligheter att kombinera sitt föräldraskap medarbete. Möjligheterna i detta avseende är större iSverige än på många andra håll. Trots detta kanutskottet hålla med om det som sägs i motion So378att det för ensamstående arbetslösa föräldrar kanvara särskilt svårt att få tillträde tillarbetsmarknaden och på så sätt bryta sin isolering.Bristande självförtroende hos den som befinner siglänge i arbetslöshet utan att komma ut på denreguljära arbetsmarknaden är nog dessvärre ettproblem för många grupper. Att brytalångtidsarbetslösheten och att motverka långa tiderutan reguljärt arbete är också övergripande mål förarbetsmarknadspolitiken. Motion So378 (kd) yrkande 3avstyrks i den mån den inte tillgodoses med vadutskottet anfört.Arbetsmarknaden för ungdomarI avsnittet 3.3 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderbehandlas förslag om feriearbeten och kommunalutvecklingsgaranti. I detta avsnitt tas övrigamotioner upp som särskilt rör arbetsmarknaden förungdomar.MotionerVänsterpartiet anför i motion A291 att de viktigasteåtgärderna mot ungdomsarbetslösheten ärnyanställningar i offentlig sektor, och satsningar på miljöomställning ochandra vad partiet kallar framåtsyftande arbeten. Deproblem som finns för ungdomar på arbetsmarknadenmotverkas, menar partiet, i första hand av minskningav arbetslösheten som sådan. Att experimentera medkortsiktiga särlösningar är däremot inte ett sättatt komma till rätta med arbetslösheten. Sådanasärlösningar drabbar tvärtom ungdomar hårt genom attde får nöja sig med låga ersättningsnivåer ellergenom att de utnyttjas som gratis arbetskraft (yrk.2).Kristdemokraterna pekar i motion A257 på de negativaeffekter en hög ungdomsarbetslöshet kan medföra,t.ex. ökad rasism, våld och utanförskap. Satsningarpå att lösa ungdomsarbetslösheten är inte bara enfråga om ekonomi, menar partiet, utan det handlarockså om ungdomars möjligheter att komma in i ochetablera sig i vuxenlivet. Partiet anser att lägreingångslöner kan vara ett verksamt sätt att få fleraunga i arbete och säger sig hellre se satsningar pålärlingsutbildning, skattelättnader inomtjänstesektorn, flexiblare lönesättning och nyarbetsrättslagstiftning framför åtgärder som denkommunala utvecklingsgarantin (yrk. 5).Folkpartiet menar i motion A255 att ungdomarsmöjligheter att få arbete underlättas med partietspolitik som stimulerar till fler företag, t.ex.genom en reformerad arbetsrätt och lönebildning. Detbör dock även i fortsättningen finnas en vissarsenal av arbetsmarknadspolitiska åtgärder som äranpassade till ungdomar och deras särskilda behovanser partiet (yrk. 10).Agne () föreslår i motion A212 ettfullskaleförsök i län därarbetsgivaravgifterna tas bort helt för dem somanställer ungdomar.Utskottets ställningstagandeArbetslösheten bland ungdomar har minskat sedanföregående år. Trots detta var den under det förstakvartalet fortfarande jämförelsevis hög,13,. Enligt AMS prognos om utvecklingen påarbetsmarknaden finns det signaler om attantalet ungdomar som inte genomgått gymnasieskolamed godkända betyg ökar och att fler ungdomar väljerdet individuella programmet. Det innebär enligt AMSatt relativt många unga riskerar att få det svårtatt etablera sig på arbetsmarknaden. Utskottet serdärför fortfarande ungdomsarbetslösheten som ettstort problem.Välutbildade ungdomar är i och för sig enefterfrågad grupp på arbetsmarknaden, och det är iförsta hand de som rekryteras i enkonjunkturuppgång. Utskottet kan därför ansluta sigtill det som anför i sin motion omatt ungdomars problem på arbetsmarknaden motverkasav en minskning av arbetslösheten som sådan. LiksomFolkpartiet anser dock utskottet att det ärmotiverat med vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärdersom är anpassade till ungdomar och deras särskildabehov. I föregående års budgetbetänkande behandladearbetsmarknadsutskottet ett förslag om införande avden s.k. kommunala utvecklingsgarantin (bet.1997/98:AU1). I och med denna satsning har ett stortantal ungdomar kunnat erbjudas utbildning, praktikeller annan sysselsättning. En annan viktigarbetsmarknadspolitisk åtgärd för ungdomar ärarbetsmarknadsutbildning.Såväl som ochFolkpartiet föreslår i sina motioner åtgärder motungdomsarbetslösheten som ligger i linje med denallmänna inriktning av politiken som respektiveparti förordar. Utskottet behandlar i avsnittet 1.1Allmän inriktning av politiken några av de förslagsom tas upp i motionerna här, t.ex.lönebildningsfrågor. Mot bakgrund av vad som i detsammanhanget anförts och vad utskottet här tillagtavstyrker utskottet motionerna A255 (fp) yrkande 10,A257 (kd) yrkande 5 och A291 (v) yrkande 2.Utskottet är inte berett att ställasig bakom vad som föreslagits i motion A212 (c) omett försök med nedsättning av arbetsgivaravgifter iKalmar län. Motionen avstyrks därför.Arbetsmarknaden för äldreUtskottet behandlar i avsnitten 2.1 Ersättning vidarbetslöshet m.m., Anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning, och 3.3Arbetsmarknadspolitiska åtgärder, förslag omgenerationsväxling respektive offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa. I detta avsnittbehandlas övriga motioner som rör äldre påarbetsmarknaden.PropositionenRegeringen påpekar i propositionen attarbetslösheten för äldre är lägre än förgenomsnittet men att de äldre som förlorat sittarbete har mycket svårt att komma in påarbetsmarknaden igen. Regeringen anser därför attdet är viktigt att under rådande konjunkturuppgånguppmärksamma de äldres situation på arbetsmarknaden.Finland kommer att som ordförandeland i EU det sätta arbetsmarknadsfrågor för deäldre i fokus. Den avser ocksåatt särskilt uppmärksamma de äldres situation påarbetsmarknaden under FN:s äldreår 1999.MotionerFolkpartiet befarar i motion A255 att mångaarbetsgivare drar sig för att anställa äldrearbetslösa. Partiet menar att det glöms bort attdessa personer har stor kompetens och erfarenhet. Deäldre arbetstagarna är ofta trogna sina arbetsgivareoch stannar i högre grad än unga kvar på sinarbetsplats. Partiet påminner därför om att det kanvara mycket lönsamt för en arbetsgivare att anställaen 55-åring som ju har åtminstone kvar tillpensionering (yrk. 8).Arne Kjörnsberg och () anser i motionA213 att det bör utredas hur villkoren för den äldrearbetskraften kan förbättras genom utbildning ochkompetensutveckling samt genom ökade insatser förhälsa och miljö.Utskottets ställningstagandeEnligt uppgifter i AMS prognos för utvecklingen påarbetsmarknaden har arbetslösheten bland deäldre minskat kraftigt, vilket bl.a. beror pååtgärder som begränsar utbudet av arbetskraft, t.ex.tillfällig avgångsersättning. Äldre har ocksåprioriterats i arbetsmarknadspolitiken. I AMSarbetsmarknadsutsikter (Ura1998:4) sägs det dock att den demografiskautvecklingen kommer att medföra en dramatisk ökningav antalet äldre i arbetslivet under de kommandeåren. beräknas befolkningeni åldern - vilken just nu uppgårtill 940 000 - att öka med nära 100 000 personer. Iapril 1998 saknade av 60-64-åringarna någonform av gymnasieutbildning. Arbetskraftsdeltagandeti denna åldersgrupp är dock ganska lågt beroende påförtidspensioneringar.Regeringen har föreslagit att denarbetsmarknadspolitiska åtgärden offentligatillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) fasasut, vilket utskottet återkommer till senare iavsnittet 3.3 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Detta förslag ligger i linje med viljan att begränsaantalet åtgärder och att förenkla regelverket kringdem. Erfarenheterna visar dock att de äldre som engång förlorat sitt arbete har mycket svårt att finnaett nytt arbete trots den kompetens som personenbesitter. Enligt AMS har hälften av de arbetslösaeller långtidsinskrivna stått tillarbetsmarknadens förfogande . Utskottetanser därför att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna bör anpassas till denna grupps särskildasvårigheter. I det individuella fallet kan det t.ex.gälla förlängd anvisningstid eller att man låter enåtgärd avlösas av en annan. Vad som anförts omarbetsmarknadspolitiska åtgärder för äldre bör gesregeringen till känna.Utskottet instämmer helt i vad anförtom att en anställning av en 55-åring kan vara lönsamoch det på många olika sätt. Utskottet anser dockinte att det är påkallat att göra någottillkännagivande om det. Motion A255 (s) yrkande 8avstyrks därför. Utskottet anser inte heller att detär påkallat att tillsätta en utredning om den äldrearbetskraftens villkor på arbetsmarknaden varföräven motion A213 (s) avstyrks.2. UTGIFTSOMRÅDE 13 - Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet2.1 Ersättning vid arbetslöshetm.m.InledningPropositionenUtgiftsområde 13 omfattar två anslag, A 1 Bidragtill arbetslöshetsersättning och A 2 Bidrag tilllönegarantiersättning.Målet för utgiftsområdet är att det skall medverkatill att underlätta och stimulera omställning ochdärigenom öka flexibiliteten på arbetsmarknaden.Regeringens slutsatser vad gäller prioriteringar äratt det under en konjunkturuppgång är av störstavikt att det är stor rörlighet på arbetsmarknadenoch att matchningen mellan lediga platser ocharbetssökande fungerar snabbt och effektivt. Enligtregeringen har arbetslöshetsförsäkringen i dettasammanhang stor betydelse somomställningsförsäkring. I ett förbättratkonjunkturläge är det också viktigt att kontrollenav att de arbetslösa är aktiva och står tillarbetsmarknadens förfogande fungerar. Regeringen hardärför tillsatt en arbetsgrupp inomRegeringskansliet som skall tillse attkontrollfunktionen inom arbetslöshetsförsäkringeneffektiviseras. Arbetet skall i huvudsak bedrivasunder . Vidare kommer regeringen atttillsätta en utredning som skall se överorganisationen för tillsynen avarbetslöshetsförsäkringen. Regeringen har ocksåtillsatt en arbetsgrupp inom somskall se över frågan om indexering av lägsta ochhögsta dagpenningbelopp. Uppdraget skall redovisassenast . Slutligen har regeringentillsatt en särskild utredare som skall undersökaförekomsten av deltidsarbeten och tillfälligaarbeten och bedöma hur dessa anställningsformer kankomma att utvecklas under de närmaste fem till tioåren. Uppdraget skall redovisas senast den 1 mars1999.I detta sammanhang kan påpekas att regeringen anseratt det är viktigt att AMS intensifierar insatsernaför att skärpa tillsynen över arbetslöshetskassorna.Den nuvarande tillsynen finansieras genomarbetsmarknadsavgifter. Regeringen föreslår att av anslagetA 1 förvaltningskostnader påutgiftsområde 14 får användas för tillsynen.Utskottet återkommer till detta förslag vidbehandlingen av detta anslag.Anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättningPropositionenTusental kronor------------------------------------------------------1997 Utfall 38 927 Anslagssparande 2 3013771 957------------------------------------------------------1998 Anslag 36 443 Utgiftsprognos 35 8000001 000------------------------------------------------------1999 Förslag 32 7960001------------------------------------------------------2000 Beräknat 25 6070001------------------------------------------------------2001 Beräknat 23 1450001------------------------------------------------------1 Varav - 4 238 334 tkr på tilläggsbudgeti samband med den ekonomiskavårpropositionen 1998Anslaget har under innevarande budgetår omfattatbidrag till arbetslöshetsersättning, grundbelopp ochutjämningsbidrag till arbetslöshetskassor,ersättning till deltagare i offentliga tillfälligaarbeten för äldre arbetslösa (OTA), tillfälligavgångsersättning, ersättning vid generationsväxlingoch aktivare användning av arbetslöshetsersättning.Fram t.o.m. omfattade anslaget ävenresursarbete. Utgifterna för denna åtgärd beräknasnumera under A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påutgiftsområde 14. För kommer ävenOTA att beräknas under sistnämnda anslag. I övrigtföreslås inga förändringar vad gäller de slag avutgifter som skall finansieras från anslaget förutomatt det kommer att belastas medstatlig ålderspensionsavgift.Avgörande för anslagets storlek är hurarbetslösheten utvecklas. Utgifterna under anslagetpåverkas förutom av konjunkturen även av hurreglerna för arbetslöshetsersättningen utformas. Ibudgetpropositionen för föreslogsatt anslaget skulle bestämmas till 40 681 miljonerkronor (se prop. 1997/98:1 utg.omr. Itilläggsbudget för beräknadesanslaget till , dvs. 4,2miljarder kronor lägre. beslutade ianslutning till detta att dra in motsvarande beloppfrån anslaget. Regeringen beräknar att kostnadernaför bidrag till arbetslöshetsersättning för år 1998kommer att uppgå till . föreslår regeringen att anslagetskall bestämmas till 32 796 miljoner kronor.Regeringen föreslår att försöksverksamheten med enaktivare användning av arbetslöshetsersättning fårförlängas t.o.m. . Möjlighetentill förlängning avser projekt som pågår den 31december 1998. Behovet av förlängning skall prövasav AMS. För att finansiera denna förlängningföreslår regeringen att verksamheten underbudgetåret får omfatta högst 150 miljoner kronor.Förslaget föranleder en ändring i lagen (1997:238)om arbetslöshetsförsäkring ().Vidare föreslår regeringen en ändring av sominnebär att grundbelopp kan lämnas tidigast den dagden arbetslöse fyller . Nuvarande regleringinnebär att ersättning lämnas tidigast den 1 julidet år den arbetslöse fyller . Denna förändringär en konsekvens av den ändrade åldersgräns vadgäller vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder somträdde i kraft (prop. 1997/98:150,bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Förutomdessa ändringar vad gäller föreslår regeringenytterligare regeländringar. De avser den nyaarbetsmarknadspolitiska åtgärden arbetspraktik ochstarta-eget-bidraget. Utskottet återkommer tilldessa förslag i sak i avsnitt 3.3.MotionerAv de motionsyrkanden som rörarbetslöshetsförsäkringen och som utskottetbehandlar i detta betänkande rör huvuddelenanslagsfrågor. Övriga yrkanden rör den s.k.generationsväxlingen.