bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — I stället föreslårVänsterpartiet att de nationella parlamenten skall vara med under helaprocessen när förslagen formas, exempelvis genom parlamentens fackutskott.Riksdagen bör ha egen rätt till information från EU:s institutioner för attkunna förbereda sitt samråd med regeringen inför EU-beslut.Motionärerna vill även att det skall införas en möjlighet för attbinda regeringen vid en viss handlingslinje och begär på denna punkt ettriksdagens tillkännagivande.I samma motion, yrkande 13 (v), anför att sexveckorsregeln - somenligt Amsterdamfördraget omfattar första pelaren - skall utsträckas till attgälla även viktiga beslutsunderlag och förslag till beslut inom den tredjepelaren. Partiet begär ett tillkännagivande om detta för att skalltillförsäkras insyn och kontroll även inom detta samarbetsområde.Motionärerna bakom motion K715 (kd) yrkande 18 från allmänna motionstiden menaratt de mindre ländernas ställning i rådet och förmåga att utöva ettbetydelsefullt inflytande måste värnas. anser att det är enangelägen uppgift för att föra fram krav på att de mindre ländernasrelativt starka ställning i rådet skall bibehållas.Vidare menar i yrkande 19 i samma motion att representationeni även måste ha en sådan utformning att även demindre ländernas politiska landskap får fullgod representation. Motionärernafinner det även beklagligt att antalet ledamöter begränsas till 700 iframtiden, oavsett utvidgningar av medlemskretsen.Motionären bakom motion K703 (m) från allmänna motionstiden menar att Sverigeinom EU bör verka för att unionens beslut och agerande i högre grad förankrasför att erhålla tilltro bland medlemsländernas invånare samt att onödigbyråkrati motarbetas.Utskottets övervägandenSom regeringen framhåller i propositionen ägde under regeringskonferensen enviktig diskussion rum angående utökad tillämpning av beslut med kvalificeradmajoritet i rådet. Resultatet framgår av betänkandets bilaga 2. Där framgår attförändringarna berör ett flertal sakområden där beslut, när Amsterdamfördragethar trätt i kraft, kommer att fattas med kvalificerad majoritet i stället förmed enhällighet. Vidare fördes i konferensen en diskussion dels om att minskaantalet beslutsprocedurer (utmönstra samarbetsproceduren), dels förenklamedbestämmandeproceduren.Utbildningsutskottet anför i sitt yttrande 1997/98:UbU5y till utrikesutskottetatt berörda sakområden, och förändringar gällande dessa områden, inomutbildningsutskottets beredningsområde omfattar följande:- artikel 130 i 1.2 Forskning och utveckling - ramprogram, beslut medkvalificerad majoritet,- artikel 130 o första stycket - gemensamma företag, beslut med kvalificeradmajoritet,- artikel 127.4 Yrkesutbildning - vissa åtgärder, medbeslutandeproceduren samt- artikel 130 o andra stycket, medbeslutandeproceduren.Utbildningsutskottet framhåller vidare att innehållet i EU:s ramprogram förforskning är ett viktigt svenskt intresse. Eftersom EU:s bidrag till forskningi allmänhet förutsätter att halva kostnaden för ett projekt finansieras frånhemlandet påverkas användningen av inhemska forskningsresurser av vilkenforskning som svenska forskare får EU-medel för att bedriva. Utskottet anföratt den hittillsvarande ordningen gör det möjligt för ett land att blockerabeslut intill dess det fått igenom sitt önskemål. Självfallet har man söktkompromisser för att beslut över huvud taget skulle kunna fattas, menarutskottet.Utbildningsutskottet framhåller att det kommer att behövas omfattandeförberedelser och mycket kompromissande även när beslut i rådet skall fattasmed kvalificerad majoritet. Utskottet anser emellertid inte att förändringensom Amsterdamfördraget innebär är negativ för möjligheter att hävdasina intressen på forskningsområdet.Vidare framhåller utbildningsutskottet i sitt yttrande att det ställer sigbakom den förstärkning av ställning som det innebär attsamarbetsproceduren ersätts med medbeslutandeproceduren.Såvitt avser förändringar inom utbildningsutskottets beredningsområde harutbildningsutskottet inte några invändningar mot att godkännerAmsterdamfördraget.Utrikesutskottet delar utbildningsutskottets bedömning och kan liksomregeringen konstatera att resultatet när det gäller ökad tillämpning av beslutmed kvalificerad majoritet blev relativt begränsat. villemellertid för sin del framhålla att kvalificerad majoritet även kommer atttillämpas på andra viktiga sakområden, exempelvis bekämpning av bedrägerier(artikel 209 a), tillfälligt upphävande av rättigheter (artikel 236.2-3),allmänna principer och gränser för rätten till tillgång till handlingar(artikel 191 a) samt jämställdhet (artikel 119.3), vissa sociala frågor(artikel 118.2) och sysselsättning - riktlinjer och stödåtgärder (artikel 109 qoch 109 r). Särskilt värdefullt är enligt utskottets uppfattning attkvalificerad majoritet kommer att tillämpas vad gäller flera av de nya artiklarsom tillkommer med Amsterdamfördraget.Utskottet menar vidare att inom samarbetet har det visat sig attbeslutsfattande med kvalificerad majoritet i vissa fall leder till etteffektivare samarbete. bör beslut av konstitutionell karaktär ochsådana som ligger nära nationalstatens kärna (exempelvis skatter) beslutas medenhällighet. Inom dessa ramar är det, menar utskottet, möjligt att överväga enövergång till kvalificerad majoritet med en enskild prövning, som får skeartikel för artikel. Så har också skett i regeringskonferensen, vilketutskottet ser positivt på.Utskottet ser även positivt på att antalet beslutsprocedurer som gäller mellanrådet och reduceras samt att det sker en förenkling avmedbeslutandeproceduren. Resultatet blir i båda fallen ett något ökatinflytande för , vilket är viktigt för insyn och öppenhet i dedelar av samarbetet där beslutanderätt har överlåtits till noterar i denna del att insyn ochinflytande i beslutsfattandet ökar vad gäller gemenskapens utvecklingssamarbete(artikel 130 w i EG-fördraget), och utskottet vill framhålla att det serpositivt på denna utveckling.Motionärerna bakom partimotion U17 (v) yrkande 5 vill att skall kunnabinda regeringen vid en viss handlingslinje när det gäller frågor inom EU därsamråd äger rum med . I yrkande 13 begärs att sexveckorsregeln skalltillämpas även vad gäller beslutsunderlag och förslag till beslut inom tredjepelaren.Konstitutionsutskottet anför följande i sitt yttrande 1997/98:KU9y tillutrikesutskottet:I betänkandet 1994/95:KU22 om samverkan mellan riksdag och regering medanledning av anslutning till Europeiska unionen avstyrkte utskottetmotioner, i vilka föreslogs att skulle kunna binda regeringen medfastställda förhandlingsdirektiv i EU-förhandlingarna. Om redan frånbörjan skulle binda regeringen med fastställda direktiv skulle, enligtutskottet, regeringens ansvar för agerandet i EU-förhand-lingarna uttunnasavsevärt. Utskottet påpekade också att ett riksdagsorgans uttalanden inte kanbli bindande för hela och att sådana uttalanden saknar formellkonstitutionell betydelse. Det är regeringen som företräder vidministerrådets möten och det är därigenom regeringen som har det politiskaansvaret för förhandlingarna, anförde utskottet. fick genom , enligt utskottets bedömning, ett reellt inflytande när det gällerSveriges ståndpunkter vid rådsmötena. Man borde nämligen kunna utgå från attregeringen inte skulle komma att företräda en ståndpunkt som stod i strid medvad nämnden hade gett uttryck för i samrådet. Det utskottet anfört ominnebörden av samverkan hade enligt utskottet betydelse för det politiskaansvarstagandet. medverkan vid uppläggningen av förhandlingarnapåverkade således inte möjligheter att använda de kontrollinstrumentsom anges i 12 kap. regeringsformen (bl.a. kritik mot statsråd med anledning avkonstitutionsutskottets granskning eller avgivande av misstroendeförklaring).Riksdagen följde utskottet.Konstitutionsutskottet vidhåller den uppfattning utskottet gav uttryck för ibetänkandet 1994/95:KU22 och som ställt sig bakom och avstyrkermotion U17 yrkande 5.Vidare anför att sexveckorsfristen enligt protokollet omde nationella parlamentens roll gäller även beträffande förslag inom den tredjepelaren, i den mån kommissionen lagt fram förslaget. Konstitutionsutskottetkonstaterar att kommissionens initiativrätt inom den tredje pelaren ökar genomAmsterdamfördraget och kommer att gälla även de kvarvarande samarbetsområdena,dvs. polissamarbete och straffrättsligt samarbete. Någon åtgärd med anledningav motion U17 yrkande 13 kan därför inte anses påkallad.Utrikesutskott delar uppfattningar och avstyrker motionU17 (v) yrkande 5 och anser att yrkande 13 i samma motion är besvarat.I motion K715 (kd) yrkande 18 anförs att de mindre medlemsstaternas relativtstarka ställning i rådet skall bibehållas. I yrkande 19 framhålls attpresentationen i även måste ha en sådanutformning att även de mindre ländernas politiska landskap får fullgodrepresentation.I dessa frågor anför följande i sitt yttrande tillutrikesutskottet:Konstitutionsutskottet uttalade i yttrande 1996/97:KU8y angående regeringensskrivelse /97:80 om regeringskonferensen att utskottet inte ville motsättasig ett tak på omkring 700 ledamöter i , under förutsättningatt det vid fördelningen av platserna fortfarande på ett lämpligt sätt togshänsyn till folkmängden, som det garanterades att de stater som harlägst folkmängd blev adekvat representerade. delade dennabedömning (bet. 1996/97:UU13 s.63). I propositionen anförs nu att närfördelningen av nya platser skall ändras, skall, enligt en ny artikel ifördraget, antalet ledamöter från varje land garantera en adekvatrepresentation. Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motionK715 (kd) yrkande 19 behövs därmed inte enligt mening.Konstitutionsutskottet delar regeringens uppfattning att en reform när detgäller röstviktningen i rådet måste ske med beaktande av de mindremedlemsstaternas intressen. Eftersom EU är ett samarbete mellan självständigastater är det naturligt att fördelningen av rösterna i rådet inte motsvarar denbefolkningsmässiga fördelningen. Inte heller med anledning av motionens yrkande18 är något tillkännagivande till regeringen påkallat.Konstitutionsutskottet föreslår att utrikesutskottet skall avstyrka motionen iberörda delar.Utrikesutskottet delar bedömningar och avstyrker motionK715 (kd) yrkandena 18 och 19.Motionären bakom motion K703 (m) menar att inom EU bör verka för attunionens beslut och agerande i högre grad förankras och erhåller tilltro blandmedlemsländernas invånare och att onödig byråkrati motarbetas.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande att det utgår från att deåtgärder som redovisats i propositionen, särskilt antagandet av protokollet omtillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, kommer attleda till ett effektivare unionssamarbete och till att beslut fattas där de hörhemma och därmed till en minskad byråkrati. anser attmotionen bör avstyrkas.Utrikesutskottet instämmer i detta och avstyrker motion K703 (m).7.8 Förenkling av fördragenPropositionenRegeringen framhåller i propositionen att medlemsstaterna kom överens om enrelativt omfattande förenkling av fördragen innebärande att ett stort antalartiklar och text i artiklar stryks på grund av att de är aktuella.Vidare kom medlemsstaterna överens om att numrera om artiklarna i bådeUnionsfördraget och EG-fördraget. Däremot lyckades man inte enas om ensammanslagning av de viktigaste grundfördragen (Kol- och stålfördraget, EG-fördraget, Euroatomfördraget och Unionsfördraget) till ett enda fördrag. Mankunde inte heller enas om någon omstrukturering av fördragen.Som en följd av förenklingsarbetet kan 47 artiklar i EG-fördraget samt 2respektive 18 artiklar i respektive Kol- och stål- och Euroatomfördragen helttas bort på grund av att de är obsoleta. Därutöver kan ett antal bilagor ochprotokoll till fördragen upphävas eftersom även de är obsoleta (artiklarna6-8 i Amsterdamfördraget).Förenklingsarbetet innebär att två primärrättsakter, konventionen om vissagemensamma institutioner för Europeiska gemenskaperna ochfördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission förEuropeiska gemenskaperna (det s.k. Fusionsfördraget), kanupphävas. De bestämmelser som är relevanta förs i stället över tillrespektive gemenskapsfördrag samt kompletteras med artikel 9 iAmsterdamfördraget.Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, som utgören bilaga till Fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiska gemenskaperna, kommer dock att förbli i kraft. Idetta protokoll införs en artikel 23 som finns i protokoll nr 7 till EG-fördraget. På så sätt kan protokoll nr 7 upphävas som bestämmelsernaom immunitet och privilegier finns samlade i ett enda protokoll.För att garantera och tydliggöra att ändringarna inte påverkar rättsläget finnsen särskild artikel (10) i Amsterdamfördraget som anger att den omständighetenatt obsoleta artiklar i fördraget upphävs och utgår ur fördraget inte påverkarde rättsliga verkningarna av bestämmelserna i fördraget. En förklaring omartikel 10 (gemensam förklaring 51) förtydligar dessutom förenklingens exaktaräckvidd. Sekundärrättsakter, dvs. förordningar och direktiv, som har antagitsmed någon nu aktuell artikel som rättslig grund, förlorar inte sin rättsligastatus utan fortsätter att vara giltiga. Även det följer av artikel 10 iAmsterdamfördraget.Amsterdamfördraget innebär också att artiklarna i såväl Unionsfördraget som EG-fördraget numreras om. Detta framgår av artikel 12 i Amsterdamfördraget. Ibilagan till fördraget finns en tabell som anger de gamla och nyaartikelbeteckningarna i Unionsfördraget och EG-fördraget. Bilagan utgör enintegrerad del av fördraget.Regeringen framhåller i propositionen att var en av de medlemsstatersom stödde förslagen till en mer omfattande reformering av texterna i syfte attfrämja tillgängligheten. Medlemsstaterna kunde emellertid inte enas om enkodifiering, dvs. ett rättsligt bindande beslut om en sammanslagning avfördragen till ett enda fördrag. I stället för en kodifiering har enkonsolidering av Unions- och EG-fördragen gjorts. Konsolideringen innebär attartiklarna har fogats samman till en enhet för vart och ett av fördragen därhänsyn har tagits till såväl de ändringar och tillägg till fördragen somAmsterdamfördraget innebär, som förenklingen och omnumreringen. Dekonsoliderade texterna har fogats till slutakten i informativt syfte. De bådaversionerna finns som bilaga 10 och 11 till propositionen.7.9 Övriga frågorEuratomfördragetEuratom är en av de tre ursprungliga europeiska gemenskaperna. Dess tidigasteuppgift var att skapa erforderliga förutsättningar för en snabb organisationoch tillväxt av kärnenergiindustrierna och därigenom bidra till en höjning avlevnadsstandarden i medlemsstaterna och till en utveckling av förbindelsernamed övriga länder.Sedan Euratomfördraget undertecknades har förhållandena emellertid ändrats,vilket har lett till att det i väsentlig omfattning är föråldrat. Delar avfördraget tillämpas därför inte enligt sin lydelse utan enligt en successivtutvecklad praxis. Vissa avsnitt behandlar dock frågor som fortfarande äraktuella. Exempel härpå är skapandet av en gemensam basnivå för strålskydd samtkontrollen för att garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamål ändem för vilka de är avsedda (s.k. safeguards).Efter anslutningen till EU gäller Euratomfördraget i i enlighet medlagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen.Våren 1995 beslutade (prop. 1994/95:118, bet. 1994/95:NU21) om vissalagändringar som en följd av anslutningen till Euratom. I samband medmedlemskapsförhandlingarna förklarade de avtalsslutande parterna gemensamt attdet är varje medlemsstat som i överensstämmelse med sin specifika nationellapolitik avgör om den skall producera kärnenergi eller inte liksom om denpolitik som skall föras när det gäller slutstegen i kärnbränslecykeln.Genom Amsterdamfördraget föreslås vissa ändringar i Euratomfördraget.Ändringarna är dock enbart formella konsekvensändringar som inte innebär attdet materiella innehållet i Euratomfördraget förändras.MotionernaI motion U20 (c) yrkande 2 konstaterar motionärerna att Amsterdamfördragetmedför ändringar i de ursprungliga traktaten, däribland fördraget omupprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen Euratom. Dock menarmotionärerna att det endast är fråga om formella ändringar, utan att detmateriella innehållet förändras, vilket innebär att artikel 2 om kärnenergi ifördraget kommer att kvarstå. Motionärerna finner att det är obegripligt attEU:s medlemsstater i samband med en fördragsöversyn inte tar tillfället i aktatt ta bort denna artikel i fördraget.Delvis liknande synpunkter utvecklas i motion U412 (mp) yrkande 4. Där pläderasför att skall lägga fram förslag om upphävande av Euratomfördraget. Istället borde ett nytt energifördrag om utveckling av förnybara energikällorutarbetas.Utskottets övervägandenNäringsutskottet anför i sitt yttrande 1997/98:NU3y till utrikesutskottet attenergi inte är ett gemensamt politikområde inom EU. Däremot förekommer detsamarbete på energiområdet i flera olika frågor, och näringsutskottet lämnar isitt yttrande ett flertal exempel på sådant samarbete.Näringsutskottet framhåller vidare i sitt yttrande:Näringsutskottet konstaterar att det inom EU förekommer ett omfattandesamarbete på energiområdet rörande bl.a. energieffektivisering och främjande avförnyelsebara energikällor. Som tidigare nämnts är delar av Euratomfördragetföråldrade och tillämpas inte enligt sin lydelse. Utskottet förutsätter attfördraget i lämpligt sammanhang kommer att moderniseras och detta utan attriksdagen tar något initiativ i frågan. De två här behandlade motionsyrkandenaavstyrks således av näringsutskottet.Utrikesutskottet har inget att tillägga utöver det anförda och avstyrker därmedmotionerna U20 (c) yrkande 2 samt U412 (mp) yrkande 4. beträffande ändring i anslutningslagenatt med bifall till proposition 1997/98:58 yrkande 1 samt medavslagpå motion 1997/98:U16 yrkande 5 antar regeringens förslag till lag om ändringilagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiskaunionen,res. 1 (v, mp)2. beträffande folkomröstning om Amsterdamfördragetatt avslår motionerna 1997/98:U16 yrkande 1, 1997/98:U17 yrkande 4,1997/98:K239 och 1997/98:K254,res.2 (v, mp)3. beträffande beslutsprocedur som för stiftande av grundlagatt avslår motion 1997/98:U16 yrkande 2,res. 3 (v, mp)4. beträffande beslut om Amsterdamfördraget vid en senare tidpunktatt avslår motionerna 1997/98:U16 yrkande 3 och 1997/98:U18 yrkande 2,res. 4 (v, mp)5. beträffande godkännande av Amsterdamfördragetatt med bifall till proposition 1997/98:58 yrkande 2 samt medavslagpå motionerna 1997/98:U14 yrkande 1, 1997/98:U16 yrkandena 4 (delvis) och 6,1997/98:U17 yrkande 1, 1997/98:U18 yrkande 1 och 1997/98:U19 yrkande 1godkänner Amsterdamfördraget om ändring av Fördraget om Europeiska unionen,fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hörsamman med dem samt de protokoll som har förtecknats i slutakten tillfördraget,res. 5 (v, mp)6. beträffande behörighet att meddela förhandsavgörandenatt med bifall till proposition 1997/98:58 yrkande 3 samt medavslagpå motion 1997/98:U16 yrkande 7 godkänner att en förklaring avges av Sverigeenligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget om Europeiska unionen i dess nyalydelse,res. 6 (v, mp)7. beträffande yttrande från Lagrådetatt förklarar motion 1997/98:U17 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande överlåtelse av beslutskompetensatt avslår motion 1997/98:UU16 yrkande 11res. 7 (v, mp)9. beträffande EU-samarbetets övergripande karaktäratt avslår motionerna 1997/98:U14 yrkande 2, 1997/98:U15, 1997/98:U17 yrkandena 3 och 14, 1997/98:U20 yrkande 1 och 1997/98:U504yrkande 1,res. 8 (v)10. beträffande särställning i unionssamarbetetatt avslår motion 1997/98:U16 yrkande 10,res. 9 (v, mp)11. beträffande utträdesparagraf i Unionsfördragetatt avslår motionerna 1997/98:U503 och 1997/98:U504 yrkande 2,res. 10 (v, mp)12. beträffande utredning om alternativa samarbetsformeratt avslår motion 1997/98:U504 yrkande 3,13. beträffande öppenhet i unionens inre arbeteatt förklarar motionerna 1997/98:U17 yrkande 6, 1997/98:K253yrkande4 och 1997/98:U505 yrkande 5 besvarade med vad utskottet anfört,res. 11 (v)res. 12 (mp)14. beträffande konventionatt avslår motion 1997/98:K715 yrkande 1,res. 13 (kd)15. beträffande asylatt avslår motionerna 1997/98:U16 yrkande 8, 1997/98:U17 yrkande 8, 1997/98:U19 yrkande 2 och 1997/98:U21 yrkande 2 samt förklararmotion /98:U21 yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört,res. 14 (v)res. 15 (mp, kd)16. beträffande barnets rättigheteratt förklarar motion 1997/98:U17 yrkande 7 besvarad med vadutskottet anfört,17. beträffande regelrevisionatt avslår motion 1997/98:U501 yrkande 3,res. 16 (m, fp)18. beträffande sysselsättningatt avslår motion 1997/98:U17 yrkande 9,res. 17 (v)19. beträffande den inre marknadenatt förklarar motion 1997/98:U501 yrkande 5 besvarad med vadutskottet anfört,res. 18 (m)20. beträffande den gemensamma handelspolitikenatt avslår motion 1997/98:U16 yrkande 4 (delvis),res. 19 (v, mp)21. beträffande miljöpolitikenatt avslår motion 1994/95:U503 yrkande 5,res. 20 (c, fp, mp, kd )22. beträffande unionens krishanteringsförmågaatt förklarar motion 1997/98:U501 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört,23. beträffande observatörskap i VEUatt avslår motion 1997/98:U16 yrkande 9,res. 21 (v, mp)24. beträffande EU och kärnvapenatt förklarar motion 1997/98:K715 yrkande 12 besvarad med vadutskottet anfört,25. beträffande beslutsformerna inom tredje pelarenatt avslår motion 1997/98:U17 yrkande 10,res. 22 (v, mp)26. beträffande Europoltjänstemännens befogenheteratt avslår motion 1997/98:U17 yrkande 11,res. 23 (v, mp)27. beträffande Eurodacatt avslår motion 1997/98:U17 yrkande 12,res. 24 (v, mp)28. beträffande samrådet med regeringenatt avslår motion 1997/98:U17 yrkande 5 och förklarar motion1997/98:U17 yrkande 13 besvarad med vad utskottet anfört,res. 25 (v)29. beträffande rådet och Europaparlamentetatt avslår motion 1997/98:K715 yrkandena 18 och 19,res. 26 (kd)res. 27 (v, mp)30. beträffande agerande inom EUatt avslår motion 1997/98:K703,31. beträffande Euratomfördragetatt avslår motionerna 1997/98:U20 yrkande 2 och 1997/98:U412 yrkande 4.res. 28 (v, mp)den 21 april 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (),Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), HelenaNilsson (c), (), (), (),(s), (), (), (),(), Skånberg (kd) och (). Ändring i anslutningslagen (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Lagrådetkonstaterar? och på s. 24 slutar med ?yrkande 5.? bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet noterar vad regeringen och anför ochvill för sin del framhålla följande:Utrikesutskottet vill för sin del betona att risken för att utvecklingen gårmot en europeisk federal stat med försvagat inflytande för medborgarna i deenskilda länderna och för de nationella parlamenten är uppenbar.Utskottet konstaterar att medlemsstaterna har ansett att regeringskonferensensviktigaste uppgift var att effektivisera EU genom att stärka dessinstitutionerpå medlemsstaternas bekostnad. Såväl som rådet, kommissionenoch ges genom fördraget ökad makt och ökade befogenheter.Dessutomutökas möjligheterna att fatta beslut med kvalificerad majoritet vilket medföratt det enskilda medlemslandets vetorätt bortfaller på ännu flersamarbetsområden.Enligt utskottets mening innebär detta att Amsterdamfördraget väsentligtutökardet överstatliga inslaget i EU-samarbetet. Utskottet vill framhålla att dettamedför att inflytandet för i motsvarande mån minskar och att detdemokratiska inflytandet över politiska beslut tunnas ut.