bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Byggnadsnämndenskall enligt PBL (11 kap. 4 §) till sitt biträde ha minst en person medarkitektutbildning och i övrigt ha personal i den omfattning och med densärskilda kompetens som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sinauppgifter på ett tillfredsställande sätt. framhåller att detinte torde råda några delade meningar i fråga om att arkitektens yrkeskunskaperskall tas till vara när det gäller vår bebyggelsemiljö i allmänhet.Byggnadsnämnderna tar enligt bostadsutskottets uppfattning tillvara den möjlighet det innebär att ha tillgång till tjänstemän medarkitektkompetens. Frågan om vilken kompetens som behövs är redan tillräckligtreglerad i PBL. anser det därutöver inte lämpligt att genomförändringar av lagstiftningen förstärka arkitektens roll i den arkitektoniskaprocessen.I det föregående har kulturutskottet tillstyrkt regeringens förslag till målför statens engagemang i arkitektur, formgivning och design. Enligt ett avdessa mål bör kvalitet och skönhetsaspekter inte underställas kortsiktigaekonomiska överväganden. Det är angeläget att förlänga livslängden och ökahållbarheten hos investeringar. Detta kan åstadkommas bl.a. genom att strävaefter en hög kvalitet, inte minst estetiskt. I propositionen betonas i dettasammanhang att god arkitektur, formgivning och design är en optimal kombinationav kvalificerat arkitekt- och formgivningsarbete och gediget ochhögkvalificerat utförande, där arkitekters, formgivares, designers, teknikersoch hantverkares skicklighet och materialkännedom utnyttjas och får komma tillsin rätt. Till detta kan, enligt utskottets mening, också läggas konstnärensroll vid konstnärlig utsmyckning m.m. Utskottet förutsätter att de senare årensökade debatt, uppmärksamhet och medvetenhet om betydelsen av god arkitektur,formgivning och design, som bl.a. (SOU 1995:84) ochkulturpropositionen (prop. 1996/97:3) stimulerat till, leder till att dettaförhållningssätt kommer att prägla byggprocessen i ökande utsträckning både vidnybyggnad, ombyggnad och förvaltning.Utskottet har i det föregående i samband med tillstyrkande av målen förstatens arbete med arkitektur, formgivning och design bl.a. uttryckt att detbehövs en fortsatt debatt om arkitektens ansvar och delaktighet underbyggprocessen. Utskottet kan - i likhet med bostadsutskottet - emellertid intefinna att det skulle vara lämpligt att förstärka arkitektens ställning i denarkitektoniska byggprocessen genom lagstiftningsåtgärder. Utskottet föreslårmed hänvisning till det anförda att avslår motionerna Kr30 (m)yrkande 2 i denna del och Kr35 (s) yrkande 2.Utskottet kan inte tillstyrka att staten skall reglera hur vissayrkesgruppers inflytande över byggande och förvaltning skall tillgodoses.Motion Kr38 (v) yrkande 8 avstyrks.I motion Kr38 (v) föreslås att kommunerna skall ha skyldighet att upprättaboendeplaneringsprogram i anslutning till arbetet med den kommunalaöversiktsplanen (yrkande 4). Vidare hemställs att allmänintresset skalltillgodoses bättre vid bygglovsansökan och bygganmälan vid byggstart (yrkande5).Bostadsutskottet erinrar om att likartade yrkanden behandlats av riksdagenunder innevarande . anför att sådana program som avsesi motionen kan arbetas fram i anslutning till översiktsplanearbetet om kommunenså önskar. Det bör dock överlåtas åt den enskilda kommunen att ge planarbetetden inriktning och omfattning som kan anses lämplig. Vidare anförbostadsutskottet att överväganden om byggkontrollens utformning pågår inomRegeringskansliet och att överväganden om byggkontroll och bygganmälan kanförväntas ingå i en aviserad byggproposition. Med hänvisning till det anfördaavstyrker kulturutskottet - i likhet med bostadsutskottet - motionsyrkandena.ArbetsmiljölagenI motion Kr35 (s) påtalas att det är viktigt att arbetslokaler, både inom denoffentliga och privata sektorn, är estetiskt tilltalande (yrkande 1). Särskiltviktigt är detta när det gäller skolmiljön. Motionärerna anser att det interäcker med enbart goda intentioner för att det skall ske någon påtagligförändring. Därför bör regeringen inom ramen för det fortsatta arbetet medhandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning och design förelägga riksdagenförslag om ändringar av arbetsmiljölagstiftningen så att det även i dennaställs grundläggande krav på en estetiskt tilltalande utformning av lokaler.Kulturutskottet vill erinra om att när antog regeringens förslagtill arbetsmiljölag diskuterades frågan om en estetisk utformning avarbetsmiljön i propositionen (prop. 1976/77:149 s. 232). Flera remissinstanserhade tagit upp frågan och föredragande statsrådet underströk att man bör tatill vara de möjligheter som finns att tillföra arbetsmiljön även estetiskakvaliteter. Statsrådet framhöll att samverkansreglerna i lagförslaget innebaratt arbetstagarna skulle delta vid planeringen av bl.a. arbetslokaler. Det varenligt statsrådet givet att denna medverkan även skulle omfatta frågor om denestetiska utformningen av arbetsmiljön. Lika klart ansåg statsrådet det varaatt central styrning inte kunde komma i fråga på detta område. Någonbestämmelse om miljögestaltning borde därför inte ingå i arbetsmiljölagen. Ävenarbetsområden i det fria borde utformas med hänsyn till att arbetsmiljön skallvara tillfredsställande. Det anfördes också att planläggningen avarbetsplatsens yttre omgivning är av vikt för en god arbetsmiljö och atttrivseln i arbetet kan höjas väsentligt genom att även denna sida beaktas.Arbetsmiljölagen antogs av för . Diskussionen om engod estetisk utformning och kvalitet på byggnader och bebyggelsemiljö harintensifierats . Genom det nu föreliggande förslaget om en ändring avPBL avses de estetiska värdena ges en tydligare ställning, eftersom de ansesinte ha fått det genomslag som åsyftats med lagen i dess nuvarande utformning.Som utskottet redovisat skall arbetet med frågorna om arkitektur, formgivningoch design föras vidare. Enligt utskottets mening bör i detta arbete ingåutvärdering av de nu föreslagna lagändringarnas effekter och överväganden ombehovet av ytterligare förtydliganden och ändringar. I detta fortsatta arbeteär det enligt utskottets mening naturligt att även överväga om motsvarandebestämmelser bör införas i annan lagstiftning, t.ex. arbetsmiljölagstiftningen.Utskottet anser därför att inte nu bör vidta någon åtgärd i fråganmed anledning av motion Kr35 (s) yrkande 1. Yrkandet avstyrks.EG-rättenI motion Kr38 (v) erinras om att planering och byggande i styrs inteendast genom svensk lagstiftning utan även genom EG-rätten. Motionärerna anseratt det är av betydelse att regeringen aktivt deltar vid utformningen av dessaEG-direktiv så att de inte motverkar intentionerna i det nu aktuellahandlingsprogrammet (yrkande 6).Bostadsutskottet, som vid olika tillfällen informerats om regeringens arbetemed EG-frågor, anser sig inte ha anledning till annat antagande än att frågornadrivs med den målmedvetenhet som också motionärerna finner väsentlig.Motionsyrkandet avstyrks av bostadsutskottet.Utskottet ansluter sig till bostadsutskottets bedömning och föreslår attriksdagen avslår motion Kr38 (v) yrkande 6.Lokal folkomröstning m.m.Lokala folkomröstningar bör enligt motion Kr33 (mp) uppmuntras vid störreinfrastrukturförändringar (yrkande 6). Byggandet bör ske på de boendes villkor.Samarbete mellan de boende och byggherre minskar risken för konflikter. Deboende har kunskap om hur området upplevs och hur en förändring kan ökaområdets kvalitet. Motionärerna föreslår att som sin mening skall geregeringen till känna att möjligheten till delaktighet skall beaktas vidarkitekttävlingar (yrkande 9).Hösten 1997 avstyrkte ett antal motionsyrkanden omreglerna för kommunala folkomröstningar (bet. 1997/98:KU4 s. 23). Utskottetkonstaterade att det på både nationell ochkommunal nivå i grunden är av rådgivande karaktär. På den kommunala nivån ärfolkomröstning ett led i fullmäktiges beredning av ett ärende. Införande av enbeslutande typ av kommunala folkomröstningar vore enligtkonstitutionsutskottets mening att undergräva det representativa demokratiskasystemet. Utskottet redovisade att vissa frågor om folkomröstning behandlats avDemokratiutvecklingskommittén och att utredningsbetänkandet bereds inomRegeringskansliet.Kulturutskottet vill också erinra om att när lagreglering av kommunalfolkomröstning föreslogs anförde föredragande statsrådet bl.a. att om detskulle bli regel att separata allmänna folkomröstningar anordnades i t.ex.frågor som rör den fysiska planeringen skulle en långsiktig planeringavsevärt försvåras (prop. 1975/76:187 s. 306). I regel torde det, enligtpropositionen, innebära stora svårigheter att utforma de frågor somomröstningen skall avse på ett lämpligt sätt. Vidare redovisades attkostnaderna för sådana folkomröstningar skulle kunna bli avsevärda.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslårmotion Kr33 (mp) yrkande 6. Utskottet kan inte heller tillstyrka att riksdagengör ett sådant uttalande om allmänhetens delaktighet vid arkitekttävlingar sombegärs i motionens yrkande 9. Yrkandet avstyrks.Offentligt och förebildligt (avsnitt 7)Staten som förebild (avsnitt 7.1)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Det offentliga - stat, landsting och kommun - har stort inflytande pågestaltningen och utformningen av vår omgivning. I egenskap av normgivare,byggherre, förvaltare och hyresgäst bör staten, dvs. statliga myndigheter,bolag och andra verksamheter, agera förebildligt vad gäller arkitektur,formgivning och design. Detta bör gälla allt från planering, anläggning ochbyggande till inredning och grafisk formgivning. De miljöer staten medverkartill att skapa bör vara förebildliga exempel på god arkitektur, formgivning ochdesign. I detta ingår skapandet av väl fungerande och vackra arbetsmiljöer somen mycket viktig fråga.Även offentliga miljöer där kommun eller landsting har inflytande bör varaförebildliga. Särskild uppmärksamhet bör riktas mot skolan, som är vår störstakulturinstitution med ca 1,5 miljoner elever och anställda. Hur skolansbyggnader, inredning, pedagogiska rekvisita och utomhusmiljö utformas har storbetydelse när det gäller att skapa förebilder för vad god arkitektur,formgivning och design kan innebära för trivsel, social gemenskap, effektivtarbete och estetisk stimulans.Den offentliga sektorn har vidare i egenskap av inköpare möjlighet att verkaför efterfrågan på god design där kvalitets- och resurshushållningsaspekternabeaktas. Det krävs sakkunskap och omsorg för att uppnå det sammantaget bästaresultatet, både vad gäller kravspecifikation vid upphandling och vidvärderingen av anbud. I samband med upphandling av arkitekt- ochkonsulttjänster har det riktats kritik mot de offentliga beställarna för att dealltför ensidigt prioriterar ett lågt pris utan att i tillräckligt hög gradväga in kvalitetsaspekterna.Upphandlingsfrågorna avses att behandlas i de uppdrag som kommer att ges tillStatens fastighetsverk vad gäller dels erfarenhetsutbyte mellan statligamyndigheter som förvaltar fastigheter, dels den exempelsamling och vägledningsom verket skall ta fram. Ytterligare insatser, såsom informations- och kun-skapsspridning inom detta område, kommer att övervägas under deninterdepartementala arbetsgruppens fortsatta arbete.Vid upphandling av större eller viktigare projekt bör arkitekttävling ordnasi syfte att uppnå hög kvalitet på den slutliga produkten.I motion Kr33 (mp) tas upp en rad frågor som i viss mån har samband med vad somanförs i propositionen om staten som förebild när det gäller att verka för godarkitektur, formgivning och design (yrkandena 2, 7, 10 och 12).Ansvaret för statlig upphandling bör enligt motionen centraliseras för attsamla och utveckla kompetensen på området och säkerställa estetiska och andrakvaliteter. Staten bör ta ett helhetsansvar i denna fråga (yrkande 2).Motionärerna hänvisar till att en rapport med denna inriktning har utarbetatsav revisorer.Utskottet vill redovisa att revisorers rapport harremissbehandlats och att revisorerna beslutat att avge ettförslag i frågan till . I förslaget berörs frågan om huruvidaregeringen bör ha en nationell policy för den offentliga upphandlingen, bl.a.beträffande enhetliga regler för offentliga upphandlingar. Vidare påtalasbehovet av en svenska upphandlare skall agera i enskildafrågor. Regeringen bör klargöra vilka lagregler och vilken svensk policy sområder i enskilda frågor för offentliga upphandlare. Revisorerna tar också uppfrågor om ramavtal, tillsyn och överprövning samt frågan om huruvidabestämmelser som reglerar offentlig upphandling skall samlas i en lag.I samband med behandlingen av den kulturpolitiska propositionen hösten 1996redovisade regeringen att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling hadekritiserats. Det hade bl.a. anförts att EG:s tjänsteupphandlingsdirektiv hadeinförlivats på ett ofullständigt sätt i den svenska lagen. I jämförelse med EG-direktivet hade kvalitetsaspekter och estetiska kriterier tonats ned i densvenska lagen. Utskottet välkomnade en diskussion av frågor som rörhänsynstagande till de estetiska och kvalitetsmässiga aspekterna vidupphandling inom arkitektur- och formområdena. Utskottet tillade dessutom attmotsvarande frågor också kan vara aktuella inom andra delar av kulturområdet(bet. 1996/97:KrU1 s. 108).Vid innevarande har beslutat om ändringar i lagen(1992:1528) om offentlig upphandling, vilka bl.a. innebär att 1 kap. 22 §numera innehåller en bestämmelse om att när det bedöms vilket anbud som är detmest fördelaktiga skall hänsyn tas till samtliga omständigheter, däriblandnämns kvalitet och estetiska egenskaper (prop. 1996/97:153, bet. 1997/98:FiU7,rskr. 1997/98:61). Utskottet förutsätter att effekterna av ändringarna iupphandlingslagen utvärderas när tillräckliga erfarenheter vunnits av lagenstillämpning.I det föregående har redovisats att regeringen kommer att ge Fastighetsverketi uppdrag att ta fram en exempelsamling och vägledning i upphandlingsfrågor ochatt verket även skall ta initiativ till ett erfarenhetsutbyte mellanfastighetsförvaltande statliga myndigheter.Utskottet finner, mot bakgrund av vad som här redovisats, inte anledningföreslå att göra ett sådant tillkännagivande som begärs i motionen.Motion Kr33 (mp) yrkande 2 avstyrks.Motionärerna bakom motion Kr33 (mp) föreslår vidare att som sinmening skall ge regeringen till känna att av investeringskostnadenför ny- och ombyggnad, även beträffande vägar, järnvägar och broar, skallanvändas till konstnärlig och estetisk utsmyckning (yrkande 7).Bostadsutskottet framhåller i sitt yttrande att i det fortsatta arbetet medarkitektur och formgivning ingår att behandla frågor om styrmedlens konse-kvenser för den byggda och formade miljön. exemplifierar medatt staten kräver att kommunerna i de lokala investeringsprogrammen förekologisk omställning och utveckling skall redovisa hur de arkitektoniskakvaliteterna tas till vara i projekt för vilka medel söks.Kulturutskottet anförde med anledning av liknande motionsyrkanden vidriksmötet /97 att de statliga konstinköpen snarare bör grundas på enkulturpolitisk bedömning än kopplas till nivån på det statliga byggandet . Dock borde av den totala byggkostnaden kunna vara ettrimligt riktmärke vid konstnärlig utsmyckning av enskilda byggprojekt.Utskottet förutsatte att byggherrar och arkitekter strävar efter att låtabyggprojekten i sin helhet genomsyras av omtanke om den estetiska utformningen,materialvalet och detaljernas utformning utan att det sätts upp mål för hurstor - eller liten - del av kostnaderna som skall avsättas för ändamålet.Utskottet ansåg också att det skulle vara svårt att vid utformningen avtrafikmiljöer avgränsa särskilda medel avsedda för arbetet med utformningen. Istället borde alla som var inbegripna i arbetet med att utforma nya och gamlamiljöer vid vägar, järnvägar m.m. ha en sådan insikt och kunskap att omsorgernaom miljöernas utformning ingår som en naturlig del i planeringen,projekteringen och genomförandet (bet. 1996/97:KrU1 s. 111-112).Med hänvisning till det anförda avstyrker kulturutskottet motion Kr33 (mp)yrkande 7.Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande till regeringen om attmaterialvalet skall tillmätas stor betydelse vid ny- och ombyggnation (yrkande12).Bostadsutskottet förutsätter att frågan om materialval kommer attuppmärksammas i det fortsatta arbetet med arkitektur och formgivning utan attriksdagen gör något tillkännagivande.I anslutning till vad som anfördes i den kulturpolitiska propositionen ombristande estetik och kvalitet i de senaste decenniernas byggda miljökonstaterade kulturutskottet att problemen ofta rört den yttre miljön, medanden inre miljön präglats av välpreciserade funktionskrav på god användbarhet,tillgänglighet m.m. Dock har det funnits problem med oprövade och dåligamaterial. I den nu föreliggande propositionen betonas det långsiktigaperspektivet för arkitektur, formgivning och design, där lång livslängd påprodukter och fysisk miljö, hög kvalitet och människors behov av en godlivsmiljö är ledord.Kulturutskottet vill i sammanhanget tillägga att regeringen hartilldelat () för att värna gammalbyggteknik. I fyra projekt skall RAÄ sprida kunskap om det traditionella,miljövänliga och långlivade byggandet.Något särskilt uttalande av till regeringen om betydelsen av valetav goda material är enligt utskottets mening inte påkallat. Utskottet föreslår- i likhet med bostadsutskottet - att avslår motion Kr33 (mp) yrkande12.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt av betänkandet yrkande 10 imotion Kr33 (mp), i vilket föreslås ett tillkännagivande om fackligaföreträdares möjlighet till utbildning inom estetik, arkitektur och formgivningvid tillfällen då staten är byggherre.Ändamålet med arbetsmiljölagen (1977:1160) är bl.a. att främja attarbetsgivare och arbetstagare samverkar för att åstadkomma en god arbetsmiljö.Utskottet anser att det inte är påkallat att gör något uttalande tillregeringen om möjligheterna för fackliga företrädare att få utbildning inomestetik, arkitektur och formgivning. Motionsyrkandet avstyrks.Kvalitetsarbete inom statliga myndigheter (avsnitt 7.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Regeringen avser att ge alla myndigheter som bygger samt förvaltarfastigheter och anläggningar i uppdrag att upprätta kvalitetsprogram för hur dearkitektoniska och gestaltningsmässiga aspekterna kan främjas. Regeringen pekarockså på vikten av att myndigheterna har tillgång till erforderlig kompetensnär programmen utvecklas.Statliga myndigheter har ansvar för den egna lokalförsörjningen. De kan ochbör därmed efterfråga och ställa krav på hög kvalitet när de hyr lokaler. Demyndigheter som hyr lokaler för sina verksamheter bör själva ansvara för att isin lokalförsörjning utveckla och förvalta god arkitektur.Regeringen avser att ge i uppdrag att ta fram enskrift med exempel på goda arkitektoniska lösningar vad gäller byggnader ochanläggningar. Skriften skall ge vägledning till beställare och bör fokusera påprocessen, hur upphandling har skett, arkitektens medverkan etc.Det är också angeläget att utlandsmyndigheternas lokaler är representativa.Byggnader, inredning och bruksföremål skall utgöra goda exponenter för svenskarkitektur, formgivning och design.Ekonomiska styrmedel (avsnitt 7.3)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Statligt ekonomiskt stöd till byggande och anläggande bör stimulera till högkvalitet i arkitektur, formgivning och design och till varsamhet med bebyggelseoch miljöer. Mottagare av statligt ekonomiskt stöd bör vara väl informerade omhur stödet kan användas för att främja hög kvalitet i arkitektur, formgivningoch design. Kommuner som ansöker om bidrag inom ramen för de lokala investe-ringsprogrammen för ekologisk omställning och utveckling skall redovisa hur dearkitektoniska kvaliteterna tas till vara. Gestaltningsaspekterna kommer attlyftas fram i samband med informationsinsatser för dessa lokalainvesteringsprogram.Arbetsgruppen för arkitektur och formgivning har till uppdrag att behandlafrågan om ett samspelt statligt agerande i frågor om styrmedlens konsekvenserför den byggda och formade miljön.Det offentliga rummet (avsnitt 8)Helhetsperspektiv på det offentliga rummet (avsnitt 8.1)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Det offentliga rummet - gator, torg, parker, offentliga lokaler ochlandskapsrum - bör utformas med inlevelse och omsorg. Betydelsen av derasgestaltning bör framhävas.Kommunerna har en nyckelroll när det gäller att verka för en god bygg-nadskultur och en god bebyggelsemiljö. Av detta följer att kvaliteten i deraseget byggande och förvaltningen av deras egna byggnader och anläggningar blirett riktmärke för andras åtgärder i kommunen. Över huvud taget är, som Boverketanfört, en anknytning till översiktsplanen av stort värde när det gäller attlyfta fram sådana stads- och landskapsmiljövärden som kommunen särskilt villvärna om. Arbetet med konkreta lokala handlingsprogram kan vara ett bra sättatt uppnå och förankra ett gemensamt helhetsansvar för det offentliga rummet.Landets kommuner bör uppmuntras att anta strategier eller lokalahandlingsprogram för att stärka kvalitetsaspekter och miljökvaliteter i denbyggda miljön.Vid sidan av kommunerna har statliga myndigheter med samhällsplanerandeuppgifter ett stort ansvar för den offentliga miljön. Inte minst gäller dettaBanverket och i fråga om trafikanläggningarnas inverkan på stads- ochlandskapsmiljön.Statens konstråd har som en av sina huvuduppgifter att arbeta för attkonsten blir ett naturligt och framträdande inslag i den gemensamma miljön.Konstrådet kommer att ges i uppdrag att stimulera till estetiska förbättringari gestaltningen av den offentliga miljön.Samverkan i bevarande- och utvecklingsområden (avsnitt 8.2)kommer att få i uppdrag av regeringen att studeralämpliga former för hur den offentliga och privata sektorn kan samverka inomsärskilda bevarande- och utvecklingsområden.Kunskap och kompetens (avsnitt 9)Universitet och högskolor (avsnitt 9.1)Arkitektutbildning (avsnitt 9.1.1)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Arkitektutbildning är en yrkesutbildning som förbereder för arbete inomområdena byggande, inredning, samhälls- och landskapsplanering.Gränserna mellan de olika arkitekternas arbetsområden tenderar alltmer att gåin i varandra vilket i högre utsträckning bör beaktas vid utformningen av olikaarkitektutbildningar och samarbetet dem emellan.Arbetsmarknaden för arkitekter har förändrats i väsentliga avseenden under desenaste åren och utbildningen måste på olika sätt förnyas för att bättre svaramot de nya kompetensbehoven.Regeringen har uppdragit åt att följa upp och utvärdera densvenska arkitektutbildningen. Verket skall även undersöka om det finns behov avnya utbildningar och i så fall lämna förslag till deras innehåll, organisationoch finansiering. Syftet med utvärderingen är att ge en grund tillförbättringar av grundutbildning, forskarutbildning och forskning inomarkitektur och samhällsplanering. Uppdraget skall enligt planerna redovisastill regeringen i slutet av februari 1999.Arkitektutbildningens innehåll och uppläggning m.m. tas upp i fyra motioner.I motion Kr30 (m) anförs att arkitektutbildningen måste utformas medutgångspunkt i en teknisk konstruktion där konstnärlighet och skapandet avfunktionella och estetiskt tilltalande sammanhang skall vara vägledande(yrkande 2 delvis).