bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 22 januari1972 om , , och Förenadekonungariket och anslutning till Europeiska kol-ochstålgemenskapen 10. Fördraget om ändring av vissabestämmelseri protokollet om Europeiska investe-ringsbankens stadga9. Fördraget den 10juli1975 om ändring av vissa bestämmelser i protokollet om Europeiska investe-ringsbankens stadga 11. Fördraget om ändring av vissafinansiella bestämmelser i fördragen om upp-rättandet av Europeiska gemen-skaperna och i fördraget om upp-rättandet av ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiska gemenskaperna10. Fördraget omändring av vissa finansiella bestämmelser i fördragen om upp-rättandet avEuropeiska gemen-skaperna och i fördraget om upp-rättandet av ett gemensamtrådoch en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna12. Akten den 20september 1976 om allmänna direkta val av företrädare i församlingen (Europa-parlamentet) samt beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 1 februari1993 om ändring av nämnda akt11. Akten om allmännadirekta val av företrädare i församlingen (Europa-parlamentet) samt beslutetavEuropeiska gemenskapernas råd av om ändring av nämndaakt13. Fördraget om Hellenska republikens anslut-ning tillEuropeiska ekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen12.Fördraget om Hellenska republikens anslut-ning till Europeiskaekonomiska gemenskapen och Europeiska atomenergigemenskapen14. Beslutet avEuropeiska gemenskapernas råd av om Hellenska republikensanslutning till Europeiska kol- och stålgemenskapen13. Beslutet av Europeiskagemenskapernas råd av om Hellenska republikens anslutning tillEuropeiska kol- och stålgemenskapen15. Fördraget om ändringavfördragen om upprättandet av Europeiska gemen-skaperna i fråga om Grönland14.Fördraget om ändring av fördragen om upprättandet avEuropeiska gemen-skaperna i fråga om Grönland16. Fördraget omKonungariket och Portugisiska republikens anslutning till Europeiskaekonomiska gemen-skapen och Europeiska atomenergi-gemenskapen15. Fördraget den12 om och Portugisiska republikens anslutningtill Europeiska ekonomiska gemen-skapen och Europeiska atomenergi-gemenskapen17. Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den 11 juni 1985omKonungariket och Portugisiska republikens an-slutning till Europeiskakol- och stålgemenskapen16. Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av den11juni 1985 om och Portugisiska republikens an-slutningtill Europeiska kol- och stålgemenskapen18. Europeiska enhetsakten den 17 och28 . Europeiska enhetsakten den 17 och 28 februari 198619.Fördraget om Europeiska unionen 18. Fördraget den 7februari 1992 om Europeiska unionen20. Fördraget omKonungariket , Repub-liken , Republiken ochKonungariket anslutning till Europeiska unionen i samtliga fall medtillhörande bilagor och protokoll.19. Fördraget omKonungariket , Repub-liken , Republiken ochKonungariket anslutning till Europeiska unionen 20.Amsterdamfördragetden om ändring av Fördraget om Europeiska unionen, fördragen omupprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman meddem, med förklaring av enligt artikel K 7.2 och K 7.3 b i Fördraget omEuropeiska unionen i deras lydelse enligt Amsterdam-fördraget21. Bilagor och protokoll som hör till de fördrag och andra instrument somanges i 1-20.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmerOmröstning med kvalificerad majoritetOmröstning med kvalificerad majoritet skall till följd av Amsterdamfördragettillämpas enligt följande artiklarArtikel 5a.2 Närmare samarbete - bemyndigandeArtikel 56.2Etableringsrätt -samordning av vissa bestämmelser om särbehandling av utländskamedborgareArtikel 731.2Provisoriska åtgärderArtikel 109qSysselsättning -riktlinjerArtikel 109rSysselsättning - stödåtgärderArtikel116TullsamarbeteArtikel 118.2Sociala frågor - vissa åtgärder mot socialutslagningArtikel l19.3Jämställdhet - lika möjligheter och likabehandlingArtikel 129.4Folkhälsa - vissa minimikrav när det gäller organ m.m.samt vissa åtgärder på veterinär- ochväxtskyddsområdenaArtikel 130i.1-2Forskning och teknisk utveckling -ramprogramArtikel l30oförsta stycketForskning och teknisk utveckling - gemensamma företagArtikel19laAllmänna principer och gränser för rätten till tillgångtill handlingarArtikel 209aBekämpning av bedrägerierArtikel213aStatistikArtikel 2l3bInrättande av ett övervakningsorgan för skydd avpersonuppgifterArtikel 227.2De yttersta randområdenaArtikel 236.2-3Tillfälligtupphävande av rättigheterMedbeslutandeprocedurenMedbeslutandeproceduren enligt artikel l89b i EG-fördraget skalltill följd av Amsterdamfördraget tillämpas enligt följande artiklarArtikel 6Bestämmelser i syfte att förbjuda diskriminering på grund avnationalitetArtikel 8a.2Unionsmedborgarskap - bestämmelser för attunderlätta medborgarnas utövande av vissa rättigheter(rådet beslutar enhälligt)Artikel 51Fri rörlighet för personer - regler försocial trygghetför migrerande arbetstagare inom gemenskapen(rådet beslutar enhälligt)Artikel 56.2Etableringsrätt - samordning av vissabestämmelserom särbehandling av utländska medborgareArtikel 57.2Etableringsrätt - vissadirektiv om samordning av bestämmelser avseende egenföretagare(rådet beslutar enhälligt)Artikel 75.1 och artikel 84Transporter - åtgärderföratt genomföra transportpolitiken Artikel 109rSysselsättning -stödåtgärderArtikel 116TullsamarbeteArtikel 118.2Sociala frågor - minimikrav,vissa åtgärder mot social utslagningArtikel 119.3Jämställdhet - likamöjligheter och lika behandlingArtikel 125Europeiska socialfonden -genomförandebestämmelserArtikel 127.4Yrkesutbildning - vissa åtgärderArtikel129.4Folkhälsa - vissa minimikrav när det gäller organm.m. samt vissa åtgärder på veterinär- och växtskyddsområdenaArtikell29dTranseuropeiska nät - vissa åtgärderArtikel l30eEuropeiska regionalautvecklingsfonden - genomförandebestämmelserArtikel l30oandra stycketForskning och utveckling - vissa åtgärder Artikel l30s.lMiljöArtikel l30wUtvecklingssamarbeteArtikel 191aAllmänna principer ochgränser för rätten till tillgångtill handlingarArtikel 209aBekämpning av bedrägerierArtikel 213aStatistikArtikel 213bInrättande av ett övervakningsorgan för skydd avpersonuppgifterYttranden från andra utskottKonstitutionsutskottets yttrande1997/98:KU9yAmsterdamfördragetTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat att bereda bl.a.konstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget i de delar som har samband medutskottets beredningsområde samt över motioner väckta med anledning avskrivelsen och motioner från den allmänna motionstiden. Konstitutionsutskottetyttrar sig över följande motioner: 1997/98:U14 yrkandena 1 och 2, U15, U16yrkandena 1-7 och 11, U 17 yrkandena 1-6 och 13-14, U 18 yrkandena 1 och 2, U19 yrkande 1 och U 20 yrkande 1 samt över motionerna 1997/98:U503 och1997/98:U504 yrkandena 1-3. Med eget yttrande överlämnarkonstitutionsutskottetföljande motioner: 1997/98:K239, 1997/98:K253 yrkande 4, 1997/98:K254,1997/98:K703, 1997/98:K715 yrkandena 1, 18 och 19 samt 1997/98:U505 yrkande 5.Konstitutionsutskottets yttrande hänför sig till de konstitutionella frågorsomaktualiseras i har inhämtat Lagrådets yttrande över propositionensförslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen. Lagrådets yttrande återges i bilaga.Konstitutionsutskottet har också hållit en utfrågning i ärendet med professornUlf och rättschefen tillstyrker i yttrandet att tillträderAmsterdamfördraget. finner att förutsättningarna enligt10 kap. 5 § regeringsformen för överlämnande av beslutsbefogenheter utansamtidig ändring av grundlag är uppfyllda och att det inte föreligger någrakonstitutionella hinder mot att ansluter sig till Amsterdamfördraget.Samtliga de motioner som behandlas i yttrandet föreslås avstyrkas.Till yttrandet har fogats tolv avvikande meningar och ett särskilt yttrande.UtskottetPropositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att godkänner Amsterdamfördraget om ändringav Fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiskagemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem (Amsterdamfördraget) samtde protokoll som har förtecknats i slutakten till fördraget.Amsterdamfördraget innehåller dels materiella ändringar i de grundläggandefördragen, dels en förenkling av fördragen genom att ett stort antalbestämmelser som är aktuella upphävs och genom att artiklarna iFördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och Fördraget omEuropeiskaunionen numreras om.Genom Amsterdamfördraget förs ett antal samarbetsområden över från den s.k.tredje pelaren (mellanstatligt samarbete om rättsliga och inrikes frågor) tillden s.k. första pelaren (överstatligt samarbete). Det gäller samarbete inomområdena yttre gränskontroller, asyl- och invandringspolitik och vissacivilrättsliga frågor samt vissa åtgärder mot diskriminering. Detta innebärattbeslutsbefogenheter i motsvarande grad lämnas över till Europeiska gemenskapen(EG). Enligt en gemensam förklaring (20) skall åtgärder som beslutas inom detcivilrättsliga samarbetet inte hindra någon medlemsstat från att tillämpa sinakonstitutionella bestämmelser om tryckfrihet och yttrandefrihet i andramedier.Enligt propositionen består den mellanstatliga karaktären på samarbetet närdetgäller utrikes- och säkerhetspolitiken (den s.k. andra pelaren) och rättsligaoch inrikes frågor i övrigt.Reformerna inom den andra pelaren sägs främst innebära ett effektivarebeslutsfattande. Enhällighet kvarstår som en grundläggande beslutsform församarbetet inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Utanförförsvarsdimensionen modifieras emellertid enhällighetsregeln något. Beslutskall tas med kvalificerad majoritet om det ligger inom ramen för en enhälligt beslutad strategi. Den grundläggande vetorättenkvarstår dock. Varje medlemsstat har rätt att motsätta sig att beslut fattasunder åberopande av viktiga och uttalade skäl som rör nationell politik. Enenhet för politisk planering och tidig förvarning inrättas i rådetsgeneralsekretariat.Inom den tredje pelaren införs nya beslutsformer, rambeslut och vissa andrabeslut, som den nuvarande beslutsformen gemensam åtgärd bortfaller.De nya beslutsformerna anses dock inte påverka den grundläggandemellanstatliga karaktären av tredjepelarsamarbetet. Enligt propositioneninnebär de inte någon överföring av beslutsbefogenheter från ,regeringen eller andra svenska organ till EU. Amsterdamfördraget öppnar vidareen möjlighet, men inte en skyldighet, för medlemsstaterna att ge EG-domstolenbehörighet att meddela förhandsavgöranden när det gäller giltigheten ochtolkningen av rambeslut och beslut, tolkningen av konventioner inom tredjepelaren samt giltigheten och tolkningen av genomförandeåtgärder. Det kan skegenom att en medlemsstat avger en förklaring med denna innebörd. Genom attutnyttja möjligheten att begära förhandsavgörande blir de nationelladomstolarna bundna av avgörande. Förklaringen innebär alltså enöverföring av beslutsbefogenheter till EG, men inte till EU. I propositionenföreslås att godkänner att lämnar en sådan förklaring.Genom ett särskilt protokoll införlivas det nuvarande s.k. Schengensamarbetetmed EU. Särskilda samarbetsavtal skall ingås med och Island.Reformer genomförs som tar sikte på att åstadkomma ett effektivarebeslutsfattande. I rådet utökas möjligheten att fatta beslut med kvalificeradmajoritet. Detta skall gälla dels ett antal av de nya samarbetsområden sominförs genom Amsterdamfördraget, dels ett begränsat antal befintligabeslutsområden, där det nu gäller krav på enhällighet. Antaletbeslutsprocedurer där medverkar minskas i princip till tre,nämligen samtycke, konsultation och medbeslutande. Medbeslutande blir dennormala proceduren i frågor där samarbetsproceduren har tillämpats.Proceduren innebär att parlamentet och rådet gemensamt fattar beslut ochparlamentet därvid har vetorätt.Kommissionsordförandens ställning stärks. Medlemsstaternas nominering avordförande i kommissionen skall godkännas särskilt av Europaparlamentet.Medlemsstaternas nominering av ledamöter skall ske i samförstånd med dennominerade ordföranden.Kommissionens initiativrätt ökar genom att denna kommer att gälla även dekvarvarande samarbetsområdena inom tredje pelaren, dvs. polissamarbete ochstraffrättsligt samarbete.Antalet ledamöter i maximeras till 700. Fördelningen avledamöter skall säkerställa en lämplig representation av folken i de statersomhar slutit sig samman i gemenskapen.De nationella parlamenten får en kollektivt rådgivande roll . För att underlätta de nationella parlamentensdeltagande i beslutsprocessen skall enligt ett protokoll om de nationellaparlamentens roll i EU en minsta tid förflyta från det att ettförslag görs tillgängligt för och rådet på alla deofficiellaspråken till dess att förslaget förs upp på rådets dagordning för beslut.Revisionsrättens ställning stärks. Reformerna innebär bl.a. att det görs klartatt Revisionsrätten har rätt att utföra granskning av alla gemenskapsmedel,oavsett vem som förvaltar medlen. Revisionsrätten ges också befogenhet attväcka talan i för att ta till vara sina rättigheter.Genom Amsterdamfördraget införs generella bestämmelser som gör det möjligt förrådet att tillåta ett närmare samarbete mellan en majoritet avmedlemsstaterna.Ett beslut om att tillåta s.k. flexibel integration skall kunna fattas medkvalificerad majoritet. Varje medlemsstat garanteras emellertid en möjlighetatt lägga in sitt veto under åberopande av viktiga och uttalade skäl som rörnationell politik.En grundläggande offentlighetsprincip införs, som ger medborgare och de som ärbosatta i rätt att ta del av , rådets och kommissionenshandlingar. Handlingsoffentlighet blir därmed huvudregel inom de tre centralainstitutionerna. De närmare bestämmelserna om öppenheten, bl.a.sekretessbestämmelser, skall läggas fast i en rättsakt som beslutas avparlamentet och rådet gemensamt. Rådets skyldighet att offentliggöraomröstningsresultat när det handlar i egenskap av lagstiftare fördragsfästs.EG-domstolens rättsliga kontroll av att institutionerna respekterar de fri-ochrättigheter som garanteras i fördragsfästs och skall ävenomfatta samarbetet i tredje pelaren. En medlemsstat som allvarligt ochihållande åsidosätter mänskliga rättigheter och grundläggande demokratiskaprinciper skall kunna bli föremål för suspensionsåtgärder. En europeisk statsom ansöker om medlemskap i unionen måste respektera de nämnda principerna.Amsterdamfördraget innebär också att gemenskapens befogenhet att vidtaåtgärderför att förhindra diskriminering utökas. Rådet får enhälligt besluta omåtgärder för att förhindra diskriminering på grund av kön, ras, etnisktursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuellläggning.Genom Amsterdamfördraget införs vidare nya bestämmelser som ger en grund förett strukturerat samarbete på sysselsättningsområdet, den s.k. miljögarantinskärps, jämställdhet mellan kvinnor och män blir ett grundläggande mål,lönediskrimineringsförbudet förtydligas, reglerna om konsumentskydd förstärksoch politiken på det sociala området blir ett intresse fullt ut för samtligamedlemsstater genom att avtalet om socialpolitik integreras i EG-fördraget.Ett tillträde till Amsterdamfördraget förutsätter en ändring av lagen(1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Ipropositionen läggs fram förslag till en sådan lagändring. Lagändringenföreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer.BeslutsprocedurenPropositionenAmsterdamfördraget innebär förändringar av de befogenheter som tillkommergemenskapen på de områden som ryms inom gemenskapssamarbetet inom förstapelaren. Som redovisats ovan förs vissa samarbetsområden över från detmellanstatliga samarbetet i tredje pelaren till gemenskapssamarbetet i förstapelaren. Fördraget innebär i denna del att beslutsbefogenheter i motsvarandemån överlämnas till EG. Ett annat område där beslutsbefogenheter uttryckligenöverlåts till EG är vissa åtgärder mot diskriminering (se ovan s. 3).För de fall en internationell överenskommelse innebär att beslutanderättöverlåts till ett mellanstatligt organ finns särskilda bestämmelser i 10 kap.5§ regeringsformen. Enligt första stycket i denna bestämmelse får ,genom beslut varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig, överlåtabeslutanderätt till EG så länge dessa har ett fri- och rättighetsskydd sommotsvarar det som ges i regeringsformen och i . Riksdagensbeslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Av10 kap. 2 § andra stycket regeringsformen följer att samma ordning skall gällaför godkännande av den internationella överenskommelsen.Överlåtelseav beslutsbefogenheter får dock inte utan grundlagsändring ske i sådanomfattning att regeringsformens bestämmelser om statsskickets grunder upphöratt vara giltiga (bet. 1993/94:KU21 s. 27).Inför medlemskap i gjordes bedömningen att fri- ochrättighetsskyddet i EG inte var identiskt med men motsvarade, dvs. låg i nivåmed, det som gällde i (bet. 1993/94:KU 21 s. 26 f.). Regeringen anserinte att medlemskap har givit anledning att ändra denna bedömning.Regeringen anser inte heller att Amsterdamfördraget innebär någon förändring idetta hänseende, utan att det resultat som uppnåddes i regeringskonferensensnarare innebär att fri- och rättighetsskyddet stärks.Enligt regeringen leder inte fördraget till några dramatiska förändringar, mendet innebär viktiga steg framåt för det europeiska samarbetet i en riktningsomi allt väsentligt överensstämmer med svenska intressen. Fördraget innebärinteheller att samarbetet inom EU ändrar karaktär på något avgörande sätt. EUförblir samma typ av organisation som den som anslöt sig till den 1januari 1995. Regeringen har därför inte ansett att en folkomröstning omAmsterdamfördraget är påkallad.MotionernaI motion U16 yrkar i första hand att beslutar attAmsterdamfördraget skall underställas en folkomröstning vid riksdagsvalet (yrkande 1), i andra hand att Amsterdamfördraget skall underställas sammabeslutsprocedur som tillämpas vid stiftande av grundlag (yrkande 2). Om bådadessa yrkanden skulle avslås, vill att beslut omAmsterdamfördraget skall skjutas upp till efter riksdagsvalet (yrkande3).Enligt motionärerna har opinionen mot medlemskap i vuxit sigmycketstark, och den djupare integration av EU som Amsterdamfördraget leder till harinte självklart ett brett folkligt stöd. , och hållerunder folkomröstningar om huruvida deras respektive länder skallratificera Amsterdamfördraget. förstahandsyrkande är att enfolkomröstning om fördraget skall ordnas i samband med valet . Dennuvarande parlamentariska sammansättningen av uppkom innan Sverigeblev medlem i EU. anser därför inte att har väljarnasmandat att besluta om ytterligare överlåtelser av makt och kompetens till EUpådet sätt som föreslås. Om det första yrkandet faller bör Amsterdamfördragetunderställas samma procedur som gäller för stiftande av grundlag. Skulle bådeförsta- och andrahandsyrkandena falla bör beslutet skjutas upp till efterhöstens riksdagsval, dels för att svenska folket därigenom skall ha enmöjlighet att säga sitt om fördraget, dels för att inte påverka resultatet avden danska folkomröstningen. anser också att måsteprecisera gränserna för det område inom vilket beslutanderätt kan överlåtastill EG utan samtidig ändring av grundlag (yrkande 11).Även anser i motion U17 att svenska folket i en folkomröstningborde få avgöra frågan om tillträde till Amsterdamfördraget (yrkande4). I det alternativ som vann folkomröstningen om ett svenskt EU-medlemskapangavs på valsedeln att omröstningen gällde om skulle bli medlem i EUienlighet med det avtal som då förhandlats fram mellan och EU. Deröstandes val var alltså inte helt ovillkorligt. De förutsättningar som gavsvid folkomröstningen har förändrats betydligt, anser motionärerna. Dennasituation talar för en folkomröstning om Amsterdamfördraget. Vänsterpartietanser det också anmärkningsvärt att Lagrådet inte beretts tillfälle att yttrasig över ett för svensk lagstiftning och ur allmän synpunkt så ingripandeförslag och hemställer att detta ges regeringen till känna (yrkande 2).Yrkanden om rådgivande folkomröstning om Amsterdamfördraget föreratificeringenframförs också i motionerna 1997/98:K239 av m.fl. (v) och1997/98:K254 av m.fl. (c), båda väckta under den allmännamotionstiden.I motion U18 hemställer m.fl. (c) att inte avgörfrågan om ratificering av Amsterdamfördraget förrän efter Danmarksfolkomröstning i frågan, vilken äger rum (yrkande 2).Konstitutionsutskottets bedömningI likhet med regeringen kan inte finna att samarbetetinom EU genom Amsterdamfördraget ändrar karaktär på något avgörande sätt. Inteheller Lagrådet har funnit att Amsterdamfördraget medför några i sakomvälvandenyheter i förhållande till den mycket omfattande rättsliga reglering somSverige accepterat genom sin anslutning till EU. Utskottet delar regeringensbedömning att någon folkomröstning om fördraget inte är påkallad och föreslåralltså att utrikesutskottet avstyrker motionerna U16 (mp) yrkande 1, U17 (v)yrkande 4, K239 (v) och K254 (c).Genom beslut varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig fårriksdagen överlåta beslutanderätt till EG utan samtidig ändring av grundlag sålänge dessa har ett fri- och rättighetsskydd som motsvarar det som ges iregeringsformen, , och . I förarbetena till 10 kap. 5 § RFknöts dessutom ytterligare två reservationer till den svenska EU-anslutningen(bet. 1993/94:KU21). För det första kan en överlåtelse av beslutsbefogenheterinte ske i sådan utsträckning att om statsskickets grunderupphör att vara giltiga. ställning som det främsta statsorganet fårinte genom överlåtelse av normgivningsmakten urholkas i väsentlig grad. Fördetandra uttalade att den angivna begränsningen omfattarockså andra bestämmelser som bär upp grundläggande principer i vårtkonstitutionella system. Utskottet pekade särskilt på den friaåsiktsbildningens betydelse för vårt statsskick. Redan i den inledandeparagrafen i RF slås det fast att den svenska folkstyrelsen bygger på friåsiktsbildning och allmän och lika rösträtt. En förutsättning för att den friaåsiktsbildningen skall kunna spela denna viktiga roll äroffentlighetsprincipenoch meddelarfriheten, påpekade utskottet. Också förbudet mot censur, skyddetavuppgiftslämnare, ansvarighetssystemet och andra viktiga tryckfrihetsrättsligaprinciper i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen hade,enligtutskottet, stor betydelse för den fria åsiktsbildningen. Bestämmelsen i 10kap.5 § RF kunde, enligt utskottet, inte anses öppna möjlighet att överlåtabeslutanderätt som väsentligt rubbar dessa principer utan samtidig ändring avgrundlag.Lagrådet har i sitt yttrande inte funnit att Amsterdamfördraget strider motkravet i 10 kap. 5 § RF. Enligt Lagrådet står det klart att fördraget på intetsätt kan anses rubba det svenska statsskickets grunder (se vidare nedan s.10).Lagrådet har inte heller funnit några andra konstitutionella hinder mot ensvensk anslutning till Amsterdamfördraget. gör ingenannan bedömning. anser, i likhet med regeringen, attfri- och rättighetsskyddet i EG snarare stärks genom Amsterdamfördraget ochseralltså inget hinder i detta avseende mot att överlåterbeslutsbefogenheter till EG i den ordning som i första hand anvisas i 10 kap.5§ första stycket RF, dvs genom tre fjärdedels majoritet.