bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Nivån för bidrag till deenskilda vägarna bör höjas till 670miljoner kronor. Enskilda vägar böråterfå möjligheten att få del avmedel avsatta för bärighetshöjandeåtgärder. Den statligamedfinansieringen om 827 miljonerkronor för byggande av Södra länkenbör användas för finansiering avett tredje spår. Luftfartsverketmåste ta ett regionalpolitisktansvar. Medel för drift av dekommunala flygplatserna bör tas utinom sektorn.Utskottet tvingas tyvärr konstateraatt regeringen i budgetförslagetför 1999 inte vidtagit någraåtgärder med anledning av förslageni landshövding livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167). Utredningenvisar bland annat att den svenskabonden tvingas arbeta med betydligthögre kostnader i form av skatteroch avgifter än den danske ochfinske bonden. Svenskajordbruksföretagare skall kunnakompenseras för att de betalar etthögre dieselpris än kollegerna ikonkurrentländerna. Den svenskajordbruks- och livsmedelsindustrinär i stort behov avkonkurrenshöjande insatser.Utskottet anser att 90 miljonerkronor börsatsas på forskning och utvecklinginom livsmedelssektorn i enlighetmed Björks utredning. Under 1999bör anslås tillett program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling. Vidare börsatsningar på trädgårdsnäringengöras.Utskottet anser att regionalakvinnliga resurscenter har enviktig roll för att utvecklakvinnors företagande. Dehittillsvarande satsningarna påkvinnliga resurscenter på länsnivåmåste nu permanentas ochvidareutvecklas. Ett nytt anslag om60 för förstöd till kvinnors företagande böranvisas.Utskottet avvisar, i likhet medCenterpartiet, regeringens förslagatt det fasta beloppet vidbeskattning av förvärvsinkomsterskall tillfalla kommunerna. Dettaär en åtgärd av engångskaraktär ochen eftergift på krav från denpolitiska vänstern. Utskottet anseratt kommunerna bör tillförasytterligare medel enligt generellaregler för möjlighet till ökadesatsningar på vård, skola ochomsorg. Det bör dock inte ske ienlighet med regeringens förslag.Utskottet väljer att kompenserakommunerna med 1 300 miljonerkronor i ökat anslag förutgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. Utskottet anservidare att de av regeringenföreslagna år1999 för ombyggnation aväldrebostäder bör ingå i detgenerella bidraget till kommunerna.Beträffande utgiftsområde 27Avgiften till Europeiskagemenskapen vill utskottetframhålla att det är angeläget attSverige kan minska sin avgift tillEU. betalar enmycket hög avgift per invånare. Detär inte hållbart och försvarbart ilängden. Regeringen bör med kraftverka i EU med att driva detta kravpå minskad avgift för Sverige.Utskottet föreslår en något högrebudgeteringsmarginal än regeringen.Nivån på utgiftstaketöverensstämmer dock med regeringensförslag.Utskottet ställer sig således bakomde förslag som framförs iCenterpartiets partimotioner Fi210yrkandena 2, 3, 27-30 och 35 samtSk306 yrkandena 1, 3-9 och 11-20.Motion N230 (c) yrkande 3 får ansestillgodosedd. Vidare avstyrks demotioner i betänkandets appendix 2som ej tillstyrks i detta avsnitt.dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande budgetförslagenför år 1999att riksdagena) om utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för åren1999-2001= utskottet,b) med bifall till motion1998/99:Fi210 yrkande 2 och medanledning av proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 5 godkännerden reviderade beräkningen av deoffentliga utgifterna för åren1999-2001,c) med bifall till motion1998/99:Fi210 yrkande 3 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget, finans-plan m.m. yrkande 9 beslutar omfördelning av utgifterna på utgiftsområdenenligt det med reservation 18 (c)betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,d) om förändringar avanslagsbehållningarna ,= utskottet,e) om myndigheters m.fl. in- ochutlåning i samt beräkningar avöverföring av medel från AP-fondenför ,= utskottet,f) med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 13 i dennadel och med anledning av tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 30 i denna del godkännervad utskottet anfört omskattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare,g) med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 14 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 31 i denna del om det fastabeloppet vid beskattningen avförvärvsinkomster,h) med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 16 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 32 i denna del omfastighetsskatten påbostadshyreshus,i) med bifall till motion1998/99:Fi210 yrkande 27 och medanledning av proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget, finans-plan m.m. yrkande 8 godkännerberäkningen av statsbudgetensinkomster för budgetåret 1999enligt det med reservation 18 (c)betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,j) dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 13 i dennadel som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs ominkomstskatteskalan,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omtjänstesektorn och F-skattsedel,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omyrkesfiskare,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omägarbeskattning,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkandena 6 och 7 somsin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omfåmansföretag,dels med bifall till motion1998/99:Fi210 yrkande 36 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs ominvesteringar i kärnkraftverk,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omarbetsgivaravgifter,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om särskildlöneskatt på vinstandelsmedel,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 15 och medanledning av motion 1998/99:N230yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad imotionerna anförs omfastighetsbeskattningen i övrigt,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omförmögenhetsskatten,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkandena 17 och 19som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförs omenergiskatt,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omjordbrukets energiskatter,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 20 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs omtrafikområdet,dels med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om övrigapunktskatter,dels med bifall till motion1998/99:Fi210 yrkandena 28-30 och35 som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs omövriga inkomstförslag,dels avslår övriga i appendix 2till hemställan upptagnamotionsyrkanden,19. Budgetförslagen för (mom. 7) (fp)() anserdels att den del av utskottetsyttrande som i avsnitt 2.4.3Finansutskottets sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjarmed "" och som i avsnitt4.1.28 Ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten slutar med"" bort haföljande lydelse:Budgetpolitikens inriktning -inkomsternas och utgifternasomfattningEnligt utskottets mening måstebudgetpolitiken inriktas motinsatser för ökad sysselsättningoch högre tillväxt. Folkpartietliberalerna redovisar i motionernaFi211 och Sk308 ettbudgetalternativ som skaparförutsättningar för en tillväxt somär både större och uthålligare änregeringens. Ansatsen i motionenskiljer sig från propositioneneftersom den inriktas på förslagtill strukturreformer som kanundanröja långsiktigatillväxt- ochsysselsättningsproblem. lägre skatt på arbete ochriskkapital, förenklingar förframför allt mindre företag, m.fl.förslag. Motionärernas förslag göratt blir bättre rustat förglobal konkurrens, mera företagsamtoch mindre segregerat. Samtidigtprioriterar motionärernautbildningen och vården.Folkpartiet liberalerna föreslårsåledes vissa utgiftsökningar,framför allt vad gäller vård ochomsorg men även för bistånd ochmiljö. Utskottet anser att detta ärriktiga prioriteringar ochtillstyrker därför Folkpartietliberalernas budgetalternativ somsammanfattas i tabellen Utskottetsoch liberalernasförslag till utgiftsramar m.m. förbudgetåret 1999.De föreslagna skattesänkningarnaberäknas uppgå till närmare 15miljarder kronor 1999. Härav avserdrygt sänktaegenavgifter ocharbetsgivaravgifter i den privatatjänstesektorn och 2 miljarderkronor avskaffad värnskatt.På utgiftssidan görs ökadesatsningar vars samlade värdeuppskattas till 8,5 miljarderkronor. Utgiftsökningarna ochskattesänkningarna föreslås blifinansierade genom besparingar somberäknas till 23,3 miljarderkronor.Folkpartiets budgetalternativsammanfattas i motionen på följandesätt:Tabell. Finansiella effekter avutskottets budgetförslag 1999Belopp i miljarder kronor1999Utgiftsminskningar+23,3Utgiftsökningar-8,5Skattesänkningar-14,8Effekt på finansiellt sparande förstaten±0,0En konsekvens härav är attutgiftstaket kan sänkas något förår 1999 och de två följande årendärefter vara ca 15 miljarderkronor lägre än vad regeringenföreslagit. Utgiftstaket är därvidframräknat på följande sätt:Tabell. Utskottets förslag tillutgiftstak 1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak753,0761,0786,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-8,6-15,1-14,3Ändrad budgeteringsmarginal±0,0±0,0±0,0Utgiftstak för staten744,5745,9771,7¹ Exklusive förslag om minskad nivåpå statsskuldsräntorSkattepolitikens inriktning ochinkomstförslagenSverige har världens högstaskattetryck och världens högstaskatteuttag på arbete. Ändå fårsvenskarna inte "valuta" förskattepengarna. Bristerna iskattesystemet är ett av deallvarligaste strukturproblemen isvensk ekonomi. Skatternasutformning bidrar till att dämpaden ekonomiska tillväxten ochhindra uppkomsten av jobb isynnerhet i tjänstesektorn.Massarbetslösheten och den svagautvecklingskraften i ekonominurholkar basen för välfärden.Sverige behöver inte högre skatterutan fler skattebetalare.Skattepolitiken måste läggas om ochinriktas på att skapaförutsättningar för ett växande ochdynamiskt näringsliv. Bara så kanskattebaserna växa.Utskottet tillstyrker mot dennabakgrund den av Folkpartietliberalerna föreslagna inriktningenav skattepolitiken som innehålleren skattereform i fyra steg medskattesänkningar på sammanlagt ca65 miljarder kronor. Reformen skallfinansieras genom besparingar ochekonomisk tillväxt. Utskottet villpoängtera att detta innebär att denföreslagna skattereformen skallfinansieras på ett sådant sätt attden inte äventyrar statsfinanserna.Utskottet avvisar vidareregeringens förslag om entillfällig skattereduktion för låg-och medelinkomsttagare och föreslåri stället en beståendeskattereduktion för alla på 3 000kr. Skattelindringen skallkombineras med ett ökat stöd tillbarnfamiljer på per barnoch år, ett stöd som i en förstaetapp skall finansieras genom detutrymme som frigörs närregeringsförslaget inte fullföljs.Propositionsförslagen om attomvandla den s.k. 200-kronan ochatt sänka fastighetsskatten påhyresfastigheter tillstyrksdäremot. Dock bör av 200-kronan tillfalla kyrkokommunernasom föreslås i motion Fi610 (m).Regeringen bör skyndsamt återkommatill med förslag tilländrad lagstiftning.Därutöver är följande förändringarsom liberalernaföreslår angelägna:· Sänkta arbetsgivaravgifter.Det måste bli billigare attanställa. Eftersom den störstapotentialen för nyföretagande ochjobb finns i den privatatjänstesektorn skall helasänkningen riktas mot denna del avekonomin. Arbetsgivaravgifternasänks från till ca 28 %redan den 1 januari 1999.·· Den nya värnskatten påinkomster slopas.Alla bör få behålla minst hälftenav en inkomstökning. De inkomsterden högsta marginalskatteninbringar står inte i rimligproportion till de skador denåsamkar samhällsekonomin.·· Avdragsrätten för pensions-och kompetenssparande bör höjastill ett och ett halvt basbelopp.·· En skattereduktion förhushållstjänster införs förprivatpersoners betalning avarbetskostnaden förhushållstjänster som utförs i detegna hemmet. Skattereduktionenuppgår till av arbetskostnadenupp till ochhushåll. Förutom att priset behöversänkas för att efterfrågan skall tafart behöver det bli enklare attbjuda ut tjänsterna, vare sig mangör det i företagsform eller somprivatperson.·· Fastighetsskatten lindras iutsatta områden med snabb stegringav taxeringsvärdena. De förslag somden parlamentariska utredningen omfastighetsskatten kommer att lämnabör avvaktas innan permanentaförändringar genomförs. Det äremellertid nödvändigt att snabbtlindra fastighetsskatten för demsom drabbats hårdast av de senasteårens höjningar. För detta ändamålavsätts ett belopp som är femgånger större än det regeringenföreslagit, vilket skapar utrymmeför de mer rejäla skattelättnadersom behövs.·· Skattevillkoren förfåmansbolagen förbättras. De har idecennier diskriminerats jämförtmed de börsnoterade företagen.Reglerna upplevs på goda grundersom orättvisa och snåriga.Fåmansbolagens strängareskatteregler när det gällerreavinster och skatt på utdelningbör åtgärdas . I avvaktanpå regeringens konkreta förslagföreslås en temporär lösning,nämligen att utdelning ifåmansbolaget beskattas somkapitalinkomst efter det att ägarentagit ut en lön motsvarande ungefärvad en anställd i branschen tjänar.Regeringen aviserar i finansplanenatt de s.k. stoppreglerna i deflesta fall skall slopas ochersättas med allmänna regler.Utskottet är positivt till detta,men avvaktar det konkreta förslagsom skall presenteras "inom detnärmaste året".·· Kravet på förtidamomsbetalningar upplevs av mångasmåföretagare som helt orimligt.Utskottet delar denna uppfattning.Det är orimligt att mångaföretagare tvingas betala in momseninnan de fått betalt från sinakunder. De gamla reglerna bör iprincip återinföras.·· Dubbelskatten på aktier iform av skatt på utdelning slopas.Svårigheter att erhålla riskvilligtkapital är en ständig källa tillbekymmer för många småföretagare.Dubbelskatten gör det inte barasvårare för småföretagen attanskaffa riskkapital, den hindrardessutom de små företagen att växamed eget kapital.Skattebelastningen på att växa medeget kapital är högre än att växamed lånat kapital. Dessutom är deten myt att skatten bara drabbar ettfåtal "rika" personer. Nästan femmiljoner fondsparande svenskarbetalar denna straffskatt påriskvilligt kapital.·· Brytpunkten höjs. Utskottetanser att skattereformensintentioner, dvs. att endast 15 %av löntagarna ska betalastatsskatt, måste återupprättas. Ommöjligt bör brytpunkten höjas undermandatperioden.·· Förmögenhetsskatten slopas.I ett första steg börsambeskattningen av makar slopasoch fribeloppet höjas till 1,2miljoner kronor. Attförmögenhetsskatten inte är rättvisär uppenbart när vissa miljardärerfår kraftiga skattesänkningar medanvanliga familjer som kanske bottlänge i och amorterat ner lånen påsina hus kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut.·· Löneskatten på vinstandelarslopas. Utskottet ser positivt påde system med andel i vinst för deanställda som många företagtillämpar. Det ökar arbetsgläjdenoch motivationen påarbetsplatserna. Dessutom kan detbidra till att öka förståelsen förföretagandets villkor ochmöjligheter. Särskild löneskatt bördärför inte utgå på vinstandelarsom erbjuds anställda i ettföretag.·Utskottet ställer sig positivt tills.k. Ettviktigt inslag i den storaskattereformen 1990/91 var justhöjd skatt på energi ochmiljöförstörelse samt sänkt skattpå arbetsinkomster. För att enskatteväxling skall vara lyckosamkrävs förstås dels att skatten påarbete verkligen sänks, dels attviktiga konkurrentländer går fram iungefär samma takt med höjdaavgifter på miljöfarlig verksamhet.I annat fall finns en risk attmiljöfarliga verksamheter flyttartill det land som har lägstmiljöskatter.Utskottet vill vidare peka på attgenom förändringar avskattesystemet av angivet slag iriktning mot ökad rättvisa finnsdet anledning vänta sig attskattemoralen och därmed ocksåskatteintäkterna ökar. De insatserför ökad skattekontroll för vilkaresurser avsatts i motion Fi211(fp)bör därmed kunna ge bättreutdelning än med nuvarandeskattesystem.UtgiftsramarnaUtskottet anser att väl fungerandeutbildning och kompetensutvecklingutgör framtidsinriktadeförutsättningar för såväl tillväxtsom minskad arbetslöshet.Till de åtgärder som behöver vidtashör en satsning påkompetensutveckling avarbetskraften. Det bör, somFolkpartiet liberalerna föreslår isitt budgetalternativ, ske genompersonliga kompetenskonton. Densnabba sociala, tekniska ochekonomiska utvecklingen gör detalltmer angeläget att finna formerför finansiering av återkommandestudier . En bravidareutbildning har stora fördelarbåde för den enskilde och församhället i stort. Det är därförrimligt att finna former för denåterkommande utbildningen där såväldet offentliga som den enskildebidrar.Utskottet erinrar om att i deriktlinjer som antogs vidsysselsättningstoppmötet iLuxemburg i november förra åretuppmanas medlemsländerna ocharbetsmarknadens parter i dessaländer att öka insatserna förlivslångt lärande. I den delrapportsom Arbetsgruppen förkompetensutveckling i arbetslivetlämnade till dåvarandearbetsmarknadsministern den 22april framgick att de svenskaparterna är eniga om behovet avytterligare insatser förkompetensutvecklingen och ocksåredo att ta ett eget ansvar.Folkpartiet liberalerna föreslår isin motion att det nuvarandeprivata pensionssparandet och deavtalsbestämda pensionerna fårbreddas till ett "pensions- ochutvecklingssparande" där individer(men också deras arbetsgivare) fårgöra skattebefriade avsättningar,som senare kan användas tillkompetenshöjning. Vidare föreslåsatt det för samma ändamål blirtillåtet att "ta ut ett pensionsåri förväg", dvs. att få ut kapitalmotsvarande ungefär en årslön(maxbeloppet från ATP-systemet blir60 % av en genomsnittsinkomst desenaste åren men det kankompletteras med medel från andrapensionsformer, t.ex.avtalsförsäkringar eller privatapensionsförsäkringar).Pensionsrätten minskas därmed medmotsvarande belopp, vilket antingenkan betalas genom tio elva månadersenare pensionering eller genomlägre årliga pensioner. Dettainnebär att människor, som såönskar, vid sidan av eller istället för sitt pensionssparkontokan upprätta ett kompetenskonto.Förslaget syftar till att ökakompetensen och utbildningsnivån iSverige, öka möjligheterna förmänniskor mellan attvidareutbilda sig jämfört med destödsystem som redan finns tillstudier, öka individens egetengagemang, ansvar ochbeslutanderätt samt ge incitamenttill arbetsgivaren att bidra tillden enskildes kompetensutveckling.Vidare bör utbildningsväsendetstärkas. Den svenska skolan hartillåtits förfalla. Den liberalabildningstraditionen harförfuskats. Socialdemokratiskskolpolitik har sedan 1960-talethandlat mer om utjämning än omutbildning och har genom dennainriktning motverkat sitt egetsyfte. Utskottet tillstyrker därförden av föreslagnasatsningen på lärarna, attgymnasiet görs om, att ettlärlingssystem införs och attkrafttag tas mot de växandeordningsproblemen. Utskottet menaratt möjligheterna att finansieraökade insatser i skolan ökaravsevärt om de extra statsanslagsom tillförts kommunernaspecialdestineras till kärnområdenavård och skola.Vidare föreslås att barntillägget iSvux och Svuxa återinförs och attvuxna som studerar på gymnasienivåmed särskilt vuxenstudiestöd börtill en del finansiera sina studiermed studielån vilket har positivaeffekter på det offentligasparandet. bör den s.k.fribeloppsgränsen för egnainkomster i det vanligastudiestödet avskaffas, ansermotionärerna som också vill anslåytterligare medel tillforskningsråden samt inrätta flerdoktorandtjänster.Vårdköerna skall kortas dels genomatt en nationell vårdgaranti införsvilken skall omfatta alla diagnoseroch behandlingar, dels genomfinansiell samverkan mellansjukförsäkringen samt hälso- ochsjukvården (Finsam) varvid passivasjukförsäkringsutbetalningar bytsut mot utgifter för vård,operationer och annan behandling.Genom Finsam kommer 3miljarder kronor att frigöras somkan användas för att kortavårdköerna.Om den svarta sektorn i ekonominträngs tillbaka innebär det,förutom andra vinster, attstatsfinanserna förbättras. Imotion Fi211 (fp) anges flera vägaratt nå det målet. Förutom någotökade resurser för kontroll handlardet om systemförändringar av olikaslag, t.ex. bättre koppling mellanavgifter och förmåner isocialförsäkringarna, större ansvargenom ökad egenfinansiering i a-kassorna, lägre skatt på arbetevilket ökar chansen för fler att fåjobb. Det sistnämnda gäller inteminst den hushållsnäratjänstesektorn där mycketsvartarbete utförs.Vidare bör statligt ägda bolagsäljas ut vilket på relativt kortsikt bör inbringa 100 miljarderkronor. Dessa försäljningsintäkterskall användas för att amorterastatsskulden och bidrar på så sätttill att minska utgifterna förstatsskuldsräntor.Skattemyndigheterna bör tillförasytterligare resurser. Det gerutdelning i form av minskatskattefusk. Dessa och andrainsatser avsedda att motverka fuskoch svartjobb uppgår tillsammanlagt 200 miljoner kronor.I övrigt skall prioriteradesatsningar finansieras genom attvolymen på AMS åtgärder begränsasmed , genom attolika typer av företagsstödbegränsas, genom långsammareutbyggnad avinfrastrukturinvesteringar, genomlägre volym i ochgenom besparingar istudiefinansieringen. Förslaget omen bolagsakut avvisasliksom planerna på en forceradstängning av kärnkraftsaggregaten iBarsebäck.De ökade satsningarna skall ocksåfinansieras genom bättrerehabilitering varigenom utgifternaför förtidspension minskar.Dessutom avvecklas stödet till delokala investeringsprogrammen.Sammantaget innebär det attutskottet förordar följandefördelning av utgifterna påutgiftsområden.Tabell. och utskottetsförslag till utgiftsramar m.m. förbudgetåret 1999Belopp i *I övrigt hänvisar utskottet tilltabellen över förslag tillutgiftsramar för budgetåret 1999samt tabellen överskatteförändringar. De förslag somutskottet ställt sig bakomåterfinns i Folkpartietliberalernas partimotioner samt ide avvikande meningar avFolkpartiet liberalernasföreträdare som fogats tillutskottens yttranden tillfinansutskottet.Sammantaget innebär detta attutskottet ställt sig bakomFolkpartiet liberalernasbudgetförslag . Utskottettillstyrker den beräkning avinkomster som i appendix 1 tillutskottets hemställan harbeteckningen "Res.