bet · GL01JuU12 · 1998-02-12 00:00:00 — Med hänsyn till det intresse som bestämmelsen om övergreppi rättssak är avsedd att skydda ansåg utskottet i lagstiftningsärendet att deangivna effekterna av förslagen framstod som väl motiverade och avstyrktebifall till den då aktuella motionen om att övergrepp i rättssak skulletillmätas samma straffvärde som mened (bet. s. 4).Utskottet finner inte skäl till någon annan ståndpunkt än den utskottettidigare intagit i frågan och avstyrker bifall till motion Ju911 i nu behandladdel.I sammanhanget bör nämnas att det i lagstiftningsärendet nämndes att det avpåföljdspraxis framgår att domstolarna i stor utsträckning valt fängelse sompåföljd när straffvärdet av brottet legat över böter. Villkorlig dom ochskyddstillsyn har valts som påföljd endast i ringa utsträckning. Utskottet drogmot denna bakgrund slutsatsen att övergrepp i rättssak är en brottstyp vars artofta talar för fängelsepåföljd och uttalade att någon ändring av dettaförhållande inte var avsedd. Vidare underströk utskottet att avsikten inte varatt påverka den nyanserade straffmätning efter brottets straffvärde somförekommit. Tvärtom bör den genomförda utvidgningen av straffskalan kunnamedföra förutsättningar för ytterligare nyanseringar vid påföljdsbestämningen.Samtidigt underströk utskottet att de företagna förändringarna skall ses som engenerell uppgradering av straffvärdet för brott av förevarande slag och attdetta bör leda till generellt något strängare straff för dessa brott. En sådanförändring torde, enligt utskottet, ha relativt liten betydelse för brott somhittills ansetts ligga på bötesnivå, medan en mer markerad uppjustering avstraffvärdet av mer allvarliga former av övergrepp i rättssak bör komma tillstånd. Slutligen anförde utskottet att straffskalan för grovt brott ävenfortsättningsvis bör reserveras för fall när gärningsmannen har visat särskildhänsynslöshet och betydande men för det allmänna eller någon enskild haruppkommit eller riskerat att uppkomma till följd av gärningen (bet. s. 4 f).Lagändringarna trädde i kraft för ett drygt halvår sedan. Det är ännu förtidigt att säga vilka effekter ändringarna fått för påföljdsbestämningen.Utskottet utgår emellertid från att regeringen följer utvecklingen på området.NarkotikabrottslighetInledningSom ett led i arbetet med att följa utvecklingen på narkotikaområdet harjustitieutskottet hållit en utfrågning med företrädare förRiksåklagaren, , samt med ommyndigheternas strategier mot narkotikabrottsligheten och hur dessa strategiergenomförs.Sammanfattningsvis kan sägas att narkotikaproblemet under senare årförvärrats till såväl art som omfattning. Tillgången på narkotika i ärillavarslande. Mängden beslagtagen narkotika, liksom antalet narkotikabeslag,har ökat . Inställningen till narkotika bland framför allt ungamänniskor har blivit alltmer liberal.För samtliga berörda myndigheter är bekämpningen av narkotikabrottslighetenprioriterad. Stora ansträngningar läggs ned såväl på att förhindra inflödet avnarkotika som på att förbättra kunskaperna om och arbetsmetoderna motnarkotikabrottsligheten. Detta sker inom respektive myndighet, i samarbete medandra myndigheter och - inte minst - genom det internationella samarbetet.Enligt utskottet är den nuvarande narkotikasituationen i oroande.Särskilt gäller detta ungdomars alltmer liberala inställning till droger. Vidutfrågningen i utskottet har framkommit att det inom försdiskussioner om att inrätta en med inriktning på åtgärderför att begränsa såväl efterfrågan som tillgången på narkotika. Utskottetställer sig positivt till att på detta sätt lyfta fram narkotikafrågan. Ensådan kommission skulle enligt utskottet kunna fylla en mycket viktig funktioni arbetet med attitydpåverkan, främst bland ungdomar.Samarbete mellan tull och polisI motionerna Ju219 och Ju904 (båda m) föreslås att tullkriminalen och tullensbevakningspersonal skall integreras med polisorganisationen på de platser ochinom de områden där en inre gränskontroll sker. I motion Ju924 (fp) föreslåsatt ett svenskt KNARKOPOL skall inrättas, dvs. en gemensam organisation av dedelar inom tullen, polisen och åklagarorganisationen som arbetar mednarkotikabekämpning.Utskottet har vid ett flertal tillfällen haft att ta ställning till yrkandenliknande de nu aktuella och då avstyrkt sådana. Utskottet har emellertid ansettatt det kan finnas goda skäl att följa utvecklingen av tullens och polisenssamarbete när det gäller den brottsutredande verksamheten vid gränserna. gjorde ett sådant uttalande var (bet. 1996/97:JuU10s. 11).Skatteutskottet har behandlat ett yrkande om en försöksverksamhet medregionalt integrerade tull- och polismyndigheter i enlighet med vad somföreslås ovan i motion Ju904. har i sitt betänkande1997/98:SkU1 (s. 18) understrukit att det i tidigare sammanhang ställt sigbakom tanken på ett fördjupat samarbete mellan tull och polis där ett sådantsamarbete är till gagn för verksamheten, t.ex. för att effektivisera kampen motnarkotika. har därtill framhållit att det ingår i uppgifternaför utvärderingen av EU-medlemskapets effekter för dimensioneringoch organisation m.m. att belysa förutsättningarna för och erfarenheterna avTullverkets samarbete med andra myndigheter, främst polisen ochskatteförvaltningen (dir. 1997:34). fann att ettställningstagande till det aktuella yrkandet borde anstå i avvaktan på kommandeställningstaganden till resultatet av utredningsarbetet och avstyrkte motionen.Utredningen om utvärdering av EU-medlemskapets effekter för Tullverketsdimensionering och organisation har avlämnat sitt slutbetänkande EnGräns - en myndighet? (SOU 1998:18). Såvitt gäller den i motionerna aktuellafrågan har utredningen sammanfattningsvis den uppfattningen att grundregeln börvara en gräns, en myndighet. Detta behöver enligt utredningen inte i alla lägeninnebära att det är som är denna myndighet. Utredningen ansersnarare att gränsuppgifterna bör fördelas pragmatiskt mellan tull, polis ochkustbevakning, dvs. den som har bäst möjligheter i det enskilda fallet bör lösauppgiften. Utredningen tar även upp en fråga som tid till annan aktualiserats,nämligen att dela upp tullen så att gränskontrollen ochunderrättelseverksamheten förs till polisen och klarering, revision och uppbördtill skatteförvaltningen. Utredningen bedömer att det finns risk för att ensådan delning skapar fler problem än den löser och anser att flera skäl talarmot en uppdelning. Det finns enligt utredningen anledning att frågan övervägsnoga.De av motionärerna aktualiserade frågorna har således varit föremålför översyn. Enligt utskottets mening bör nu resultatet av den fortsattaberedningen av betänkandet avvaktas, och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Ju219, Ju904 och Ju924.Europeiska unionenI några motioner tas upp frågor som rör samarbetet inom Europeiska unionen.GemenskapsrättI motion Ju1 (mp) anförs att straffrätten är en nationell angelägenhet och attSverige bör motsätta sig införandet av en europeisk strafflag.Utskottet har tidigare haft att ta ställning till yrkanden rörande engemensam europeisk strafflag, senast (bet. 1996/97:JuU7 s. 23).Utskottet har då intagit ståndpunkten att det inte finns någon anledning förSverige att verka för en harmonisering av straffrätten inom unionen. Dettaställningstagande skall ses mot bakgrund av att EU:s länder har olikarättstraditioner och olika påföljdssystem. Även med beaktande av EU:s framtidautvidgning har utskottet ansett att en sådan tanke inte ter sig realiserbar.Justitieministern har i ett skriftligt svar på en riksdagsfråga omministern avser att verka för ett europeiskt rättsligt område med sammastraffrättsliga regler i alla EU:s medlemsländer anfört att en harmonisering avstraffrätten på vissa områden kan fylla en funktion, t.ex. genom att garanteraatt det inte skapas ?fristater? för vissa typer av brottslighet (fråga1997/98:286). Som exempel på områden där det är viktigt att länderna har engemensam miniminivå i sin strafflagstiftning nämns i svaret bedrägerier somriktar sig mot EG:s finansiella intressen och terrorism. Harmonisering kan dockinte, sägs det, generellt anses vara något verksamt medel för att bekämpa brottoch kan heller inte var något mål i sig. En harmonisering av straffrätten kanockså medföra att länder oönskat får ge upp viktiga traditioner och principer.För del nämns i svaret att det är av stor vikt att slå vakt omexempelvis vår humanitära inriktning av påföljdssystemet samt vår restriktivanarkotikapolitik. Enligt justitieministern kommer således inte attverka för harmonisering av straffrätten, utöver de behov som framför alltgränsöverskridande internationell brottslighet kan föranleda. Ansträngningarnabör i stället koncentreras på att effektivisera samarbetet mellan länderna ibrottsundersökningar och rättegångar. Ett sådant arbete pågår inom EU:s tredjepelare. Det måste gå fort och lätt att få hjälp med sådant som vittnesförhör,husrannsakan och förverkande. För detta krävs enligt justitieministern inte attlagstiftningarna är harmoniserade; däremot krävs förtroende för varandrasrättsordningar.Utskottet har inte någon annan uppfattning än den utskottet tidigaregivit uttryck för. Som också framgått av justitieministerns svar är frågan ominförande av en gemensam straffrätt således inte aktuell för del.Härigenom får motion Ju1 i denna del anses vara tillgodosedd och utskottetavstyrker bifall till densamma. I sammanhanget vill dock utskottet understrykadet angelägna i att den inbördes rättshjälpen i brottmål effektiviseras. Somframgår av regeringens skrivelse (s. 44) är arbetet med detta också en högtprioriterad fråga inom EU.I motion U505 (fp) anser motionärerna att mer av samarbetet motgränsöverskridande brottslighet bör bli föremål för gemensamt beslutsfattandegenom en överföring från tredje till första pelaren.Enligt det s.k. Amsterdamfördraget görs vissa ändringar i bl.a.Unionsfördraget. Dessa innebär bl.a. att frågorna om asyl, invandrings- ochgränspolitik i EU förs över från tredje till första pelaren. I tredje pelarenkommer enligt Amsterdamfördraget fortsättningsvis att regleras frågor ombekämpning och förebyggande av kriminalitet. Målsättningen är att ett tätaresamarbete skall ske mellan relevanta myndigheter i medlemsländerna.Frågan om förändringar av Unionsfördraget har varit föremål förförhandlingar mellan medlemsstaterna. Utskottet anser inte det vara aktuelltatt ta upp frågan om ytterligare förändringar av fördraget, och inteheller bör man föregripa behandlingen av den proposition angåendeAmsterdamfördraget som regeringen kommer att överlämna till inomkort. Utskottet avstyrker bifall till motion U505 i nu behandlad del.EuropolI motion Ju925 (mp) anser motionärerna att internationellapolissamarbete bör utvecklas genom i stället för genom Europol.Riksdagen har godkänt Europolkonventionen och beslutat om delagändringar som behövs med anledning av godkännandet (prop. 1996/97:164, bet.1997/98:JuU2, rskr. 22).Som utskottet anförde vid godkännandet av konventionen (bet. s. 7) kommerEuropol att få en viktig roll vid bekämpandet av grov organiserad brottslighet,inte minst på narkotikaområdet. Enligt utskottets mening framstår det somangeläget att deltar i polissamarbetet inom unionen. Detta utesluteremellertid inte att även fortsätter att delta i det polissamarbete sombedrivs inom . Bifall till motion Ju925 i nu behandlad del avstyrks.I motion U501 (m) anför motionärerna att utvecklingen av samarbetet inomEuropol måste påskyndas och fördjupas.I Amsterdamfördraget, som undertecknades av medlemsstaternas regeringar den 2oktober 1997 och som är föremål för ratifikationsprocesser imedlemsstaterna, gjordes vissa ändringar rörande polissamarbetet (avdelning VIi respektive Amsterdamfördraget). Såvitt angår Europoluppmanar Amsterdamfördraget till ett närmare samarbete mellan Europol ochpolismyndigheterna i medlemsstaterna, och rådet skall, enligt artikel 30.2 iAmsterdamfördraget, på olika sätt främja samarbete genom Europol. Bl.a. skallrådet göra det möjligt för Europol att underlätta och stödjaförberedelse av samt främja samordning och utförande av särskildautredningsinsatser från medlemsstaternas behöriga myndigheters sida, inklusiveoperativa insatser av gemensamma grupper som omfattar företrädare för Europol istödjande funktion. Vidare skall rådet med samma tidsperspektiv besluta omåtgärder som tillåter Europol att anmoda medlemsstaternas behöriga myndigheteratt genomföra och samordna sina utredningar i särskilda fall och utvecklaspecialiserad sakkunskap som kan ställas till medlemsstaternas förfogande föratt biträda dem vid utredning av fall av organiserad brottslighet.Förslaget till ändringar i Unionsfördraget kommer att behandlas i enproposition till . Utskottet vill inte föregripa dendiskussion som då kan förutses och avstyrker bifall till motion U501 i nuaktuell del. beträffande registrering och kontrollatt avslår motionerna 1997/98:Ju1 yrkande 2 och 1997/98:Ju925 yrkande4,res. 1 (v, mp)2. beträffande hemlig teknisk avlyssning (buggning)att avslår motionerna 1997/98:Ju201, 1997/98:Ju904 yrkandena 15 och16, 1997/98:Ju910 yrkande 14, 1997/98:Ju911 yrkande 2 och 1997/98:So628yrkande 8,res. 2 (m, c, fp, kd)3. beträffande kriminella mc-gäng - kunskapsuppbyggnadatt avslår motion 1997/98:Ju909,4. beträffande kriminella mc-gäng - brottsförebyggande arbeteatt avslår motion 1997/98:Ju911 yrkande 8,res. 3 (m)5. beträffande olovlig kårverksamhetatt avslår motion 1997/98:Ju910 yrkande 11,6. beträffande placering i anstalt av dömda medlemmar i kriminellamc-gängatt avslår motionerna 1997/98:Ju910 yrkande 12 och 1997/98:Ju911yrkande 6,res. 4 (m)7. beträffande internationellt samarbete mot kriminella mc-gängatt avslår motion 1997/98:Ju911 yrkande 4,res. 5 (m)8. beträffande nationella beredskapsstyrkanatt avslår motion 1997/98:Ju911 yrkande 3,res. 6 (m, c, fp, v, kd)9. beträffande påföljden för övergrepp i rättssakatt avslår motion 1997/98:Ju910 yrkande 35,res. 7 (c)10. beträffande straffskalorna för övergrepp i rättssak och menedatt avslår motion 1997/98:Ju911 yrkande 5,res. 8 (m, kd)11. beträffande samarbete mellan tull och polisatt avslår motionerna 1997/98:Ju219 yrkande 1, 1997/98:Ju904 yrkande31 och 1997/98:Ju924,res. 9 (m, fp, kd)12. beträffande en gemensam europeisk strafflagatt avslår motion 1997/98:Ju1 yrkande 1,res. 10 (v, mp)13. beträffande överföring från EU:s tredje till första pelareatt avslår motion 1997/98:U505 yrkande 2,res. 11 (fp)14. beträffande Europolatt avslår motionerna 1997/98:Ju925 yrkande 5 och 1997/98:U501yrkande 7,res. 12 (m)res. 13 (v, mp)15. beträffande skrivelse om åtgärder mot organiserad ochgränsöverskridande brottslighetatt lägger skrivelse 1996/97:171 till handlingarna.Stockholm den 12 februari 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), BirtheSörestedt (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), KiaAndreasson (mp), (), () och (). Registrering och kontroll (mom. 1)() och () anför:Steg för steg genomförs lagar som möjliggör för myndigheter att registrera,avlyssna och på andra sätt kontrollera medborgarna. var för sig kan devidtagna åtgärderna framstå som angelägna och välmotiverade. Det saknasemellertid en helhetsbild av vad denna informationsinsamling och kontroll fårför konsekvenser för den enskildes personliga integritet. Regeringen bör därförgöra en analys av de samlade konsekvenserna på området. Utgångspunkten börenligt vår mening vara att den personliga integriteten måste få väga tungt ijämförelse med effektiviteten. Det ankommer på regeringen att vidta sådanaåtgärder att denna analys genomförs. Vad som här anförts med anledning avmotionerna Ju1 och Ju925 i nu behandlade delar bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande registrering och kontrollatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju1 yrkande 2 och1997/98:Ju925 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 1.2. Hemlig teknisk avlyssning (buggning) (mom. 2)(), (), (), (),(), () och () anför:Brottsutvecklingen är sådan när det gäller grov brottslighet att det ärnödvändigt att se till att polisen får tillgång till effektivarespaningsmetoder. Vi har emellertid också uppfattningen att buggning innebär enallvarlig integritetskränkning och vill därför understryka att buggning endastbör få ske i strikt avgränsade situationer och med iakttagande avrättssäkerhetens krav. Den särskilde utredare som regeringen tillkallat skallbl.a. analysera om det finns behov av buggning som arbetsmetod. Enligt våruppfattning är emellertid ytterligare utredning inte nödvändig för att tillåtabuggning vid misstanke om grov narkotikabrottslighet eller brott mot riketssäkerhet. Regeringen bör därför återkomma till med förslagtill lagstiftning vad gäller avlyssning vid dessa brottstyper. Vad gällerfrågan om att tillåta buggning vid misstanke om andra brottstyper än de nuangivna bör den utredas närmare. Det bör ankomma på regeringen att snarastvidta åtgärder i denna del.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande hemlig teknisk avlyssning (buggning)att med anledning av motionerna 1997/98:Ju201, 1997/98:Ju904yrkandena 15 och 16, 1997/98:Ju910 yrkande 14, 1997/98:Ju911 yrkande 2 och1997/98:So628 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 2.3. Kriminella mc-gäng - brottsförebyggande arbete (mom. 4)(), (), () och ()anför:Ett av de långsiktigt mest allvarliga problemen med de kriminella mc-gängen ärenligt vår mening att de drar till sig nya medlemmar. Det rör sig om unga mänsom saknar en egen identitet och känsla av samhörighet och som har ett behov avatt synas. Genom gängsamhörigheten och massmedias uppmärksamma bevakning kan defå dessa behov uppfyllda. Det är därför väsentligt att både påverkan avattityder och mera formaliserat brottsförebyggande arbete präglas av ettmedvetet mål att fånga upp dessa unga män. Enligt vår mening krävs det därför,utöver de insatser som nämns av utskottsmajoriteten, särskilt inriktadeinsatser för att förhindra en nyrekrytering till de kriminella mc-gängen. Detfår ankomma på regeringen att se till att sådana insatser görs. Vad vi anförtmed anledning av motion Ju911 i nu aktuell del bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande kriminella mc-gäng - brottsförebyggande arbeteatt med anledning av motion 1997/98:Ju911 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 3.4. Placering i anstalt av dömda medlemmar i kriminellamc-gäng (mom. 6)(), (), () och ()anför:Enligt vår mening krävs särskilda åtgärder inom kriminalvården om det skallvara möjligt att på ett säkert sätt ta hand om det hänsynslösa och farligaklientel som medlemmarna i mc-gängen utgör. Det finns skäl att närmare övervägaom den bästa lösningen är att placera detta klientel i särskilda anstaltereller om medlemmar i kriminella mc-gäng skall spridas ut på samtliga anstaltermed den högsta säkerhetsnivån. Under alla omständigheter ställer detta klientelsärskilda krav på resurser. Vid behandlingen av budgeten för föreslogvi att kriminalvården skulle tillföras ytterligare resurser utöver vadregeringen föreslagit. Om vårt budgetförslag hade antagits av haderesursfrågan alltså inte utgjort något problem.Enligt vår mening bör det ankomma på regeringen att utreda om fängelsedömdamc-gängmedlemmar bör placeras i särskilda anstalter med hög säkerhet.Regeringen måste vidare sörja för att tillräckliga resurser tilldelas för attpå ett säkert sätt kunna ta hand om medlemmar i mc-gängen inom kriminalvården.Vad vi nu anfört med anledning av motionerna Ju910 och Ju911 i denna del börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande placering i anstalt av dömda medlemmar i kriminella mc-gängatt med anledning av motionerna 1997/98:Ju910 yrkande 12 och1997/98:Ju911 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 4.5. Internationellt samarbete mot kriminella mc-gäng (mom. 7)(), (), () och ()anför:De kriminella mc-gängen är inte något isolerat svenskt fenomen. De sprider sigöver världen och styrs av krafter utanför gränser. Om vi skall hanågon möjlighet att bekämpa deras brottslighet är ett ökat internationelltsamarbete nödvändigt. bör därför intensifiera sitt samarbete med bl.a.Kanada, men också inom EU. Vi bör verka för en utveckling av Europol och desskompetens i syfte att utnyttja denna i det svenska polisiära arbetet mot bl.a.mc-brottsligheten. Det ankommer på regeringen att ta erforderliga initiativ.Vad vi nu anfört med anledning av motion Ju911 i denna del bör somsin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande internationellt samarbete mot kriminella mc-gängatt med anledning av motion 1997/98:Ju911 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 5.6. Nationella beredskapsstyrkan (mom. 8)(), (), (), (),(), (), () och () anför:De kriminella mc-gängen uppvisar en organisation och en hänsynslöshet som göratt det kan krävas specialtränade poliser för att ingripa mot dem. Det finns en nationell beredskapsstyrka som är tränad för mycket svåra aktioner.Enligt vår mening bör inte dess användningsområde vara begränsat tillterroraktioner, utan beredskapsstyrkan bör även kunna användas vid ingripandenav annat slag, t.ex. vid ingripanden mot kriminella mc-gäng. Det får ankomma påregeringen att vidta åtgärder för att så skall kunna bli fallet. Vad vi anförtmed anledning av motion Ju911 i nu behandlad del bör som sin meningge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande nationella beredskapsstyrkanatt med anledning av motion 1997/98:Ju911 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 6.7. Påföljden för övergrepp i rättssak (mom. 9)() anför:Att med våld eller hot om våld angripa någon för att denne gjort en anmälaneller avlagt vittnesmål i domstol eller vid annan myndighet är ett mycketallvarligt brott som måste stävjas på ett kraftfullt sätt. Från Centerpartietssida har vi därför arbetat för att fängelsestraff i principalltid skall vara förstahandsalternativet vid påföljdsvalet. Det får ankomma påregeringen att vidta de åtgärder som behövs för att så skall bli fallet. Vadjag nu anfört med anledning av motion Ju910 bör som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande påföljden för övergrepp i rättssakatt med anledning av motion 1997/98:Ju910 yrkande 35 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 7.8. Straffskalorna för övergrepp i rättssak och mened (mom. 10)(), (), (), ()och () anför:Vi anser att straffvärdet för övergrepp i rättssak bör vara lika högt somstraffvärdet för mened. Båda brotten utgör allvarliga angrepp på såvälrättssamhället som enskilda. Vid övergrepp i rättssak utsätts den enskilde förrepressalier eller hot om sådana i syfte att förmå honom eller henne att tigaom t.ex. ett begånget brott. Mened kan i värsta fall innebära att en medborgareblir oskyldigt dömd för ett allvarligt brott eller att ett brottsoffer gårmiste om skadestånd då gärningsmannen felaktigt friats från ansvar för brott. Ibåda fallen hotas rättssäkerheten och förutsättningarna för att skipa rätt.Övergrepp i rättssak och mened tillhör således samma art av brott och börbedömas lika. Regeringen bör återkomma till med förslag tilllagändring.