bet · GL01NU16 · 1998-05-28 00:00:00 — Uppskov med behandlingen av förslag om bemyndiganden till regeringen avseendekreditgarantier, m.m. 1997/98NU16ÄrendetEnligt 5 kap. 10 § riksdagsordningen skall ärende avgöras under den val-perioddå det väckts. Genom särskilt beslut kan dock medge att behandlingenav ärende får uppskjutas till första under nästa valperiod.Två av förslagen i budgetpropositionen för och fyra korresponderandemotionsyrkanden som har hänvisats till näringsutskottet återstår att beredainom utskottet. Dessutom har en framlagd proposition hänvisats tillutskottet. I detta betänkande tar utskottet upp frågan om behandlingen avåterstående ärenden. De aktuella förslagen i budgetpropositionen (prop. 1997/98:1) gäller förslagunder utgiftsområde 24 Näringsliv att riksdagen9. bemyndigar regeringen att, inom ramen för en nationell IT-strategi, ställaut kreditgarantier utan att beloppet för tillfället begränsas,10. bemyndigar regeringen att, inom ramen för en nationell IT-strategi, kunnafrångå principen om riskrelaterad avgift för garantier. De berörda motionsyrkandena är följande:1997/98:N274 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att riksdagen19. avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att ställa utkreditgarantier utan beloppsbegränsning,20. avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att frångå principenom riskrelaterad avgift för garantier.1997/98:N282 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen14. avslår regeringens förslag till bemyndigande om kreditgaranti inom ramenför en nationell IT-strategi m.m. i enlighet med vad som anförts i motionen,15. avslår regeringens förslag att inom ramen för en nationell IT-strategikunna frångå principen om riskrelaterad avgift för garantier i enlighet med vadsom anförts i motionen. Förslag om bemyndiganden avseende kreditgarantierPropositionenUnder utgiftsområde 24 Näringsliv framlade regeringen ibudgetpropositionen för (prop. 1997/98:1) två förslag tillbemyndiganden för regeringen med sikte på att främja utländskaföretagsetableringar.I propositionen anmäls att () påuppdrag av regeringen har föreslagit en nationell strategi med syfte att förnyaoch bredda den industriella utvecklingsbasen för svensk IT-industri. Syftetsägs vara att stimulera det svenska näringslivets förnyelse inom bransch- ochproduktområden med särskilt stor tillväxtpotential. En sådan nationell strategiskulle ha som yttersta mål att skapa nya, tekniskt kvalificerade,arbetstillfällen med långsiktig bärighet. En viktig del i en sådan strategi är,anförs det i propositionen, att öka volymen av vissa strategiskt viktiga, oftautländska, industriinvesteringar till Sverige.NUTEK har visat att kan ha goda förutsättningar att i konkurrens medandra länder locka utländska storföretag att förlägga nyaproduktionsanläggningar för halvledarkomponenter till , påpekas det. Detrör sig om mycket stora investeringsbelopp, ca per fabrik,vilket beräknas motsvara ca 1 000 direkta arbetstillfällen. Den sekundäraeffekten beräknas generellt till ytterligare ca 2 000 arbetstillfällen perfabrik. Andra europeiska länder, bl.a. och , har varitframgångsrika i att med stöd av nationella strategier och program samtmarknadsföring locka till sig utländska, främst amerikanska och asiatiska,företag.Om skall kunna vara med i den process som karaktäriserar deinternationella halvledarföretagens etableringsbeslut måste övervägaatt agera på liknande sätt som de länder vi konkurrerar med, konstateras ipropositionen.Sverige bedöms knappast ha någon reell möjlighet att delta i deninternationella länderkonkurrensen om dessa fabriksetableringar om vi intesamtidigt har möjlighet att erbjuda statligt etableringsstöd. Exempel på sådantstöd är att staten ställer ut garantier. Vad avser ett eventuelltgarantiprogram är det enligt regeringen inte möjligt att i förväg bestämmaomfattningen av ett sådant program. I propositionen har därför föreslagits attriksdagen skall bemyndiga regeringen dels att ställa ut kreditgarantier utanatt beloppet för tillfället begränsas, dels att principen om riskrelateradavgift för garantier skall kunna frångås. Denna möjlighet skall ses som enberedskap och kunna tas i anspråk om en fabriksetablering aktualiseras.Regeringen meddelade i propositionen att den avsåg att återkomma till riksdagensenast med närmare förslag till utformning och omfattning avdet föreslagna ekonomiska programmet för att gynna nyetableringar av bl.a.halvledarfabriker i Sverige.MotionernaI två motioner har yrkats avslag på regeringens båda nu aktuella förslag ibudgetpropositionen. I motion 1997/98:N282 (m) anförs att underlaget förregeringens förslag är otydligt. Motionärerna har också efterlyst enredovisning av de totala slutliga kostnaderna för staten samt de eventuellavinsterna med de föreslagna kreditgarantierna. Mot denna bakgrund avvisasförslagen.Det är av mycket stor betydelse att kan erbjuda attraktiva villkorför all näringsverksamhet, framhålls det i motion 1997/98:N274 (kd). De olikaförslagen i motionen syftar just till att skapa ett sådant klimat som främjarföretagandet i landet. Motionärerna är emellertid inte beredda att tillstyrkaregeringens begäran om bemyndiganden. Regeringen borde i stället i varjeenskilt fall återkomma till med konkreta förslag till bemyndiganden.Vissa kompletterande uppgifterEnligt 14 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten, den s.k. budgetlagen, fårregeringen för det ändamål och med högst det belopp som bestämmerställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden. När det finnssärskilda skäl får åtagandet enligt bestämmande göras utan attbeloppet begränsas. I den efterföljande paragrafen sägs att förgarantiåtaganden skall en avgift tas ut. Avgiftens storlek skall motsvarastatens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagenför ett visst åtagande beslutat annat.Av den proposition som låg till grund för budgetlagen (prop. 1995/96:220)framgår att beloppsmässigt opreciserade garantier har utfärdats endast vid ettfåtal tillfällen, främst i samband med den s.k. bankkrisen men också förÖresundsbroförbindelsen och för olympiska spel.Regeringen föreslog en ny modell för garantihanteringen i staten(prop. 1996/97:1 finansplan m.m. avsnitt 5.3.2). Den nya modellen, somriksdagen efter förslag av finansutskottet (bet. 1996/97:FiU1) ställde sigbakom, innebär att risken i varje garantiengagemang eller grupp av engagemangskall beräknas och att det därigenom sätts ett pris, i form av en årlig avgift,på garantin. Till den del avgifter inte erhålls från garantitagaren är detfråga om en statlig subvention, och en sådan subvention skall belasta ettanslag. anförde följande (s. 231):Den föreslagna modellen för hantering av statliga garantier framstår enligtutskottets mening som väl avvägd. Genom att statliga garantier antingenavgiftsbeläggs fullt ut eller belastar anslag på statsbudgeten med motsvarandebelopp får man till stånd en mer rationell och ändamålsenlig styrning av destatliga garantiåtagandenas fördelning.Utskottet biträder med hänsyn härtill den föreslagna lösningen, men vill isammanhanget göra följande förtydliganden. Av propositionen framgår inte hurstörre, beloppsmässigt öppna garantier skall inordnas i det nya systemet. Skallden föreslagna modellen kunna fungera som ett styrinstrument för statligresurstilldelning är det emellertid angeläget att i princip alla typer av nyagarantier omfattas av systemet med avgifter/subventionsanslag. Beloppsmässigtobegränsade garantier av det slag som beviljats bl.a. anordnare av olympiskaspel och konsortiet för Öresundsbroförbindelsen bör därför igörligaste mån ersättas av åtaganden som är preciserade till belopp. I den måndetta inte är lämpligt med hänsyn till starka, samhällsekonomiska skäl börlikväl en avgift alternativt en subventionseffekt beräknas utifrån ettschablonmässigt fastställt underlag.Undantag från detta krav bör enligt finansutskottets mening bara få göras förden typ av garantier som till följd av medlemskap eller ingångna avtalär skyldigt att ikläda sig gentemot EG och sådana institutioner somVärldsbanken, Nordiska investeringbanken och andra liknande internationellaorgan. Det bör ankomma på regeringen att utröna vilka internationellagarantiåtaganden som skall hänföras till denna undantagskrets och som såledesinte skall omfattas av det nya garantisystemet. Dessa undantag bör fastställasav riksdagen.Liksom regeringen anser utskottet att det är av stor vikt att riksdagenlöpande informeras om garantiverksamhetens omfattning, resultat och risk medtanke på de stora belopp den omfattar. bör därför på föreslaget sättåterkommande informeras om garantiverksamhetens omfattning och resultat ivårpropositionen och budgetpropositionen.Näringsutskottet beslutade att bereda finansutskottet tillfälleatt avge yttrande över de två här berörda förslagen i budgetpropositionen jämtemotionerna. Kort därefter erfors emellertid att regeringen senare avsåg attkomplettera sitt förslag när förhandlingarna om en aktuell företagsetableringhade slutförts. Efter samråd med näringsutskottets kansli har finansutskottet,med hänvisning till det aviserade kompletterande förslaget från regeringen,avvaktat med att avge sitt yttrande till näringsutskottet.Utskottets ställningstagandeSom framgår av den tidigare redovisningen ämnar regeringen återkomma tillriksdagen med ett kompletterande förslag i frågan när de nu aktuellaförhandlingarna har slutförts. Enligt utskottets mening skulle det inte varaändamålsenligt att i nuvarande läge avslå regeringens förslag ibudgetpropositionen i avvaktan på den aviserade kompletteringen. anledning att pröva förslagen samordnat när det tillkommandeförslaget föreligger. Vid denna behandling avser utskottet att pröva förslagenäven utifrån gällande bestämmelser i budgetlagen och utifrån den beslutademodellen för garantihanteringen i staten. Utskottet föreslår alltså attbehandlingen av de berörda förslagen i budgetpropositionen jämte motioneruppskjuts till nästa riksmöte.Behandlingen av övriga ärendenPropositionenTill näringsutskottet har hänvisats proposition 1997/98:159 omgenomförande av och rådets direktiv om gemensamma regler förden inre marknaden för el, m.m. Enligt det aktuella direktivet skallmedlemsstaterna ha genomfört direktivet i nationellrätt.Utskottets ställningstagandeTill näringsutskottet har sålunda hänvisats endast en proposition sominte hinner behandlas under innevarande . Med hänvisning till attdirektivet i fråga skall införlivas i svensk rätt senast i början på nästa årkan det vara av värde för utskottskansliets beredning av ärendet attpropositionen nu har framlagts. som utskottet instämmer iuppfattningen att ärenden i princip bör avgöras under den mandatperiod då deväckts noterar utskottet att det fanns skäl för regeringen att redan i dettaskede lägga fram den berörda propositionen. Behandlingen av denna proposition,och eventuella motioner med anledning av denna, måste uppskjutas till nästariksmöte. Detsamma gäller beträffande ytterligare ärenden som kan komma atthänvisas till utskottet under återstoden av innevarande . beträffande förslag om bemyndiganden avseende kreditgarantieratt beslutar att till /99 uppskjuta behandlingen avproposition 1997/98:1 utgiftsområde 24 momenten 9 och 10 och motionerna1997/98:N274 yrkandena 19 och 20 och 1997/98:N282 yrkandena 14 och 15,res. 1 (m, fp, mp, kd)2. beträffande behandlingen av övriga ärendenatt beslutar att till /99 uppskjuta behandlingen avdels proposition 1997/98:159 om genomförande av ochrådets direktiv om gemensamma regler för den inre marknaden för el, m.m.,dels de nya ärenden som kan komma att hänvisas till utskottet underåterstoden av innevarande riksmöte.res. 2 (m, c, fp, mp, kd) - motiv.Stockholm den 28 maj 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), SylviaLindgren (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), HansHoff (s), () och (). Förslag om bemyndiganden avseende kreditgarantier (mom. 1)(), (), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om förslag om bemyndigandenavseende kreditgarantier bort ha följande lydelse:Förslagen i budgetpropositionen att regeringen, inom ramen för en nationellIT-strategi, skall få ställa ut kreditgarantier utan att beloppet begränsas ochockså därvid kunna frångå principen om riskrelaterad avgift för garantinstrider mot intentionerna bakom budgetlagen och mot tidigare beslutom garantihanteringen i staten. Enligt 14 § i budgetlagen får regeringen ställaut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och medhögst det belopp som bestämmer. När det finns särskilda skäl fåråtagandet enligt bestämmande göras utan att beloppet begränsas. följande paragrafen sägs att för garantiåtaganden skall en avgift tas ut.Avgiftens storlek skall motsvara statens ekonomiska risk och övriga kostnaderför åtagandet, om inte för ett visst åtagande beslutat annat.Riksdagen beslutade , på förslag av regeringen, om en ny modellför garantihanteringen i staten. Enligt den nya modellen skall risken i varjegarantiengagemang eller grupp av engagemang beräknas, och därigenom skall detsättas ett pris, i form av en årlig avgift, på garantin. Till den del avgifterinte erhålls från garantitagaren är det fråga om en statlig subvention, somskall belasta ett anslag.Utskottet konstaterar att de motiv som har redovisats för en obegränsadkreditgaranti i fråga om det nu aktuella förslaget i budgetpropositionen inteöverensstämmer med vad regeringen och tidigare anfört beträffandegarantier. Endast det faktum att förslaget inte beretts färdigt iRegeringskansliet - regeringen avser som nämnts att återkomma till riksdagenmed ett kompletterande förslag - kan inte anses vara ett skäl för att riksdagenskall avstå från att begränsa kreditgarantin och därmed avstå från att begränsade eventuella framtida kostnadernas omfattning. Om avsikten är att någongarantiavgift inte skall tas ut skall subventionens omfattning beräknas ochmedel härför anvisas över anslag. Något anslag motsvarande subventionselementethar dock inte begärts eller preciserats, vilket understryker förslagetspreliminära karaktär.Utskottet vill betona att det är av mycket stor betydelse att kanerbjuda attraktiva villkor för all näringsverksamhet. Utskottets ståndpunkt idetta sammanhang utesluter inte särskilda arrangemang i syfte att underlättanya utländska företagsetableringar i . Utskottet är starkt kritisk motregeringens framlagda förslag till bemyndiganden i budgetpropositionen samt motatt behandlingen av förslagen skall uppskjutas till kommande mandatperiod. Detär helt oacceptabelt, anser utskottet, med ett uppskov med behandlingen av ettförslag av denna karaktär till efter ett val och en ny mandatperiod.Enligt utskottets mening borde regeringen ha återtagit de aktuella förslageni budgetpropositionen för att återkomma till riksdagenmed ett preciserat förslag. Då så nu inte har skett föreslår utskottet attriksdagen - med bifall till de berörda yrkandena i motionerna 1997/98:N282 (m)och 1997/98:N274 (kd) - avslår förslagen om bemyndiganden ibudgetpropositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande förslag om bemyndiganden avseende kreditgarantieratt med bifall till motionerna 1997/98:N274 yrkandena 19 och 20 och1997/98:N282 yrkandena 14 och 15 avslår proposition 1997/98:1utgiftsområde 24 momenten 9 och 10.2. Behandlingen av övriga ärenden (mom. 2, motiveringen)(), (), (), (),(), (), () och () anser att utskottets ställningstagande i avsnittet om behandlingen avövriga ärenden bort ha följande lydelse:Enligt 5 kap. 10 § riksdagsordningen skall, som tidigare framhållits, ärendeavgöras under den valperiod då det väckts. kan medge att behandlingenav ett ärende får uppskjutas till första under nästa valperiod. Dockskall enligt förarbetena till den nuvarande lydelsen av den aktuellabestämmelsen (1993/94:TK1 s. 107) som huvudregel gälla att alla ärenden, med fåundantag, slutförs . Möjligheten att begära uppskov medbehandlingen skall alltså tillämpas endast undantagsvis.Utskottet kan emellertid konstatera att regeringen harframlagt ett 20-tal propositioner och skrivelser till för behandlingtidigast . Oppositionspartierna tvingas nu att sätta sig in i de olika ärendena, varav många är av betydande omfång,och utforma motioner med anledning av regeringens skilda förslag. Enligtriksdagsordningen (3 kap. 12 §) gäller att motioner med anledning avde uppskjutna propositionerna får väckas även i början på nästavalperiod. Dessutom tillkommer de motioner som väcks . Detta betyder att den tid under vilken motion kanväckas i ett ärende som behandlas i en från föregående uppskjutenproposition förlängs med ytterligare minst , dvs. till tidigast islutet av oktober.Eftersom avsikten är att skall koncentrera sig påbehandlingen av budgetpropositionen blir det, särskilt under ett valår, svårtatt finna utrymme för behandlingen av de nu väckta ärendena. Detär därför anmärkningsvärt att regeringen valt att nu lägga fram det storaantalet propositioner och skrivelser. Detta förfaringssätt tyder på bristanderespekt för riksdagen.Under rådande omständigheter tvingas utskottet föreslå att behandlingen avden aktuella proposition som har hänvisats till näringsutskottetuppskjuts till nästa . Detsamma gäller beträffande ärenden som kankomma att hänvisas till utskottet under återstoden av innevarande .