bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Värdet av intjänade pensionsrätteri fördelningssystemet skall räknas om på ett sådant sätt att avgiftsnivån iålders-pensionssystemet kan ligga fast utan att det uppkommer varaktig obalansmellan avgiftsintäkter och pensionsutbetalningar.Tillfälliga under- eller överskott kan dock uppkomma och skall regleras meden buffertfond. Vidare skall systemet bygga på livsinkomstprincipen, vilketbl.a. innebär att samtliga års pensionsgrundande inkomster under förvärvslivetskall ligga till grund för beräkning av inkomstpension. I ett sådant system börvarje års pensionsgrundande inkomst väga lika tungt i beräkningen avinkomstpensionen oavsett när under förvärvslivet de tjänas in. Dessa principerförutsätter att värdet av intjänad pensionsrätt avseende inkomstpension räknasom med hänsyn till inkomstutvecklingen i samhället. Omräkningen föreslås skegenom att pensionsförmånerna räknas om med den årliga förändringen i ett index.Inkomstmått och inkomstindex för m.m. (avsnitt 16.2-16.5)PropositionenI propositionen föreslås att pensionsbehållning och utgående pension ifördelningssystemet skall räknas om med förändringen i inkomstindex.Inkomstindex skall i huvudsak spegla förändringen i genomsnittligpensionsgrundande inkomst per person med sådan inkomst.Avsteg från omräkning av pensionsbehållning och utgående pension medförändringen i inkomstindex skall dock göras om detta är nödvändigt för attsäkerställa den ekonomiska balansen i ålderspensionssystemets fördelningsdel.Inkomstindex skall mäta den relativa förändringen i ett inkomstmått, somfr.o.m. skall utgöras av en kvot där summan av vissa inkomster somtjänats in av personer delas med antalet personer som underåret uppburit sådan inkomst.Inkomstindex skall fastställas för varje kalenderår och skall för år 1999vara 100,00. RFV skall beräkna inkomstindexet som fastställs av regeringenvarje år.Såvitt gäller inkomstindex föreslås att inkomstmåttetskall avse de inkomster som legat till grund för pensionspoäng, med tillägg avinkomster motsvarande ett prisbasbelopp, per person för vilkenpensionsgrundande inkomst har fastställts. Därvid skall beräkningen begränsastill personer som fyllt högst . Uppgifterna skall hämtas från RFV:spensionspoängstatistikregister.Eftersom inkomstmåttet för tiden t.o.m. skiljer sig från detinkomstmått som skall gälla föreslås en viss justering förförändrat inkomstmått mellan åren 1998 och 1999.MotionI motion Sf36 yrkande 10 av m.fl. (v) begärs - vid avslag påyrkande 1 - ett tillkännagivande om att alla inkomster skall tas med iberäkningsunderlaget för fastställande av inkomstindex. För att spegla denfaktiska inkomstutvecklingen bör enligt motionärerna även inkomster över dets.k. taket räknas med i inkomstmåttet fr.o.m. år 1999.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det i propositionen föreslås att inkomster överintjänandetaket skall ingå i inkomstmåttet (1 kap. 5 § LIP).Med hänsyn härtill är motion Sf36 yrkande 10 tillgodosedd och utskottetavstyrker motionsyrkandet i fråga.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till inkomstmått och beräkning avinkomstindex.Inkomstpension (prop. 151)Omräkning av pensionsrätt för inkomstpension (avsnitt 17)PropositionenDen ackumulerade pensionsrätten för inkomstpension utgör individenspensionsbehållning. I regel förflyter från det att pensionsrätt tjänasin fram till dess att pensionen skall betalas ut. Som nämnts i det föregåendemåste värdet av intjänad pensionsrätt räknas om för att hänsyn skall kunna tastill förändringar i den allmänna pris- och inkomstnivån. Årlig omräkning avpensionsbehållningen föreslås göras med förändringen i inkomstindex.Med hänsyn till ålderspensionssystemets mer försäkringsmässiga karaktär ochatt det skall utgöra ett från andra socialförsäkringar avskilt system börpensionsbehållningen för inkomstpension registrerad för personer som avlider(s.k. arvsvinster) fördelas på övriga i försäkringskollektivet och läggas tillderas pensionsbehållning.Vidare bör i ett avskilt ålderspensionssystem kostnaderna för att admini-strera detta reducera värdet av förmånerna.Tilldelning av arvsvinster (avsnitt 17.2)I propositionen föreslås att pensionsbehållningar efter personer som haravlidit (arvsvinster) fördelas bland kvarlevande i samma ålder som de avlidna.Pensionsberättigad som inte har tagit ut hel ålderspension skall tilldelasarvsvinster genom årlig uppräkning av pensionsbehållningen med en arvs-vinstfaktor.För personer som avlidit före det år de skulle ha fyllt skallfördelning av arvsvinster bestämmas av de avlidnas faktiskapensionsbehållningar. Vad gäller personer som avlidit senare skall fördelningenbaseras på livslängdsstatistik för befolkningen.Arvsvinsttilldelning skall enligt propositionen göras efter personer somavlider och senare.Arvsvinstfaktorerna, som skall fastställas av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer, skall vara lika för kvinnor och män.I propositionen framhålls att den valda metoden med löpandearvsvinsttilldelning, som skall ske under förvärvsaktiv ålder, inte böranvändas för tid efter pensioneringen, dvs. beträffande den utgående pensionen.Arvsvinster uppkomna efter pensioneringen bör såvitt avser utgåendepensionsförmån i stället inkluderas i ett delningstal, som inte omräknas efter65-årsåret. Därigenom får enligt regeringen individen vidpensioneringstidpunkten större möjlighet att överblicka sin framtida ekonomiskasituation.Årlig omräkning av pensionsbehållning med inkomstindex (avsnitt 17.3)Regeringen föreslår att den för inkomstpension registreradepensionsbehållningen räknas om med den relativa förändringen iinkomstindex. Omräkning skall enligt propositionen ske per varje årsskifte.Någon indexomräkning skall däremot inte göras för intjänandeåret.Sådan omräkning skall göras även för tid . Omräkning medinkomstindex för tid skall enligt propositionen göras påmotsvarande sätt. Det innebär att pensionsrätter intjänade skallmultipliceras med kvoten mellan inkomstindex för och ,pensionsrätter intjänade och skall multipliceras med kvotenmellan inkomstindex för och osv.I pensionsbehållningen, som omräknas per ett årsskifte, skall även inräknasde arvsvinster som tilldelats t.o.m. samma årsskifte.Finansiering av pensionssystemets förvaltningskostnader (avsnitt 17.4)I propositionen föreslås att kostnaderna för förvaltningen avålderspensionssystemets fördelningsdel skall täckas av de avgifter som tas utför att finansiera systemet. Förvaltningskostnaderna skall belasta AP-fondenoch skall för år täckas genom en minskning avpensionsbehållningarna. Andelen som skall täckas genom en sådan minskning skallefter öka fram till år 2021.En s.k. förvaltningskostnadsfaktor skall enligt propositionen ligga tillgrund för den nedjustering av pensionsbehållningarna som skall göras för atttäcka förvaltningskostnaderna. Förvaltningskostnadsfaktorn skall årligenfastställas av regeringen eller av den myndighet regeringen bestämmer.MotionI motion Sf36 av m.fl. (v) anges att förslaget till nyttpensionssystem innehåller få fördelningspolitiska inslag. Ett sådant inslaghade varit att arvsvinsterna tillfaller kollektivet ochinte de kvarlevande i samma årskull. I yrkande 11 begär motionärerna - omyrkande 1 avslås - ett tillkännagivande om sådan fördelning av arvsvinster.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens uppfattning att fördelning av arvsvinster bör skebland de kvarlevande i samma ålder. Detta är i överensstämmelse med den principsom kommer att gälla för utgående pensioner eftersom delningstalet baseras påden beräknade medellivslängden för respektive åldersgrupp. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf36 yrkande 11.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till omräkning av pensionsrätt förinkomstpension.Uttag och beräkning av inkomstpension (avsnitt 18.1 och 18.2)PropositionenRegeringen föreslår att inkomstpension skall kunna tas ut fr.o.m. ålderoberoende av pensionens storlek. Inkomstpension skall kunna tas ut som hel, trefjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. Ett uttag av inkomstpension skallvidare kunna återkallas helt eller delvis högst en gång per sexmånadersperiod.Om förvärvsvillkoret uppfylls efter det att inkomstpension har tagits utskall tidigare latent pensionsrätt räknas om till förmån fr.o.m. januari månadåret som förvärvsvillkoret blir uppfyllt. Det föromräkningen aktuella delningstalet skall då användas.Inom fördelningssystemet skall enligt förslaget inkomstpensionens årsbeloppberäknas genom att pensionsbehållningen vid pensioneringstidpunkten dividerasmed det s.k. delningstalet. I delningstalet skall beaktas återståendemedellivslängd vid pensioneringstillfället och förföljsamhetsindexering.Vid pensionsuttag före det år då den pensionsberättigade fyller skallpreliminärt delningstal fastställas. Delningstalet skall därvid baseras pålivslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år denpensionsberättigade fyllde 59 år.Definitivt delningstal skall fastställas för varje årsklass vid ingången avdet år då den pensionsberättigade uppnår . Delningstalet skallbaseras på livslängdsstatistik för den femårsperiod under vars sista år depensionsberättigade fyllde 63 år.Det föreslås att delningstalet, som skall vara lika för kvinnor och män,skall fastställas av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer.I propositionen framhålls att det ur individens synvinkel måste betraktas somangeläget att delningstalet är oförändrat efter och pensionensåledes inte kan komma att sänkas successivt på grund av ökad medellivslängd ibefolkningen.Det framhålls vidare att följsamhetsindexeringen av utgående inkomstpensionerföreslås göras kring 1,6. Eftersom delningstalet skall beräknas medhänsyn härtill innebär detta att pensionären får en högre begynnelsepension änom pensionen i stället successivt skulle räknas om med den reala tillväxten årför år. Utskottet återkommer i avsnittet om följsamhetsindexering till nivån pånormen för följsamhetsindexering.Det årliga pensionsbeloppet skall enligt propositionen motsvarapensionsbehållningen (hela eller del därav, exkl. behållning som härrör frånlatenta pensionsrätter) delad med delningstalet för individens ålder den månadinkomstpensionen tas ut. Ju högre pensionsålder individen väljer, desto lägreblir delningstalet. Det årliga pensionsbeloppet blir således högre ompensionsuttaget skjuts upp än om inkomstpensionen lyfts vid en tidigare ålder.Vidare skall den del av behållningen som inte tas i anspråk vidpensionsberäkningen även fortsättningsvis räknas upp med arvsvinster ochförändringen i inkomstindex på samma sätt som innan pensionbörjade lyftas.Pensionsrätter som fastställs efter det att individen tagit ut helålderspension skall omräknas till en pensionsförmån och utbetalas tillindividen utan att han eller hon ansökt om detta. Om individen uppbär partiell,t.ex. halv, pension skall på motsvarande sätt hälften av den senare fastställdapensionsrätten automatiskt omvandlas till en utgående förmån. Dennatillkommande pensionsförmån beräknas med delningstalet för individens ålder dåutbetalningen av det tillkommande beloppet påbörjas och skall läggas till denutgående förmånen fr.o.m. januari månad året efter fastställelseåret.Utskottets bedömningRegeringens förslag har i denna del inte föranlett några motionsyrkanden.Utskottet biträder förslaget om uttag och beräkning av inkomstpension.Följsamhetsindexering (avsnitt 18.3 och 18.4)PropositionenSom nämnts i det föregående föreslår regeringen att den utgåendeinkomstpensionen skall räknas om med inkomstindexets procentuellaförändring reducerad med 1,6, s.k. följsamhetsindexering.Följsamhetsindexering av inkomstpension skall ske fr.o.m. årsskiftet 2001/2002.Följsamhetsindexeringen innebär enligt propositionen att inkomstpensioneninte skall räknas om med hela förändringen i inkomstindex utan med dennaförändring minskad med den uppräkning som redan tillgodoräknats idelningstalet.Det innebär att om den årliga reala tillväxten framöver uppgår till sammanivå som skall inkomstpensionen räknas om med inflationen. Om den realatillväxten blir högre får pensionären, utöver priskompensation, ett visstpåslag på inkomstpensionen. Vid lägre tillväxt än justerasinkomstpensionen ned realt sett, vilket innebär att pensionären intekompenseras fullt ut för prisutvecklingen.Såvitt gäller val av norm och nivån på denna anförs i propositionen att detmot bakgrund av den stora osäkerhet som råder om den framtida tillväxten ärviktigt att pensionssystemet utformas så att det fungerar även med långvarigtlåg tillväxt. Detta talar enligt regeringen för en fast norm i det reformeradesystemet men även för en viss försiktighet vid valet av normhöjd.Följsamhetsindexeringen innebär att vid en viss tillväxt, som är lägre ännormen, kommer pensionernas reala värde att reduceras som löntagareerhåller en viss standardförbättring. En sådan utveckling skulle enligt regeringen sannolikt väcka kompensationskrav som påsikt skulle kunna äventyra såväl pensionssystemets finansiella stabilitet somdess autonomitet. Med lägre norm mildras de nämnda effekterna.Samtidigt innebär lägre norm att även begynnelsepensionen blir lägre vilketkan försvåra den enskildes övergång från yrkesverksamhet till pension.Regeringen bedömer att 1,5 skulle innebära en godtagbar kombination avovan nämnda faktorer. Emellertid kan enligt regeringen inte helt bortses frånatt denna norm medför en betydande utgiftsökning för ATP-baseradeålderspensioner, som förutsätter en framtida real tillväxt på . Enligtregeringen bör för följsamhetsindexeringen av inkomstpensioner sättastill 1,6. En utförligare redovisning av de överväganden som gjorts vid valet avnorm har redovisats ovan i avsnittet Finansiell stabilitet ifördelningssystemet.För att neutralisera effekten på inkomstindexet av att pensionsgrundandeinkomst skall beräknas efter avdrag för allmän pensionsavgiftskall dock /2002 vara -0,4, dvs. det tal som skallanvändas vid följsamhetsindexeringen skall vara 0,996.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslag omföljsamhetsindexering. Utskottet biträder förslaget.Omräkning av pensionsbehållning för år då pension lyfts eller återkallas(avsnitt 18.5)PropositionenSom framhålls i propositionen skall pensionsbehållningen räknas om per varjeårsskifte med dels arvsvinster, dels förändringen i inkomstindex avseende detgångna året. Omräkningen innebär att indexförändring och arvs-vinster för detinnevarande året tillgodoräknas den pensionsbehållning som inte omräknats utgående förmån.Om pension börjar lyftas under kalenderåret, t.ex. , bör emellertidenligt regeringen pensionsbehållningen tillgodoräknas viss uppräkning för detförsta halvåret. I annat fall går den pensionsberättigade miste om en del avuppräkningen av sin behållning. då pension har börjat tas ut eller uttagav pension har återkallats bör därför göras en uppräkning avpensionbehållningen. Det föreslås därför att för år då pension har lyfts elleråterkallats skall individens pensionsbehållning räknas om inför detefterföljande enligt särskilda rutiner.Vad avser indexuppräkningen skall pensionsbehållningen för räknasupp med en tolftedel av det procenttal som utgör förföljsamhetsindexering. Därefter skall pensionsbehållningen följsamhetsindexerasvid årets slut. Likaså skall arvsvinster efter personer som har avlidit det årde skulle ha fyllt eller senare tillgodoräknas månad för månad.Utskottets bedömningUtskottet biträder regeringens förslag till omräkning av pensionsbehållning förår då pension lyfts eller återkallas.Premiepension (prop. 151)Försäkringsförhållandets rättsliga karaktär (avsnitt 19.1)PropositionenI propositionen föreslås att av den totalaålderspensionsavgiften, som skall vara av avgiftsunderlaget, skallavsättas till premiepensionssystemet och ge pensionsrätt för premiepension.Resterande skall således tillgodoräknas inomfördelningssystemet och ge inkomstpension.Premiepensionssystemet skall enligt propositionens förslag varaförsäkringsmässigt uppbyggt och försäkringsfunktionen skall vara knuten tillstaten. Förhållandet mellan försäkringsgivaren och de försäkrade skall bygga påen förvaltningsrättslig reglering med bestämmelser om försäkringsförhållandet ilag eller annan författning.Det förhållandet att försäkringen bygger på en förvaltningsrättslig regleringskall dock, enligt propositionen, inte medföra att intjänad premiepensionsrättskall kunna påverkas av politiska beslut som får retroaktiv verkan. Ipropositionen anges att premiepensionssystemets uppbyggnad starkt talar för atträtten till premiepension i förhållandet mellan staten och den enskilde måstelikställas med en vanlig civilrättslig fordran och därför åtnjuta samma skyddenligt grundlagen. Avsättningarna till premiepensionssystemet skall såledesenligt propositionen vara knutna till enskilda individer och innefatta ettcivilrättsligt bindande åtagande. Vidare måste fastställd pensionsrätt förpremiepension anses omfattas av egendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformen(RF) och vid den bedömningen saknas enligt propositionen skäl att föreslåsärskilda åtgärder för att rätten till fastställd premiepensionsrätt skall varaskyddad mot beslut med retroaktiv verkan.I propositionen föreslås att civilrättsliga regler om bl.a. bodelning ochgåva inte skall vara tillämpliga på premiepensionsrätten. Inte heller skall etttillgodohavande på premiepensionskontot kunna utmätas, pantsättas elleröverlåtas innan pensionen är tillgänglig för lyftning. Utmätnings- ochöverlåtelseförbudet hindrar dock inte utmätning i lön enligt 7 kap.utsökningsbalken. Preskriptionslagen skall inte vara tillämplig på enskildsfordran på premiepension.MotionI motion Sf36 yrkande 15 av m.fl. (v) begärs - om yrkande 1avslås - ett tillkännagivande om ett förtydligande av egendomsskyddet i 2 kap.18 § RF. Motionärerna anser att det i RF uttryckligen skall anges att skyddetomfattar även premiepensionsrätt.Utskottets bedömningUtskottet anser att den föreslagna utformningen av premiepensionssystemet - enallmän pension med en försäkringsmässig struktur och en försäkringsfunktionknuten till staten - ger trygghet och stabilitet.Propositionen ger klart uttryck för att premiepensionssystemet är utformat såatt det omfattas av egendomsskyddet i 2 kap. 18 § RF. Utskottet delar dennauppfattning. Att förhållandet mellan staten och den enskilde bygger på enförvaltningsrättslig reglering skall enligt utskottets uppfattning inteinnebära att intjänad premiepensionsrätt skall kunna påverkas av politiskabeslut med retroaktiv verkan.Med detta ställningstagande saknas det enligt utskottets mening skäl att, somyrkas i motion Sf36, uttryckligen ange att premiepensionsrätten omfattas avegendomsskyddet i 2 kap. 18 § RF. Utskottet avstyrker motion Sf36 yrkande 15.Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslag om utmätning,pantsättning eller överlåtelse av tillgodohavanden på ett premiepensionskonto.Ett tillgodohavande på premiepensionskonto skall ej heller preskriberas.Försäkringsfunktionen för premiepension (avsnitt 19.2)PropositionenI propositionen föreslås att försäkringsfunktionen inom premiepensionssy-stemetskall handhas av en nyinrättad statlig myndighet, (). Myndigheten föreslås organisatoriskt ingå isocialförsäkringsorganisationen och inrättas den 1 juli 1998.Eftersom försäkringsvillkoren är reglerade i lag är det enligt propositionennaturligt att försäkringsfunktionen handhas av en myndighet. Därmed ökar ocksåmöjligheterna till insyn i försäkringsverksamheten. Enligt propositionenomöjliggörs inte heller tillämpningen av vissa försäkringsrörelseregler genommyndighetskonstruktionen.I propositionen anges att det inte, med beaktande av organisationsstruktur,kompetens och arbetsuppgifter, finns någon given försäkringsgivare bland nubefintliga myndigheter. Mot att lägga försäkringsfunktionen på RFV anses talabl.a. att en sådan verksamhet skulle vara svårförenlig med verkets roll somcentral lednings- och tillsynsmyndighet inom socialförsäkringsadministrationen.Utskottets bedömningTill grund för regeringens förslag ligger betänkandeLag om premiepension (SOU 1997:131). lät Statskontoretanalysera frågan om hur försäkringsfunktionen i premiepensionssystemet skulleutformas. Statskontoret anger i sin promemoria bl.a. att premiepensionssystemeti stor utsträckning kräver en ny typ av verksamhet. Vissa delfunktioner anges finnas i mindre omfattning hos Statens löne- och pensionsverk (SPV),och inom socialförsäkringsadministrationen. Statskontoretföreslår emellertid att en ny myndighet inrättas. Motivet härför anges varabl.a. följande fördelar: tydlighet, allmänhetens förtroende, tillsynsansvaretskiljs från det operativa verksamhetsansvaret, kraven på ny kompetens, mindrerisk för blandfinansiering och kostnadseffektivitet på kort och lång sikt.Utskottet delar den bedömning som görs i propositionen att det är lämpligtatt försäkringsfunktionen i premiepensionssystemet handhas av en myndighet. Detframstår som naturligt när försäkringsvillkoren är reglerade i lag och det ökarmöjligheterna till insyn i försäkringsverksamheten. Utskottet delar ocksåbedömningen att försäkringsfunktionen bör handhas av en nyinrättad myndighet,PPM. Enligt utskottets mening har de utredningar som genomförts visat påsvårigheterna med att lägga försäkringsfunktionen på en redan befintligmyndighet. Utskottet noterar härvid att enligt Statskontorets analyser skalldet vara kostnadseffektivt på såväl kort som lång sikt att läggaförsäkringsfunktionen på en nyinrättad myndighet. Utskottet återkommeremellertid till kostnadsfrågan i senare avsnitt av betänkandet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag med vissa bestämmelser omPPM och att myndigheten inrättas den 1 juli 1998.Premiepensionskonto (avsnitt 19.3)PropositionenPPM föreslås upprätta ett premiepensionskonto för varje pensionssparare. Kontotskall visa utvecklingen av tillgodohavandet i premiepensionssystemet ochpremiepensionen beräknas sedan utifrån tillgodohavandet vid varje tid påkontot.Konto skall också föras för efterlevande som har fått rätt till premiepensioni denna egenskap.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag.Förvaltningen av premiepensionskapital (avsnitt 20)PropositionenPremiepensionssystemet skall, som angivits tidigare, i stor utsträckning varautformat som ett fondförsäkringssystem, där kapitalförvaltningen sker ivärdepappersfonder som sköts av fristående fondförvaltare.Fondförsäkringsmodellen innebär bl.a. att PPM skall vara andelsägare i devärdepappersfonder där medel placeras. Det är emellertid de enskilda som skallbestämma hos vilka förvaltare medlen skall placeras och som skall bära denfinansiella risken för placeringen.I propositionen föreslås att PPM skall ansvara för den tillfälligaförvaltningen av avgiftsmedlen. I det nya systemet kommerålderspensionsavgifterna att betalas in successivt under intjänandeåret. Medlenkan emellertid inte föras över till fondförvaltare förrän pensionsrätten harfastställts. Under behöver således avgiftsmedlen liggai någon slags tillfällig förvaltning. Under denna tillfälliga förvaltning ärdet enligt propositionen önskvärt med en god avkastning men också ett lågtrisktagande, trygghet och en god betalningsberedskap är av stor vikt. Detföreslås därför att PPM skall placera medlen hos . Somkontohavare skall PPM träffa avtal med om förräntning ochandra villkor.Enligt förslaget i propositionen skall avkastningen från den tillfälligaförvaltningen fördelas på de enskilda som ett procentuellt påslag påpensionsrätten i samband med att avgiftsmedlen förs över till fondförvaltare.Avkastningen för ett kalenderår skall enligt en förenklad beräkning tillförassådana pensionssparare, för vilka pensionsrätt för premiepension för detföregående året har fastställts. Överföringen kommer att ske vid olikatidpunkter för olika pensionssparare.