bet · GL01SkU19 · 1998-03-24 00:00:00 — Reformerat förhandsbesked, m.m. I betänkandet tillstyrker utskottet proposition 1997/98:65 med dels förslag omen ny lag om förhandsbesked i skattefrågor som bl.a. innebär att förhandsbeskedunder vissa förutsättningar skall få initieras av , delsförslag rörande bl.a. vilken myndighet som skall företräda staten vid ackordoch skuldsanering. avstyrker utskottet de motioner som väckts medanledning av propositionen. Utskottet avstyrker vidare några motioner från denallmänna motionstiden som behandlar olika taxerings- och uppbördsfrågor.Reservationer har avlämnats av m, fp och kd som yrkar avslag på propositionenoch ett nytt förslag i vad avser förhandsbesked.Reservationer har vidare avgivits avdels (m) beträffande statens företrädare vid ackord, omprövning, uppgifterom skatter och avgifter på lönebesked samt motiveringen i fråga omskattekontroll med avseende på kapitalförsäkringar,dels (fp) beträffande uppgift om skatter och avgifter på lönebesked,dels (v) beträffande taxeringsperiod m.m. och kvarskattoch dels (kd) beträffande omprövning.Dessutom har (v) avgivit ett särskilt yttrande rörande statens företrädarevid ackord. Regeringen () föreslår i proposition 1997/98:65 attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om förhandsbesked i skattefrågor,2. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisreglerings-avgifter,3. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),4. lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt, m.m.,5. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),7. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringarm.m.I propositionen föreslås en ny lag om förhandsbesked i skattefrågor. Lagenskall ersätta dels lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor, delsde bestämmelser om förhandsbesked som återfinns i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter samt mervärdesskattelagen (1994: 200).Genom den nya lagen införs en möjlighet för att hosSkatterättsnämnden ansöka om förhandsbesked i skattefrågor. Avsikten är attpåskynda prejudikatbildningen på skatteområdet.Ett förhandsbesked på ansökan av skall få lämnas i en frågasom angår en enskild och som gäller ett yrkande eller en ansökan som denneframställt hos skattemyndigheten. Frågan skall vara av vikt för en enhetliglagtolkning eller rättstillämpning. Den enskilde föreslås få rätt tillersättning för sina kostnader i ett sådant förhandsbeskedsärende.Det föreslås en utvidgning av de nuvarande bestämmelserna omförutsättningarna för förhandsbesked i frågor om direkt skatt efter ansökan aven enskild. Förhandsbesked skall få lämnas om den prövade frågan är av vikt försökanden eller för en enhetlig lagtolkning eller rättstillämpning.I propositionen föreslås dessutom att allmän förvaltningsdomstol skall fåvilandeförklara ett mål, om en fråga i målet har samband med en fråga somsamtidigt är föremål för förhandsbeskedsprövning.I propositionen föreslås också vissa ändringar vad gäller företrädare förstaten vid ackord och skuldsanering m.m. Vid ackord som rör skatter ochavgifter föreslås skattemyndigheten kunna uppdra åt kronofogdemyndigheten attpröva ackordsförslag. Uppgiften att företräda staten som borgenär avseendeskatter och avgifter vid skuldsanering flyttas helt över tillkronofogdemyndigheten. I det första, oreglerade steget av skuldsanering skallstaten kunna sätta ned sin fordran även om det inte kan anses vara till fördelför det allmänna, om förutsättningarna för skuldsanering enligtskuldsaneringslagen (1994:334) är uppfyllda.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli 1998.Lagförslagen har följande lydelse. Motioner väckta med anledning av propositionen1997/98:Sk30 av () vari yrkas att beslutar att denenskilde garanteras ersättning för ombud eller biträde, utredning eller annatsom skäligen behövs för att ta till vara den enskildes rätt då Riksskatteverketansökt om förhandsbesked.1997/98:Sk31 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att förhandsbesked även skall kunna sökas vadgäller arvsskatt, gåvoskatt och stämpelskatt i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att skattemyndigheten inte skall avvika från denskattskyldiges aktuella yrkande om beslut måste fattas när förhandsbeskeds-prövning pågår i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att den enskilde skall ersättas för styrktakostnader i samband med förhandsbesked som ansökts av ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att staten skall företrädas av Kronofogdemyn-digheten i frågor om skatteackord, i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Sk32 av och () vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1997/98:65.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Sk735 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statlig arbetsgivares skyldighet att redovisa samtliga skatter ochsociala avgifter på de anställdas lönebesked.1997/98:Sk801 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av skärpt kontroll föratt motverka skatteundandragande i samband med olika typer avkapitalförsäkringar.1997/98:Sk817 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enförlängd taxeringsperiod beträffande förenklade deklarationer.1997/98:Sk818 av Per m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionen anförtsom ändrad sista inlämningsdag för den förenklade deklarationen,2. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionen anförtsom betalningstid för kvarskatt,3. att hos regeringen begär förslag enligt vad i motionen anförtsom arbetsgivarens skyldighet att medverka vid betalning av kvarstående skatt.1997/98:Sk820 av och (fp,m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att taxeringslagen börändras så att en skattemyndighet inte kan ompröva sitt eget beslut till nackdelför den skattskyldige.1997/98:Sk821 av m.fl. (c,m,fp,kd) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om begränsning avmöjligheten att ta ut dröjsmålsränta i skattemål.Yttrande från annat utskottLagutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet (1997/98:LU3y) fogas sombilaga till detta betänkande. Reformerat förhandsbesked i skattefrågorPropositionenFörslaget i propositionen bygger på ett förslag som skatteflykts-kommitté presenterat i sitt delbetänkande Översyn av skatteflyktslagenReformerat förhandsbesked (SOU 1996:44) och innebär bl.a. att bestämmelserna omförhandsbesked i skattefrågor, som är uppsplittrade på olikaförfattningar, förs samman i en ny lag. En nyhet är att ()skall få en möjlighet att initiera ett förhandsbesked för att påskyndaprejudikatbildningen.MotionernaI motion Sk32 av och () yrkas avslag påpropositionen i dess helhet, men yrkandet avser enligt utskottets mening endastförhandsbeskedsdelen. Motionärerna vill inte medverka till attprejudikatbildningen förskjuts till från de allmännaförvaltningsdomstolarna. De anser att regeringens förslag inte medför någrafördelar för de skattskyldiga.I motion Sk31 (yrkande 2) av m.fl. (m) yrkas attskattemyndigheten inte skall få avvika från den skattskyldiges yrkande ombeslut i skattefrågan måste fattas medan prövning av frågan om förhandsbeskedpågår. Motionärerna pekar på att förslag hade dennainriktning, och de menar att regeringens förslag äventyrar den enskildesrättssäkerhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot att reglerna om förhandsbeskedsammanförs i en ny lag. Utskottet delar vidare regeringens uppfattning att detfinns ett behov av att påskynda prejudikatbildningen på skatteområdet för attstärka den enskildes rättssäkerhet och effektivisera beskattningsförfarandet.Detta är motivet bakom regeringens förslag att RSV under vissa förutsättningarskall kunna ansöka om förhandsbesked, och det är enligt utskottets uppfattningockså den bästa metoden att uppnå detta syfte. Vad som anförts i motion Sk32leder enligt utskottets uppfattning inte till en annan bedömning.Yrkandet i motion Sk31 har sin bakgrund i den konstruktion som valts tidigarei lagrådsremissen. Avsikten var då att RSV skulle kunna ansöka omförhandsbesked innan skattemyndigheten hade fattat beslut i skattefrågan, dvs.på ett tidigare stadium än vad regeringen nu föreslår. Som lagförslaget nu harutformats innebär det att RSV skall kunna ansöka om förhandsbesked endast omskattemyndigheten har fattat ett beslut som har gått den skattskyldige emot ochatt förhandsbesked skall kunna lämnas endast i frågor som är tvistiga mellanparterna. Därtill kommer dels att förutsättningarna för ettförhandsbeskedsärende på RSV:s ansökan bortfaller om skattemyndigheten i enomprövning eller högre rätt efter ett överklagande fattar beslut i enlighet medden skattskyldiges yrkande och tvisten undanröjs, dels att de nya reglernainnebär att RSV inte skall kunna ansöka om förhandsbesked om den skattskyldigeredan dessförinnan har överklagat skattemyndighetens beslut och frågan blivitanhängiggjord i länsrätten. Enligt utskottets uppfattning är förslaget lämpligtutformat även i detta hänseende.Som regeringen själv framhåller finns det givetvis ett visst mått avosäkerhet i vad gäller effekterna av de nya bestämmelserna. Utskottetförutsätter därför att regeringen noggrant följer upp tillämpningen ochåterkommer i frågan när tillräckliga erfarenheter vunnits. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen i nu aktuell del och avstyrker motion Sk32.Utskottet avstyrker även motion Sk31 yrkande 2, i den mån yrkandet inte redanär tillgodosett.Skatter som bör omfattas av förhandsbeskedsinstitutetPropositionenFörhandsbesked skall kunna lämnas beträffande samtliga skatter enligt 1 kap. 1§ första stycket taxeringslagen samt punktskatter och moms och beträffandefastighetstaxeringsfrågor. Detta gäller förhandsbesked som lämnas påansökningar av såväl enskilda som det allmänna, och enligt regeringensbedömning innebär förslaget inte någon större skillnad mot vad som gäller ifråga om förhandsbeskedsärendenas karaktär. Utanför det förhandsbeskeds-prövningsbara området kommer således bl.a. arvsskatt, gåvoskatt ochstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter att falla. Regeringen hänvisar tillatt frågor avseende dessa skatter i sista hand avgörs av ochinte av Regeringsrätten - som är högsta instans i förhandsbeskedsfall - samtatt arvs- och gåvoskatten är föremål för utredning och översyn.MotionenI motion Sk31 (yrkande 1) av m.fl. (m) yrkas att förhandsbeskedskall kunna sökas även beträffande arvsskatt, gåvoskatt och stämpelskatt.Motionärerna hänvisar bl.a. till de önskemål i detta hänseende som framkommitvid remissbehandlingen.Utskottets ställningstagandeSom anförs i propositionen bör arvs- och gåvoskatten och stämpelskatten liksomhittills lämnas utanför förfarandet med förhandsbesked. Skälet härtill är bl.a.den skillnad som gäller i fråga om instansordningen mellan dessa skatter och deskatter som bör omfattas av förhandsbeskedsinstitutet. Slutinstansen för arvs-och gåvoskatterna och stämpelskatten vid inskrivningsmyndigheter är Högstadomstolen medan Regeringsrätten är sista instans för förhandsbeskedsfrågor ochde skatter som bör omfattas av förhandsbeskedsinstitutet. När det gällerarvsskatt och gåvoskatt tillkommer också att dessa skatter ärföremål för översyn inom . Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen och avstyrker motion Sk31 även i denna del (yrkande 1).Ersättning till den enskildePropositionenI normalfallet skall, enligt regeringens förslag, ersättning lämnas för ombudeller biträde, utredning eller annat som skäligen behövts för att ta till varaden enskildes rätt då RSV ansökt om förhandsbesked. I propositionen föreslåsdärför att lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål omskatt, m.m. utvidgas till att omfatta ärenden om förhandsbesked i de fallRiksskatteverket har ansökt om beskedet.MotionernaI motion Sk31 (yrkande 3) av m.fl. (m) krävs att den enskilde skallersättas för alla styrkta kostnader som hon eller han har haft i samband medett förhandsbesked som RSV ansökt om. Den enskilde bör enligt motionärernakunna anlita den bästa tillgängliga expertisen i ämnet i sådana fall, ochmotionärerna åberopar bl.a. ett remissyttrande av Näringslivetsskattedelegation som haft denna inriktning. Även i motion Sk30 av RonnyKorsberg (mp) krävs av rättssäkerhetsskäl att den enskilde garanterasersättning när hon eller han blir motpart vid förhandsbeskedsförfarande efteransökan av RSV.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens uppfattning att ersättning skall utgå förkostnader avseende ombud, biträde och olika åtgärder som skäligen har behövtsför att ta till vara den enskildes rätt vid förfarandet i Skatterättsnämndenoch i Regeringsrätten då har ansökt om förhandsbesked. Ensådan ordning stärker den enskildes rättssäkerhet, och genom att processen förden enskildes del kan föras av ett kompetent biträde ökar ocksåförutsättningarna för att alla relevanta omständigheter och argument kommerfram i målet och att förhandsbeskedet får en hög kvalitet.Däremot håller utskottet inte med de motionärer som anser attersättningsrätten bör gå ännu längre än vad regeringen föreslagit, t.ex. genomatt slopa skälighetsrekvisitet i nu avsedda fall. Meningen är trots allt inteatt den enskilde skall få ersättning för helt orimliga kostnader eller förkostnader för åtgärder som framstår som helt meningslösa eller ovidkommande isammanhanget. Den avvägning av ersättningsrätten som regeringen föreslagitfinner utskottet således rimlig, och utskottet förutsätter att avsikten är attmyndigheterna vid prövningen i ett ersättningsärende och vid bedömningen avskälighetsfrågan skall ta hänsyn till den speciella situation som uppkommer omRSV ansöker om förhandsbesked och mer eller mindre påtvingar den skattskyldigerollen av motpart i ärendet. Det bör understrykas att frågan huruvida denenskilde helt eller delvis vinner i eller i Regeringsrätteni princip skall sakna betydelse. Utskottet vill också betona vikten av att denenskilde får kännedom om sin rätt till ersättning, och utskottet finner liksomregeringen att en upplysning lämpligen bör kunna lämnas senast i samband medatt kommunicerar RSV:s ansökan med den enskilde. Härigenomtorde enligt utskottets uppfattning motionärernas syfte vara i allt väsentligttillgodosett, och utskottet tillstyrker därför propositionen i nu behandlad deloch avstyrker de här aktuella motionsyrkandena.Statens företrädare vid ackordPropositionenNär det gäller frågor om skatteackord föreslås i propositionen ett delatansvar. Denna delning av ansvaret skall enligt förslaget ges den utformningenatt skattemyndigheten får det grundläggande ansvaret men också en möjlighet attuppdra åt kronofogdemyndigheten att svara för prövningen när det är lämpligt idet enskilda fallet.MotionenI motion Sk31 (yrkande 4) av m.fl. (m) kritiseras regeringensförslag såvitt gäller skatteackord. I motionen yrkas därför att staten i frågorom skatteackord alltid skall företrädas av kronofogdemyndigheten som enligtmotionärerna är den myndighet som är mest kunnig om gäldenärens förhållanden.Genom att anförtro företrädaransvaret åt kronofogdemyndigheten undviks, menarmotionärerna, onödig tidsutdräkt.Utskottets ställningstagandeLagutskottet har i ett yttrande till skatteutskottet - yttrandet 1997/98:LU3yär fogat som bilaga till detta betänkande - förklarat att lagutskottet intevill motsätta sig att regeringens förslag genomförs, men lagutskottet ansersamtidigt att det finns anledning att noga följa utvecklingen och vid behovåterkomma till i frågan. instämmer häri ochtillstyrker propositionen och avstyrker motion Sk31 även i nu behandlad del.Övriga frågor rörande ackord samt skuldsaneringPropositionenI propositionen föreslås att en uttrycklig bestämmelse skall införas iackordslagen som innebär att ett ackordsförslag inte får antas, trots att detär ekonomiskt fördelaktigt för det allmänna, om det med hänsyn till gäldenärenspersonliga förhållanden eller av annan anledning framstår som olämpligt frånallmän synpunkt. Av propositionen framgår att brottsligt eller annat motsamhället illojalt förfarande från företagsledningens sida är exempel på sådanaomständigheter som kan föranleda att ett ackordsförslag inte antas, trots attdet är till fördel för det allmänna i snäv ekonomisk mening.Beträffande skuldsanering föreslås i propositionen, för att möjliggöra förstaten att medverka i skuldsanering på samma sätt som övriga borgenärer, attbetalningsskyldigheten för skatter och avgifter m.m. skall kunna sättas ned idet första oreglerade steget om förutsättningarna för skuldsanering äruppfyllda och övriga borgenärer gör motsvarande eftergift, även om det inte kananses till fördel för det allmänna. Vidare föreslås att uppgiften att företrädadet allmänna som borgenär i fråga om skatter och avgifter m.m. skall flyttasfrån skattemyndigheten till kronofogdemyndigheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i likhet med lagutskottet - vars yttrande 1997/98:LU3y somtidigare nämnts är fogat som bilaga till detta betänkande - inte heller i nuberörda avseenden funnit anledning till erinran mot regeringens förslag.Utskottet ansluter sig därför till lagutskottets uppfattning och tillstyrkerpropositionen i m.m.Gällande bestämmelser m.m.Bestämmelser om när deklarationer skall lämnas återfinns i 2 kap. 28 § lagen(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter. Enligt första stycket denparagrafen skall förenklad självdeklaration lämnas undertaxeringsåret. Enligt andra stycket samma paragraf skall särskildsjälvdeklaration normalt lämnas under taxeringsåret.När det gäller tidpunkten för när taxeringsbesked skall skickas ut till deskattskyldiga gäller taxering ännu bestämmelserna iuppbördslagen (1953:272). Enligt 35 § första stycket den lagen skallslutskattsedel på grundval av förenklad självdeklaration översändas till denskattskyldige under taxeringsåret om grundläggande beslutom årlig taxering fattats . Vad gäller tiden från och med1999 års taxering gäller däremot den nya skattebetalningslagen (1997:483), ochi den finns endast en allmän föreskrift i 11 kap. 15 § om att ett besked om denslutliga skatten skall skickas till den skattskyldige senast den 15 decemberunder taxeringsåret. Föreskrifterna om när detta utskick skall göras när detgäller taxeringar på grundval av förenklade självdeklarationer - den 15september under taxeringsåret om grundläggande beslut fattats senast den 15augusti -- finns inte i skattebetalningslagen utan i 31 §skattebetalningsförordningen (1997:750).MotionernaI motion Sk817 av och () föreslås när detgäller förenklade deklarationer en förlängd taxeringsperiod till den 15 oktobereller åtminstone redan från och med årets taxering. Enligtmotionärerna har taxeringsperioden blivit så kort att granskningen avdeklaranternas uppgifter har blivit eftersatt. Vidare har, anför de, personalenpå skattemyndigheterna blivit hårt pressad och fått svårt att ta ut densemester den har rätt till.I motion Sk818 (yrkande 1) av Per m.fl. (v) föreslås en annanlösning på problemet, nämligen att den sista inlämningsdagen för förenkladedeklarationer skall tidigareläggas till under taxeringsåret.Motionärerna vill härigenom bidra till att eliminera flaskhalsproblemen undersommarmånaderna och skapa större utrymme för kontroller.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis påpeka att ett av huvudsyftena med det förenkladedeklarationsförfarandet är att resultatet av taxeringen i form av överskjutandeeller kvarstående skatt skall kunna meddelas . I synnerhetnär det gäller skatteåterbäring har de skattskyldiga ett legitimt krav på attdet inte dröjer för länge med utbetalningen. Detta är ett viktigt motiv bakomden snäva tidsram som gäller enligt uppbördslagen och som mjukats upp något meninte mycket i den nya betalningslagen.Sedan detta sagts vill utskottet emellertid också med kraft framhålla attutskottet har stor förståelse för att det kan bli mycket problematiskt förpersonalen på skatteförvaltningen att klara av granskningsuppgifterna på etttillfredsställande sätt under den korta tid som står till buds och som dessutominfaller när folk normalt har sin sommarsemester. Utskottet vill därförvitsorda att det av kontrollmässiga och personalpolitiska skäl finns ett behovav att göra något åt anhopningen av arbete i skatteförvaltningen i samband medgranskningen av de förenklade deklarationerna, antingen det sker genom vidgadetidsramar eller på annat sätt. Utskottet vill därvid erinra om attSkattekontrollutredningen har lagt fram ett betänkande Självdeklarationoch kontrolluppgifter - förenklade förfaranden (SOU 1998:12) med förslag som ärägnade att förenkla och effektivisera regelverket. Bl.a. föreslås attskattskyldiga fysiska personer med endast tjänste- och kapitalinkomster som påett riktigt sätt förtryckts på deklarationsblanketten normalt inte skall behövadeklarera alls.Det bör dessutom erinras om att utskottet i samband med behandlingen avskattekontoreformen pekade på behovet av en noggrann uppföljning och attregeringen gör de ändringar som kan visa sig motiverade då tillräckligaerfarenheter vunnits av det nya systemet (se bet. 1996/97:SkU23 s. 230-231).Utskottet vidhåller detta uttalande som även tar sikte på frågan om förfarandetmed de förenklade deklarationerna och tidsramarna för detta arbete. Regeringenhar således redan sin uppmärksamhet riktad på frågan, och utskottet förutsätteratt den ges hög prioritet. Motionerna får därigenom anses vara i väsentlig måntillgodosedda, och någon åtgärd av med anledning av motionerna finnerutskottet inte påkallad. Utskottet avstyrker därför motionerna.OmprövningGällande bestämmelser m.m.Enligt 4 kap. 7 § första stycket taxeringslagen (1990:324) skall skatte-myndigheten ompröva ett taxeringsbeslut i en fråga som kan ha betydelse förbeskattningen eller annat ekonomiskt mellanhavande med det allmänna, om denskattskyldige begär det eller det finns andra skäl. Huvudregeln är vidare attett omprövningsbeslut som är till nackdel för den skattskyldige inte fårmeddelas efter utgången av året efter taxeringsåret (4 kap. 14 §taxeringslagen). Enligt en refererad dom av Regeringsrätten (RÅ 1966:Ref 102)har en skattemyndighet som fattat taxeringsbeslut i visst ärende ansetts kunnaunder angiven tidsfrist på oförändrat utredningsmaterial fattaomprövningsbeslut till den skattskyldiges nackdel.Beträffande dröjsmålsräntor och liknande pålagor vid sena betalningar avskatten fanns tidigare dröjsmålsavgift, respitränta och diverse andraränteformer men dessa avskaffades i och med införandet av skattekontosystemet.I stället infördes en enhetlig kostnadsränta på tre olika nivåer beroende pådels det bristande beloppets storlek, dels hur det dröjt medbetalningen (19 kap. 4-11 §§ skattebetalningslagen).MotionernaI motion Sk820 av och (fp och m) efterlysesett förbud mot omprövning till den skattskyldiges nackdel eftertaxeringsbeslutet, om inte nya omständigheter tillkommit i ärendet. I motionSk821 av m.fl. (c, m, fp och kd) begärs ett tillkännagivande avriksdagen om att skattemyndigheternas handläggningstid bör maximeras till etthalvår från det att deklarationen lämnades in samt att någon eventuell ränta påi efterhand påförd skatt inte skall få tas ut . I bådamotionerna åberopas rättssäkerhetsskäl.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att den nuvarande fristen för omprövning av etttaxeringsbeslut till nackdel för den skattskyldige är avvägd med hänsyn till åena sidan det allmännas behov av tid och rådrum för att gå igenom, utreda ochkomplettera taxeringsbesluten, å andra sidan den skattskyldiges rätt att såsnart som möjligt få ett definitivt taxeringsbeslut som innebär att han ellerhon slipper riskera en höjd taxering.