bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — De måste då vara beslutade avFN:s säkerhetsråd för att de skall få effekt och ha moralisk legitimitet. Detkan inte accepteras att enskilda länder försöker utsträcka sin egensanktionslagstiftning till att gälla också andra länder.I motion U612 (s) framställer motionärerna en begäran om att regeringen skallta fram ett förslag om ett svenskt initiativ inom EU:s och FN:s ram för attinrätta en årlig återkommande barnens och ungdomarnas dag. Genom en sådan dagskulle situationen för barn i och övriga världen kunna särskilt belysas.Genom medierna har vi alla blivit medvetna om barnens utsatthet, både i vårteget land och i övriga världen. Sexuellt utnyttjande på daghem i ,pedofilhärvan i , barnsexhandeln i och , barnarbetem.m. är aktuella exempel.Utskottets övervägandenÖvergripande frågorI motionerna U55 (fp) yrkande 1 och U219 (fp) yrkande 12 begärs att regeringenskall ta upp frågor om mänskliga rättigheterna i samtal med de stater sombryter mot dessa.Vid världskonferens om de mänskliga rättigheterna i bekräftadesatt främjande och skydd av de mänskliga rättigheterna är en legitimangelägenhet för statssamfundet. Utskottet noterar med tillfredsställelse attregeringens politik utgår från detta grundläggande faktum. I skrivelsen betonasatt det är viktigt att de mänskliga rättigheterna blir en naturlig del av dendiplomatiska dialogen. Det konstateras också att samtal på skilda nivåer och iolika sammanhang - däribland under internationella konferenser - kan varaförsta steget innan kränkningar tas upp i ett mer offentligt sammanhang.Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att föra en dialog medföreträdare för länder som kränker de mänskliga rättigheterna.Med detta anser utskottet motionerna U55 (fp) yrkande 1 och U219 (fp) yrkande12 besvarade.I motion U61 (mp) yrkande 2 begärs att i och i för de mänskliga rättigheterna skall verka aktivt för de mänskligarättigheterna. Regeringen bör särskilt arbeta för att situationen i ett antalländer, som har behandlats i resolutioner, uppmärksammas. Iflerpartimotion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 1 begärs att , isamband med 50-årsjubileet av FN:s allmänna deklaration om de mänskligarättigheterna, verkar i internationella fora för att denna efterlevs. I yrkande2 önskar motionärerna att regeringen verkar i säkerhetsrådet för atttillräckliga resurser ges till de mekanismer som inrättats för att kontrolleraefterlevnaden av internationella konventioner.Utskottet konstaterar att regeringens politik i stora drag sammanfaller medmotionärernas krav. Regeringens skrivelse är en del av högtidlighållandet av50-årsminnet av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna.Avsikten med skrivelsen är bl.a. att stärka främjandet av de mänskligarättigheterna i utrikespolitiken i sin helhet. Detta arbete skall bedrivas ialla relevanta internationella fora. önskar också se ett förbättratövervakningssystem och stöder förslag om ökade resurser till sådana inom ramenför arbetet i och i generalförsamlingens olika utskott.Beträffande de länder och områden som räknas upp i motion U61 (mp) yrkande 2kan utskottet konstatera att har uppmärksammat i stort sett alla dessa.Sverige deltar aktivt i den dialog om de mänskliga rättigheterna som inlettsmellan och EU. I FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna varSverige medförslagsställare till ett flertal resolutioner, bl.a. om ,, , , , , , Östtimoroch . främjar mänskliga rättigheter i , bl.a. genom stödtill fältkontoret i , som arbetar under Högkommissarien för demänskliga rättigheterna. understöder också FN:s fältkontor för demänskliga rättigheterna i Colombia.Utskottet anser därmed motionerna U61 (mp) yrkande 2 och U621 (v, m, c, fp, mp,kd) yrkandena 1 och 2 besvarade.I motion U56 (v) yrkande 1 begärs att skall verka för att EU anslutersig till om skydd för de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna.Utskottet konstaterar att samtliga EU-länder är anslutna till denna konvention.I artikel F2 anges också att unionen, som allmännaprinciper för gemenskapsrätten, skall respektera de grundlägganderättigheterna, såsom de garanteras i och som följer avmedlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner.Frågan om en anslutning av EU till konventionen har diskuterats under långtid. I ett yttrande 1996 förklarade att en anslutning inte varförenlig med gemenskapsrätten. Det faktum att gemenskapen saknar behörighet attansluta sig till konventionen har emellertid inte hindrat den från att åberopaoch tillämpa de principer och åtaganden som finns uttryckta i konventionen.Under regeringskonferensen diskuterades frågan om att genom stadgeändringmöjliggöra en anslutning. förordade en sådan ändring. Man lyckades dockinte nå enighet om detta. Däremot kunde enighet nås om en förstärkning av degrundläggande rättigheterna i fördraget. Det gäller de grundläggandeprinciperna som unionen bygger på och kraven på medlemsstaterna i unionen idetta hänseende, kontroll av dessa principer samt åtgärder motdiskriminering.Mot bakgrund av vad som ovan anförts finner utskottet inte anledning attförorda ett svenskt initiativ om att EU skall ansluta sig tillEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna.Motion U56 (v) yrkande 1 avstyrks därmed.I motion U612 (s) framställs önskemål om att regeringen skall ta fram ettförslag om ett svenskt initiativ inom EU och FN:s ram för att inrätta en årligåterkommande barnens och ungdomarnas dag.Det finns inte någon allmänt vedertagen dag ägnad åt barn och ungdom.Ett växande antal länder har däremot på eget initiativ inrättat en barnens dag.Ett återkommande datum är som är det datum när konventionen ombarnens rättigheter antogs i FN. I finns Menlösa barns dag den 28december som från kyrkligt håll bl.a. ägnats åt att uppmärksamma utsatta barnssituation.Det är av stor vikt att utsatta barn i och utomlands uppmärksammaskontinuerligt. Utskottet har också förespråkat attbeaktande av barns rättigheter bör genomsyra utvecklingssamarbetet ochsamarbetet med . Utskottet noterar som positivt attregeringen i skrivelsen aviserar sin ambition att stärka barnets rättigheter isåväl bilateralt som multilateralt utvecklingssamarbete. Ett arbete harpåbörjats inom för att, med utgångspunkt i ,utveckla ett systematiskt barnperspektiv i det samlade biståndet. Översynen harsin grund i de synpunkter som framfördes med anledning av flerpartimotion1996/97:U212 (v, s, m, c, fp, mp, kd) i betänkande 1996/97:UU15. Regeringenavser vidare, enligt vad utskottet erfarit, att vara pådrivande för attförbättra situationen för barn med funktionshinder. Vidare skall resultatenfrån Världskongressen mot sexuell exploatering av barn följas upp. Regeringenverkar också för att förbättra situationen för barn i väpnade konflikter.Utskottet stöder regeringens aktiva agerande för att stärka barnetsrättigheter. Något svenskt initiativ, enligt motionärernas önskemål, villutskottet emellertid inte förespråka.Därmed avstyrks motion U612 (s).I motion U55 (fp) yrkande 2 önskar ett tillkännagivande om attsamhällsutvecklingen stimuleras i ett samhälle som respekterar de mänskligarättigheterna.Regeringen hävdar, i likhet med motionärerna, i skrivelsen att erfarenheternavisar att respekten för de mänskliga rättigheterna, åtminstone , gynnarett lands utveckling. Omvänt tenderar ekonomiska framsteg att underlättaarbetet för att främja de mänskliga rättigheterna. Här finns - i allmänhet -ett positivt samband. I skrivelsen framhålls att det vidWienkonferensen om de mänskliga rättigheterna 1993, slogs fast att dettasistnämnda förhållande inte bör tolkas så att en långsam utvecklingrättfärdigar kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Utskottet delar denna uppfattning.Med detta anser utskottet motion U55 (fp) yrkande 2 besvarad.I motion U60 (mp) yrkande 1 begärs att särskilt skall verka för attmänniskors rätt till mat för dagen också innefattar vatten.I skrivelsen anges att regeringen avser att ge ökad uppmärksamhet åtgenomförandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Detta betonasäven i regeringens skrivelse 1996/97:76 Demokrati och mänskliga rättigheter iSveriges utvecklingssamarbete. I om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter behandlas rätten till en tillfredsställandelevnadsstandard, däribland innefattas tillräckligt med mat, kläder och enlämplig bostad. Tillgång på rent vatten nämns inte uttryckligen i konventionenmen kan anses inbegripas i begreppet tillfredsställande levnadsstandard.Utskottet ställer sig bakom regeringens ambitioner att integrera mänskligarättigheter - innefattande även ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter- i allt utrikespolitiskt arbete. Att uppmärksamma vattenfrågor är en del isträvandena för att främja en tillfredsställande levvnadsstandard. Tillgångtill rent vatten är dessutom en ren överlevnadsfråga. Här spelardet bilaterala och multilaterala utvecklingssamarbetet en viktig roll för attförbättra fattiga människors levnadsförhållanden.Därmed anser utskottet motion U60 (mp) yrkande 1 besvarad.Miljöpartiet begär vidare i två motioner tillkännagivanden av mycket allmänthållet slag. I motion U61 (mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omMiljöpartiets grundvärderingar. I motion N270 (mp) yrkande 1 hemställs om ettsvenskt internationellt initiativ inom ramen för FN, och/eller EU för ettinternationellt välfärdssystem, som är anpassat till det moderna samhälletsökade automation, så att arbete, inkomster och välfärd fördelas på ett rimligtsätt. Något konkret förslag på hur detta skall ske ges inte i motionen.Utskottet kan inte ställa sig bakom dessa yrkanden, varför de avstyrks.SanktionerTvå motioner tar upp frågan om användande av sanktioner. I motion U609 (m)yrkande 6 förespråkas att sanktioner endast bör användas i särskilt allvarligafall eftersom de sällan leder till framgång. De måste då vara beslutade av FN:ssäkerhetsråd för att få effekt och moralisk legitimitet. Vidare betonas att detinte kan accepteras att enskilda länder försöker utsträcka sin egensanktionslagstiftning till att gälla också andra länder. anför imotion U56 (v) yrkande 5 att ett grundläggande krav är att en sanktion har stödav en folkligt förankrad opposition i det land som är föremål för sanktioner.Vid den ovan nämnda utfrågningen om mänskliga rättigheter höllsen ingående diskussion om sanktionsinstrumentet. Det fanns inom expertpanelenen grundläggande skepsis mot sanktioner och en insikt om att dessa endastfungerar under speciella omständigheter. En viktig komponent är att det finnsen aktiv intern opposition. Om en sådan inte finns kan alternativet tillsanktion vara stöd till en spirande opposition. I diskussionen underutfrågningen framhölls också att sanktionsinstrumentet behöver förnyas för attbli mer riktat och kunna anpassas till humanitära behov. Utskottet delar dennauppfattning. Att ett sanktionsbeslut fattas av utgörgrundvalen för ett universellt genomförande av sanktionerna. Även sanktionerutan förankring i säkerhetsrådet, beslutade t.ex. inom ramen för EU eller ,kan självfallet också åstadkomma effekt. Något absolut krav på att sanktionermåste vara beslutade av säkerhetsrådet kan utskottet därför inte ställa sigbakom. Utskottet delar uppfattningen att det inte kan accepteras att enskildaländer försöker utsträcka sanktionslagstiftningen gentemot andra ländersrättssubjekt utanför det egna territoriet. Denna uppfattning framfördes avutskottet i betänkande 1997/98:UU4 Skydd mot extraterritoriell lagstiftning somantas av tredje land. I detta ställde utskottet sig bakom regeringens förslagom straffrättsliga påföljder av överträdelser av föreskrifterna i EG:s s.k.skyddsförordning, vilken tillkom som svar på den amerikanska lagstiftningen,syftande till sanktioner mot handel med och investeringar i , ochLibyen.Utskottet anser med detta motionerna U609 (m) yrkande 6 och U56 (v) yrkande 5besvarade.Svensk efterlevnad av de mänskliga rättigheternaI motion U59 (kd) yrkande 2 ifrågasätter motionärerna den svenska respekten förde mänskliga rättigheterna som den kommer till uttryck i flyktingpolitiken.Enskilda flyktingars rätt måste respekteras bättre. I motion U61 (mp) yrkande 3begärs att även skall respektera de mänskliga rättigheterna.Skrivelsen handlar inte om de mänskliga rättigheternas efterlevnad i Sverigeutan om utrikespolitik i bred bemärkelse. Det betonas dock i skrivelsen att detfinns ett uppenbart samband mellan möjligheter att på ett trovärdigtsätt agera pådrivande i internationella fora och uppfattningen om i vilken månvårt eget land tar de internationella reglerna på allvar.Utskottet har inhämtat att regeringen tillsatt enparlamentarisk utredning, Ny instans- och processordning i utlänningsärendenm.m. (1997:20), även kallad NIPU. Utredningen skall bl.a. ta ställning till omen tvåpartsprocess skall införas generellt i ärenden enligt utlännings-lagenoch om prövningen skall utföras av domstolar, domstolsliknande organ eller aven renodlad förvaltningsmyndighet. Regeringen har vidare överlämnatlagrådsremissen Återvändande och verkställighet till Lagrådet. om att ansvar för verkställighet skall flyttas från polisen till . skall, enligt förslaget, få möjlighet atttillsammans med frivilligorganisationer och internationella organisationerutveckla formerna för återvändande. Individuella stödprogram skall, enligtförslaget, också kunna utformas. Målet är att minska användningen avtvångsmedel. Regeringen anför i pressmeddelande attlagrådsremissen är ett led i arbetet med att ge rollensom den centrala migrationsmyndigheten. Regeringens mål är att samla resurseroch kunnande inom invandrarverket för att få en effektiv, human och rättssäkerasylprocess.Utskottet, som inte har beredningsansvar för denna typ av ärenden, noterarregeringens strävanden härvidlag.Det kan konstateras att genom tillträde till olika internationellakonventioner, däribland flyktingkonvention med 1966 årstilläggsprotokoll, förbundit sig att främja och respektera de mänskligarättigheterna. Utskottet anser, liksom regeringen, att det är av största viktatt lever upp till sina åtaganden för att på ett trovärdigt sätt kunnapåtala och driva frågor om respekt för de mänskliga rättigheterna i andraländer.Motionerna U59 (kd) yrkande 2 och U61 (mp) yrkande 3 anses med vad som ovananförts besvarade.MR-bistånd via enskilda organisationerI motion U61 (mp) yrkande 6 krävs att i exempelvis och Kinabör ge bistånd direkt till demokrati- och människorättsorganisationer samt tillkyrkliga organisationer. Motionärerna lyfter fram den kritik mot det svenskautbildningsstödet, riktat till personal inom den kinesiska fångvården, vilkennyligen uttalades av regimkritikern vid dennes besök i bör stödja de demokratiska organisationer som håller på att växa fram iKina.Utskottet konstaterar att det ges ett omfattande svenskt stöd till enskildaorganisationer som arbetar med att främja de mänskliga rättigheterna. Stödetges direkt via svenska enskilda organisationer och via internationellaorganisationer. Sådant stöd ges till enskilda organisationer som verkar iÖsttimor och , inklusive . Detta utesluter inte att det kanges stöd till myndigheter, t.ex. i form av MR-utbildning. I skriftligt svar påfråga 1997/98:613 , framförd mot bakgrund av , hävdade utrikesministern att regeringen nu vill ta fasta på dialog ochkonkret samarbete med . Detta för att landet alltmer skall kunna involverasi det internationella regelverket och arbetet inom FN för att övervakaefterlevnaden av de mänskliga rättigheterna. Ett uttryck för detta konstruktivasamarbete är de kurser som hållit för högretjänstemän på provinsnivå inom bl.a. åklagar- och fängelseadministrationen.Utrikesministern betonade att utbildningens syfte är att informera ominternationella regler för en humanitär behandling av fångar. Den innefattadeförutom teoretisk utbildning också ett studiebesök i ett svenskt fängelse.Inget som besökarna fick se där var ägnat att försämra villkoren i kinesiskafängelser. I svar på fråga 1997/98:626 om hur svenska utbildningsinsatser iKina utvärderas anförde statsrådet att dessa insatser utvärderaslöpande, dels genom att ambassadpersonal i och Sidapersonal deltar iseminarierna på plats, dels i årliga genomgångar med om effekter och resultat av det svenska stödet. Vidare kommer enfördjupad uppföljning att göras av Sida , inför etteventuellt beslut om fortsatt bistånd till denna verksamhet.Utskottet anser att det är viktigt att arbeta med enskilda organisationer ochnoterar att detta sker både i - inklusive - och i Östtimor.Utskottet anser vidare, beträffande den kritik som framförts angående kurser, att besök i svenska fängelser knappast kaninspirera kinesisk fångvårdspersonal till en mer inhuman behandling av fångar.Utskottet utgår från att det i uppföljningen av kurserna ingår enundersökning av eventuella, icke avsedda, negativa effekter av den genomfördautbildningen. vill utskottet klart uttrycka sitt stöd för de kurser imänskliga rättigheter som genomförs av . Attförmedla kunskap av detta slag är ett viktigt bidrag i det långsiktiga arbetetför att främja mänskliga rättigheter i ett land.Med detta anser utskottet motion U61 (mp) yrkande 6 besvarat.Rapporter om de mänskliga rättigheternaI motion U56 (v) yrkande 3 begärs att skall följa exempel ochpublicera årliga sammanställningar av ambassadernas rapporter om situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna.Utrikesdepartementet begär att ambassaderna inkommer med en utförligrapport om läget beträffande de mänskliga rättigheterna i stationeringslandet.Frågor om barns, kvinnors rättigheter liksom förekomsten av diskriminering avolika slag har regelmässigt utgjort inslag i rapporterna. Att föreskriva attdessa rapporter skall utformas på ett sätt så att de kan ges offentlighet kanfå effekter som förefaller utskottet mindre lämpliga.Det finns redan god tillgång på offentliga publikationer där mänskligarättighetssituationen i olika länder beskrivs. En sådan är den i motionennämnda årliga sammanställningen av rapporter, vilken utges av amerikanska UD.Andra exempel är de årsrapporter som bl.a. och HumanRights Watch publicerar. Regeringen har vidare utlovat en årlig redogörelse försituationen beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna i de ländersom mottar svenskt bistånd. Denna sistnämnda fråga behandlas mer ingående avutskottet i betänkande 1997/98:UU15 Demokrati och mänskliga rättigheter isvenskt utvecklingsbistånd.Mot bakgrund av vad som ovan anförts finner utskottet inte skäl att förordanågon årlig offentlig sammanställning av svenska ambassadrapporter om respektenför de mänskliga rättigheterna i skilda länder.Motion U56 (v) yrkande 3 avstyrks därmed.Moderata samlingspartiet begär i motion U609 (m) yrkande 5 att regeringen i detinternationella samarbetet inom FN föreslår att FN får en utförlig rapport omoch genomför en årlig debatt i generalförsamlingen om läget beträffande demänskliga rättigheterna i medlemsländerna.Ett likalydande yrkande behandlades av utskottet i betänkande 1996/97:UU12Mänskliga rättigheter m.m. Där konstaterades att MR-frågor debatteraskontinuerligt i generalförsamlingens tredje utskott. Utskottet fann inteanledning att förespråka någon särskild debattdag i generalförsamlingen då ettomfattande arbete redan bedrivs inom FN-systemet på detta område.Utskottet vidhåller sitt ställningstagande och anser därmed motion U609 (m)yrkande 5 besvarad.KrigsmaterielexportI motion U56 (v) yrkande 2 efterlyser en diskussion i skrivelsenom hur politiken vad gäller respekten för de mänskliga rättigheterna förhållersig till den svenska krigsmaterielexporten. Regeringen ger direkt ellerindirekt tillstånd till krigsmaterielexport till länder som uppenbarligenkränker de mänskliga rättigheterna.Utskottet noterar att det i skrivelsen anges att respekten för de mänskligarättigheterna är en del av bedömningsgrunden för tillstånd om utförsel avsvenskt krigsmateriel. Tillstånd bör inte beviljas om det i mottagarlandetförekommer omfattande och grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Utskottet finner det inte påkallat att krigsmaterielfrågorna behandlas särskilti nu aktuellt sammanhang då dessa behandlas av utskottet på grundval av enårlig skrivelse från regeringen.Med vad som ovan anförts avstyrks motion U56 (v) yrkande 2.ReligionsfrihetI motionerna U60 (mp) yrkande 2 och U59 (kd) yrkande 1 begärs att skallverka för ökad religionsfrihet. I sistnämnda yrkande betonas särskilt vikten avatt utvecklingen på religionsfrihetens område inte går i negativ riktning iEuropa, där det enligt motionärerna finns en tendens att sätta sektstämpel påkyrkor och rörelser som inte anses tillräckligt etablerade. En sådan utvecklingkan ge negativa effekter, bl.a. har förhållandena i tagits upp iRyssland när kritik framförts mot landets religionslag.Rätten till religionsfrihet är fastslagen i artikel 18 i FN:s konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter. FN har även 1981 antagit endeklaration om avskaffande av alla former av religiös ofördragsamhet (Nr36/55). stöder också en resolution i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna om betydelsen av religionsfrihet. Vidare kankonstateras att , både enskilt och inom EU, följer utvecklingen vadgäller tillämpningen av de internationella normer som reglerar bl.a.religionsfrihet, föreningsfrihet och ickediskriminering.Utskottet stöder detta arbete och vill även framhålla vikten av att kritisktgranska utvecklingen i vad gäller religionsfrihet. Den ryska reli-gionslagen behandlas mer utförligt på annan plats i betänkandet.Med det anförda anser utskottet motionerna U60 (mp) yrkande 2 och U59 (kd)yrkande 1 besvarade.3. DödsstraffetSammanfattning av motionernaI motion U38 (fp) yrkande 9 begärs att skall verka för dödsstraffetsavskaffande. I motionen hänvisas till uppgifter från somi sin årsrapport konstaterar att minst 7 000 personer dömdes tilldöden och mer än 4 000 personer avrättades. Dödsstraffet böravskaffas i hela världen. Ett rättssystem som sanktionerar dödsstraff fördömerinte avsiktligt dödande utan bryter snarare mot den egna rättsmoralen genom attutdöma dödsstraff i lagens namn. Det finns också alltid en risk att oskyldigamänniskor döms. Enligt motionärerna har över 20 oskyldiga personer dömts tilldöden i under 1900-talet.I den enskilda motionen U603 (fp) begärs ett tillkännagivande om att Sverigeinom ramen för FN:s arbete bör verka för att dödsstraffet avskaffas i helavärlden. Inom EU bör arbeta vidare på ett förverkligande avEuropaparlamentets beslut att i söka få in en bestämmelse omatt dödsstraff inte skall få utdömas - än mindre verkställas - inom EU ifredstid.I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) anför motionärerna att det skett ettgenombrott vid möte med i arbetet för att avskaffadödsstraffet. En resolution antogs med en uppmaning till alla stater attansluta sig till andra tilläggsprotokollet till konventionen om medborgerligaoch politiska rättigheter, vilket syftar till att avskaffa dödsstraffet. Destater som har dödsstraff uppmanades införa ett moratorium och inte verkställanågra avrättningar. Motståndet är dock fortsatt starkt i många länder ochutvecklingen i vissa länder oroande. I yrkande 13 begärs att den svenskaregeringen i internationella fora intensifierar sin kamp mot dödsstraffet. Iyrkande 14 vill motionärerna att i alla europeiska samarbetsorgan och isitt Östersjösamarbete verkar för att dödsstraffet skall avskaffas i ,och de andra länderna i f.d. . har genom sittÖstersjöengagemang en unik möjlighet att driva denna fråga. Regeringen börvidare (yrkande 15) i alla internationella samarbetsorgan verka för ettavskaffande av dödsstraffet i . Slutligen begärs att även inomOrganisationen för säkerhet och samarbete i () skall verka för ettavskaffande av dödsstraffet (yrkande 16).Utskottets övervägandenEtt antal motioner begär ett intensifierat svenskt agerande för attdödsstraffet skall avskaffas globalt. Motionerna U38 (fp) yrkande 9, U603 (fp)och U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 13-16 begär ett ökat svensktengagemang i denna fråga.I skrivelsen framhåller regeringen att arbetar för attdödsstraffet skall avskaffas världen över.