bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — Sådan analys får även fortsättningsvis göras medstöd av bestämmelserna i om kroppsbesiktning (s. 143 f).Utskottet anser att de skäl regeringen anfört för att lagstiftningen i dennadel skall utformas i överensstämmelse med regeringens förslag är övertygande.De skäl som regeringen anfört mot obligatorisk provtagning på den som äranhållen eller häktad för brott som kan föranleda registrering i DNA-registretär, enligt utskottets mening, giltiga även beträffande personer som dömts försådana brott. Utskottet avstyrker motion Ju50 (yrkandena 1 och 2).I motion Ju50 begärs vidare att prover skall få sparas för dem som införts iDNA-registret.Regeringen framhåller i propositionen att inte innehållernågra regler om hur man skall förfara med prover som tagits vid enkroppsbesiktning, men att balken torde bygga på tanken att prover inte skallbevaras än vad som krävs av hänsyn till utredningen. Vidareunderstryker regeringen att punkt 8 i rekommendation innebär attprover som har tagits från en person för DNA-analys i princip inte bör fåsparas sedan man slutligt har avgjort det fall för vilket proverna tagits.Regeringen konstaterar att bl.a. förordat att prover skullefå sparas för att kunna möjliggöra förnyad analys, om nyaanalysmetoder utvecklas. Regeringen noterar att det här är fråga om att vägaintegritetshänsyn mot osäkra antaganden om framtida teknik och anser att detunder dessa förhållanden inte heller i detta fall finns tillräckliga skäl attfrångå rekommendationen (prop. s. 144 f).Utskottet ansluter sig även i denna del till regeringens bedömning ochavstyrker motion Ju50 (yrkande 3).Säkerhetspolisens registerPropositionenRegeringen föreslår att polisdatalagen i huvudsak skall gälla även förSäkerhetspolisens behandling av personuppgifter. Några särskilda bestämmelserom behandling av personuppgifter i Säkerhetspolisens underrättelseverksamhetkrävs inte. I denna verksamhet skall Säkerhetspolisen få använda person-uppgifter under de förutsättningar som personuppgiftslagen anger.Regeringen föreslår vidare att lagregleras. Ändamålet medregistret och förutsättningarna för registrering skall framgå avpolisdatalagen. skall utgöra ingången till den samladepersonuppgiftshanteringen hos . De öppna och hemligaföreskrifterna för registret kan därmed upphävas.Enligt 32 § förslaget till polisdatalag skall Säkerhetspolisen föra ettregister () som har till ändamål1. att underlätta spaning i syfte att förebygga och avslöja brott mot riketssäkerhet,2. att underlätta spaning i syfte att bekämpa terrorism och3. att utgöra underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627).Säkerhetspolisen är personuppgiftsansvarig för behandlingen av person-uppgifter i registret.Av 33 § förslaget till polisdatalag framgår att får innehållauppgifter som kan hänföras till en enskild person endast1. om den uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller komma attutöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet ellerterrorism,2. om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627) eller3. om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns särskilda skäl tilldet.Av registret skall framgå på vilken grund registrering skett. Regeringen fårmeddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får registreras.ÖvervägandenI motion Ju44 (v) yrkas att Säkerhetspolisens rätt att behandla personuppgiftermåste regleras i särskilda bestämmelser. Motionärerna anser att kraven på sådanbehandling i personuppgiftslagen saknar konkret innehåll.Regeringen understryker i propositionen att syftet med den verksamhetSäkerhetspolisen bedriver är att skydda vår territoriella suveränitet och vårtnationella oberoende. Det gör det angeläget att Säkerhetspolisenshandlingsmöjligheter vad gäller personuppgifter inte begränsas i störreutsträckning än som kan anses nödvändigt. Enligt regeringens mening ger härvidbestämmelserna i personuppgiftslagen ett tillräckligt skydd mot behandling inomSäkerhetspolisen utöver vad som kan anses berättigat med hänsyn till ändamåletmed dess verksamhet. De särskilda bestämmelserna om behandling avpersonuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet bör därför inte gälla förSäkerhetspolisen. Det innebär att Säkerhetspolisen i sinunderrättelseverksamhet får behandla personuppgifter under de förutsättningarperson-uppgiftslagen anger.Regeringen anför vidare att det inom pågår förberedelse förövergång till ett system som medger en helt elektronisk ärendehantering. Om densamlade informationen i databaserna görs tillgänglig genom ett sökprogramskulle varje person som finns med i någon undersökning hos Säkerhetspolisengöras sökbar. Detta är enligt regeringen inte godtagbart urintegritetssynpunkt. Regeringen erinrar om personuppgiftslagens krav på attinsamlingen av uppgifter skall ske på ett korrekt sätt och i enlighet med godsed för uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt att uppgifterna intefår användas för något annat ändamål än för vilket de samlades in. Dessa kravär avsedda att förebygga en felaktig tillämpning. Personuppgiftslageninnehåller också bestämmelser om att lämpliga skyddsåtgärder måste vidtas.För att hindra att varje uppgift som behandlas hos skallgöras sökbar föreslår regeringen att det skall finnas ett register, , som skall utformas som ingången till den samlade informationsmängdenhos (prop. s. 148 f).Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande att regeringens förslaginnebär att Säkerhetspolisen i sin underrättelseverksamhet får behandla person-uppgifter under de förutsättningar som såväl personuppgiftslagen sompolisdatalagen anger. Polisdatalagens bestämmelse om behandling av känsligapersonuppgifter, som innebär ett undantag från det principiella förbudet motbehandling av känsliga personuppgifter i personuppgiftslagen, blir t.ex.tillämplig i Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet. Konstitutionsutskottettillstyrker regeringens förslag i denna del och avstyrker motionsyrkandena.Justitieutskottet finner inte skäl att frångå regeringens bedömning i frågaom vilka regler som skall gälla för behandlingen av personuppgifter iSäkerhetspolisens verksamhet. Utskottet avstyrker motion Ju44 (yrkande10).I motion Ju44 (v) yrkas vidare att grunderna för registrering i måste preciseras. Ett avskaffande av de hemliga föreskrifterna förSäkerhetspolisens register begärs i motion Ju206 (mp).I sina skäl för förslaget i denna del anför regeringen bl.a. att det, medhänsyn till den verksamhet Säkerhetspolisen bedriver, bör gälla en lägre gradav misstanke för registrering i än ikriminalunderrättelseregister. Den misstankegrad som skall gälla förregistrering i bör bestämmas till att personen kan misstänkasför brottslig verksamhet. Härmed markeras en lägre grad av misstanke än attnågon är skäligen misstänkt. När det gäller möjligheten att registrera någon omdet med hänsyn till registrets ändamål finns särskilda skäl till det framhållerregeringen att Säkerhetspolisen kan ha skäl att registrera personer i andrafall än i samband med brottsmisstanke eller registerkontroll. Det kan enligtregeringen t.ex. vara fråga om personer som har samband med någon somregistreras enligt de grunder som har nämnts. Det finns också ettbehov av att samla information om personer som kan bli utsatta för hot av olikaslag eller som i känsliga verksamheter kan bli föremål för närmanden frånfrämmande underrättelsetjänster. För att kunna bedriva ett effektivtförebyggande arbete har Säkerhetspolisen behov av att kunna kartlägga vad somskulle kunna utvecklas till t.ex. hot eller värvningsförsök. För att avslöjasamband mellan personer som flyttar in i vårt land efter att ha deltagit ioppositionell verksamhet i hemlandet kan det vara av stor betydelse attregistrera vissa personer utan att objektiv grund för brottsmisstankeföreligger. I vissa fall kan det också finnas anledning att registrerakontakter med främmande beskickningar. Enligt regeringen bör därför, om det medhänsyn till registrets ändamål finns särskilda skäl, registrering få ske iandra fall än i samband med brottsmisstanke eller registerkontroll. Regeringenkonstaterar att en sådan bestämmelse i och för sig ger Säkerhetspolisentämligen vida ramar att registrera uppgifter. Regeringen anser dock att det medhänsyn till uppgift att kontrollera Säkerhetspolisensregistrering av uppgifter finns tillfredsställande möjligheter till insyn i ochkontroll av registret.Vidare erinrar regeringen om förslaget att regeringen bör bemyndigas attmeddela närmare föreskrifter om vilka personer som får registreras. kan gälla de närmare förutsättningarna för registrering av dem somhar varit föremål för registerkontroll. Regeringen framhåller att sådanaföreskrifter också kan, om det visar sig nödvändigt, avse en precisering av vadsom avses med särskilda skäl (prop. s. 153 f).Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande att det, såsom regeringenframhållit, med hänsyn till syftet med Säkerhetspolisens verksamhet är befogatatt kräva en lägre grad av brottsmisstanke för registrering av uppgifter somhänför sig till en enskild person. uttalar vidare sinförståelse för att registrering även skall få ske i andra fall än i samband medbrottslig verksamhet eller registerkontroll, om det finns särskilda skäl.Utskottet utgår från att regeringen noggrant kommer att följa det arbete medkontroll av registreringarna som skall bedriva. Utskottet utgårvidare från att förslaget att bemyndiga regeringen att meddela närmareföreskrifter om vilka personuppgifter som får registreras avser öppna och ejsekretessbelagda föreskrifter.Justitieutskottet delar regeringens och bedömning attSäkerhetspolisens uppgift att skydda territoriella suveränitet ochnationella oberoende gör det befogat att medge en lägre grad av brottsmisstankeför registrering i än i andra polisregister. Justitieutskottetanmärker i sammanhanget att rekvisitet ?kan misstänkas? är detsamma som enligträttegångsbalkens terminologi betecknar den lägsta graden av sannolikhet föratt någon gjort sig skyldig till brott och således har en förrättstillämpningen känd innebörd. När det gäller de föreskrifter omregistrering av personuppgifter som regeringen kan komma att utfärda med stödav bemyndigandet i 33 § tredje stycket förslaget till polisdatalag ansluter sigjustitieutskottet till vad anfört. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Ju44 (yrkande 11).Av förslaget framgår att de nu gällande hemliga föreskrifterna för skall upphävas. Önskemålet i motion 206 (yrkande 4) är därmedtillgodosett och motionen avstyrks i denna del.SekretessfrågorGällande sekretessbestämmelserEnligt 5 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess för uppgift somhänför sig till bl.a. förundersökning i brottmål, angelägenhet som avseranvändning av tvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhet för attförebygga brott samt åklagarmyndighets, polismyndighets, skattemyndighets,tullmyndighets eller verksamhet i övrigt för att förebygga,uppdaga, utreda eller beivra brott. Sekretessen gäller om det kan antas attsyftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtidaverksamheten skadas om uppgiften röjs. Sekretessen gäller i högst 40 år.I 7 kap. 17 § sekretesslagen föreskrivs att sekretess gäller i verksamhet somavser förande av eller uttag ur allmänt kriminalregister eller register somförs enligt lagen om polisregister för uppgift som har tillförts registret. Omutlämnande om sådan uppgift gäller vad som föreskrivs i lagstiftningen om denämnda registren samt i säkerhetsskyddslagen och i förordningar som anslutertill dessa lagar. Regleringen innebär att sekretessen är absolut, dvs. att dengäller under alla förhållanden och även i förhållande till den registrerade.Sekretessen är inte heller tidsbegränsad.PropositionenI propositionen föreslår regeringen att den absoluta sekretessen avskaffas föralla polisregister utom belastningsregistret. Den enskilde får en principiellrätt att få ut uppgifter om sig själv från samtliga polisregister. Därutöverföreslår regeringen att sekretessen för uppgifter i polisregister och andraregister med uppgifter om brott skall tidsbegränsas till . Den s.k.förundersökningssekretessen till skydd för polisens verksamhet skall enligtförslaget gälla för uppgifter i underrättelseverksamhet och iövrigt. I fråga om förundersökningssekretessen föreslår regeringen attsekretessen till förmån för den enskilde för uppgifter i det allmännasbrottsförebyggande verksamhet skall gälla med ett omvänt skaderekvisit. När detgäller uppgifter som förekommer i polisens underrättelseverksamhet skall enligtförslaget sekretess även gälla med ett omvänt skaderekvisit till förmån förpolisen.Förslagen innebär i huvudsak en lättnad i sekretessen för polisens register iförhållande till vad som gäller i dag.ÖvervägandenI motion Ju206 (mp) yrkas att den absoluta sekretessen för Säkerhetspolisensregister skall avskaffas och - som motionen får förstås - att sekretess medomvänt skaderekvisit skall gälla till förmån för den som uppgiften avser.I motion Ju44 (v) yrkas avslag på förslaget att sekretessen för uppgifter ipolisens underrättelseverksamhet skall gälla med s.k. omvänt skaderekvisit tillförmån för polisen.Enligt vad som yrkas i motion Ju49 (fp) bör lagstiftningen om polisregistergenomgående använda ett s.k. omvänt skaderekvisit för uppgifter om enskildspersonliga och ekonomiska förhållanden. I förhållande till en enskild som ärregistrerad skall dock, enligt vad som yrkas i motionen, något skaderekvisitinte gälla om det inte föreligger synnerliga skäl. En översyn av främst 5 och14 kap. sekretesslagen behövs alltså.I fråga om skälen för förslaget i denna del anför regeringen att det ärangeläget att möjligheten till insyn i polisens register ökar. Det kan skegenom lättnader i den sekretess som gäller för uppgifter i polisregister.Enligt regeringens uppfattning är det motiverat att skilja mellan olikaregister när det gäller att avgöra hur sträng sekretess som skall råda.Regeringen anser att den absoluta sekretessen skall behållas för uppgifter ibelastningsregister. För uppgifter i andra register skall det i stället gällasekretess med ett omvänt skaderekvisit till skydd för den enskilde. Det innebäratt uppgifterna får lämnas ut om det står klart att det kan ske utan skada förden enskilde eller någon honom närstående. Vidare innebär förslaget - när detgäller andra register än belastningsregistret - att den enskilde själv får rättatt ta del av de uppgifter som finns registrerade om honom om det står klartatt det kan ske utan men för utredningen och det inte heller finns någon annansekretessgrund (prop. s. 67).Såvitt avser det skaderekvisit som skall gälla beträffandeförundersökningssekretessen till förmån för polisens verksamhet, anserregeringen att det med hänsyn till den verksamhet Säkerhetspolisen bedriver ärmotiverat att skärpa sekretessen när den absoluta sekretessen avskaffas föruppgifter i . Regeringen föreslår att sekretess med omväntskaderekvisit skall gälla för alla uppgifter som Säkerhetspolisen behandlar isin underrättelseverksamhet.Regeringen framhåller vidare att den absoluta sekretess som för närvaranderåder för uppgifter i polisregister har stor indirekt betydelse även förpolisens verksamhet. Efter förslag av bl.a. finnerregeringen det motiverat att införa ett omvänt skaderekvisit även till skyddför den öppna polisens underrättelseverksamhet. Regeringen anser att dendefinition av den öppna polisens underrättelseverksamhet som föreslås i 3 §polisdatalagen är tillräcklig för att det skall vara möjligt att införa ensträngare grad av sekretess även i den öppna polisens underrättelseverksamhet.För uppgifter som hänför sig till underrättelseverksamhet bör därför, föreslårregeringen, sekretess gälla om det inte står klart att uppgifterna kan röjasutan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller denframtida verksamheten skadas (prop. s. 71 f).Konstitutionsutskottet förklarar i sitt yttrande att det medtillfredsställese ser att regeringen föreslår lättnader i den sekretess som förnärvarande gäller för polisens register. tillstyrkerregeringens förslag att den absoluta sekretessen avskaffas för allapolisregister utom belastningsregistret. Att sekretessen föreslås bli begränsadi tiden anser vara värdefullt för att öka insynen iregistren. delar regeringens uppfattning attavskaffandet av den absoluta sekretessen bör medföra attförundersökningssekretessen för uppgifter i polisens underrättelseverksamhetförlängs. tillstyrker regeringens förslag i dessa delar.Vidare framhåller att regeringens förslag innebär attett omvänt skaderekvisit införs för Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet.Med en sådan ordning kommer sekretess med ett omvänt skaderekvisit att gällaför alla uppgifter som Säkerhetspolisen behandlar i sinunderrättelseverksamhet, dvs. både i och i övrigt.Konstitutionsutskottet framhåller härvid att det nuvarande SÄPO-registretenligt rättspraxis anses bestå av bl.a. ett datoriserat centralregister och deakter registret ger upplysning om. Detta innebär att allpersonuppgiftshantering hos för att underlätta spaning i syfteatt förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet eller bekämpa terrorismoch för att utgöra underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627) ingår i registret. Absolut sekretess gäller således för närvarandeför samtliga dessa personuppgifter. Regeringens förslag till reglering av innebär att detta avgränsas till att endast innehålla uppgifter ompersoner som registrerats på vissa bestämda grunder. Enligt regeringen börregistret utgöra ingången till de akter som hanteras hos ochsom inte längre skall ingå i registret. Att ett omvänt skaderekvisit nuföreslås gälla i Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet kommer därför ipraktiken att innebära en lättnad i sekretessen i förhållande till vad somgäller . tillstyrker regeringens förslag i dennadel.Även förslaget att låta ett omvänt skaderekvisit gälla för sekretess avseendeden öppna polisens underrättelseverksamhet tillstyrks avkonstitutionsutskottet. Detsamma gäller förslaget att sekretessen till skyddför den enskildes personliga och ekonomiska förhållanden skärps och skall gällamed ett omvänt skaderekvisit i det allmännas brottsförebyggande ochbrottsbeivrande verksamhet.När det gäller den enskildes möjligheter att få ut uppgifter om sig självfinner att regeringen gjort en lämplig avvägning mellanskyddsintressen och den enskildes behov av insyn rörande vilka uppgifter omhonom som förekommer i polisens verksamhet. tillstyrkerregeringens förslag i denna del.Justitieutskottet vill för sin del anföra följande. Som framgått i detföregående innebär förslaget att den absoluta sekretessen för uppgifter ipolisens register avskaffas utom vad avser belastningsregistret. En enskild hardock alltid rätt att på begäran få ut uppgifter om sig själv urbelastningsregistret. När det gäller övriga register, bl.a. ,innebär förslaget att reglerna i 14 kap. sekretesslagen blir tillämpliga. Häravföljer bl.a. att den enskilde får rätt att ta del av de uppgifter som finnsregistrerade om honom, om det står klart att det kan ske utan skada förutredningen och det inte heller finns någon annan sekretessgrund. Genomförslaget i denna del är enligt utskottets uppfattning motion Ju206 (yrkande 1)tillgodosedd och den avstyrks.Justitieutskottet delar regeringens uppfattning att avskaffandet av denabsoluta sekretessen för polisregister motiverar införandet ett omväntskaderekvisit såväl när det gäller Säkerhetspolisens som den öppna polisensunderrättelseverksamhet. Som framgår av yttrandeinnebär förslaget i praktiken en lättnad i sekretessen för . Motion Ju44 (yrkande 3) avstyrks.Förslaget innebär vidare att sekretessen till skydd för den enskildespersonliga och ekonomiska förhållanden skärps och kommer att gälla med ettomvänt skaderekvisit i det allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrandeverksamhet. Samma sekretesskydd kommer alltså att gälla oavsett om uppgiftenfinns i ett polisregister eller är registrerad på annat sätt. Genom förslaget idenna del är motion Ju49 i denna del tillgodosedd och den avstyrks (yrkande 2).Utskottet delar bedömning att förslaget beträffandeden enskildes möjligheter att få ut uppgifter om sig själv är väl avvägt. Någotbehov av riksdagsinitiativ finns inte. Motion Ju49 i denna del avstyrks(yrkande 3).I motion Ju206 (mp) begärs vidare att sekretessen för de uppgifter som i dagomfattas av absolut sekretess skall gälla i första hand i högst och iandra hand i högst . I motion Ju44 (v) yrkas avslag på förslaget att dens.k. förundersökningssekretessen skall gälla för uppgifter i polisensunderrättelseverksamhet. Enligt motionärerna bör förundersökningssekretessenäven i dessa fall gälla . I motion Ju48 (mp) yrkas att såväl sekretessenför polisregister som förundersökningssekretess skall gälla i högst 50 år.I fråga om den tid under vilken sekretess skall gälla anmärker regeringen attsekretessen för uppgifter i kriminal- och polisregister inte ärbegränsad i tiden. Som regel upphör emellertid sekretess för andra uppgiftervid en viss angiven tidpunkt. Skälet till att sekretessen i regel tidsbegränsasär att en uppgift endast bör vara underkastad sekretess i det fall där detverkligen medför en risk för skada att röja den, och denna risk minskar normaltmed tiden. I förarbetena till sekretesslagen (prop. 1979/80:2 del A s. 87)framhöll departementschefen att det t.ex. kunde bli mycket svårt att enbart med utgångspunkt i ett skaderekvisit avgöra om en viss handlingskulle omfattas av sekretess eller inte. Sekretesslagen borde därför en gångför alla avgöra skaderisken skulle anses upphöra. Iförevarande proposition föreslår regeringen att sekretessen för uppgifter ipolisregister och andra register angående brott skall begränsas till . Ensådan tidsgräns motsvarar vad som normalt gäller för uppgifter om enskildspersonliga förhållanden enligt sekretesslagen.När det sedan gäller förundersökningssekretessen, som gäller till skydd fördet allmännas brottsförebyggande och brottsbeivrande verksamhet, erinrarregeringen om att sekretessen gäller i högst . Eftersom det inte längreskall råda någon absolut sekretess för flertalet polisregister, menarregeringen att den nämnda tiden i vissa fall bör förlängas t.ex. för att skyddauppgiftslämnare. Regeringen anser att det i den underrättelseverksamhet sombedrivs av Säkerhetspolisen och den öppna polisen bör råda en längresekretesstid och föreslår att denna bestäms till högst (prop. s. 69 f).Att sekretessen föreslås bli begränsad i tiden anser konstitutionsutskottetvara värdefullt för att öka insynen i registren. Konstitutionsutskottettillstyrker regeringsförslaget i denna del och föreslår att motionerna Ju44 ochJu48 i berörda delar avstyrks.När det gäller den tid under vilken sekretessen för uppgifter i polisensregister skall gälla, ansluter sig justitieutskottet i likhet medkonstitutionsutskottet till regeringens överväganden. Motionerna Ju44 (yrkande2) och Ju48 (yrkande 3) avstyrks.Detsamma gäller motionerna Ju206 (yrkandena 2 och 3) och Ju48 (yrkande 2).ÖvrigtÄndringen i 35 § förvaltningsprocesslagen bör göras i den lydelse paragrafenerhållit enligt SFS 1998:151. Vad gäller regeringens förslag till lag omändring i sekretesslagen bör ändringen i 9 kap. 17 § göras i paragrafenslydelse enligt SFS 1997:1026.Utskottet har uppmärksammats på behovet av en konsekvensändring i lagen(1995:606) om vissa personregister för officiell statistik och lämnar ettförslag till sådan ändring.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning av propositioneneller motionerna.På grund av ett förbiseende har ikraftträdande- och övergångsbestämmelsentill utskottets förslag till lag om ändring i lagen (1985:206) om viten blivitofullständig (bet. 1997/98:JuU17, rskr. 1997/98:226). Utskottet lägger därför idetta betänkande fram ett förslag till ändrad lydelse i denna del. beträffande avslag på propositionen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ju43 yrkande 1, 1997/98:Ju44 yrkande 1och 1997/98:Ju48 yrkande 1,res.