bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Mot dennabakgrund förordas en minskning av regeringensanslagsberäkning med till 305miljoner kronor för (yrkande 8).6.3 Anslaget D 3 Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av visskollektivtrafikFrån anslaget ges statsbidrag i enlighet medgällande avtal till vissa trafikhuvudmän under ihuvudsak en tioårsperiod för att de tagit överansvaret för persontrafiken utmed 18 länsjärnvägar.För 17 av de 18 linjerna upphör avtalen år 2000.Vidare ersätts från anslaget trafikhuvudmännen längsInlandsbanan med i prisnivån1991/92 för att de tagit över ansvaret förpersontrafiken utmed banan.Med utgångspunkt i gällande avtal föreslårregeringen för nästa budgetår ett ramanslag på 205miljoner kronor.6.4 Anslaget D 4 Viss internationellverksamhetAnslaget disponeras av förkostnader för bl.a. medlemsavgifter och resorförenade med deltagande i internationellaorganisationer m.m.Regeringen föreslår att för nästa budgetåranvisar ett ramanslag på 7,5 miljoner kronor.6.5 Anslaget D 5 Kostnader för avvecklingav Styrelsen för riksfärdtjänst m.m.Regeringen föreslår att anslaget för nästa årbegränsas till 50 000 kr.6.6 Anslaget D 6 RikstrafikenEnligt transportpolitiska beslut skall enny myndighet inrättas - Rikstrafiken - medhuvuduppgift att verka för samordning ochupphandling av viss interregional trafik.6.6.1 Regeringens förslagRegeringen anser att myndigheten bör starta sinverksamhet . kommerutredningsarbete att pågå för att förberedauppbyggandet och bildandet av myndigheten.Regeringen bedömer att förvaltningskostnaderna förden nya trafikmyndigheten fullt utbyggd inte kommeratt överstiga per år.6.6.2 MotionsförslagI motion T221 av . (m) avvisas regeringensmedelsförslag. Det innebär enanslagsbesparing med 10 miljonerkronor för (yrkande 9).7 Kommunikationsforskning ochmeteorologi7.1 Anslaget E 1 Statens väg- ochtransportforskningsinstitutStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI)utför kvalificerad tillämpad forskning ochutveckling åt myndigheter och andra uppdragsgivare.Intäkterna från avgiftsfinansierad verksamhet skalluppgå till av institutets totalaintäkter. Anslaget skall användas förmyndighetsuppgifter samt för att täcka vissa övrigakostnader för kompetensutveckling, särskildutrustning, lokaler och administration.Regeringen föreslår ett ramanslag för VTI på 29,8miljoner kronor, vilket efter pris- ochlöneomräkning motsvarar anslaget för . Ibudgetpropositionen framhålls vikten av attregeringens mål om den långsiktiga kun-skapsuppbyggande forskningen kan uppfyllas.Samtidigt konstateras att VTI:s möjligheter att avegen kraft finansiera den långsiktigakunskapsuppbyggande forskningen är begränsad genomden utförarroll VTI fick i samband med detforskningspolitiska beslutet samt till följd avbestämmelsen om att uppdragsintäkterna skallmotsvara av totalintäkterna. Det ärenligt regeringen viktigt att institutettillförsäkras nödvändiga medel för att enlångsiktigt hög kompetensnivå skall kunna säkras.Kommunikationsforskningsberedningens ansvar enligtdet forskningspolitiska beslutet att bidra tillkunskapsuppbyggnaden betonas. Det är ocksåväsentligt att de nationella basresursernautvecklas. Emellertid ser regeringen inga störremöjligheter att tillföra ytterligare anslagsmedel.Finansieringen måste därför inom befintligaekonomiska ramar och med lånefinansiering. möjliggöra inköp av en ny fordonssimulatorvill regeringen utöka VTI:s låneram iRiksgäldskontoret till totalt 40 miljoner kronor.7.2 Anslaget E 2KommunikationsforskningsberedningenKommunikationsforskningsberedningen (KFB) planerar,initierar, stöder och samordnar övergripandekommunikationspolitiskt motiverad forskning,utveckling och demonstrationsverksamhet. KFB svararockså för information och dokumentation inomforskningsområdet. Enligt beslut omtransportpolitik för en hållbar utveckling (prop.1997/98:56, bet. 1997/98: TU10, rskr. 1997/98:266)skall KFB:s ramanslag förstärkas med 20 miljonerkronor för att möjliggöra fortsattainsatser i form av systemdemonstrationer avmiljöanpassade transporter, forskning omförutsättningarna att ställa om transporter ochkommunikationer till en bättre hushållning medenergi- och naturresurser samt uppföljning averfarenheterna från av beredningen medfinansieradepilotprojekt.Regeringen föreslår för ett ramanslag tillKFB på , vilket innebär enhöjning med ca jämfört medanslaget för år 1998.7.3 Anslaget E 3 förkommunikationsanalys ()har i uppgift bl.a. att samla in, sammanställa,utveckla, analysera och sprida planerings- ochbeslutsunderlag av betydelse för måluppfyllelseninom kommunikationssektorn. skall särskiltverka för en samordning av planeringsunderlag ochden statliga investeringsplaneringen. Institutetskall vidare tillgodose samhällets behov avgrundläggande statistik om kommunikationer ochkommunikationsinfrastruktur.Regeringen föreslår för ett ramanslag tillSIKA på . Förslaget innebär enförstärkning av budget med totalt 6,1miljoner kronor. Härav beräknas 2,4 miljoner kronorför att skall kunna ansvara förden riksomfattande resvaneundersökningen. Ett likastort belopp beräknas för att skall ansvara förden riksomfattande varuflödesundersökningen.Slutligen anser regeringen att behöver ettresurstillskott om för att kunnadelta i det ökande internationella arbetet ochhandlägga nya arbetsuppgifter som tillkommit underde senaste åren.7.4 Anslaget E 4 Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institutm.m.Anslaget till meteorologiska ochhydrologiska institut () skall användas bl.a.till uppgifter som är nödvändiga för att tillgodosesamhällets allmänna behov av prognoser, varningaroch beredskap m.m. Övrig verksamhet, dvs.uppdragsverksamhet och affärsverksamhet, skallavgiftsfinansieras.7.4.1 Regeringens förslagRegeringen beräknar anslaget till för år 1999till . Regeringen konstateraratt samlade anslagssparande för år 1997uppgick till , motsvarande av ramanslaget för . Regeringenanser att detta anslagssparande skall förbrukas inomde närmaste tre åren, varav 38,9 miljoner kronorunder innevarande budgetår. Därmed kommer detutgående anslagssparandet att uppgå till 7,8miljoner kronor.7.4.2 MotionsförslagModeraterna anser att i störreutsträckning än för närvarandeskall avgiftsfinansiera sinverksamhet. Därför bör, enligt vadsom föreslås i motion T221 av m.fl. (m), anslagetminskas med 20 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag(yrkande 10).8 Utskottets ställningstagande tillanslagsfrågorna8.1 InledningUtgiftsområdet kommunikationer omfattar vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran,telekommunikationer och övergripandeinformationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingårockså sektorsforskning och transportsektornsmiljöfrågor.Genom beslut (prop. 1997/98:150,bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318) fastställderiksdagen preliminärt ramen för utgiftsområde22 Kommunikationer till förnästa budgetår. I årets budgetproposition föreslåsutgiftsområdet tillföras ,vilket belopp alltså understiger den preliminäraramen med ca 543 miljoner kronor.I avsnitten 1-7 ovan redovisas samtliga ibudgetpropositionen och i motioner framlagda förslagtill medelsanvisningar för inomutgiftsområdet. I det följande tar utskottetställning till samtliga dessa förslag. Utskottetsförslag till medelsanvisningar framgår av bilaga 2till betänkandet.Finansutskottet har föreslagitriksdagen att godkänna regeringens förslag tillutgiftstak och fördelning på utgiftsområden . ställningstagandeförutsätter att beslutar i enlighet medfinansutskottets hemställan.8.2 Utgångspunkter8.2.1 Mål för verksamheten inom utgiftsområdetInom utgiftsområdet har fastställts ett antal målför olika sektorer och verksamheter. Inom den ramför utgiftsområdet som fastställt skallanslagen användas för att förverkliga dessa mål.Det transportpolitiska måletEnligt det beslut som fattade våren 1998är det övergripande transportpolitiska målet attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. Dettamål preciseras i fem långsiktigt inriktade delmål:- ett tillgängligt transportsystem,-- en hög transportkvalitet,-- en säker trafik,-- en god miljö,-- en positiv regional utveckling.-Härutöver har fastställts ett antal etappmål rörandebl.a. säkerhet och miljö.Det telepolitiska måletEnskilda och myndigheter i landets olika delar skallha tillgång till effektiva telekommunikationer.Det postpolitiska måletI hela landet skall det finnas en posttjänst som ärav god kvalitet och som innebär att alla kan ta emotbrev och andra adresserade försändelser som vägerhögst . Alla skall kunna få sådana försändelserbefordrade till enhetliga priser. Det skall finnasmöjlighet att försäkra försändelser och få kvittofrån mottagaren på att en försändelse har tagitsemot.Det IT-politiska måletMålen för den nationella IT-strategi som riksdagenfastställde skall vara att:· utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt sombidrar till tillväxt och sysselsättning och somstärker konkurrenskraft,·· värna allas lika möjligheter så att IT kan bliett medel för ökad kunskap, demokrati ochrättvisa,·· utnyttja kvinnors och mäns erfarenheter ochkompetens i IT-utvecklingen,·· utnyttja IT för att utveckla välfärdssamhälletoch öka medborgarnas livskvalitet,·· använda IT för att stödja grupper med särskildabehov,·· skapa bred tillgång till information för ökaddelaktighet och kunskapsutveckling,·· bevara och utveckla det svenska språket ochkulturen,·· använda IT för att öka effektiviteten ochkvaliteten i offentlig verksamhet och förbättraservicen till medborgare och företag.·8.2.2 Prioriteringar för år 1999Av budgetpropositionen framgår att regeringen görföljande prioriteringar för år 1999.Inom transportområdet prioriteras arbetet medsäkerhet och miljö samt trafikslagsövergripandeåtgärder. Vad gäller infrastrukturen har regeringenbeslutat tidigarelägga trafiksäkerhetssatsningarinom väghållningen samt fullfölja anpassningen tillsnabbtågstrafik och godstrafiksatsningar.Inom sjöfarten och luftfarten prioriteras säkerhets-och miljöfrågor.Vad gäller EU-arbetet prioriteras i enlighet medriksdagens tidigare beslut etablering och utvecklingav nordsydliga transportkorridorer, åtgärder förökad säkerhet och minskad miljöpåverkan samtåtgärder för att åstadkomma en mer rättviskonkurrenssituation.För SJ prioriteras åtgärder för en anpassning avverksamheten till rådande efterfrågan och för enförbättring av det ekonomiska resultatet.Åtgärder för en positiv ekonomisk utveckling är ettprioriterat område också för Posten AB.Utveckling av uppföljnings- och utvärderingsmetoderprioriteras. Som ett led i detta arbete ingår enfortsatt utveckling av etappmål.På IT-området prioriteras uppföljningen av dennationella IT-strategin. Regeringen avser att ävenfortsättningsvis stödja pilotprojekt för att nå nyagrupper av IT-användare. Andra viktiga frågor ärbl.a. elektronisk handel och statistikförsörjning påIT-området. Regeringen redovisar sin avsikt att islutet av lämna en lägesrapport omoch analys av datoromställningen . På grundval av denna analysprioriteras åtgärder för år 1999.8.2.3 SammanfattningDe mål och prioriteringar som ovan redovisats bildarutgångspunkt för regeringens och utskottetsställningstaganden till de förslag tillmedelsanvisningar för som behandlasi det följande.8.3 Väg och järnvägI fattade beslut om enlångsiktig inriktning för investeringar i trafikensinfrastruktur (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7,rskr. 1996/97:174). Beslutet innebär att 190miljarder kronor skall användas under tioårsperioden1998-2007 för att genomföra åtgärder som bidrar tilltillväxt och sysselsättning i alla delar av landet,som leder till förbättrad transportkvalitet, somökar infrastrukturens miljöanpassning och somminskar störningarna från trafikbuller. Åtgärdernaskall präglas av högsta trafiksäkerhetsmässigaambitioner.Av medlen skall användas förnyinvesteringar och förbättringar av befintliginfrastruktur, främst vägar och järnvägar. Vidareskall användas för drift- ochunderhållsåtgärder. Resterande 8,5 miljarder kronorskall användas för vissa kompletterande åtgärder somminskar vägtrafikens miljöpåverkan och ökar desssäkerhet. Åtgärderna skall präglas av högstatrafiksäkerhetsmässiga ambitioner.På grundval av riksdagsbeslutet och i enlighet medregeringens direktiv har och Vägverketupprättat planer inom sina respektive ansvars-områden. Efter remissbehandling och beredning hardessa planer fastställts av regeringen i juni 1998.I samband med inriktningsbeslutet godkänderiksdagen en ny form av länsbaserad regionalinvesteringsplanering för samtliga trafikslag.Innebörden av riksdagsbeslutet i denna del är ikorthet att de tidigare regionalaväghållningsplanerna och de s.k. LTA-planerna harersatts av trafikslagsövergripande länsplaner somavser nyinvesteringar och förbättringsåtgärder iregional infrastruktur. Riksdagensinriktningsbeslut innebär att totalt 32 miljarderkronor har avsatts för regionalainvesteringsåtgärder under planeringsperioden1998-2007. Samtliga länsplaner har fastställts.I skrivelse till (skr.1998/99:8) har regeringen redovisat Banverketsförslag till stomnätsplan och förslagtill nationell väghållningsplan samt regeringensställningstagande till dessa planer. Härutöverredovisas huvuddragen i länsplanerna. Av skrivelsen,som beräknas bli behandlad av under våren1999, framgår att regeringen före fastställelsen avstomnätsplanen gjort vissa förändringar iförhållande till förslag. Exempelvisupptas kostnaderna för i med , i stället för 3 041 miljoner kronorsom föreslagit. Vidare reserverarregeringen ett lägre belopp för . Vadgäller den nationella väghållningsplanen föreskriverregeringen att de beräknade totalkostnaderna intefår överstiga planeringsramen 30,5 miljarder kronor.Beträffande de olika objekten fastslår regeringenbl.a. att förbifart på utgår ur planeneftersom objektet inte uppfyller Vägverketsprioriteringskriterier. Den av föreslagnautbyggnaden av väg E 6 mellan ochSvinesund till fyrfältsväg fastställs inte. Istället skall för varje objekt prövavilken standard som är motiverad av bl.a.trafikförhållandena.I budgetpropositionen föreslår regeringen attriksdagen för nästa budgetår anvisar 12,5 miljarderkronor under anslaget A 2 Väghållning ochstatsbidrag. Moderata samlingspartiet önskar enförstärkning av väghållningsanslaget med 335miljoner kronor vilket, enligt vad som uttalas imotion T221 (m), innebär mer resurser tillvägbyggandet samt att standarden på det enskildavägnätet och den passiva säkerheten i vägnätet kanhöjas. Också vill höjaväghållningsanslaget i förhållande till regeringensförslag men med ett betydligt mindre belopp, 20miljoner kronor. liberalerna föreslåratt anslaget skärs ned med 1,5 miljarder kronor.Utgiftsminskningen, som skall möjliggöras genom attvissa projekt senareläggs, är, enligt vad somuttalas i motion T222 (fp), inte något som partietanser önskvärt men nödvändigt för att angelägnasatsningar på vård och skola skall kunna genomföras.Partiet betonar att besparingen inte får gå ut överdrift och underhåll och inte heller får drabbabidraget till enskilda vägar.Till banhållning inom järnvägen (anslaget A4)föreslår regeringen att anvisar 6,7miljarder kronor. Såväl Moderata samlingspartiet somFolkpartiet vill minska järnvägsanslaget med 500miljoner kronor respektive 1,25 miljarder kronor.Moderaterna anser att besparingen kan åstadkommasgenom ökad konkurrensutsättning av produktion ochunderhåll. anger, liksom i fråga omväganslaget, statsfinansiella skäl för enneddragning. Man betonar att besparingen inte får gåut över drift och underhåll utan skall åstadkommasgenom senareläggning av nyinvesteringar.Som utskottet framhöll i samband med behandlingen avstatsbudgeten för innevarande budgetår (bet.1997/98:TU1) innebär riksdagsbeslut ominriktningen av infrastruktursatsningarna under dekommande tio åren en kraftfull och nödvändigsatsning för att skapa möjligheter för ekonomisktillväxt, ökad sysselsättning och bibehållen välfärdi landets olika delar. I motsats till vad somuttalas i motion T222 (fp) bedömer utskottet att detfinns statsfinansiella förutsättningar för ettfullföljande av denna satsning för det kommandebudgetåret. En neddragning av väghållningsanslagetmed i förhållande till regeringensförslag, vilket föreslås i motionen, innebär attfärdigställandet av pågående projekt försenas. Om åandra sidan dessa projekt skulle fullföljas enligtplanerna innebär förslag stor risk föratt i stället angelägna underhålls- ochförbättringsåtgärder måste skjutas på framtiden.Detta innebär en oacceptabel förslösning av detkapital som är investerat i infrastrukturen. Detinnebär vidare att framkomligheten försämras, tillmen för såväl näringslivets transporter som förövrigt resande. En annan allvarlig konsekvens kanbli att angelägna trafiksäkerhetsförbättrandeåtgärder inte kommer till stånd. Regeringenkonstaterar i sammanhanget att antaletvägtrafikolyckor ökade och att 1990-talets positiva olyckstrend därmed har brutits.Slutligen vill utskottet återigen peka på att enneddragning av väganslaget innebär risk förförsvagad sysselsättning i ett arbetsmarknadslägedär alla möjligheter till nya arbetstillfällenmåste tas till vara. Av samma skäl är utskottet inteberett att förorda en minskning av järnvägsanslaget,vilket föreslås i motionerna T221 (m) och T222 (fp).Utskottet vill erinra om att regeringen i mars 1998beslutade omfördela avBanverkets anslag för tillväghållningsanslaget.I motion T230 (c) föreslås att 500 miljoner kronormer än vad regeringen föreslår anvisas till driftoch underhåll av vägar samt för bärighetshöjandeåtgärder (yrkande 1). Utskottet vill med anledningav yrkandet erinra om att år 1987påbörjade en särskild tioårig bärighetssatsning. År1993 fattades beslut om utökade åtgärder omfattandeäven angelägna broar på sekundära och tertiära vägari län utanför skogslänen samt åtgärder i övrigt föratt öka bärigheten på vägar av betydelse förnäringslivet. infrastrukturbeslut år 1997innebar att den utökade satsningen skulle fullföljastill . Dessutom skulle eftersatt underhåll påvägnätet återtas, vägar rekonstrueras ochtjälsäkringsåtgärder genomföras. Utskottet villvidare erinra om att bärighetsåtgärder ochrekonstruktionsåtgärder på det lågtrafikeradevägnätet upptar en väsentlig del av utrymmet för deförsta åren i länsplanerna för regionaltransportinfrastruktur. I propositionen Regionaltillväxt - för arbete och välfärd (prop. 1997/98:62)meddelade regeringen sin avsikt att tidigareläggaåtgärder i de nationella och regionala planerna föratt möjliggöra ett återtagande av eftersattunderhåll, en forcering av rekonstruktionen avvägnätet samt bärighetshöjande satsningar.Regeringen betonade att dessa åtgärder skulle fåsärskild betydelse för Norrlandslänen. Utskottetfinner att regeringen vidtagit kraftfulla åtgärderför att förbättra framkomligheten på det glesttrafikerade vägnätet. Vidare konstaterar utskottetatt i sin partimotion Fi210 inteföreslår vare sig en utökad ram för utgiftsområde 22eller en omfördelning av anslagen inomutgiftsområdet. För att förslaget i motion T230 (c)om en resursförstärkning med 500 miljoner kronorskall kunna genomföras krävs därmed, som utskottetser det, att andra åtgärder som bekostas avväghållningsanslaget eller järnvägssatsningar måstestå tillbaka. Utskottet är inte berett att medverkatill en sådan omfördelning inom anslaget.I tre motioner krävs en höjning av statsbidragettill enskilda vägar. I motionerna T310 (m) och T230(c) föreslås en uppräkning av anslagsposten med 150respektive , jämfört med nivånför innevarande budgetår. I motion T313 (c) krävsatt bidraget återställs till nivå, 660miljoner kronor. Utskottet konstaterar attanslagsposten avseende statsbidrag till byggande ochdrift av enskilda vägar i regeringens förslag för år1999 beräknas till , vilketmotsvarar en minskning med 466 miljoner kronorjämfört med . Av budgetpropositionen framgåremellertid också att neddragningen är av rentteknisk natur och att den reella nivån för år 1999är oförändrad. Sålunda genomförs en tekniskomläggning som innebär att anslagsavräkningen skallske i takt med utbetalningen av bidraget. Därmeduppstår en anslagsbesparing. Med hänsyn härtill,samt till att regeringen klart deklarerar sinambition att återställa anslagsposten tilloförändrad nivå , anser utskottet attmotionerna i denna del inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Utskottet finner sammanfattningsvis att regeringensförslag innebär en fortsatt satsning på väg ochjärnväg inom ramen för vad som ärstatsfinansiellt möjligt. Utskottet anser också attregeringens förslag innebär en rimlig fördelning avtillgängliga medel på de två trafikslagen. Inteheller vad som i övrigt föreslagits beträffandeanslag under avsnittet Väg och järnväg ibudgetpropositionen föranleder några erinringar frånutskottets sida. Med det anförda ställer sigutskottet bakom regeringens förslag tillmedelsanvisningar under avsnittet och avstyrkersamtliga i detta sammanhang behandlademotionsyrkanden.8.4 Sjö- och luftfart8.4.1 SjöfartUnder anslaget B 2 Transportstöd till Gotlandföreslår regeringen att för budgetåret1999 anvisar , vilket innebär enhöjning med jämfört med anslagetför innevarande budgetår. Med uppräkningen önskarregeringen tillgodose en hemställan frånSjöfartsverket innebärande att under de tresommarmånaderna förstärker basutbudet om tvåkonventionella färjor och ett enskrovigthöghastighetsfartyg. I motion T221 (m) avvisas dennaförstärkning. Motionärerna anser det sannolikt atttrafiken kan öka utan ytterligare kostnader förstaten, om ensamrätten för rederiet att upprätthålla Gotlandstrafiken avskaffas.Utskottet vill med anledning av yrkandet erinra omatt staten har tagit påsig ansvaret för att tillförsäkras entillfredsställande transportförsörjning på rimligavillkor. Som konstateras i budgetpropositionen harantalet passagerare i Gotlandstrafiken utvecklatspositivt med en rekordnotering om1,1 miljoner passagerare . Med hänsyn tilldels att belastningen är koncentrerad till de tresommarmånaderna , dels att ävengodstrafiken beräknas öka samt dels också att mankan förvänta en skärpt tillämpning av reglerna omtransport av farligt gods, anser utskottet atttransportstödet till bör förstärkas ienlighet med regeringens förslag. Beträffandemotionärernas hänvisning till Destination Gotlandsensamrätt kan utskottet konstatera att statsmakternaunder hela den period statligt stöd har utgått harbedömt att det begränsade trafikunderlaget ochmöjligheterna att få till stånd en rationelltrafikuppläggning förutsätter koncessionsregler.Med hänsyn till det redan omfattande ekonomiskaengagemanget från statens sida är utskottet inteberett att tillstyrka förslaget i motion T620 (c) omett ytterligare stöd med för atti Gotlandstrafiken möjliggöra trafik året runt medhöghastighetsfartyg.Under anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten beräknarregeringen för nästa budgetår 405 miljoner kronor.Anslaget är beräknat med utgångspunkt i ett bidragom till kostnader för sociala avgifter,räknat per kalenderår och årsarbetskraft.I avsnitt 11.1.5 föreslår utskottet att bidragettill kostnader för sociala avgifter höjs till 58 000kr fr.o.m. den l . Kostnaderna förbidragshöjningen kommer emellertid inte att belastaanslaget under . Mot den bakgrundenbör godkänna den medelsberäkning för nästaår som redovisas i budgetpropositionen. Yrkandet imotion T221 (m) om en sänkning av anslaget avstyrksföljaktligen.8.4.2 LuftfartUnder anslaget B 5 Driftbidrag till kommunalaflygplatser föreslår regeringen att för år1999 anvisar . Förslaget är ienlighet med beslut om ettnytt statligt stöd till kommunala trafikflygplatser(prop. 1997/98:56. bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266). Det nya stödet, som skall utgå fr.o.m.nästa budgetår, ersätter dels det nuvarandedriftbidraget till kommunala flygplatser i skogslän,dels resultatutjämningsbidrag tillvissa större kommunala flygplatser. Stödet skall år1999 uppgå till , varav 10miljoner kronor skall bestridas av idess egenskap av sektorsmyndighet. Enligt vad somuttalas i två motioner, T220 (m) och T221 (m), ärdet angeläget att staten bidrar till atttrafikförsörjningen vid kommunala flygplatserklaras.