bet · GL01UU22 · 1998-04-29 00:00:00 — Även om det ofta tar tidinnan någon förändring med anledning av rekommendationerna rapporterasfinns det flera positiva resultat beträffande fall som kritiserats sedan lång ttillbaka.Regeringskommittén består av representanter för regeringarna i de ländersom ratificerat stadgan. Varje övervakningscykel avslutas med attministerkommittén tar ställning till förslag från regeringskommittén som rördels en resolution om tillämpningen av stadgan, dels utkast tillrekommendationer riktade till enskilda länder angående särskilt allvarligabrott mot stadgan. beslöt ministerkommittén att anta det förslag somregeringskommittén lagt fram i slutet av 1996.Den oberoende expertkommittén har nio ledamöter, varav för närvarandetvå från (en från och en från ). Expertkommitténsslutsatser från granskningen av tillämpningsrapporter behandladesunder året vid fyra möten i regeringskommittén. hadefunnit 94 fall av negativa slutsatser, dvs. konstaterade brott mot stadgan.Kritiken mot gällde regler om minderåriga (artikel 7),mödraledighet (artikel 8), regler om migrerande arbetstagare (artikel 18 och19). Under behandlingen i regeringskommittén kunde beträffande vissa avdessa situationer anföras att vi antingen redan har ändrat reglerna (arbetstidm.m. för minderåriga) eller utredde frågan (domstolsprövning av beslut omutvisning enligt terroristlagen). Avseende kritiken mot att inte harsex veckors obligatorisk mödraledighet lyckades vi liksom tidigare fåförståelse för att inget behov av sådana regler föreligger i vårt system förföräldraledighet. granskning ledde för svensk del intetill något beslut om åtgärd, men i några av fallen beslöt kommittén attavvakta en förnyad bedömning av expertkommittén.5.1.4.2 Sociala frågor och livskvalitetUnder 1997 pågick en översyn av sociala dimension. , tidigare ordförande i den svenska delegationen tillparlamentariska församlingen, utredde på generalsekreterareTarschys initiativ den verksamhet som anknyter till styrkommittéerna försocial trygghet, socialpolitik respektive arbetsmarknadsfrågor.Uppföljningsarbetet i den relevanta rapportörgruppen har ännu inteavslutats, men mycket tyder på att en ny kommitté med övergripande ansvarför sociala frågor enligt förslag kommer att ersätta nämnda trestyrkommittéer, som ett system med underordnade, flexiblaexpertgrupper med relativt få ledamöter inrättas.5.1.5 Arbetet inom ramen för partsavtalenVid sidan om den verksamhet som finansieras över den ordinarie budgetenhar inom etablerats ett antal s.k. partsavtal. Dessa bygger påprincipen om frivillig anslutning. De medlemsländer som så önskar förbindersig att delta i aktiviteter inom ramen för respektive avtal liksom att på förvarje avtal föreskrivet sätt bidra till finansieringen.- Det svenska deltagandet i filmstödsfonden "Eurimages" och deteuropeiska audiovisuella observatoriet bekostas av Svenska filminstitutetrespektive . Avgifter till övriga partsavtal där Sverigeär medlem utbetalas via budget. Följandeverksamheter är de viktigaste:- på social- och hälsoområdet- Europafarmakopén- sociala utvecklingsfond- Pompidougruppen för narkotikafrågor- Filmstödsfonden "Eurimages"- Kommissionen för demokrati genom lag ()- Det europeiska audiovisuella observatoriet- Nord/Sydcentrum.5.2 Sammanfattning av redogörelsen5.2.1 roll i det europeiska samarbetetEuroparådet har i nära verkat för ett grundat på demokrati,mänskliga rättigheter och respekt för rättsstatens principer. tillhördegrundarna när stadgar undertecknades av tio västeuropeiskastater i . har det politiska landskapetförändrats och är med sina fyrtio medlemsländer på väg attuppfylla sin alleuropeiska kallelse med nästan samtliga europeiska stater sommedlemmar.Europarådet har tre huvudorgan: ett beslutande och verkställande organ -ministerkommittén, ett rådgivande organ - den parlamentariskaförsamlingen, ett organ för samarbete på lokal och regional nivå - deneuropeiska kongressen för lokala och regionala organ, kommunalkongressenCLRAE. Den parlamentariska församlingen har 286ledamöter och lika många suppleanter som utsetts av de 40 medlems-ländernas parlament. Dessutom deltar med gäststatus parlamentariskadelegationer från fyra stater som ansökt om medlemskap (,, och ) samt som observatörerparlamentariker från och Kanada.Sedan tillkomsten 1949 har den parlamentariska församlingen somdebattforum inom ram bidragit till att främja fred och frihet,mänskliga rättigheter och social rättvisa i . Även om församlingen iförsta hand har en rådgivande funktion har parlamentarikerna varitpådrivande i många frågor, bl. a. för tillkomsten av konventioner. Undersenare år har den parlamentariska församlingen tagit initiativ tillutvidgningen av , bidragit till att förbereda kandidatländer förmedlemskap och bedömt om villkoren för medlemskap är uppfyllda.En huvudfråga för den parlamentariska församlingen är att säkerställa attEuroparådets grundläggande värderingar inte försvagas - och därigenomdess trovärdighet - när medlemsantalet växer. Församlingen följer två vägarför att stödja de nya medlemsländerna i deras strävan att uppfylla sinaåtaganden om en demokratisk samhällsutveckling. Man har under 1997utvecklat granskningsproceduren och inrättat ett nytt utskott, "monitoringcommittee", som metodiskt och återkommande granskar hur medlems-staterna efterlever sina åtaganden och tillämpar principer omdemokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. stödjerman utvecklingen av de nya medlemsstaternas lagstiftning och rättsväsendegenom utbildningsprogram, studiebesök, rådgivning till nybildade parlament,seminarier för lagstiftare. har en egen gransknings-procedur.Europarådet som högtidlighåller sitt femtioårsjubileum den 5 maj 1999står inför stora utmaningar. Förändringarna i omvärlden ställer nya krav påorganisationen. Frågan om dess inriktning och roll i det europeiskasamarbetet engagerar just nu medlemsstaternas regeringar och parlament ochvar anledning till det andra toppmötet med deltagande av stats-och regeringschefer, vilket ägde rum i den 10-11 oktober.Initiativet till toppmötet kom ursprungligen från den parlamentariskaförsamlingen. Toppmötets resultat, en deklaration och en handlingsplan somprioriterar fyra kärnområden för verksamheten samt organisatoriskareformer, får betydelse också för den parlamentariska församlingensverksamhet.5.2.2 Den parlamentariska församlingens verksamhet under 19975.2.2.1 parlamentariska församlings session 1997 var fördelad på fyradelsessioner vilka samtliga hölls i . Delsessionerna ägde rum den27-31 januari, , och den 22-26 september.Ständiga utskottet som beslutar å församlingens vägnar mellandelsessionerna sammanträdde , och den 7 november.En s.k. minisession hölls i med deltagande avständiga utskottet och tre fackutskott.Vid de fyra delsessionerna debatterade församlingen rapporter och antogrekommendationer till ministerkommittén, resolutioner och direktiv ochgjorde uttalanden i aktuella frågor. De rapporter som lades fram förförsamlingen och det ständiga utskottet hade förberetts i de 13 fackutskottensom sammanträtt i i , dess kontor i elleri något av medlemsländerna på inbjudan av respektive lands parlament.Till talman (president) för församlingen omvaldes vid den förstadelsessionen den tyska parlamentsledamoten , kristdemokrat().5.2.2.2 delegationDen svenska delegationen vid session bestod av sex ordinarieledamöter: (), ordförande, (), viceordförande, (), (), () samtBirger Hagård (m), och sex suppleanter: (), IngegerdWärnersson (s), (), (), () samt ().Berit Andnor valdes till vice talman (vicepresident) i den parlamentariskaförsamlingen och medlem av byrån. Församlingen har 18 vicetalmän. var fortsatt ordförande i utskottet förjuridiska frågor och mänskliga rättigheter. varordförande i utskottet för jordbruksfrågor och landsbygdsutveckling.Delegationen förberedde delsessionerna vid möten i . Vid tvåtillfällen hölls gemensamma möten med den svenska delegationen tillEuroparådets kongress för lokala och regionala organ, CLRAE, som bestårav kommun- och landstingspolitiker.5.2.2.3 Utvidgningen, granskning av efterlevnaden av åtagandenAtt förbereda kandidatländer för medlemskap och stödja deras demokratiskautveckling har utgjort en central del av den parlamentariska församlingensarbete . Övervakningen av att de numera 40 medlems-länderna uppfyller medlemskapets krav på demokrati, mänskliga rättigheteroch rättsstatens principer var en prioriterad uppgift somengagerade parlamentarikerförsamlingen såväl som ministerrådet. Ävenkommunalkongressen har en roll som övervakare av att den lokalasjälvstyrelsen efterlevs.Församlingen utarbetade en ny struktur förgranskning innebärande att de grannlaga granskningsuppgifterna somtidigare legat på tre utskott sammanfördes till ett nyinrättat utskott. Beslutom den nya kommittéstrukturen togs vid delsessionen i januari 1997.Granskningsutskottet (monitoring committee) inledde sin verksamhet i apriloch tog då över uppgifter från politiska och juridiska utskotten samt utskottetför förbindelser med icke-medlemsländer. Det senare upphörde samtidigtoch uppgiften att bereda och bedöma ansökningar om medlemskap samt attutreda förhållanden i kandidatländerna övergick till ett underutskott inompolitiska utskottet. 65 ledamöter utses av de politiskagrupperna. Dess möten är inte öppna för andra än ledamöterna. Utskottetsuppgift är att kontinuerligt granska att alla medlemsländerna, nya såväl somgamla, respekterar principer om respekt för mänskligarättigheter, demokrati och rättsstatlighet och uppfyller de åtaganden somgjorts i samband med medlemskap. granskades ,, och Tjeckien.De tre staterna i Kaukasusområdet , och Georgienär tillsammans med kandidater till medlemskap iEuroparådet. Deras parlament har gäststatus och deltar i den parlamentariskaförsamlingens verksamhet. parlaments gäststatus ()suspenderades av byrån på rekommendation av politiskautskottet. Den omedelbara anledningen var att president efter engrundlagsstridig folkomröstning avsatte det folkvalda parlamentet och självutsåg ett parlament som följaktligen saknar demokratisk legitimitet.Församlingen har upprätthållit vissa kontakter med , bl.a. genomen hearing i juni 1997.5.2.2.4 Politiska frågorDen parlamentariska församlingen ägnade års session storuppmärksamhet åt politiska frågor, både mer långsiktiga aspekter somförberetts i politiska utskottet och debatter i aktuella frågor som förts upp pdagordningen enligt en "brådskande procedur". Situationen i politiskakrishärdar som , det , och Cypernhar varit återkommande teman liksom genomförandet av Daytonavtalet.Församlingen har lagt tonvikten på civil återuppbyggnad, flyktingsituationenoch mänskliga rättigheter. Utvecklingen i följdes kontinuerligt avförsamlingen genom parlamentarikerdelegationer som rapporterade tilldelsessionerna och genom valobservation. Vidare har genomförsamlingens program för parlamentariskt samarbete fått bistånd för attfrämja en demokratisk utveckling, bl.a. genom utbildning av parlamentarikeroch parlamentstjänstemän. Ett exempel på det parlamentariska biståndet ärriksdagens värdskap för ett studiebesök av det albanskaparlamentets nyutnämnde generalsekreterare.5.2.2.5 Demokrati och mänskliga rättigheterKärnfrågorna för , demokrati och mänskliga rättigheter, återkomi många olika aspekter av församlingens verksamhet . Utövergranskningen inför och efter medlemskap var det främst den fortsattaförekomsten av dödsstraff i vissa av medlemsländerna som var föremål förintensiv bevakning. Årets session inleddes med en debatt som föranletts avrapporter om att avrättningar skett i och i trots attregeringarna förbundit sig att inte tillämpa dödsstraffet i avvaktan på att detkan avskaffas genom lagstiftning. Församlingen fortsatte sin bevakning av attflyktingars och asylsökandes rättigheter beaktas även under svåraförhållanden och att anslutningen till konventioner om skyddför nationella minoriteter och om historiska minoritetsspråk fortskrider. Ettförslag till förbud mot kloning av människor i form av ett tilläggsprotokolltill konventionen om biomedicin och mänskliga rättigheter antogs.En ny domstol för mänskliga rättigheter kommer att inrättas fr.o.m. den 1november 1998, enligt beslut vid . Den nyadomstolen blir heltidsarbetande och ersätter både den europeiskakommissionen för mänskliga rättigheter och den nuvarande domstolen. Denkommer att bestå av en domare från varje land som tillträttEuropakonventionen. Regeringarna föreslår domarkandidater medan det ärden parlamentariska församlingen som utser domstolens ledamöter. Vid valsom förrättades utsåg församlingen kammarrättspresidentElisabeth till svensk ledamot av domstolen.5.2.2.6 Sociala och ekonomiska frågor m.m.Också inom det sociala området bevakades rättigheterna för utsatta grupper.Församlingen antog bl.a. rekommendationer om åtgärder för att bekämpabarnarbete och mot utnyttjande av kvinnor genom kvinnohandel ochtvångsprostitution, om landsbygdskvinnors situation, om förbud motlandminor samt om hälsoeffekter. På det ekonomiskaområdet debatterades EMU, europeisk luftfartspolitik och verksamheternainom Europeiska och Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling . Församlingen har uppdragetatt vara parlamentariskt forum för och granska verksamheten i mellanstatligaregeringsorgan som och och har också nära samarbete medFN-organ. Som exempel på parlamentarikerförsamlingens breda verksamhetkan vidare nämnas rapporterna till församlingen om parlament och medier,europeisk kärnsäkerhet och rymdpolitik.5.2.2.7 ToppmötetEtt toppmöte med deltagande av medlemsstaters stats- ochregeringschefer hölls i . Initiativet komursprungligen från den parlamentariska församlingen och försam-lingspresidenten . Ett syfte med mötet var att fastställaEuroparådets inriktning efter utvidgningen och dess roll i det nya europeiskasamarbetet. Förslag från den parlamentariska församlingen har inarbetats ideklarationen och handlingsplanen som blev mötets resultat och somrekommenderar åtgärder på fyra för centrala områden:demokrati och mänskliga rättigheter, social sammanhållning, medborgarnassäkerhet, demokratiska värden och kulturell mångfald. På svenskt initiativingår ett förslag till program för att tillvarata barns intressen i bredbemärkelse. Även strukturer och arbetsmetoder skall ses över. Enligt beslutvid toppmötet har en grupp av "visa personer" under ledning av förreportugisiske presidenten tillsatts för att ta sig an frågor somrör framtida organisation och struktur, politiska profil ochrelationer till andra internationella organisationer (, EU) och föreslåreformer. I gruppen ingår den parlamentariska församlingens president . Vid toppmötet togs vidare, som tidigare nämnts, det slutliga beslutetom att inrätta en ny domstol för mänskliga rättigheter. En uppföljning avtoppmötets beslut har inletts i ministerkommittén såväl som i denparlamentariska församlingen.5.2.2.8 Besök och seminarierEuroparådets parlamentariska församlings president besökteSverige på inbjudan av talman . Besöksprogrammet omfattade överläggningar med talmannen ochsammanträffande med representanter för riksdagspartierna, utrikesutskottetoch Europarådsdelegationen samt kabinettssekreteraren och barnombuds-mannen. höll ett anförande för riksdagsledamöter ochtjänstemän vid ett möte arrangerat av talmannens kvinnliga nätverk. Underbesöket fördes även samtal om det möte med europeiska talmän iStockholm som kommer att vara värdför, "Conference of Speakers and Presidents of European ParliamentaryAssemblies". I mötet som arrangeras i samarbete med deltar talmän i de nationella parlamenten iEuroparådets medlemsstater och i parlament med observatörs- ellergäststatus samt presidenterna i ett antal europeiska interparlamentariskaförsamlingar - utöver Europa-parlamentet, , , Västeuropeiska unionens församling, och . Mötets tema är "utmaningar för de nationella parlamenten i ettdemokratiskt under utvidgning".Finska Europarådsdelegation anordnade ettseminarium till sjöss för parlamentarikerdelegationerna från länderna runtÖstersjön. Teman för seminariet var organiserad brottslighet, olagliginvandring, avskaffande av dödsstraffet, rättigheter och skyldigheter för icke-medborgare. Delegationen varockså representerad vid en i den 22-24oktober inom ramen för om fängelseroch fångvårdspolitik i de baltiska länderna. Svensk arrangör varKriminalvårdsstyrelsen.5.3 Sammanfattning av motionenCenterpartiet anser att har spelat och alltjämt spelar en viktigroll som väktare av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.Europarådet bör, med som grund, fokusera arbetet påkampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism samt skydd förnationella minoriteter. I partimotion U210 (c) yrkande 5 begär attEuroparådet i högre grad skall uppmärksamma också nya utsatta grupper ochutgöra ett skydd för människor, oavsett kön, etniskt ursprung, religion, kultureller sexuell identitet.5.4 Utskottets övervägandenI strävandena att bygga ett grundat på frihet, demokrati, respekt förrättsstatens principer och mänskliga rättigheter spelar en centralroll. Detta har varit uppenbart inte minst , då den politiskautvecklingen ställt organisationen inför betydande utmaningar. Som framgårav i detta betänkande behandlade skrivelse och redogörelse är Europarådetnu på god väg att förverkliga målet att bli en alleuropeisk organisation därEuropas gamla och nya stater tillsammans slår vakt om de demokratiskaprinciperna för staters styrande.Samtidigt som verksamt bidragit till förändringen av Europaspolitiska landskap håller organisationen själv på att få en ny identitet ochannorlunda uppgifter. Dessa frågor behandlades bl.a. vid toppmötet den10-11 oktober 1997 i mellan Europarådsländernas stats- ochregeringschefer. En uppföljning av toppmötets beslut har, på sätt somframgår av sammanfattningarna av skrivelsen respektive redogörelsentidigare i detta betänkande, inletts av ministerkommittén och denparlamentariska församlingen.Ett nytt element av särskild betydelse är organisationens på senare årförändrade syn på vilka krav som skall ställas på medlemsstaterna. Som kanutläsas av såväl skrivelse som redogörelse har en förskjutning ägt rum närdet gäller kriterierna för upptagande av nya medlemsstater i ,från krav på en väl fungerande demokrati till det mera önskemåletatt kandidatlandet skall utfästa sig att uppfylla villkoreoch visa prov på god vilja i den riktningen. Som en konsekvens härav harinitiativ tagits för att säkerställa en effektiv övervakning - efter tillträdetmedlemsstaternas efterlevnad av gjorda åtaganden. Syftet är att detta skallkombineras med stödåtgärder som skall påverka utvecklingen i positivriktning. Utskottet noterar i detta sammanhang att statsministern undertoppmötet tog upp behovet av att förstärka dubbla roll somövervakare av medlemstaternas förpliktelser och som stöd i strävandena attefterleva ingångna åtaganden. För att uppnå de ambitiösa målen krävsemellertid resurser, som medlemsstaterna måste vara beredda att ställa tillförfogande. Statsministern betonade också den vikt fäster vid att dennya blir ett effektivt instrument i kampen för mänskligarättigheter.I november 1994 antog ministerkommittén, som ett komplement till redanexisterande instrument på området, en deklaration om efterlevnad avmedlemsstaternas åtaganden. Deklarationen följdes upp med ettbeslut om en tillämpningsprocedur. togs ett viktigt steg framåt såtill vida att den reella övervakningen inleddes. har metodernahärför utvecklats såväl av ministerkommittén som av den parlamentariskaförsamlingen, vilken sistnämnda utvecklat sin granskningsprocedur ochinrättat ett nytt utskott ("monitoring committee") med uppgift att metodisktoch återkommande granska hur medlemsstaterna efterlever sina åtaganden.Utrikesutskottet ser, vilket också framhölls i förra årets betänkande omverksamheten inom (bet. 1996/97:UU7), betydande fördelarmed den beskrivna utvecklingen men vill framhålla vikten av attsåväl övervakningen av gjorda åtagandens efterlevnad som stödåtgärderavseende behövande medlemsstater prioriteras.Med anledning av skrivelsen och redogörelsen, som båda på ett utförligtoch informativt sätt skildrar verksamheten utifrån två kompletterandeperspektiv, noterar utskottet att även en rad andra ämnen av central politisk,ekonomisk, kulturell och rättslig betydelse behandlades av Europarådetunder . Enligt utskottets uppfattning har verksamheten lämnatbetydande bidrag till framväxten av en ny och positiv ordning i roll är i denna nya ordning av central betydelse, i första hand isamspel med EU och . och verkar i hög grad förlikartade mål, dvs. respekt för demokrati, mänskliga rättigheter ochrättsstatens principer. Enligt utskottets uppfattning ligger styrki det system av rättsligt bindande konventioner som byggts upp och som bl.a.garanterar individens rättigheter på grundval av demokratiska värderingarsamt i det unika förhållandet att det finns permanenta organ för övervakningav konventionsåtagandena. inriktning är i första hand att medutgångspunkt från ett säkerhetspolitiskt perspektiv arbeta med konflikt-förebyggande, icke-militär krishantering och återuppbyggnad efter konflikter.Båda organisationerna bidrar aktivt med olika former av stöd till de nyademokratierna i Europa.Utskottet föreslår med det anförda att regeringens skrivelse 1997/98:85med redogörelse för verksamheten inom ministerkommittéunder samt redogörelsen till 1997/98:ER1 från Sverigesdelegation vid om verksamheteninom församlingen läggs till handlingarna.Europarådet bör, enligt partimotion U210 (c) yrkande 5, fokuserasitt arbete på kampen mot rasism, främlingsfientlighet och antisemitism samtpå skydd för nationella minoriteter. Härvid bör i högre grad uppmärksammasockså nya utsatta grupper samt skyddet för människor, oavsett kön, etnisktursprung, religion, kultur eller sexuell identitet.Enligt utskottets uppfattning kan man med fog säga att Europarådetskärnverksamhet i icke obetydlig utsträckning har den inriktningsom motionärerna efterfrågar. På många av de nämnda områdena pågårdessutom en ständig och ambitiös utveckling av verksamheten, vilket bl.a.framgår av de detaljerade redovisningarna i skrivelsens avsnitt 4 Arbetetinom ramen för verksamhetsprogrammet och 5.1 på social- ochhälsoområdet. Motsvarande skildring av den parlamentariska församlingensarbete med de här relevanta problemen återfinns i redogörelsens avsnitt 4.3Juridiska frågor och mänskliga rättigheter, 4.5 Sociala frågor, hälso- ochfamiljefrågor, 4.9 Befolknings- och flyktingfrågor samt 4.10 Jordbruk ochlandsbygdsutveckling.På ett mera övergripande plan behandlas vissa av de av motionärernaberörda frågorna i den grupp av "visa personer" som till följd av beslut avtoppmötet tillsatts att arbeta under ledning av förre president,, och som har till uppgift att föreslå reformer inom hela Europarådetsverksamhetsområde. pågår också separata översyner avEuroparådets sociala sektor och av ungdomssektorn.Utskottet anser att motion U210 (c) yrkande 5 kan besvaras med det anförda. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:85att lägger regeringens skrivelse 1997/98:85 Redogörelse förverksamheten inom tillhandlingarna,2. beträffande Europarådsdelegationens redogörelse1997/98:ER1att lägger Redogörelse till 1997/98:ER1 FrånSveriges delegation vid tillhandlingarna,3. beträffande skydd för vissa grupperatt förklarar motion 1997/98:U210 yrkande 5 besvarad medvad utskottet anfört.Stockholm den 29 april 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), IngridNäslund (kd), (), () och ChristinaAxelsson (s).Förteckning över medlemsländerAlbanienMoldovaAndorraNederländernaBelgienNorgeBulgarienPolenCypernPortugalDanmarkRumänienEstlandRysslandFinlandSan MarinoFrankrikeSchweizGreklandSlovakienIrlandSlovenienIslandSpanienItalienStorbritannienKroatienSverigeLettlandTjeckienLiechtensteinTurkietLitauenTysklandLuxemburgUkrainaMakedonien (f.d. jugoslaviskaUngernrepubliken )ÖsterrikeMalta