bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förbättringar av samordningen mellan olika aktörer och myndig-heter inom turismen.1997/98:A22 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. (delvis) godkänner de allmänna riktlinjer för regionalpolitiken som an-förts i motionen,10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attförenkla regelverket för företagande,17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlångsiktighet beträffande regionala tillväxtavtal,27. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av ett nationellt förhållningssätt för utvecklandet av bygde-turismen,28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna att utveckla den småskaliga turismen.1997/98:A32 av m.fl. (fp, m, c, kd) vari yrkas att riks-dagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförenkling och förbättring av regelverk för företag.1997/98:A33 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att lokal mobilisering skall vara huvudinriktningen i den regionalpolitiskainriktningen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attpolitiken bör läggas om i en riktning som skapar fler jobb genomföretagande,14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsmåföretagens betydelse för utvecklingen inom landsbygden och glesbygden.1997/98:A38 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionala ochlokala resurscentrum för att främja kvinnors företagande.1997/98:A44 av () såvitt gäller yrkandet (3) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organi-sationen runt utarbetandet av regionalt tillväxtavtal.1997/98:A47 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att riks-dagen1. (delvis) hos regeringen begär en parlamentarisk utredning om regional-politiken i enlighet med vad som anförts i motionen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstaten och de statliga företagen,28. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregionalresurscentrum och finansieringen,29. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfinansiering av nationellt resurscentrum,32. hos regeringen begär en utredning om frågan om regionala fonder i en-lighet med vad som anförts i motionen,33. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokala börser,36. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfinansiering av såddfinansieringen,38. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillväxtavtalen och demokratin.1997/98:A54 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena att riksda-gen1. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom mål och principer för regionalpolitiken (avsnitt 1),22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregionala resurscentrum m.m. (avsnitt 11.3).1997/98:A58 av () såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attpolitiken bör läggas om i en riktning som skapar fler jobb genomföretagande,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att underlätta för småföretagare och då särskilt för kvinnor attanskaffa startkapital.NäringsutskottetInledningI proposition 1997/98:62 om regional tillväxt - för arbete och välfärd läggerregeringen fram förslag om en förstärkt regionalpolitik, en ny regional nä-ringspolitik samt förslag och bedömningar i fråga om olika åtgärder. Ett antalav de åtgärder som tas upp i propositionen har betydelse för näringslivetsutveckling i olika delar av landet. begränsar emellertid sittyttrande till vissa övergripande frågor rörande mål och riktlinjer för regio-nalpolitiken och den regionala näringspolitiken, riskkapital och s.k. såddfi-nansiering, regelförenkling för näringslivet, resurscentrum i samband medkvinnors företagande, turism samt regionala tillväxtavtal. Näringsutskottethar behandlat flera av de här aktuella frågorna och återger därförendast i korthet de tidigare ställningstagandena. I övrigt hänvisas tillbetän-kandena i berörda frågor.Näringsutskottet anordnade en offentlig utfrågning omde större företagens villkor i . Bland annat togs upp företagsledaressyn på , internationaliseringen inom näringslivet och näringsklimatet.Vissa av de behandlade områdena har beröringspunkter med det i yttrandetingående frågorna.Därtill kan informeras om att talmanskonferensen beslu-tade att föreslå att föra över utgiftsområde 19om regional utjämning och utveckling samt regionalpolitiska frågor i övrigtfrån arbetsmarknadsutskottets till näringsutskottets beredningsområde. För-slaget har tillsammans med andra förslag om förändringar i riksdagsordning-en remitterats till för beredning under våren 1998.Regeringens förslagI proposition 1997/98:62 lägger regeringen fram förslag till mål ochriktlinjerdels för regionalpolitiken, dels för en ny regional näringspolitik.Regionalpolitiken måste i fortsättningen bedrivas med än större kraft föratt stödja utvecklingen i de regioner som är särskilt utsatta och ge demförut-sättningar för utveckling och tillväxt som är mer likvärdiga dem i andraregioner, sägs det i propositionen.Utgångspunkten för den regionala näringspolitiken är att den ekonomiskatillväxten i kan öka genom att den tillväxtpotential som finns i allaregioner bättre tas till vara genom att näringspolitiken regionaliseras ochanpassas till lokala och regionala förutsättningar. Genom kontinuerliga om-världsförändringar, teknikutveckling, näringslivets internationalisering m.m.ökar behovet av att varje region utnyttjar sina förutsättningar och därigenomstärker sin konkurrenskraft. Regeringen föreslår därför att en regional nä-ringspolitik utvecklas med det övergripande målet att utifrån de förutsätt-ningar som finns i varje region stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt somkan bidra till fler och växande företag och därmed ökad sysselsättning förbåde kvinnor och män. Bakgrunden är bl.a. betydande befolkningsminsk-ningar, främst i de s.k. skogslänen.Regeringen föreslår att de övergripande regionalpolitiska målen om hållbartillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast.Förslagen och bedömningarna vad gäller den regionala näringspolitiken ärföljande.Regeringen föreslår ett trestegsprogram för utarbetande av regionala till-växtavtal. Avtalen skall kunna gälla och ge regionerna möj-lighet att ange bl.a. hur en ökad flexibilitet i medelsanvändningen bör upp-nås. Som ett steg mot ökad flexibilitet avser regeringen att bedriva en för-söksverksamhet med friare användning av arbetsmarknadspolitiska medel iVärmlands, , och . För att ytterligare ökaflexibiliteten i de regionalpolitiska medlen föreslår regeringen att anslagetfregionalpolitiska åtgärder skall få användas till riskfinansiering i form avs.såddkapital. I anslutning till den regionala näringspolitiken redovisas olikariskkapitalfrågor. Bland annat föreslås Norrlandsfonden få ettkapitaltillskottpå . Vidare aviseras att regionala kompetensråd skallinrättas i varje län som ett led i att förbättra samspelet mellanutbildningsväsende och arbetsmarknad.Beträffande redovisas i propositionen genomförandetav pågående program samt det aktuella läget vad gäller inriktningen av EG:sregional- och strukturpolitik . Regeringen aviserar vidare ettantal konkreta insatser inom glesbygds- och landsbygdspolitiken.Mål och riktlinjerPropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 5) att de övergripande regionalpolitiska målenom hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast.Åtgärdeföreslås inom många olika samhällsområden. Ett av skälen bakom regering-ens förslag är att tillväxtförutsättningar, arbetstillfällen m.m. är ojämntfördelade i landet, framhålls det. Regionalpolitiken syftar till att motverkasådana regionala obalanser. De regionalpolitiska stöden är inriktade på att minskaolika hinder som föreligger för företagens utveckling, sägs det i propositio-nen. De särskilda regionalpolitiska medlen bör därför enligt regeringen ut-nyttjas mer flexibelt. Dock måste detta ske inom ramen för interna-tionella förpliktelser, i första hand statsstödsreglerna inom EG.Regeringen gör bedömningen att det regionala utvecklingsarbetet även ifortsättningen bör baseras på en långsiktig utvecklingsstrategi för varje län.Statens insatser bör synliggöras och samordnas bättre med andra åtgärder,anför regeringen.För den regionala näringspolitiken föreslår regeringen följande övergri-pande mål. Utifrån de förutsättningar som finns i varje region skall enhållbarekonomisk tillväxt stimuleras. En sådan utveckling kan bidra till fler ochväxande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män.För att bättre svara mot det framväxande kunskapssamhällets förutsätt-ningar anser regeringen att bl.a. utbildnings-, forsknings-, kommunikations-,arbetsmarknads-, kultur-, miljö- och näringspolitiken bör få en tydligareregional uppgift. Det statliga regionala tillväxtkapitalet (se avsnittetRegionnäringspolitik) bör därför, enligt regeringen, samordnas bättre och i ökadutsträckning vara tillgängligt för beslut på den regionala nivån.Vidare informerar regeringen om att den avser att låta analysera regional-politikens hittillsvarande effekter på framför allt den regionala utvecklingenmen även på t.ex. den ekonomiska tillväxten samt de framtida förutsättning-arna för att upprätthålla regional balans i . Regeringen ämnar ocksåtillsätta en utredning med uppgift att belysa glesbygdens och landsbygdensframtida utvecklingsmöjligheter. Vidare bör uppföljningen av vissa stödfor-mer förbättras. Regeringen avser exempelvis att låta utvärdera effekterna avnedsatta socialavgifter och i samband härmed även belysa på vilket sättstaten effektivast stöder utvecklingen av näringslivet i de mest utsattaregio-nerna.MotionernaI Moderata samlingspartiets motion 1997/98:A20 framhålls att politikensuppgift är att bidra till att villkoren för företagsetableringar och tillväxtäinternationellt konkurrenskraftiga i hela landet. För att få effekt måste för-bättringar i företagsvillkoren gälla lika för alla. För att få till stånd enutveckling mot välstånd är det enligt motionärerna ett oeftergivligt krav attflekan ges möjlighet att arbeta i företagen. behöver ett bättre före-tagsklimat för att kunna möta de nya utmaningarna. Framför allt måste förut-sättningar skapas för små företag att växa sig större, sägs det i motionen. Enallsidig utveckling av hela är beroende av att de olika delarna kanunderstödja varandra. Såväl beslut på nationell nivå som på nivåpåverkar villkoren för företagsetableringar och tillväxt.Centerpartiet anför i motion 1997/98:A21 att regionalpolitiken måste sessom ett medel att skapa likvärdiga möjligheter till utveckling och tillväxt istället för att betraktas som bidragspolitik. En politik för utveckling i helalandet är en politik som bygger på decentralisering. Varje regions unikaförutsättningar och möjligheter måste tas till vara. Enligt motionärerna måsteäven förhållandena inom tillväxtregionerna uppmärksammas. Enklare reglerför mindre företag, minskat byråkratiskt krångel och bättre samordning mel-lan olika samhällssektorer är lika viktigt i hela landet. Investeringar ihumankapital måste värderas efter samma principer som investeringar i realkapital.Även inom vårdområdet och s.k. hushållsnära tjänster finns en stor syssel-sättningspotential, vilket motionärerna anser bör ges regeringen till känna.I kommittémotion 1997/98:A33 från liberalerna framhålls attregionalpolitiken måste utformas så att olika bygders och regioners unikaförutsättningar att skapa goda levnadsvillkor tas till vara. Motionärernaföre-språkar en övergång till en mobiliseringspolitik där man satsar på den enskil-da människan. Tyngdpunkten skall ligga i decentralisering, nyetableringar,småföretag och lokal samverkan. Det avgörande för olika regioner är, enligtmotionärerna, att den ekonomiska politiken skapar goda betingelser för fö-retagande och företagare. Politiken bör läggas om i en riktning somsyftar till att skapa fler jobb genom företagande.Vänsterpartiet begär i motion 1997/98:A47 att en parlamentarisk utredningom regionalpolitiken tillsätts. Motionärerna menar att regeringens proposi-tion saknar en väl genomarbetad politisk strategi för både den "stora" ochden "lilla" regionalpolitiken och att en kraftsamling måste till för att brytautvecklingen mot ökade regionala klyftor. Vidare bör mer av jämställdhets-perspektiv genomsyra regional- och glesbygdspolitiken och resurser från EUåterföras till på ett mer rättvist sätt. betonar destatföretagens och affärsverkens betydelse. Statligt ägande kan vara en rimligmotvikt till den privata maktkoncentrationen i , sägs det i motionen.Statligt ägande anses främst motiverat inom strategiska sektorer av näringsli-vet.Enligt vad som sägs i de grönas motion 1997/98:A54 är detviktigt att politiken formas så nära människorna som möjligt. Motionärernaanser att det, för att utveckla en ökad självtillit, krävs en decentraliseringbeslut till regionala organ. Utökat regionalt självstyre förordas. Den grönaregionalpolitiken syftar till att göra regionen allt mindre beroende av regio-nalekonomiskt stöd genom en omställning till ekonomisk och ekologiskbalans i varje region. Dock bör det enligt motionärerna satsas på regionalpo-litiska medel, t.ex. för att främja nätverk, företagskultur, kompetensutveck-ling, kvinnors och nya svenskars företagande och teknikspridning.I kommittémotion 1997/98:A22 från understryks att ettvälfärdssamhälle kräver en samhällsekonomi i balans med en väl fungerandemarknadsekonomi. Marknadsekonomin måste styras av sociala och ekolo-giska hänsyn. Utifrån sociala synpunkter är det viktigt att alla människoroavsett var de bor i landet har tillgång till arbete, service och god miljö.Deregionala näringspolitikens uppgift är att bidra till att utvecklalivskraftigaregioner i hela landet. I huvudsak krävs en aktiv, generell regionalpolitikdärnäringsliv och offentlig sektor kompenseras för nackdelar som långa avståndetc. En generell politik som är inriktad på ett bättre företagarklimat,tillväxoch nya jobb skapar de bästa förutsättningarna för ökad sysselsättning även isvagare regioner.I motion 1997/98:A19 (m) framhålls att många orter i glesbygd för sinframtid är beroende av elintensiv industri. Denna industri har svårt att klaraden stora osäkerhet som energiuppgörelsen bäddar för i fråga om framtidensenergisystem och elpriser, sägs det. Att stoppa förtidsavvecklingen av kärn-kraften är centralt för den som vill värna om glesbygdens möjligheter. Vidareanser motionären att det finns ett tydligt samband mellan investeringarna i IT(informationsteknik) och tillväxt i ekonomin och i sysselsättningen. Infor-mationstekniken kan kompensera för avstånd och ge bättre förutsättningarför företagande på mindre orter. Det betonas i motionen att inga regionalpo-litiska åtgärder kan kompensera ett bristfälligt näringsklimat. Av 53 nyligenundersökta länder ligger på plats 41 vad gäller arbetsmarknadensfunktionssätt, hävdar motionären och anför att en avreglering är nödvändigför att skapa förutsättningar för nya och växande småföretag och därmed förnya jobb.Enligt vad som sägs i motion 1997/98:A58 (fp) bör politiken läggasom i en riktning som skapar fler jobb genom företagande. Den viktigasteinsatsen är därför att ge företagande och företagare bättre villkor, bl.a.genoregelförenkling.Vissa kompletterande uppgifterNäringsutskottet har behandlat vissa näringspolitiska frågor. Idet av godkända betänkandet 1997/98:NU10 redovisar näringsut-skottet sin syn på hur näringspolitiken allmänt bör inriktas och utformas. Närdet gäller yrkanden om kapitalförsörjning, kvinnors företagande m.m. hänvi-sar näringsutskottet i betänkandet till olika åtgärder som statsmakternavidta-git och till det arbete som pågår på olika områden. I reservationer (m, fp,kd;c; v; mp) presenteras respektive partiers uppfattning om hur näringspolitikenbör utformas. framhåller vikten av bättre och enklare reglerför småföretag när det gäller möjligheterna att skapa goda tillväxtförutsätt-ningar för dessa företag. Initiativ av i den frågan efterlyses iresevationer (m, fp, kd; c; mp). I betänkandet tas även upp frågor om statligaföretag, tjänstesektorn och turismen.Företrädare i näringsutskottet för Moderata samlingspartiet, li-beralerna och har vid utskottssammanträde den 27 mars1998 - med hänvisning till utfallet av näringsutskottets offentliga utfrågningom de större företagens villkor i dagen före - föreslagit ettutskotts-initiativ. Detta syftar till att begära skyndsamma förslag från regeringentillförändringar rörande regelverk, skatte- och utbildningspolitiken m.fl. frågorav betydelse för som företagarnation. har beslutat att avslå förslaget om utskottsinitiativ. Företrädarna inäringsutskottet för Moderata samlingspartiet, liberalerna och Kristdemo-kraterna har reserverat sig mot beslutet.Beträffande de särskilda frågor som tas upp i motionerna kan följande in-formation redovisas.I december 1997 tillstyrkte näringsutskottet i sitt betänkande 1997/98:NU5regeringens förslag till en lag om kärnkraftens avveckling - avslag på försla-get yrkades i en reservation (m, fp, kd). biföll förslaget.När det gäller IT-frågornas betydelse för landets och regionernas ekono-miska tillväxt finns ny information i rapporten på nä-ringsklimatet i (B 1998:3) från (). I denna rapport redovisas hur företagsledare ser på sysselsätt-ningen . av företagsledarna i IT-branschensäger att de har planer på att nyrekrytera. Av rapporten framgår att ettviktighinder för expansion i tycks vara företagens problem att rekryterakvalificerad arbetskraft. Problemen förefaller vara störst för IT-företagen,dä90 % har svårt att klara rekryteringen.IT-kommissionens rapport 1/98 (SOU 1998:19) innehåller en genomgångav lokala och regionala IT-projekt. En slutsats är att IT håller på att bli ennisch som många kommuner ser som en ytterst intressant tillväxtmarknad.Många regionala aktörer har dock noterat att det råder stora svårigheter attrekrytera olika experter inom IT-sektorn. Konkurrensen mellan arbetsgivarnaär hård, och kommunerna har svårt att erbjuda samma lönemässiga villkorsom den privata sektorn. Vidare påpekas att den arbetsmarknadspolitiskaåtgärden datortek sällan är samordnad med näringspolitiskt motiverade insat-ser och övriga IT-aktiviteter i länet.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet begränsar sitt yttrande till de mål- och riktlinjefrågor somhar samband med näringsutskottets beredningsområde, dvs. i huvudsak nä-rings- och energipolitiken. Sådana inslag i motionsyrkandena som direktavser exempelvis skattefrågor eller sociala frågor tar näringsutskottet inteställning till.Hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet bör vara de övergripanderegionalpolitiska målen. Vidare har näringsutskottet inget att erinra mot attden regionala näringspolitiken skall syfta till en hållbar ekonomisk tillväxtialla regioner, fler och växande företag samt ökad sysselsättning för bådekvinnor och män. ser en möjlighet att utvecklamedlen för att nå dessa mål och pröva nya angreppssätt. Som nämnts i detföregående föreligger det ett förslag att näringsutskottet från och med hösten1998 blir det riksdagsutskott som skall bereda regionalpolitiska frågor.Mot den angivna bakgrunden ser näringsutskottet positivt på att regional-politikens hittillsvarande effekter på den regionala utvecklingen samt deframtida förutsättningarna för regional balans skall analyseras. Vidare kanden planerade utredningen om glesbygdens och landsbygdens framtida ut-vecklingsmöjligheter bidra till ökade insikter om olika näringars roll förtillväxt och sysselsättning. Även den planerade utvärderingen av hur stateneffektivast kan stödja utvecklingen av näringslivet i de mest utsattaregioner-na ser näringsutskottet som en värdefull grund.Den inriktning i näringslivsfrågor som förordats av näringsutskot-tet i betänkande 1997/98:NU10 innebär att näringspolitikens främsta uppgiftär att bidra till en hållbar ekonomisk tillväxt och därmed till en ökadvälfärdDen medverkar också till att minska arbetslösheten. Vidare framhålls attnäringspolitiken måste ses mot bakgrund av den ekonomiska politik somförs. Den allmänna strategin bygger på att kunniga människor, ett gott före-tagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhet stärker . Hu-vuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i denprivata sektorn. skall ha fler företagare, växande företag och ett merkunskapsinriktat företagande. ser det som en central del avnäringspolitiken att företagen har stabila spelregler och att företagen kanräkna med låga räntor och låg inflation.Denna inriktning bör nu även få en regional innebörd. Den regionala nä-ringspolitiken måste integreras såväl med den ekonomiska politiken sommed andra politikområden. instämmer i regeringens be-dömning att de olika politikområdena måste samverka bättre. Dessutom börstatens insatser synliggöras mer och samordnas med andra åtgärder. Denregionala näringspolitiken bör bygga på de olika regionernas unika förutsätt-ningar. delar regeringens uppfattning att de särskilda regio-nalpolitiska medlen skall utnyttjas flexibelt.De allmänna förutsättningarna för företagande är goda. Låg inflation, lågränta och en stabil valuta gynnar investeringar och bidrar till att stärkaföretagens konkurrenskraft i hela landet. Frågan om bättre och enklare regler försmåföretag är, enligt näringsutskottets mening, av utomordentligt stor viktnär det gäller möjligheterna att skapa goda tillväxtförutsättningar. Attsmåfö-retagen kan växa sig starka ger också möjligheter till en mer differentieradarbetsmarknad, vilket har betydelse för att såväl kvinnor som män skallkunna finna sysselsättning.Betydelsen av tjänstesektorn för att få till stånd en ökad sysselsättning tasupp i en motion. Särskilt pekar motionärerna på vårdsektorn och s.k. hus-hållsnära tjänster. På detta område pågår ett antal olika utredningar ochinsatser, vilka redovisas i betänkande 1997/98:NU10. hänvisartill detta betänkande. Beträffande motionsyrkandet om avbrytande av denplanerade avvecklingen av kärnkraften erinrar näringsutskottet om de syn-punkter och den bakgrundsbeskrivning i övrigt som lämnades i betänkande1997/98:NU5 . inställning till statligaföretag är liksom tidigare att staten har en betydelsefull roll som ägare avföretag inom såväl basindustrierna som andra branscher. Ett statligt ägandeär motiverat av bl.a. sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl samt som enmotvikt till det privata näringslivet. vill tillägga attutskosenare kommer att behandla dels nya riktlinjer för TeliaAB:s verksamhet (prop. 1997/98:121), dels revisorers förslag omstatens roll som ägare av bolag (förslag 1997/98:RR9).Näringsutskottet har ingen annan uppfattning än den som redovisas i mo-tion 1997/98:A19 (m) vad gäller betydelsen av IT-området för tillväxt ochsysselsättning. IT är enligt näringsutskottets uppfattning en strategisk hörn-sten i det nya näringslivet. Nya arbetstillfällen uppstår både i IT-branschensom sådan och i näringslivet till följd av en bred tillämpning av IT-baseradeproduktionsprocesser.Utan att gå in i detalj på samtliga de spörsmål som behandlas i motionernakonstaterar näringsutskottet att många krav ligger i linje med en pågåendeutveckling. Med hänvisning till vad som anförts tillstyrker näringsutskottetpropositionen i behandlad del och avstyrker motionerna 1997/98:A19 (m),1997/98:A20 (m), 1997/98:A21 (c), 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A33 (fp),1997/98:A47 (v), 1997/98:A54 (mp) och 1997/98:A58 (fp), samtliga i berör-da delar.NäringspolitikPropositionenRegeringen gör i propositionen (avsnitt 8) den bedömningen att näringspoli-tik i hög grad handlar om att skapa bra produktionsbetingelser för fö-retagen.