bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Regeringen drar också den slutsatsen av rapporten attstaten som ägare av på ett tydligare sätt bör ange ekonomiskamål och verksamhetsmål. Regeringen avser därför att vidta åtgärder för attfå till stånd en sådan tydligare styrning av bolaget från ägarens sida.I propositionen kommenterar regeringen också kort några punkter i den såkallade slutbetänkande - En arbetsmarknads-politisk åtgärd (SOU 1997:64). Utredarna förordade bl.a. att kravet påövergångar från till annat arbete skulle höjas från dagens tillpå sikt . Regeringen gör dock den bedömningen att det för närvarandeinte finns skäl att ändra de krav som staten ställer på . Regeringenavser att i avtal med ta upp frågan om ytterligare insatser för attöka kvinnornas andel av övergångarna. föreslog också attmerkostnadsersättningen till skulle delas upp i en lönerelateraddel och en del som varierar med övergångarna och som bestäms utifrån demerkostnader, jämfört med andra företag, som har förrehabiliteringsinsatser och övergångar.MotionerFolkpartiet refererar i motion A255 till revisionsbyråns rapport ochpåpekar att det är nödvändigt att själv vidtar åtgärder för attklara av de ekonomiska problemen. Företaget utgör, enligt partiet, enmycket stor möjlighet för många handikappade att få ett arbete och därmedett värdigare liv. Staten får därför inte försämra sitt stöd till SamhallAB, menar man. föreslår att anslaget B 6 - Bidrag till Samhalltillförs ytterligare utöver vad regeringen föreslagit (yrk. 20 delvis). Motsvarande yrkande om anslaget finns också i partietsmotion Fi211 (yrk. 14 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattning att erbjuderbetydelsefulla möjligheter för många arbetshandikappade att få arbete. Somregeringen påpekar i propositionen innebär det för många med omfattandefunktionshinder en hög grad av rehabilitering att klara ett arbete hosSamhall. Det är viktigt att de arbetshandikappade anställda kan kännatrygghet i anställningen och inte pressas med krav på rehabilitering ochövergång till annan arbetsgivare. Under en följd av år har det dockförekommit diskussioner i utskottet om nivån på den s.k.merkostnadsersättning som får från staten. beslutaderiksdagen vid behandlingen av vårpropositionen om ett tillskott tillSamhall på , detta då beräknades gå med förlustmed motsvarande belopp (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, yttr. 1997/98:AU9y, rskr. 1997/98:317). Utskottet välkomnar därför att regeringenlåtit utföra en oberoende analys av ekonomiska förutsättningar ochatt ytterligare analyser är initierade för att bestämma den konkretautformningen och beräkningen av ersättningen. Enligt vad utskottet inhämtatfrån utför också RRV en studie av , somen del av en arbetsmarknadspolitisk uppföljning. Studien skall vara klarvid årsskiftet.Utskottet är mot bakgrund av innehållet i revisionsbyråns rapport och attytterligare analysarbete pågår beträffande merkostnadsersättningen inte förnärvarande berett att ställa sig bakom förslag om ytterligaremedelstillskott till anslaget. Motionerna A255 (fp) yrkande 20 delvis ochFi211 (fp) yrkande 14 delvis avstyrks därför. Regeringens förslag tillmedelsanvisning under anslaget tillstyrks. I avsnittet 3.7 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 14.Anslaget B 7 AmuGruppen ABPropositionenTusental kronor1997 Utfall 23 705 Anslagssparande 51998 Anslag 9 514 Utgiftsprognos 9 5141999 Förslag 6 5132000 Beräknat 4 3292001 Beräknat 845De utgifter som belastar anslaget är avvecklingen av outhyrda lokaler,gällande de kontrakt som övertogs av från myndigheten . Vad avser avvecklingskostnader skall, enligt ramavtalet som skrevsdå bolaget bildades mellan staten och , statenstå för två tredjedelar av hyreskostnaderna.MotionFolkpartiet anser i motion A255 att regeringen bör undersökaförutsättningarna för en privatisering av hela eller delar av (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat yrkanden om privatisering av (bet. 1997/98:AU1, 1996/97:AU10). Utskottet vill inte heller , liksomtidigare, förneka att det statliga ägandet av kan innebäraproblem eftersom det kan ligga en risk för konflikt i att staten har dubblaroller som ytterst ansvarig både köpare och säljare avarbetsmarknadsutbildning. Enligt uppgift i propositionen har verksamhetengenomgått ett omfattande omstrukturerings- och förändringsarbete. Det börleda till en ökad kvalitet i arbetsmarknadsutbildningen liksom till en ökadflexibilitet och därmed minskad affärsrisk. Utskottet anser mot bakgrund avdet anförda att det inte är aktuellt med en privatisering avbolaget. Motion A255 (fp) yrkande 6 avstyrks.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 8 ArbetsdomstolenPropositionenTusental kronor1997 Utfall 15 161 Anslagssparande 1 5121998 Anslag 15 849 Utgiftsprognos 16 3511999 Förslag 16 0612000 Beräknat 16 3552001 Beräknat 16 592Arbetsdomstolen prövar mål rörande kollektivavtal och andra arbetstvisterenligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister.De övergripande målen för Arbetsdomstolen är att snabbt och effektivt,samt med iakttagande av höga krav på rättssäkerhet, avgöra arbetstvistersom förs till domstolen samt leda rättsutvecklingen och främja en enhetligrättstillämpning. Arbetsdomstolens verksamhetsmål för varatt fortsätta att minska handläggningstiderna samt att eftersträva enmålbalans på högst 150-200 mål.Regeringen avser att i anslutning till regleringsbrevet för göraen översyn av verksamhetsmålen.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 9 Statens förlikningsmannaexpeditionPropositionenTusental kronor1997 Utfall 1 933 Anslagssparande 3841998 Anslag 2 339 Utgiftsprognos 2 3401999 Förslag 2 4022000 Beräknat 2 4312001 Beräknat 2 465Statens förlikningsmannaexpedition är central myndighet för det statligaförlikningsväsendet. Myndigheten förordnar förlikningsmän vid medlingar iarbetstvister mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt lagen (1976:580)om medbestämmande i arbetslivet. Expeditionen ansvarar också förstatistiken över arbetsinställelser i riket.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 10 för arbetstagares uppfinningarPropositionenTusental kronor1997 Utfall 44 Anslagssparande 131998 Anslag 55 Utgiftsprognos 551999 Förslag 562000 Beräknat 562001 Beräknat 58Statens uppfinningar avger utlåtanden i frågor somavser tillämpningen av lagen (1949:345) om rätten till arbetstagaresuppfinningar. I tvist mellan arbetstagare och arbetsgivare kan någon avparterna inhämta utlåtande från nämnden.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen kronor1997 Utfall 4 00011998 Anslag 4 0001 Utgiftsprognos 4 0001999 Förslag 3 22912000 Beräknat 3 28312001 Beräknat 3 34911Till följd av förslag på tilläggsbudget i samband med den ekonomiskavårpropositionen 1998 minskades anslaget med 147 000 kr.Stiftelsen är en gemensam ,och med uppgift att anordna och utvecklaarbetsmarknadsutbildning för i första hand de nordligaste delarna av de treländerna.En överenskommelse har träffats mellan de berörda länderna den 17 juni1998. I överenskommelsen åtog sig svenska staten att bidra till stiftelsensverksamhet med ett årligt belopp om för , 4miljoner kronor för och för . Frågan omhuruvida därefter skall lämna ytterligare bidrag skall behandlas isamband med den uppföljning av verksamheten som skall göras vart tredje årav de departement som har ansvar för arbetsmarknadsfrågor i de tre länderna. Regeringen anser att en ny överenskommelse bör träffas mellan de treländerna. bör bemyndiga regeringen att träffa en sådanöverenskommelse (prop. Överenskommelsen bör längst avse åren 2000fram till 2003 (prop. En översyn av verksamheten är, enligtregeringen, initierad och kommer att genomföras senast under våren 1999.MotionModeraterna anser i motion A276 att anslaget B 11 Bidrag till StiftelsenUtbildning bör utgå (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeUtskottet, som konstaterar att partiet inte anfört några skäl för sininställning, ställer sig inte bakom förslag i motion A276yrkande 12 att anslaget upphör . Tvärtom finner utskottetregeringens förslag till medelsanvisning väl avvägt och biträder därfördetta.Utskottet biträder också förslaget att bemyndigar regeringen attträffa överenskommelse med och om verksamheten vid stiftelsenunder (prop. I avsnittet 3.7 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 14.Anslaget B 12 Internationella avgifterPropositionenTusental kronor1997 Utgift 20 5291998 Anslag 24 195 Utgiftsprognos 24 1951999 Förslag 24 1952000 Beräknat 24 1952001 Beräknat 24 195Från anslaget betalas andel av kostnaderna för verksamhet.Sveriges andel utgör av budget år 1999.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggningPropositionenTusental kronor1999 Förslag1 1 0002000 Beräknat 1 0182001 Beräknat 1 0331Myndigheten skall, under förutsättning att godkänner proposition1997/98:180, inrättas den 1 april 1999.Regeringen har i proposition 1997/98:180 föreslagit att antar ettförslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning. Lagen föreslås träda i kraft . Riksdagenhar ännu inte behandlat propositionen. I propositionen föreslås att ettnytt ombudsmannainstitut inrättas, Ombudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning. Ombudsmannens förvaltningskostnader är beräknade till1 miljon kronor för . För att minimera kostnaderna skallombudsmannen samordna sin verksamhet med ifråga om lokaler etc.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. Detta gäller under förutsättning att godkännerregeringens förslag i proposition 1997/98:180 att en ombudsman motdiskriminering på grund av sexuell läggning inrättas. I avsnittet 3.7 nedanfinns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 14.3.5 Jämställdhet mellan kvinnor och mänInledningPropositionenMålet för jämställdhetspolitiken ligger fast. Det innebär att kvinnor ochmän skall ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom allaväsentliga områden i livet. Det skall vara en jämn fördelning av makt ochinflytande mellan kvinnor och män. De skall ha samma möjligheter tillekonomiskt oberoende, lika villkor och förutsättningar i fråga omföretagande, arbete, arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet.Kvinnor och män skall också ha lika tillgång till utbildning ochmöjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen ochtalanger, delat ansvar för hem och barn samt frihet från könsrelaterat våld.Enligt regeringen kommer även fortsättningsvis frågor om metoder m.m. föratt införliva ett jämställdhetsperspektiv på alla samhällsområden (s.k.mainstreaming) att prioriteras. En uppföljning kommer att ske av de förslagsom lämnats av Utredningen om fördelning av ekonomisk makt och ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män (SOU 1998:6 med 13 delrapporter).SCB kommer att ges i uppdrag att göra en ny nationelltidsanvändningsstudie. SCB föreslås tillföras för attvidareutveckla lönestatistiken så att den kan ligga till grund för analyserav löneskillnader mellan kvinnor och män. Utredningen med uppdrag att göraen översyn av vissa delar av jämställdhetslagen kommer att fåtilläggsdirektiv som rör frågor om arbetsvärdering.Regeringen kommer att uppdra åt statliga myndigheter att arbeta mer aktivtmed frågor som rör jämställdhet mellan kvinnor och män, inklusive frågor omlika lön för lika och likvärdigt arbete.En redovisning av hur jämställdhetspolitiken utvecklats kommer attöverlämnas till hösten 1999.Anslaget C 1 JämställdhetsombudsmannenPropositionenTusental kronor1997 Utfall 13 263 Anslagssparande 2 0461998 Anslag 13 943 Utgiftsprognos 14 8531999 Förslag 16 2352000 Beräknat 16 4722001 Beräknat 16 723Från anslaget betalas kostnader för (JämO) medkansli och för har enligt regeringen en central roll i arbetetför att främja jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet och föratt se till att jämställdhetslagen följs. Myndighetens anslag ökades med 5miljoner kronor . De ökade medlen har, menar regeringen,gjort att JämO kunnat intensifiera sin verksamhet. Det är dock för tidigtatt bedöma effekterna av resursförstärkningen. JämO skall enligt uppgift ipropositionen redovisa hur det ökade anslaget harpåverkat myndighetens verksamhet. Först därefter avser regeringen att göraen djupare bedömning av verksamhetens inriktning och omfattning.Regeringen konstaterar dock redan nu att arbetet med att utöva tillsynöver de delar av jämställdhetslagen som rör löneskillnader mellan kvinnoroch män kräver ökade resurser. Regeringen föreslår därför att anslaget förJämO ökar med för detta ändamål.MotionerModeraterna har i motion A276 begärt att anslagen C 1-C 3 fastställs tillett visst sammanlagt belopp. Partiets företrädare i utskottet har underhand justerat yrkandet så att anslaget C 1 bör fastställas till (yrk. 13 efter justering).Vänsterpartiet anför i motion N335 följande. Länsstyrelsernasjämställdhetsexperter bör ges utökade befogenheter och resurser genom attde tilldelas en tillsynsfunktion. Tillsynsfunktionen bör bl.a. innefattakontroll av att alla företag som får regionalt företagsstöd har enjämställdhetsplan. bör en sådan tillsyn också kunna medverka tillatt jämställdhetsmärka företag, universitet, kommuner och andra offentligainstitutioner i länet. Detta bör ge regeringen till känna redaninför arbetet med budgetpropositionen (yrk. 11).Kristdemokraterna tar i kommittémotion A810 upp frågor om löneskillnadermellan kvinnor och män för likvärdigt arbete. Partiet menar att ett sättatt undanröja osakliga skillnader är att använda sig av könsneutralarbetsvärdering. säger sig vara positiva till att JämOfår ett ökat anslag på förutsatt att medlen används tillatt konstruktivt arbeta med att utjämna löneskillnaderna. Det är intetillräckligt att statliga myndigheter skall arbeta mer aktivt medjämställdhetsfrågor och lönefrågor som regeringen anför i propositionen.Enligt vad som sägs i motionen motsvarar det inte kvinnors förväntningar.Framgång i detta arbete, menar partiet, nås endast om JämO börjar användaden jämställdhetslagstiftning som redan finns (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeUtskottet inleder med den fråga som väckt om att gelänsstyrelsernas jämställdhetsexperter ett tillsynsansvar. JämO har tilluppgift bl.a. att utöva tillsyn över att arbetsgivare följerjämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder och upprättande avjämställdhetsplaner. Utskottet har tidigare då motsvarande fråga behandlats(1997/98:AU10) sett det som en fördel om JämO som ett centralt organ, medjuridisk expertis, även fortsättningsvis har den samlade överblicken överefterlevnaden av jämställdhetslagen. Utskottet ser ingenanledning att vid sidan om JämO lägga en tillsynsfunktion också pålänsstyrelserna. har presenterat enförstudie, Jämställdhetsmärkning - konsumentmakt för ett jämställt samhälle(Ds 1998:49). Regeringen kommer enligt vad som sägs i propositionen inomkort att tillsätta en utredning som skall utarbeta konkreta förslag bl.a.vad gäller kriterier för jämställdhetsmärkning. Utskottet anser sig intevara berett att ställa sig bakom vad anfört omjämställdhetsexperternas roll vid en eventuell jämställdhetsmärkning iavvaktan på utredningens resultat. Motion N335 (v) yrkande 11 avstyrksdärför.Som påpekat kan arbetsvärdering vara ett sätt attådagalägga löneskillnader mellan kvinnor och män som inte är sakligtmotiverade. Utskottet välkomnar därför att regeringen avser att ge densärskilde utredare som tillsatts för att se över vissa delar avjämställdhetslagen (dir. 1998:60) tilläggsdirektiv att göra en analys avfrågor som hänger samman med arbetsvärdering och bedöma om ytterligareåtgärder behövs för att arbetet med att bestämma lika lön för lika ochlikvärdigt arbete skall underlättas i praktiken. Även om en sådan analys nuförbereds delar utskottet regeringens uppfattning att det är viktigt attJämO tillförs ytterligare resurser för att bättre kunna utöva tillsyn överden del av jämställdhetslagen som avser löneskillnader. JämO skall enligtuppgift i propositionen lämna in uppgifter om hur senare års ökade anslagpåverkat verksamheten. Utskottet ser ingen anledning att i avvaktan på detställa sig bakom förslag till besparing på anslaget i motionA276 (m) yrkande 13. Utskottet ställer sig inte heller bakom motion A810 (kd) yrkande 8 i den mån den inte tillgodoses med vad utskottet anfört.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärderPropositionenTusental kronor1997 Utfall 2 879 Reservation 10 8271998 Anslag 13 706 Utgiftsprognos 17 0001999 Förslag 13 7062000 Beräknat 13 7062001 Beräknat 13 706Från anslaget betalas kostnader för särskilda jämställdhetsåtgärder somsyftar till att främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Inom ramen för anslaget genomförs projektverksamhet och samlade satsningarm.m. för att främja utvecklingen mot jämställdhet på särskilt angelägnaområden. Vidare prövas nya metoder och modeller i jämställdhetsarbetet.Detta styr huvudsakligen utgifterna under anslaget.Folkpartiet yrkar, enligt vad som framgår av motion Fi211 (yrk. 14) bilaga2, att anslaget fastställs till ett belopp som är högreän vad regeringen har föreslagit.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verk-samhetPropositionenTusental kronor1997 Utfall 3 432 Anslagssparande 01998 Anslag 3 432 Utgiftsprognos 3 4321999 Förslag 3 4322000 Beräknat 3 4322001 Beräknat 3 432Bidraget skall användas till kostnader för kvinnoorganisationernas centralaverksamhet samt även för förnyelse och utveckling av verksamheten.Regeringen anser att det är av vikt att reglerna medger att bidrag lämnasockså till nya organisationsformer och nyskapande verksamhet. Mot denbakgrunden har regeringen för avsikt att göra en utvärdering av stödet samten översyn av bidragsreglerna under år 1999.MotionI motion A803 av och () anförs att depolitiska partiernas kvinnoorganisationer bör undantas från rätt tillbidrag från anslaget. Dessa organisationer bör i stället, menarmotionärerna, få bidrag via partistödet.Utskottets ställningstagandeDet avgörande för om bidrag skall lämnas till en organisation underanslaget bör vara om organisationen arbetar för kvinnans ställning isamhället och aktivt arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män - ochinte om organisationen är knuten till ett politiskt parti eller inte.Därtill kommer att regeringen enligt uppgift i propositionen har för avsiktgöra en utvärdering av stödet samt en översyn av bidragsreglerna under år1999. Med hänsyn till vad som anförts avstyrks motion A803 (m).Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.3.6 Staten som arbetsgivareInledningPropositionenOmrådet omfattar myndigheterna (AgV) och (). AgV är den statliga arbetsgivarorganisationen tillvilken alla statliga myndigheter är anslutna. Även vissa icke-statligaarbetsgivare är anslutna. SPV är central förvaltningsmyndighet för frågorsom rör den statliga tjänstepensioneringen och statenstjänstegrupplivförsäkring, allt i den mån dessa frågor inte hör till någonannan myndighet. Både AgV och SPV är avgiftsfinansierade.Från och med innevarande år har en omläggning skett av finansieringen avavtalsförsäkringarna på det statliga området. Omläggningarna är ett led iatt myndigheterna skall ha det fulla kostnadsansvaret för förändringar ianställningsvillkoren. I stället för att betala en för alla myndigheterlika stor avgift, lönekostnadspålägg, skall myndigheterna betalamyndighetsvisa, försäkringsmässigt beräknade . Regeringen anser attdet bör tillsättas en utredning som på grundval av erfarenheterna av detförsta året med det nya systemet skall pröva den nu tillämpade modellen förpremieberäkning.Det statliga () inrättades . Ioch med det har den statliga produktionen av ekonomi- ochpersonaladministrativa system och stödtjänster samordnats och integrerats iden nybildade myndigheten. För SPVs del innebär detta att löne- och PA-verksamheten avskildes från verket och inordnades i ESV.Statens förnyelsefonder lägger ner och en särskild myndighet förkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inom statsförvaltningeninrättas fr.o.m. den 1 januari 1999.Anslaget D 1 Stabsuppgifter vid ArbetsgivarverketPropositionenTusental kronor1997 Utfall 1 050 Anslagssparande 3 0181998 Anslag 3 000 Utgiftsprognos 2 0001999 Förslag 3 0002000 Beräknat 3 0002001 Beräknat 3 000Anslaget är avsett för sådana stabsuppgifter som regeringen kan komma attefterfråga hos och som normalt inte ingår i AgV:s arbete.De utgifter som belastar anslaget är bl.a. medlemsavgifter för desamnordiska institutionerna, särskilda beställningar/uppdrag frånregeringen, utgivning av författningssamling (AgVFS), överklagandeärendenoch AgV:s funktion enligt beredskapsförordningen.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget D 2 Statliga tjänstepensioner m.m.PropositionenTusental kronor1997 Utfall 8 144 196 Anslagssparande -117 1961998 Anslag 8 042 900 Utgiftsprognos 7 993 0001999 Förslag 8 140 0002000 Beräknat 8 080 1002001 Beräknat 8 172 000Anslaget avser utgifter för personalpensionsförmåner, särskild löneskatt påpensionskostnader m.m. Personalpensionsförmånerna styrs av kollektivavtal.Motsvarande inkomster utgörs främst av de försäkringsmässigt beräknadepremier som statliga arbetsgivare från skall betala ochsom redovisas under inkomsttiteln pensionsverk () är central förvaltningsmyndighet för frågor somrör den statliga tjänstepensioneringen, statens tjänstegrupplivförsäkringoch fram till , bl.a. det centrala löne-/personaladministrativa systemet SLÖR. Enligt regeringens beslut överfördesSPV:s löne-/personaladministrativa verksamhet till det nybildadeEkonomistyrningsverket fr.o.m. . SPV svarar vidare för attmyndigheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statligaavtalsförsäkringarna påförs premieavgifter samt för att värdet av statensåtaganden i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. SPV får utförauppdrag åt myndigheter och andra uppdragsgivare under förutsättning att detär fråga om uppgifter som ligger nära verkets huvuduppgifter.Verksamheten är helt avgiftsfinansierad och bedrivs inom tre olikaresultatområden. Inom resultatområdet Pension Statlig administrerastjänstepensioner för statstjänstemän. Inom denna verksamhetsgren har SPVmonopolställning. Inom resultatområdet Pension Försäkring erbjuder SPVpensions-administrativa tjänster till statliga och privata bolag samtkommuner.