bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utskottets förslagI detta betänkande behandlar utskottet regeringensbudgetproposition för med förslag tillanslag på utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Ramen för utgiftsområde 13 uppgår till 33,8miljarder kronor och ramen för utgiftsområde 14 till48,3 miljarder kronor.Anslagen på utgiftsområde 13 hänför sig främst tillkontantstödet vid arbetslöshet, medan anslagen påutgiftsområde 14 hänför sig tillarbetsmarknadspolitiken, arbetslivet,jämställdhetsområdet och statliga arbetsgivarfrågor.I betänkandet behandlas också ett stort antalmotionsförslag, ca 180, som väckts under denallmänna motionstiden.I ett inledande avsnitt om den allmännainriktningen av politiken konstateras att detnuvarande arbetsmarknadsläget är svårtolkat. Ettoroande inslag är att de regionala skillnaderna isysselsättning och arbetslöshet väntas tillta liksompolariseringen på arbetsmarknaden. somefterfrågan ökar på främst välutbildad arbetskraftstiger efterfrågan på korttidsutbildade knappt alls.Utskottet ser med tillfredsställelse på attregeringen avser att skapa största möjligauppslutning för en politik för full sysselsättning.På utgiftsområde 13 tillstyrks regeringens förslagatt försöksverksamheten med den s.k. aktivareanvändningen av arbetslöshetsersättningen förlängst.o.m. utgången av september månad 1999.På utgiftsområde 14 föreslås attarbetsförmedlingarna får resurser för tillfälligpersonalförstärkning.I fråga om det s.k. volymmålet är regeringensberäkning att 165 000 personer i genomsnitt permånad kommer att omfattas av någonarbetsmarknadspolitisk åtgärd . Utskottetkonstaterar att volymmålet är omdiskuterat.Regeringens översyn av målet bör avvaktas.De nuvarande åtgärderna arbetsplatsintroduktion(API) och Arbetslivsutveckling (ALU) ersätts av enny åtgärd, arbetspraktik. Syftet är detsamma,nämligen att deltagaren skall få kontakt medarbetslivet och öka kompetensen. Enligtpropositionen skall den som anordnar praktikenbetala ett finansieringsbidrag till staten på 3 000kr och deltagare med undantag för vissagrupper deltagare och för anordnare som är ideellaorganisationer. Utskottet föreslår den ändringen attett lägre finansieringsbidrag, , skall gällaför deltagare som varit långtidsinskrivna näranordnaren är staten, en kommun eller ett landsting.Finansieringsbidraget bör i övriga fall vara 3 000kr. Den lägre nivån för långtidsinskrivna bör enligtutskottet kunna finansieras genom att möjligheternatill kringkostnadsersättning begränsas till attenbart omfatta ideella organisationer.Åtgärden offentliga tillfälliga arbeten för äldrearbetslösa (OTA) kommer att fasas ut. Med hänsyntill de äldres svåra situation på arbetsmarknadenföreslår utskottet ett tillkännagivande om attarbetsmarknadsåtgärderna skall kunna anpassassärskilt för denna grupp, t.ex. genom längreanvisningstider eller genom att en åtgärd avlöses aven annan.Utskottet tillstyrker ett förslag omflyttningsbidrag för en arbetslös som söker arbete iövriga nordiska länder. Detsamma gäller regeringensförslag om förstärkt försäkringsskydd för deltagarei arbetsmarknadspolitiska åtgärder.På arbetslivsområdet tillstyrks ett bidrag tillegenföretagare med stora kommunikationssvårigheter.På området jämställdhet mellan kvinnor och mäntillstyrks en förstärkning av anslaget för JämO med2 med hänsyn till de ökade resursersom krävs för tillsynen av jämställdhetslagensregler om löneskillnader.Reservationer och särskilda yttrandenModeraterna, i en gemensam reservation inriktningen avarbetsmarknadspolitiken. De förordar en politik föratt skapa bättre förutsättningar för nya jobb ochtillväxt med utgångspunkt i de tre partiernasgemensamma sjupunktsprogram, benämnt Jobballiansen.Åtgärder måste till för att förhindra attmassarbetslösheten permanentas. Förutsättningar måste skapas för flerriktiga arbeten och växande företag. Reservanternapekar bl.a. på vikten av en bättre lönebildning ochen ny arbetsrätt som ger utrymme för flexibilitet.Innan en genomgripande reformering skett avarbetsrätten bör en återgång ske till de regler somgällde 1994. En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring bör införas.Egenfinansieringen bör höjas. De tre partiernaförespråkar system med personliga utbildningskontonrespektive lärlingsutbildning. Vid utformningen avarbetsmarknadspolitiska åtgärder måste kvalitetsättas före kvantitet.När det gäller inriktningen avarbetsmarknadspolitiken anser i enreservation att ansvaret i första hand bör åvilastaten. Möjligheterna till friare medelsanvändningmåste öka och en systematisk decentraliseringgenomföras. Volymkraven bör avskaffas.Arbetsmarknadspolitiken bör i första handkoncentreras på förmedlingsverksamhet, på attminimera långtidsarbetslöshet, att motverka s.k.rundgång och att bryta könssegregeringen påarbetsmarknaden. Kvalitet måste gå före kvantitetoch utbildningsalternativen göras attraktivare.Arbetsgivarna bör ta ett väsentligt större ansvarför arbetskraften än . Obligatoriskapraktikplatser och framtidsfonder bör införas.Arbetsrätten bör förstärkas.Centerpartiet poängterar i en reservation ominriktningen av arbetsmarknadspolitiken att godavillkor för företagen ger förutsättningar för ökadsysselsättning och minskad arbetslöshet.Arbetsrätten bör decentraliseras ytterligare. Detgäller också arbetsmarknadspolitiken som även börgöras mer flexibel. De centrala regleringarna ochantalet åtgärder måste minska. En översyn bör görasav AMV:s roll och funktion. Volymmålet bör ersättasav effektmål eller mer kvalitativa mål.Arbetslöshetsförsäkringen bör vara enomställningsförsäkring och inte en permanentförsörjning. Arbete måste alltid löna sig.Miljöpartiet framför synpunkter påarbetsmarknadspolitikens inriktning i ett särskiltyttrande. Partiet betonar vikten av enarbetstidsförkortning och anser att en samordningbör prövas av statsbidrag till landsting ochkommuner med statsbidrag tillarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadsåtgärder.Totalt har 35 reservationer och ett flertalsärskilda yttranden avgetts i ärendet. Flera avreservationerna är gemensamma, däribland en avKristdemokraterna, omvikten av att utvärdera den nya åtgärdenarbetspraktik.YrkandenaRegeringens respektive motionärernas förslag, sebilaga 4.Samtliga yrkanden är väckta /99 årsriksmöte.Ärendets beredningVid tidpunkten för utskottets behandling av ärendethar ännu inte fattat beslut omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna m.m.för . Beslut i ärendet fattas underförutsättning att bifaller vadfinansutskottet hemställt i sitt betänkande1998/99:FiU1 med anledning av budgetpropositionen1998/99:1.Under ärendets beredning har utskottet mottagitskrivelser från bl.a. ochlänsarbetsnämnden i . Synpunkter haräven framförts i skrifter från enskilda personer. ALLMÄNNA FRÅGOR1.1 Allmän inriktning av politikenRegeringenUnder rubriken redovisas dels propositionensbedömning av huvudinriktningen förarbetsmarknadspolitiken, dels vissa delar avpropositionens bilaga 4 Avstämning av målet om enhalverad öppen arbetslöshet till år 2000.Budgetpropositionen bygger på en överenskommelsemellan den socialdemokratiska regeringen,och . Samarbetet berörfem områden: ekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö.Enligt regeringen är den svenska ekonomin i grundenstark. Investeringarna stiger snabbt, de offentligafinanserna är sanerade, inflationen obefintlig,bytesbalansen uppvisar överskott, sysselsättningenstiger och arbetslösheten faller. Mycket tyder påatt står inför en period med uthålligt högtillväxt. Det finns dock hot mot en sådanutveckling, framför allt genom den osäkerhet sområder om den internationella ekonomiskautvecklingen. Ett annat hot är risken för att pris-och löneökningarna i tar fart i och med attsysselsättningen stiger.Sysselsättningen har stigit snabbare än väntatunder . väntas ökningen uppgå till1,. Åren 1999 respektive 2000 beräknas ökningenuppgå till respektive 1,8 %.Arbetslösheten faller dock inte lika mycket somsysselsättningen stiger. Det beror på attarbetskraften ökar till följd av att många söker sigut på arbetsmarknaden när sannolikheten att få ettarbete blir större. Den öppna arbetslösheten antas ibudgetpropositionen bli i genomsnitt under år1998. beräknas den till . För åren2000 och 2001 kalkylerar regeringen med attlönebildningen fungerar väl och den internationellaekonomiska utvecklingen är förhållandevis stark.Därmed beräknas den öppna arbetslösheten falla till4 % . Årsgenomsnittet år 2000beräknas till 4,4 %.De offentliga finanserna är sanerade och uppvisaröverskott . Det är enligtregeringen en anmärkningsvärd förändring iförhållande till det läge som rådde för ett par årsedan. Saneringspolitiken går in i en ny fas.Framgången måste vårdas somfinanspolitiken måste vara fortsatt stram.Enligt regeringen konkretiseras ibudgetpropositionen den offensiv för uthålligtillväxt och ökad sysselsättning som regeringenföreslog ekonomiska vårproposition. Sexframtidsområden lyftes fram: Kunskap och kompetens,Delaktighet i informationssamhället, HållbaraSverige - ett föregångsland, Företagande, Europeisktsamarbete och Ett för alla. I budgeten ingåren rad åtgärder som föreslogs i den ekonomiskavårpropositionen, däribland merän tidigare beslutat till skolan, vården ochomsorgen samt insatser inom bl.a.tandvårdsförsäkringen, äldrevården,bostadspolitiken, rättsväsendet och biståndet.Eftersom de offentliga finanserna fortsätter attutvecklas mer positivt än vad som tidigare antagitsfinns det, utöver vad som beräknades ivårpropositionen, ett begränsat ytterligare utrymmeför åtgärder som ökar sysselsättningen, rättvisan,jämställdheten och omställningen till ekologiskhållbarhet.Överskotten i de offentliga finanserna beräknasuppgå till 2,3 respektive av BNP för åren 2000respektive 2001. Även dessa år överskrids enligtregeringen de budgetpolitiska målen och BNP-överskottet beräknas till . Här spelar docklönebildningen en avgörande roll. Om takten ilöneökningarna blir snabbare än vad arbetsmarknadensparter har kommit överens om, inklusive den avparterna angivna löneglidningen, kommer tillväxtenmed all sannolikhet att bli lägre än beräknat. Dettaskulle leda till högre arbetslöshet och lägresysselsättning. Enligt budgetpropositionen skulledet också kunna medföra skattehöjningar ochutgiftsnedskärningar.Som nämnts innefattar samarbetet mellan densocialdemokratiska regeringen, ochMiljöpartiet fem områden. När det gäller områdetsysselsättning anger budgetpropositionen attarbetslösheten huvudsakligen skall minskas genom attfler människor får arbete eller utbildning som gerarbete. Arbets- och kompetenslinjen gäller.Arbetslinjen innebär att arbete och aktiva åtgärderskall komma i första hand och att det skall löna sigatt arbeta. Inom samarbetsområdet sysselsättningredovisar budgetpropositionen följande punkter.Fortsatt starka offentliga finanser och låg inflationmedverkar till låga räntor, framtidstro och därmed ökadeinvesteringar och sysselsättning.Ett konkret sysselsättningsmål införs. Andelen sysselsatta avbefolkningen skall öka till år 2004.I samband med vårproposition skall regeringenpresentera förslag som ökar möjligheterna att uppnå målet.Kompetensutveckling i arbetslivet skall stimuleras. Regeringenskall i vårpropositionen 1999 återkomma med förslag som skallkunna träda i kraft . En förutsättning förstatlig stimulans är att arbetsmarknadens parter bidrar med enansvarsfull delfinansiering.Utöver förstärkningarna till skolan, vården och omsorgen ivårpropositionen 1998 med för och 4miljarder kronor föreslås att kommuner och landstingtillförs ytterligare år 2001.En arbetsgrupp tillsätts i för att fördjupaunderlaget i arbetstidsfrågor. I arbetsgruppen skall ingåbl.a. representanter för och Miljöpartiet.Arbetsgruppen skall presentera bedömningar av konsekvensernaav olika arbetstidsförändringar samt lämna förslag till hurarbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivas vidare.När det gäller jämställdhet, ett annat avsamarbetsområdena, redovisas följande ibudgetpropositionen.Jämställdhetsombudsmannen tillförs förutökad tillsyn enligt jämställdhetslagen.Statistiska centralbyrån (SCB) tillförs resurser för att bl.a.vidareutveckla lönestatistik och ta fram underlag förjämställdhetsbokslut.Den pågående utredningen om jämställdhetslagen fårtilläggsdirektiv när det gäller frågor om arbetsvärdering.Regeringen skall uppdra åt myndigheterna att arbeta mer aktivtmed jämställdhetsfrågor, inklusive frågor om lika lön.En rad andra åtgärder skall vidtas av regeringen för att ökajämställdheten. Regeringen skall redovisa hurjämställdhetspolitiken utvecklats.Regeringen har tidigare satt upp som mål att denöppna arbetslösheten skall halveras till år2000. Därefter är målet full sysselsättning. Somframgått ovan bör ett konkret sysselsättningsmålinföras.Den positiva arbetsmarknadsutvecklingen under detsenaste året måste fortsätta.Sysselsättningstillväxten måste framför allt ske iden privata sektorn. Mindre utgifter förarbetslöshet och högre inkomster från sysselsättningleder till att de offentliga utgifterna i högre gradkan användas till välfärdens kärna, däribland skola,vård och omsorg. Det sysselsättningsmål som föreslåsi budgetpropositionen motsvarar ca 375 000 nyaarbetstillfällen , eller närmare 55 000arbetstillfällen . Genom ökad sysselsättning,utbildning, rehabilitering och andra aktiva insatserkommer personer som försörjs genom socialabidrag och ersättningar att kunna återgå tillarbete. Regeringen avser som nämnts att ivårpropositionen 1999 återkomma med förslag om hursysselsättningsmålet skall uppnås.Avstämning av halveringsmåletI propositionens bilaga 4 Avstämning av målet om enhalverad öppen arbetslöshet redovisasbl.a. följande.Att öka sysselsättningen och minska arbetslöshetenär regeringens främsta uppgift. Politiken för ökadsysselsättning bygger på fem grundstenar.De offentliga finanserna skall vara sunda och prisernastabila.Det krävs en bättre fungerande lönebildning för attarbetslösheten skall kunna halveras.Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör skei den privata sektorn.I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriterasframför transfereringar. Skolan, vården och omsorgen utgörkärnan i välfärden.Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att flermänniskor får arbete eller utbildning som ger ökademöjligheter till arbete.Den sistnämnda grundstenen i regeringenssysselsättningsstrategi innebär en flerårig satsningpå utbildning och kompetensutveckling på alla nivåeri samhället. Förutsättningarna för att varaktigthöja sysselsättningen och förbättra möjligheternatill arbete för de arbetslösa skall förbättras genomutbildning.Antalet studerande i gymnasial vuxenutbildninginklusive uppgick under hösten 1997till drygt 200 000 personer. Antalet studerande inomKunskapslyftet har fortsatt att öka under år 1998.Under våren 1998 uppbar drygt 80 000 personersärskilt utbildningsbidrag varav var arbetslösaoch anställda. hadeca 32 000 arbetslösa sökt särskilt utbildningsbidragför ett andra år.Intresset är stort för försöksverksamheten medeftergymnasial kvalificerad yrkesutbildning därdrygt 3 500 elever antogs under 1997.Försöksverksamheten byggs ut till 12 000 platser år1999 och förlängs . Utbildningen skallkoncentreras till bristyrkesområden.Det förbättrade arbetsmarknadsläget medför ökadrisk för inflationsdrivande flaskhalsar till följdav brist på viss yrkeskompetens. Regeringen hardärför vidtagit en rad åtgärder för att anpassa dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna till den ökadeefterfrågan på arbetskraft. Således har exempelvisarbetsmarknadsutbildningen i större utsträckninginriktats på dyrare yrkesinriktade utbildningar. Ettnationellt program för IT-utbildning har inletts.Konjunkturförbättringen har också medfört att deaktiverande arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaminskar i omfattning till förmån förkompetenshöjande åtgärder.Oppositionspartiernas alternativ m.m.I parti- och kommittémotioner haroppositionspartierna utvecklat sina mer övergripandesynpunkter på arbetsmarknadspolitiken. Partiernaspolitik i denna del kan sammanfattas på följandesätt. I avsnittet behandlas också fyra enskildamotioner.ModeraternaEnligt i motion Sk310 (yrk. 17-19) ärarbetsmarknaden uppbyggd på det gamlaindustrisamhällets strukturer. Även om det är svårtatt ange exakt vilken betydelse arbetsrätten har försysselsättningen upplevs t.ex.rehabiliteringsansvaret som en börda av mångasmåföretagare, vilket kan leda till att riskernaupplevs som större än den möjliga vinsten. Omsysselsättningen skall öka måste man förstå hurpolitiska och fackliga beteenden påverkarföretagarnas engagemang och vilja att expandera. Denlåga flexibiliteten hänger samman medkollektivavtalssystemet som överfört den anställdesrätt till de fackliga organisationerna.Kollektivavtalsmodellen passar inte på den nyaarbetsmarknaden. Enligt behövs det en nysyn på de ömsesidiga relationerna. Arbetetsrättigheter skall tillkomma den enskilde. Defackliga organisationerna blir inte obehövliga, menden enskilde skall inte vara beroende av derasvälvilja.Nya regler behövs, som möjliggör nyanställningaroch stärker den enskildes ställning. Detgrundläggande skyddet, inte mer, skall lagregleras.I lagen om anställningsskydd bör turordningsreglernaavskaffas. Den enskilde skall kunna förfoga bl.a.över lönevillkoren. Sympatiåtgärder och blockadermot enmansföretag bör förbjudas. Medlemmarna börtillfrågas innan en konflikt utlöses. Den fackligavetorätten vid upphandlingar bör avskaffas (yrk.17).En modern arbetsmarknadspolitik måste utformas såatt förvärvsarbete blir möjligt och attraktivt. Denbör ha fyra huvudelement och vara åtskild frånförmedlingsverksamheten (yrk. Ersättning vidarbetslöshet genom en allmän och obligatoriskförsäkring som ger grundläggande skydd för alla medmöjlighet till avtalsgrundat tilläggsskydd,ersättning av tidigare lön, en bortreparentes och finansiering genom avgifter från denförsäkrade som kompenseras genom lägre skatt (yrk.18). Insatser för ungdomars inträde påarbetsmarknaden genom att ett system medlärlingsutbildning för ungdomar mellan 20 och 25 årbyggs upp tillsammans med företagen. Utbildningriktad mot specifika yrkesområden samtkompletteringar av arbetslösas kompetens,inkluderande stöd till arbetshandikappade.Säkerställande av att äldre och arbetshandikappadefinner en plats på arbetsmarknaden.Moderaterna understryker att en reformering avdetta slag skall ske parallellt med attförutsättningar skapas för fler riktiga arbeten.Förändringarna måste kompletteras medövergångsregler.Också i kommittémotion A276 (yrk. 1 och 2) förModeraterna fram förslag om en allmänarbetslöshetsförsäkring som skall vara enomställningsförsäkring. Förändringarna börgenomföras från . I samma motionförordar partiet en omfattande reformering avarbetsmarknadspolitiken enligt de riktlinjer somredovisas i motion Sk310.I kommittémotion Sk670 (yrk. 2) framhållerModeraterna att den bästa kunskapsspridningen skergenom rörlighet på arbetsmarknaden. Vad som behövsär en mer flexibel arbetsrättslagstiftning,stimulans för rörlighet och större möjligheter tillenskilda "fallskärmar" genom ökade möjligheter tillenskilt pensionssparande.Lönebildningen fungerar dåligt.Förhandlingssystemet med dess olika nivåer driverfram för höga generella löneökningar. Det ärangeläget med en individualisering, men denmotverkas av förhandlingssystemet som bygger på attalla skall betalas lika. Resultatet blirinternationellt sett rekordhöga ingångslöner som gördet svårt för ungdomar att komma in påarbetsmarknaden. Det mest avgörande är dock att allthögre skatter tar i anspråk det utrymme som enproduktivitetsökning skapar.Löneökningsutrymmet blir än mindre om det skallurholkas av en generell arbetstidsförkortning. Enarbetsdelning skulle undergräva landets möjligheteratt växa och innebära en kapitulation införmassarbetslösheten. Det är dessutom orimligt attenskilda löntagare genom kollektivarbetstidsförkortning fråntas rätten till bättreersättning för sitt arbete.Det kollektivavtalssystem som finns i ledertill låg flexibilitet och färre nyanställningar.Alternativet är att nyanställningar visserligenkommer till stånd men utanför alla regler, vilketskulle skapa en uppdelning av arbetsmarknaden.VänsterpartietVänsterpartiet konstaterar i motion N336 (yrk. 5)att det nya sysselsättningsmålet är en viktigkomplettering till målet att halvera arbetslösheten.Målet måste också omfatta nyckeltal om denkönssegregerade arbetsmarknaden, arbetstidsmönster(heltid/deltid), kontraktstyper (fast/tillfällig)liksom om nationella och regionalasysselsättningsmönster för personer medfunktionshinder, invandrare samt olika ålders- ochutbildningsgrupper.Enligt i motion A804 (yrk. 1) bör deövergripande målen för arbetsmarknadspolitiken ochAMV:s verksamhet kompletteras med ett fjärde mål:att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden såvälhorisontellt som vertikalt och såväl vad gälleryrkestillhörighet och befattningskategori som närdet gäller löner och andra arbetsvillkor.Vänsterpartiet noterar i motion N336 att regeringeni någon mån är beredd att ompröva politiken i denriktning som partiet förordat. Men ytterligareförändringar behövs. Arbetsmarknadspolitiken börkoncentreras på förmedlingsverksamhet, på attminimera långtidsarbetslöshet och s.k. rundgång ochpå att bryta könssegregeringen. Den enskildaindividen skall stå i fokus och meningsfullaindividuella handlingsplaner skall styra insatserna.Kvalitet bör gå före kvantitet. Inflationsdrivandeflaskhalsar skall motverkas och insatser förutbildning och yrkesmässig rörlighet prioriteras.Åtgärder med låg kvalitet, exempelvis ALU, API ochOTA, skall successivt avvecklas och ersättas avkombinationer av utbildning och praktik i olikaformer.Utbildning bör göras mer attraktiv genom höjning avden lägsta nivån på utbildningsbidraget.Stimulansbidrag bör införas för bristyrkesutbildningliksom merkostnadsersättning för studier utanförhemorten. förespråkar åtgärder somkombinerar utbildning och praktik. Obligatoriskapraktikplatser bör införas på stora och medelstoraarbetsplatser. Framtidsfonder är en metod attförverkliga kompetensutveckling i arbetslivet.Arbetsmarknadspolitiken måste integreras i närings-och regionalpolitiska strategier för att få godeffekt.Mer behöver göras för att stödja särskilt utsattagrupper, t.ex. funktionshindrade, invandrare, äldreoch lågutbildade. Diskrimineringen i arbetslivetmåste bekämpas. Sysselsättningssubventioner bör utgåselektivt; exempelvis bör ideella föreningarbehandlas annorlunda än andra arbetsgivare i frågaom lönebidrag. Lokala erfarenheter bör tas tillvara. Passiviteten bland långtidsarbetslösa kanbrytas i samspel med folkrörelser och lokaltnäringsliv. Det är särskilt viktigt med samverkanmellan arbetsmarknadspolitiken och socialpolitiken.Arbetsgivarna bör ta ett väsentligt större ansvarför arbetskraften. lastas stora delar avkostnaderna för bl.a. rekrytering, introduktion,praktik, kompetensutveckling och rehabilitering överpå stat, kommunsektor, socialförsäkringar ochindivid. Kostnadsansvaret bör omfördelas. Till grundför central avtalsreglering bör det finnaslagstiftning som föreskriver ett betydandekostnadsansvar för arbetsgivarna och somkompletteras med ett system för vinstdispositionermed löntagarinflytande.Arbetsrätten bör förstärkas mot bakgrund av destora förändringar som skett i arbetslivet. Detbehövs också nya övergripande centrala avtal somreglerar arbetslivet.Lönebildningen bör vara stabil och garanteraparternas integritet. Partiet motsätter sig i motionA291 (yrk. 4) lägre ungdomslöner.I motion N335 (yrk. 16) hävdar attdet finns en uppsjö avförsöksverksamheter och frizoner som måste ersättasav en systematisk reform där volymkraven tas bort,regelverket liberaliseras och beslutsfattandetdecentraliseras. Frågan bör behandlas i ensysselsättningspolitisk arbetsgrupp mellanregeringen, och Miljöpartiet.IT och en positiv strukturomvandling måste gå handi hand med en successiv arbetstidsförkortning vialagstiftning, anser i motion T803(yrk.