bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Glesbygds- och landsbygdsfrågorPropositionenPropositionen innehåller i denna del inte något förslag till riksdagsbeslut.Regeringen lämnar dock en samlad redovisning av planerade insatser förgles- och landsbygdens utveckling enligt följande.Regeringen konstaterar att glesbygds- och landsbygdspolitiken är en viktigdel av regionalpolitiken. För att en ekonomisk tillväxtpolitik skall bli fram-gångsrik är det nödvändigt att landets resurser tas till vara även i gles- ochlandsbygd.Särskilda åtgärder skall i första hand riktas mot glesbygdsområden ochmot skärgården.Glesbygdsverket har avgett rapporten - bygdepolitikför som bygger bl.a. på förslag års landsbygdsriksdagoch ett brett samråd med hela skall leva, byaut-vecklare, kommuner och länsstyrelser. har också under1997 utarbetat ett förslag till Nationellt strategiskt handlingsprogram förskärgården. Programmet anlägger en helhetssyn på utvecklingsmöjligheternai skärgården. Inom områdena och vatten, Näringsliv och försörjning,Bostäder, Service och kommunikationer samt Lokalt utvecklingsarbete före-slås strategiska mål, delmål och åtgärder. Regeringen bedömer att det innanen kraftfull och samordnad politik med utgångspunkt i programmet kanutformas krävs en uppföljning och redovisning av vad som gjorts och vadsom ytterligare behöver göras. Regeringen har uppdragit åt Glesbygdsverketatt lämna en sådan redovisning.Utvecklingsinsatser i skärgården sker också inom ramen för EG:s struktur-fondsprogram mål 5b Skärgården.Statliga verksamheter i skärgården bör samordnas. Ny distansöverbryg-gande teknik kan bidra till att förbättra skärgårdens förutsättningar, både vadgäller offentlig verksamhet och näringsliv. Regeringen har därför uppdragitåt i att tillsammans med berörda förvaltningarfinna former för fortsatt och utvecklad statlig verksamhet i skär-gård.Regeringen avser att tills vidare stödja med enhalv miljon kronor . Syftet är att fördjupa samverkan mellan olikaorganisationer i skärgården.Berörda länsstyrelser har fått regeringens uppdrag attupprätta regionala miljö- och hushållningsprogram för landets större skär-gårdsområden.Att småföretagen utvecklas är viktigt för att skapa ny sysselsättning i gles-bygd och landsbygd. Nyföretagande och kooperativt företagande bör stimu-leras. Lånemöjligheterna för unga entreprenörer i vissa glesbygds- ochlandsbygdsområden bör förbättras. Ett konkret åtgärdsprogram för att främjakunskapsintensiv produktion i glesbygd och landsbygd bör utarbetas. Ytterli-gare bör anslås för att främja export av svenska livsme-delsprodukter. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder kommer att användas försmåskalig turismutbildning, fiskevårdande åtgärder och för vidareutvecklingav ett nationellt trav- och galoppcentrum.När det gäller kommersiell service och samhällsservice anger regeringenatt arbetet med att utveckla samordnade servicelösningar bör intensifieras.Vidare planerar regeringen att medverka till att en databas skapas där föränd-ringar i tillgången på service i gles- och landsbygd och konsekvenser avsådana förändringar löpande kan följas upp och rapporteras. Regeringenavser också att uppdra åt att initiera projekt med innebördatt öka samordningslösningar i varudistributionen. Dessutom anges att kvar-varande hushåll med året-om-boende i gles- och landsbygd som saknartillgång till elektricitet bör få en tillfredsställande elförsörjning.Lokala initiativ är viktiga för att alla resurser skall kunna tas till vara.Detta arbete bör understödjas och utvecklas på alla nivåer. FolkrörelserådetHela skall leva bör få resurser så att dess verksamhet kan utvecklas.Ytterligare medel bör avsättas till för LAG-gruppernasverksamhet inom , gemenskapsinitiativet Leader II.Regeringen förutskickar vidare en avsikt att i annat sammanhang lämnadirektiv till en utredning om glesbygdens och landsbygdens framtida utveck-lingsmöjligheter. Områden som bör belysas är olika näringars roll för tillväxtoch sysselsättning på landsbygden, landsbygdens roll i omställningen till ettekologiskt hållbart samhälle, behov av kompetensutveckling, kvinnor ochungdomars situation m.m.Vidare bör bestämmelser och avtal som reglerar statliga servicegivaresåtaganden att verka för samordnade servicelösningar i gles- och landsbygds-områden ses över. Syftet med en sådan översyn är bl.a. att tydligt söka belysade målkonflikter som kan uppstå i länsstyrelsernas och självstyrelseorganenssamordningsarbete och då överväganden görs om ändringar i gällande servi-ceåtaganden.MotionerNågra motioner tar upp allmänna frågor om gles- och landbygdspolitikensinriktning.Moderaterna föreslår i partimotion A20 (yrk. 7) en ny myndighetsorganisa-tion för glesbygdsområdet. och bör enligtmotionen knytas till NUTEK.Centerpartiet anser i partimotion A21 att regionalpolitiska verk-samhet och bör sammanföras till ett sammanhållet regio-nalpolitiskt verk. Detta skulle enligt motionen stärka landsbygdsfrågornasställning inom regionalpolitiken (yrk. 29).Vänsterpartiet begär i partimotion A47 (yrk. 24) att en parlamentarisk ut-redning om glesbygds- och landsbygdspolitiken tillsätts. Dess uppdrag börvara att se över handläggningen av landsbygdsstöd, kooperativt företagande,samarbete mellan offentlig verksamhet, lokala föreningar och näringsliv,m.m. Några utgångspunkter bör vara att det lokala inflytandet - "bygdensinitiativrätt" - skall öka och att myndigheternas roll bör inriktas på att göraverktygen tillgängliga för de individer och företag i gles- och landsbygd sommöter det nya arbetslivet och framtidens marknader.Bengt-Ola m.fl. (s) påpekar i motion A39 att de nuvarande skatte-reglerna vad gäller dubbel bosättning utgör ett hinder för distansarbete iglesbygd. De anser att det behövs förändringar i skatte- och folkbokföring-slagstiftningen för att möjliggöra distansarbete.Flera motioner tar upp frågor om turism.I partimotion A21 pekar på att turism ger nya möjligheter förlandsbygden och att ökade satsningar kan generera ökad sysselsättning.Partiet konstaterar dock att det finns flera problem för de mindre företageninom denna bransch. Samordningen mellan olika aktörer och myndigheterinom turismen måste förbättras. Det är viktigt att utbildning och forskningsom bedrivs på detta område sker i dialog med mindre företag (yrk. Derigida bestämmelserna om vägskyltning bör ses över. Det måste bli lättare attfå sätta upp vägskyltar om lokala evenemang och sevärdheter (yrk. Ävenlivsmedelslagstiftningen är ett hinder för många mindre företag. Den nuva-rande lagstiftningen tar inte hänsyn till bl.a. mindre kaffestugor eller enklarmatställen. Det är enligt partiet inte rimligt att man har samma krav på dessaföretag som på stora restauranger. Lagstiftningen bör därför göras mer flexi-bel inom detta område (yrk. 27).Miljöpartiet framhåller i partimotion A54 (yrk. 17) att allemansrätten ärviktig. Allemansrätten ger möjlighet att erbjuda turister från andra ländernaturupplevelser. Det är dock viktigt att nyttjandet av allemansrätten inteinnebär onödiga skador på naturen.Kristdemokraterna påpekar i motion A22 (yrk. 27 och 28) att den småska-liga landsbygdsturismen inte har dragit någon större nytta av det regionalpo-litiska stödet. Bondgårdsturism, sameturism osv. är goda exempel som börutvecklas. Detta bör lyftas upp på ett nationellt plan till ett programarbetesom ger bygdeturismen en profil. För att landsbygdsturismen skall utvecklaskrävs en målmedveten samordning mellan de olika intressenterna. Målsätt-ningen bör enligt motionärerna vara att skapa förutsättningar för en ekolo-giskt uthållig näring.Kristdemokraterna framför motsvarande synpunkter även i kommittémo-tion A403 (yrk. 13).Några motioner tar upp kommersiell service och samhällsservice.Centerpartiet föreslår i partimotion A21 (yrk. 32) att verksamheten medmedborgarkontor permanentas.Centerpartiet menar vidare i partimotion A460 att allmänheten skulle kun-na få bättre service om delar av olika myndigheters och verks funktionerförlades till (yrk. Detta skulle kunna minska de oftalånga avstånden.Folkpartiet påpekar i kommittémotion A33 att regional utveckling byggerpå samverkan. Om statliga verk och myndigheter som post, arbetsförmedlingm.fl. och kommuner samverkar kan personal- och lokalkostnader pressasned. Biblioteks-, post- och apoteksverksamheten kan skötas i samarbete medbutiker i landsbygd. Det är viktigt att sådana förslag uppmuntras och prövasoch att de inte förhindras av traditionellt tänkande (yrk. 16).Även ser positivt på kommersiell service och samhälls-service i nya samarbetsformer. Kommuner bör kunna avtala med lokalanäringsidkare, t.ex. att en lanthandlare skall tillhandahålla viss kommunalservice (kommittémotion A22, yrk. 19).Sven () anför i motion A29 (yrk. 1) att det behövs en funge-rande samhällsservice i alla regioner för att flyttlassen skall vända och helaSverige skall leva.Några motioner tar upp frågor om lokalt utvecklingsarbete.Miljöpartiet anser i partimotion A54 (yrk. 23) att insatser som stärkerbyautvecklingsrörelsen kan hejda avfolkningen. I kommittémotion A457begär partiet en utredning om vad EU inneburit respektive vad EMU-medlemskap kan betyda för glesbygden (yrk. Motionärerna framhållerockså att människor som i "underifrån-rörelser" försöker motverka effekter-na av nedskärningar i offentlig och privat sektor behöver statens stöd (yrk.12).I kommittémotion A22 pekar på ett behov av kommu-nala och regionala landsbygdsprogram där byutvecklingsgrupper och byalagges en framträdande roll (yrk. 18) och ekonomiska resurser (yrk. Deanser också att Hela skall leva och bör tillförsäkras fasta resurser för sin fortsatta verksamhet (yrk.30).Samma mening om landsbygdsprogram, byutvecklingsgrupper och byalaganges av i kommittémotion A403 från den allmännamotionstiden (yrk. 11 och 12).Bengt Silfverstrand och (båda s) föreslår i motion A406 attkommunerna åläggs att upprätta bygdeplaner för ökad service och tillväxt,med övergripande mål för hela kommunen och detaljplaner för delar avkommuner.Ingbritt Irhammar och (båda c) anser att regional-politiken bör ses ur ett kvinnoperspektiv och att bör satsa på lands-bygdsutveckling, särskilt för landsbygdens kvinnors skull (motion A427, yrk.5).Sivert och (båda c) föreslår i motion A433 åtgär-der för regional utveckling och sysselsättning i län.Olika skärgårdsfrågor tas upp i flera motioner.Enligt kommittémotion A33 måste de som bor och arbetar iskärgården ha goda villkor. Skärgårdens utveckling och betydelse kräver attföretagande, skolor, kommunikationer och turism stimuleras (yrk. 15).Samma mening framförs av m.fl. (fp) i motion A429 från denallmänna motionstiden (yrk. 4).Vänsterpartiets partimotion A47 framhåller "ö-regionen" som endel av skärgården (yrk. 25).I kommittémotion A22 (yrk. 22) - och i motion A459(yrk. 1) av m.fl. (kd) från den allmänna motionstiden -begärs en samlad, nationell skärgårdspolitik bl.a. när det gäller sysselsätt-ningen och fiskenäringen. Kommittén anser också i motion A22 att statligamyndigheter som är verksamma i skärgården måste samordna sina verksam-heter. En möjlighet sägs vara att ett särskilt statligt skärgårdsråd inrättas fsamordningen (yrk. Motionärerna anser också att begreppet "skärgård"bör vidgas till att avse både fastlandsremsan i typiska skärgårdsområden ochöar med och utan broförbindelse (yrk. De begär vidare nedsatt fastig-hetsskatt (yrk. 25) och anser att regeringen i arbetet med jordförvärvslagstiftningen skall presentera förslag som ger ökade möjligheter att vid fastig-hetsöverlåtelser i skärgårdarna starkare hävda intresset av bosättning ochsysselsättning (yrk. 26).Marietta de () framhåller i motion A405 att olika aktö-rers agerande i skärgården i måste samordnas.Lennart och (båda c) vill i motion A451 att ensärskild "skärgårdslag" skall utredas. En sådan kunde innehålla regler bl.a.om att staten måste förhandla med skärgårdens kommuner och andra aktörerom verksamhetsförändringar. Lagen kunde också ange garantier för att postoch annan samhällsservice finns kvar i skärgården (yrk. 1).Karin m.fl. (fp) instämmer i motion A455 (yrk. 1 och 4) i flera avde synpunkter som framförts i kommittémotion A33 (se ovan).Motionärerna framhåller därutöver behovet av ett samordnat statligt ansvarför att undvika att enskilda myndigheter drar ner på sina verksamheter medlångtgående effekter för skärgårdsregionen (yrk. Vidare föreslår motionä-rerna att reglerna för regionalpolitiskt stöd ändras så att stödet kommer ävenskärgården till del (yrk. 8).Sistnämnda förslag motsvaras av ett förslag i motion A456 av m.fl. (fp). Motionärerna framhåller att skärgården är en glesbygd ochbegär att regeringen ändrar bedömningsgrunderna för vad som räknas somglesbygd (yrk. 2).Margareta E och (båda m) menar i motion Sk609att fastighetsskatten bör sänkas och att fler arbetstillfällen och bättre kom-munikationer behövs i skärgården (yrk. De framhåller också att en natio-nell skolpeng skulle innebära möjligheter att starta friskolor i skärgården(yrk. 5).Näringsutskottets yttrande om turismNäringsutskottet har på arbetsmarknadsutskottets begäran yttrat sig i vissafrågor. Yttrandet återges i sin helhet i bilaga 4. Här återges de delar somavser turism.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande tidigare riksdagsbeslut om medel och inriktning samt olika på-gående insatser avseende turismen hänvisas till betänkande 1997/98:NU10.Vidare kan nämnas att näringsminister i februari 1998besvarade en interpellation (1997/98:133) av () omturistsatsningen i glesbygd. Det finns ingen bransch som staten har så stortengagemang i som turistnäringen, framhöll näringsministern. Förutom regio-nalpolitiska och andra insatser hänvisade näringsministern till att Sverigetillsammans med EG tagit fram ett femårigt program på 1,2 miljarder kronori EG:s strukturfondsprogram för turismen. Enligt näringsministerns uppfatt-ning bör besluten fattas ute i länen när det gäller det regionalpolitiska länsaslaget och i beslutsgrupperna när det gäller strukturfondsprogrammen. Hanskulle dock vilja se ett starkare engagemang också från branschen. Denna harenligt näringsministern inte svarat upp mot det avtal som finns mellan statenoch branschens företrädare. Han pekade vidare på extra engångssatsningar imarknadsföring - - samt på mycket stora satsningar påforskning och utveckling inom området.Det kan nämnas att har utarbetat ett handlingsprogram försmåskalig landsbygdsturism med rubriken näring med en hållbarutveckling (). I programmet föreslås bl.a. framtagande av guideut-bildningsprogram som är anpassade för landsbygdsturismen.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gällerturistnäringens betydelse för regionerna, inte minst i glesbygden. Turismenhar en stor sysselsättningspotential i glesbygds- och landsbygdsområden ochspelar en viktig roll i arbetet med att stärka den regionala utvecklingen. Ettnäringsmässigt perspektiv på turismen kan främja näringen, men det får intestå i strid med en ekologiskt hållbar utveckling. har alla möjligheteratt utvecklas som turistland.För att främja den småskaliga landsbygdsturismen anser näringsutskottet ilikhet med regeringen att utbildning av lokala resurspersoner och lokalaturistguider för upplevelseturism i gles- och landsbygden är en viktig insats.Särskilda utbildningsplaner finns framtagna, varav en är anpassad för densamiska ursprungsbefolkningen, redovisas det i propositionen. Näringsut-skottet ser positivt på regeringens avsikt att till en kostnad om 4,6 miljonerkronor på försök inrätta sådana utbildningar inom regionalpolitiskt priorite-rade områden.Med hänvisning till vad som anförts anser inte näringsutskottet att någotinitiativ av på dessa områden är erforderligt. Berörda motionsyr-kanden avstyrks således.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de allmänna utgångspunkter för gles- och lands-bygdspolitiken som anges i propositionen. Det som redovisas där är en viktigdel av regionalpolitiken. Gles- och landsbygdspolitiken tar sikte på åtgärderinom alla politikområden som riktas till gles- och landsbygdsområden. Blandmålen för dessa åtgärder märks särskilt intresset av att utveckla förutsätt-ningar för människor att bo kvar i dessa områden. Åtgärderna bör vidareinriktas mot att bidra till tillväxt och sysselsättning och mot att upprätthållviss kommersiell och offentlig service. Det lokala initiativet, dvs. förank-ringen i regionen eller bygden, spelar en viktig roll för att de politiska beslten skall få ett faktiskt genomslag.Skärgårdsfrågorna har stor betydelse. Det gäller både de bofastas villkoroch förutsättningarna för turism och annat företagande. Utskottet välkomnardärmed regeringens avsikt att framöver rikta särskilda åtgärder mot gles-bygdsområden och mot skärgården. Som framgått av redovisningen ovanpågår också ett betydande arbete när det gäller skärgårdarnas utveckling ochförutsättningar. Utskottet återkommer till skärgårdsfrågor nedan i anslutningtill de närmare ställningstagandena till motionerna.Ett par motioner berör frågan om myndighetsorganisationen för glesbygds-frågor. verkar och delar av delvis parallellt.De båda myndigheterna samverkar också i vissa avseenden. Glesbygdsverkethar, enligt verkets instruktion, till uppgift att stödja utvecklingen och lämnaförslag till förbättringar med avseende på glesbygds- och landsbygdsbefolk-ningens levnadsförhållanden i olika delar av landet. Tyngdpunkten ligger påskogslänens inre delar och skärgårdsområdena. har bl.a. att svara förstatliga insatser för att främja en balanserad regional utveckling och hardärvid att följa de regionalpolitiska målen.Utskottet vill inte utesluta att en samordning av delar av ochGlesbygdsverket skulle kunna stärka gles- och landsbygdsfrågornas ställningeller ha andra positiva effekter. Det finns dock inte nu underlag för en säkerbedömning av detta. Organisatoriska förändringar bör övervägas i sambandmed kommande analysarbete och utredning om gles- och landsbygden. Ut-skottet förutsätter att regeringen, och de berörda myndigheterna, fortlöpandeöverväger den framtida myndighetsorganisationen på området. Med dettaavstyrker utskottet motionerna A20 (m) och A21 (c) i berörda delar.När det gäller motion A47 och yrkandet om en utredning beträffande gles-och landsbygdspolitiken, konstaterar utskottet att regeringen i propositionenförklarat att en utredning om detta kommer att tillsättas. Utskottet anser, somframgår av avsnitt 1, att regeringen bör ges till känna att en utredning röran-de regionalpolitik inklusive gles- och landsbygdsfrågor med ett parlamenta-riskt inflytande bör tillsättas. Därmed behövs inte någon särskild utredningom gles- och landsbygdsfrågor. I och med att utskottet ställer sig bakomkraven på en regionalpolitisk utredning kan syftet med motion A47 (v) i nuaktuell del anses vara tillgodosett. Motionen avstyrks därmed i berörd del.Motion A39 (s) tar upp distansarbete och främst skattefrågor. Utredningenom regleringen av distansarbete, som skall redovisa sitt uppdrag den 1 sep-tember 1998, skall enligt direktiven föreslå de ändringar eller komplettering-ar av lagstiftningen som erfordras samt de andra åtgärder som kan behövas. Idetta innefattas eventuella förslag till ändringar i skattelagstiftningen (dir.1997:83). Utredningens arbete bör inte föregripas. Utskottet avstyrker därförmotionen.Turistnäringen är viktig för utveckling och sysselsättning i i flera av de regionalpolitiskt prioriterade områdena, inte minst i glesbygden. Utskottet vill -när det gäller de motioner som tar upp frågor om turismen - anknyta till vadnäringsutskottet anfört i sitt yttrande (se ovan och bilaga 4). Näringsutskottehänvisar till pågående eller planerade insatser för turismen och anger, sam-manfattningsvis i den delen, som sin mening att något initiativ av riksdageninte är erforderligt.Utskottet har inte någon annan uppfattning än näringsutskottet. Generelltfår sägas att den politik som regeringen för i dessa frågor ligger i linje medmycket av det som efterfrågas i de nu aktuella motionerna. Åtgärder harvidtagits eller planeras i de avseenden som framstår som viktiga. Exem-pelvis kan de satsningar på infrastruktur som omnämns i propositionen -särskilt vad avser vägnätet och vissa tågförbindelser i norra - gebetydelsefulla verkningar för turistnäringen, inte minst i glesbygd. Här kanockså framhållas att lade fram ett handlingspro-gram för småskalig landsbygdsturism med rubriken näring meden hållbar utveckling. I programmet föreslås bl.a. framtagande av guideut-bildningsprogram som är anpassade för landsbygdsturismen.Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning om allemansrätten ochvikten av småskalig landsbygdsturism, men anser inte att något tillkännagi-vande i dessa delar är påkallat. Här kan hänvisas till utskottets uttalandenmed anledning av motsvarande yrkande om småskalig turism i utskottetsbetänkande /97:AU2. Det kan också nämnas att frågor kring allemans-rätten kommer att behandlas av i samband med behand-lingen av förslaget till ny miljöbalk.När det särskilt gäller frågan i motion A21 (c) om livsmedelslokaler kankonstateras att detta är en utpräglad myndighets- och tillsynsfråga enligtlivsmedelsförordningen (1971:807). Tillsynen utövas av behörig kommunalnämnd. Bestämmelserna är också i hög grad harmoniserade inom EU. Utred-ningen om livsmedelstillsyn (dir. 1997:25) redovisar sina förslag den 30 april1998. I uppdraget ingår att föreslå lämpliga former för livsmedelstillsynen.På grund av det anförda vill utskottet inte ställa sig bakom yrkandet omändringar i livsmedelslagstiftningen. - Här kan vidare hänvisas till jord-bruksutskottets betänkande 1997/98:JoU14.Beträffande motion A21 (c) om vägskyltar kan hänvisas till att riksdagentidigare under innevarande behandlat ett flertal likartade motions-yrkanden (bet. 1997/98: TU8, rskr. 1997/98:161). Av trafikutskottets betän-kande framgår att inom pågår en översyn av vägmärkesförord-ningen som väntas bli klar . Enligt vad trafikutskottet erfarit överväger att tillåta vägskyltar för reklam o.d. i glesbygd och turistom-råden i större utsträckning än . Av betänkandet framgår ocksåatt utskottet såg positivt på denna inriktning av översynen och att resultatetav denna borde avvaktas. De berörda motionsyrkandena avstyrktes därmedav trafikutskottet.Utskottet förutsätter att det som ett resultat av den nämnda översynenkommer att bli lättare att sätta upp vägskyltar för att utveckla olika näringarpå landsbygden. Detta skulle positivt stödja samhällets insatser för att för-bättra den regionala balansen. Med hänvisning till det anförda anser utskottetatt bör avslå motion A21 (c) yrkande 26. Syftet med motionsyr-kandet förutsätts dock komma att tillgodoses.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A21 (c), A54 (mp) samtA22 och A403 (kd).När det gäller de motioner som tar upp frågor med anknytning till kommersi-ell service och samhällsservice är, som framgått ovan, regeringens ambitionatt intensifiera arbetet med att utveckla samordnade servicelösningar. Ut-skottet instämmer i denna strävan. Det kan avse t.ex. samarbete mellankommuner och privatägda butiker eller mellan statliga myndigheter ochandra aktörer där det är lämpligt. De åtgärder som redovisas i propositionenförefaller väl ägnade att åstadkomma fortsatt utveckling i en sådan riktning.Det synes här inte råda några egentliga motsättningar mellan regeringenspolitik och de meningar som företräds av motionärerna. Något särskilt initia-tiv från framstår inte som nödvändigt.I motion A460 (c) föreslås att delar av myndigheters verksamhet förläggstill länsstyrelserna. Länsstyrelserna har enligt förordningen (1982:877) omregionalt utvecklingsarbete ansvaret för den regionala samordningen avstatlig verksamhet. Förordningen reglerar hur övriga myndigheter skall för-hålla sig gentemot länsstyrelserna i frågor som rör utfallet av deras verksam-het på den regionala nivån, exempelvis vid verksamhetsförändringar sompåverkar sysselsättning och/eller service.