bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Dekommuner som anordnar dansundervisning skall intevara skyldiga att sörja för kostnadsfri skolskjutsför eleverna (ändring i 4 kap. 7 §).För urval bland behöriga sökande tillgymnasieskolan gäller fr.o.m. attmeritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de16 bästa betygen i elevens slutbetyg. De nyaurvalsreglerna har inneburit att danseleverna intehar kunnat konkurrera med sina betyg vid intagningentill gymnasieskolan . De har varithänvisade till intagning via den fria kvoten, vilketanses missgynna danseleverna. Av utvärderingenframgår att nästan hälften av eleverna söker andrautbildningar än yrkesdansarutbildningen. Regeringenpekar på att utvärderingen har visat att den storajämkning som eleverna har haft i försöksverksamhetenbehövs för att upprätthålla utbildningens kvalitet.Regeringen informerar om att den har för avsikt attinföra en bestämmelse som innebär att också eleversom deltagit i den förberedande dansutbildningen igrundskolan skall kunna tas in på betygsurval.Vidare anser regeringen att betyg alltid skallsättas i ämnet idrott och hälsa. Regeringen upplyserockså om att den i samband med permanentningen avverksamheten avser att ta bort den möjlighet förskolorna som finns inom försöksverksamheten attavråda en elev från att delta i fortsattdansundervisning.U t s k o t t e t konstaterar attförsöksverksamheten med den förberedandedansundervisningen i har pågått sedanlång tid tillbaka och att den har utvärderats avSkolverket. Utskottet anser i likhet med regeringenatt försöksverksamheten nu bör permanentas.Utskottet, som endast behandlar regeringens förslagtill riksdagsbeslut dvs. de förslag till ändringar iskollagen som krävs för att den förberedandedansundervisningen i skall kunnapermanentas, föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagen.Det ankommer på regeringen att i förordning beslutai övriga frågor i samband med permanentningen avverksamheten, t.ex. om betyg.AnslagA 1 Statens skolverkStatens skolverk är statlig sektorsföreträdare påskolområdet. uppdrag är att genomuppföljning, utvärdering, kvalitetssäkringsarbete,särskilda utvecklingsinsatser, tillsyn samtnyttjande av forskningsresultat aktivt verka för attde mål och de riktlinjer förverkligas för förskola,skola och vuxenutbildning, som ochregeringen har fastställt.Regeringen ägnar frågor om redovisning ochbedömning av resultat ett stor utrymme ipropositionen, vilket utskottet anser vara positivt.Av denna redovisning framgår bl.a. att Skolverketunder året har intensifierat verksamheten med attpåskynda den lokala utvecklingen mot ett mål- ochresultatstyrt system, att arbetet med att säkrautbildningens kvalitet och likvärdighet ärprioriterat, att tillsynsverksamheten har ökat ochatt ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs.Skolverket har också redovisat sin strategi för attnå ut till skolväsendets personal med relevantaforskningsresultat. Ett särskilt policyprogram hartagits fram: Kunskapsnyttjande ochforskningsanvändning - Strategier för Skolverketsroll i kunskapsöverföringen mellan forskningen ochskolan.Regeringen har beräknat anslaget till till . I detta belopp ingårbl.a. medel för inrättande av inspektionsnämnd ochutbildningsinspektörer () ochutveckling av nationella prov ().Regeringen har också beräknat förSkolverkets övertagande av det administrativaansvaret för . Regeringen anser attSkolverket även för bör få disponerahögst från detta anslag för attstödja forskning under anslaget A 3 Forskning inomskolområdet.Utskottet har ovan under avsnittet Kvalitet ochlikvärdighet behandlat förslagen om inspektionsnämndoch utveckling av nationella prov jämtemotionsyrkanden och därvid tillstyrkt regeringensförslag.Utskottet har inget att erinra motmedelsberäkningen och anser att det av regeringenbegärda beloppet, , bör anvisas tillStatens skolverk. Utskottet är därmed inte berettatt tillstyrka förslagen om en överföring av medelfrån detta anslag till i motion1998/99:Ub417 (c) respektive till Högskolan iTrollhättan/i motion 1998/99:Ub410 (c) yrkande 2.A 2 Utveckling av skolväsende och barnomsorgSyftet med verksamheterna under anslaget är attutveckla de nationella mål- och styrdokumenten ochatt ge stöd och stimulans till utveckling avskolväsendet och barnomsorgen.Regeringen framhåller att bedriver ettnödvändigt och viktigt arbete med medel från dettaanslag. Bland annat pågår ett arbete med en totalöversyn av mål- och styrdokumenten. Ett omfattandereferens- och kommentarmaterial ochkunskapsöversikter utarbetas. En stor del avanslaget omfattar stöd till kompetensutveckling avskolans personal och skolutveckling. Från anslagetbekostas också den statliga rektorsutbildningen.Medlen används också till övergripande projekt såsomIT, jämställdhet och miljö. Enligt regeringen börSkolverket bedriva verksamheterna under anslaget medi huvudsak samma inriktning som . Ökadtyngdpunkt bör dock ges på utvecklingsinsatser somett led i den successiva reformeringen avvuxenutbildningen.Lärarhögskolan i kommer att få i uppdragatt i samverkan med utvecklaIT-baserade läromedel för svenska som andraspråk ochför sfi. För detta ändamål har 1,5 miljoner kronorberäknats.Regeringen föreslår vidare att anslaget tillförsmedel för det i det föregående (s. 21) nämndatiopunktsprogrammet avseende kostnader för kontaktermed arbetslivet, satsningar på naturvetenskap,teknik och miljö, kostnader i samband med införandetav gymnasieexamen samt satsning för att främjakulturen i skolan. Regeringen har beräknatsammanlagt för dessa insatser. av medlen avses stå till regeringens förfogandeför senare beslut om fördelning.Regeringen har också föreslagit en överföring avvissa medel samt anslagssparandet från det tidigareanslaget Genomförande av skolreformer. Regeringenhar beräknat anslaget till sammanlagt 297 736 000kr.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1998/99:Ub802 yrkande 10 att anslaget tillförsytterligare för bl.a. fortbildningav lärare och försöksverksamhet med IT igymnasieskolan. Enligt motion1998/99:Fi210 yrkande 16 (delvis) bör 10 miljonerkronor av de medel som föreslås stå till regeringensförfogande avsättas för utveckling av läromedel förelever med läs- och skrivsvårigheter. Från anslagetöverförs vidare till anslaget A 3Forskning inom skolväsendet. föreslår imotion 1998/99:Ub801 yrkande 10 att ett särskiltdyslexiprojekt genomförs. Motionärerna anser att ensamverkan mellan (),i skolan (),, vissa universitetsforskare och de aktivaintresseorganisationena inom området skulle geförutsättningar för att nå väsentliga framsteg idyslexifrågan. () bör fåuppdraget att samordna och administrativt ledaverksamheten. Sammanlagt föreslås 20 miljoner kronortill projektet. föreslås underdetta anslag och under anslaget A7 Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp. I yrkandena 17 och 18 imotionen föreslås åtgärder för att komma till rättamed allvarliga problem i den nya gymnasieskolan.Motionärerna pekar på att många gymnasieskolor harlyckats väl med sina uppgifter men att det på mångahåll föreligger allvarliga brister som kräveromedelbara åtgärder. De ser två problemområden,undervisning i kärnämnen på yrkesförberedandeprogram och den tunga studiebördan för elever påteoretiska program. Det arbetas för högtryck iskolorna för att komma till rätta med problemen. Föratt underlätta detta arbete föreslås en ökning avanslaget med för fortbildning iorganisatoriska och metodiska frågor i den nyagymnasieskolan.U t s k o t t e t vill när det gäller yrkandet omförsöksverksamhet med IT i gymnasieskolan hänvisatill vad utskottet anförde vid behandlingen av ett ihuvudsak likartat yrkande i samband medbudgetpropositionen för . att informationstekniken ger nyaförutsättningar för skolarbetet vad gäller såvälinnehåll i undervisningen som arbetsformer ochpedagogik. Utskottet var emellertid inte berett atttillstyrka yrkandet om en särskildförsöksverksamhet. Utskottet har samma uppfattningnu men vill också hänvisa till vad utskottet haranfört om IT i skolan under avsnitt 1 ovan.Utskottet avstyrker motion 1998/99:Ub802 yrkande 10i denna del.Utskottet behandlade även frågor om ökade medel förfortbildningsinsatser för lärare (bet. 1997/98:UbU1 s. 63). Utskottet erinrade bl.a.om att det i första hand är kommunernas ansvar attse till att lärare och skolledare får fortbildning.Utskottet pekade också på att har ettansvar att stödja utvecklingsarbete ochkompetensutveckling bl.a. med medel från dettaanslag. Utskottet var emellertid inte berett atttillstyrka ytterligare medel under anslaget.Utskottet har samma uppfattning nu och avstyrkerdärmed motionerna 1998/99:Ub801 yrkandena 17 och 18och 1998/99:Ub802 yrkande 10 i denna del.Även förslaget om ett särskilt dyslexiprojekt harbehandlats och avstyrkts av utskottet tidigare,senast (bet. 1997/98:UbU1 s. 33).Utskottet behandlade också frågor om läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi utförligt i samband medregeringens förslag om läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. (prop. 1997/98:94, bet. Utskottet hänvisar till vad utskottet dåanförde. Bland annat har en ändring nu gjorts i 5kap. 1 § grundskoleförordningen som innebär attrektor åläggs ett tydligt ansvar för att ettåtgärdsprogram upprättas för elever med behov avsärskilda stödåtgärder. Utskottet vill också peka påatt utredningen om funktionshindrade elever i skolanhar lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS -funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66).Utredningens förslag rör bl.a. den statligaläromedelsproduktionen. Betänkandet bereds f.n. iRegeringskansliet. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1998/99:Ub801 yrkande10 och 1998/99:Fi210 yrkande 16 (delvis).Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochföreslår att det begärda beloppet, ,anvisas under anslaget A 2 Utveckling av skolväsendeoch barnomsorg. Utskottet avstyrker därmed ävenmotion 1998/99:Fi210 yrkande 16 (delvis) såvittavser frågan om överföring av medel till anslaget A3 Forskning inom skolväsendet.A 3 Forskning inom skolväsendetSkolverkets forskningsprogram skall på vetenskapliggrund öka kunskapen om det svenska skolväsendetsförutsättningar och resultat samt nyttiggörandet avdenna kunskap. anslag för forskning varföremål för en kraftig besparing inför budgetåret1997.Regeringen informerar bl.a. om att harutarbetat ett särskilt policyprogram för att nå uttill skolväsendets personal med relevantaforskningsresultat.Skolverket har i uppdrag att redovisa en plan förinriktningen av sin framtida forskningsverksamhetsamt samarbete med övriga forskningsorgan. Iavvaktan på denna redovisning är regeringen inteberedd att föreslå utökade resurser. Regeringenanser dock att - om verket bedömer deterforderligt - skall få använda högst 8 miljonerkronor från anslaget A 1 för attfortsätta påbörjad forskningsverksamhet. Regeringenföreslår att anvisas under anslagetForskning inom skolområdet.I Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub802yrkande 11 föreslås en ökning av anslaget med 8miljoner kronor. Enligt budgetmotion1998/99:Fi210 yrkande 16 (delvis) bör anslaget ökasmed . Motionärerna anser attforskningen kring läs- och skrivsvårigheter börförstärkas genom ett av initieratprojekt. För detta ändamål beräknas 10 miljonerkronor. Vidare bör användas föratt förstärka den didaktiska forskningen. Skolverketbör ges i uppdrag att tillsammans medlärarhögskolorna inrätta professurer i didaktik.U t s k o t t e t ansluter sig till regeringensbedömning och anser att redovisning aven plan för verkets framtida forskningsverksamhetbör avvaktas innan ytterligare medel anvisas underanslaget. Utskottet tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp, , och avstyrkermotionerna 1998/99:Ub802 yrkande 11 och1998/99:Fi210 yrkande 16 i denna del.A 4 Program för IT i skolanRegeringens skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg- nationellt program för IT i skolan samt anslagetProgram för IT i skolan behandlas av utskottet i detföregående under avsnitt 1.A 5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionernaUtskottet har ovan under avsnittetStorstadssatsningen inom utbildningsområdetbehandlat och tillstyrkt regeringens förslag underanslaget Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna. Med hänvisning härtilltillstyrker utskottet även regeringens förslag tillanslagsbelopp, , för budgetåret 1999.A 6 i skolanStatens i skolan ()skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd tillkommunerna och sådana fristående skolor som stårunder statlig tillsyn. skall också utveckla,framställa och distribuera läromedel för synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade/döva ochutvecklingsstörda elever. skall genom sinainsatser verka för att minimera de svårigheter somkan uppstå för elever med funktionshinder.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att en utveckling har skett mot en ökad flexibiliteti användningen av konsulentresurserna och attkonsulenterna intensifierat sina insatser vad gälleratt verka för att individuella åtgärdsprogramupprättas. har också gjort en analys av i vilkenutsträckning läromedelsframställningen svarar motrespektive målgrupps behov. har därvidkonstaterat att de gravt synskadade eleverna i alltväsentligt får de grundläggande läromedlen utgivna ipunktskrift eller som talböcker, men att detalltjämt föreligger vissa brister i behovstäckningenför övriga grupper.Utredningen om funktionshindrade elever i skolanhar lämnat sitt slutbetänkande FUNKIS -funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) tillregeringen. Utredningens förslag rör bl.a. . Betänkandet har remissbehandlatsoch bereds i . Iavvaktan på detta anser regeringen att de mål somlagts fast för bör gälla även under år 1999.Regeringen har beräknat anslaget till 119 351 000kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp. Som utskottet har redovisatunder avsnittet Kvalitet och likvärdighet föreslås imoderaternas motion 1998/99:Ub802 yrkande 14 bl.a.en sammanslagning av och attanslaget till skall utgå. Utskottet hänvisartill sina överväganden i det föregående.A 7 Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikappUr anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen(1991:978) om statsbidrag till produktion av vissaläromedel, dels kostnader för utveckling ochproduktion av, samt information om läromedel förelever med funktionshinder. Från anslaget bekostasäven olika utvecklingsinsatser för elever medfunktionshinder. Målet är att framställa läromedeloch hjälpmedel i nödvändigt antal och av godkvalitet för att tillgodose målgruppens behov.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att det nu föreligger ett trendbrott iutvecklingsarbetet genom att antalet trycktaläromedel minskar till förmån för datorbaseradeläromedel och digitala läroböcker.Förslagen från utredningen om funktionshindradeelever i skolan i betänkandet FUNKIS -funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) rörbl.a. den statliga läromedelsproduktionen.Betänkandet remissbehandlas t.o.m. den 2 november.Regeringen avvaktar beredningen av ärendet ochföreslår en oförändrad nivå på anslaget iförhållande . Regeringen har beräknatanslaget till 21 361 000 kr.I motion 1998/99:Ub802 yrkande 15föreslås en ökning av anslaget med 1 miljon kronormot bakgrund av att det är ett prioriterat område.U t s k o t t e t anser i likhet med motionärernaatt utveckling och produktion av läromedel förelever med handikapp är en angelägen verksamhet.Utskottet delar emellertid regeringens uppfattningatt anslaget bör vara oförändrat nästa budgetår.Utskottet tillstyrker således regeringens förslagtill anslagsbelopp och avstyrker yrkandet.A 8 Specialskolor och resurscenterUtbildningen i specialskolan har som mål att ge barnoch ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada ellertalskada en till varje elevs förutsättningaranpassad utbildning som så långt det är möjligtmotsvarar den utbildning som ges i grundskolan.Resurscentren skall genom utredning och träningfrämja den allsidiga utvecklingen hos elever i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom samtinformera och kompetensutveckla föräldrar, lärareoch övrig personal.Den tidigare nämnda harredovisat förslag rörande specialskolorna ochTomtebodaskolans resurscenters framtidahuvudmannaskap, finansiering, målgrupp ochinriktning. I avvaktan på den slutliga beredningenav utredningens förslag anser regeringen attnuvarande mål för verksamheten tills vidare börligga fast. Det totala elevantalet beräknas öka medca 30 elever under /99. Regeringenbedömer att kostnaden för den beräknade elevökningenryms inom nuvarande kostnadsram med hänsyn till detanlagssparande som finns vid specialskolorna.Regeringen har beräknat anslaget till 432 580 000kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 9 Särskilda insatser på skolområdetUnder anslaget beräknas medel för bidrag enligtförordningen (1991:931) om statsbidrag tillsärskilda insatser på skolområdet till kommuner församordnade utbildningsinsatser avseende särskildundervisning på sjukhus m.m. och samordnaderegionala utbildningsinsatser för elever medfunktionshinder. Medel beräknas också för bidragtill vissa riksrekryterande utbildningar för elevermed funktionshinder.Även detta anslag berörs av förslagen i slutbetänkande. Regeringen informerarom att en särskild utredare har fått i uppdrag attse över systemet med den nuvarandesjukhusundervisningen. Elevantalet vidriksgymnasierna för svårt rörelsehindrade eleverberäknas öka något, medan det beräknas vara i stortsett på oförändrad nivå vid riksgymnasierna för dövaoch hörselskadade elever.Regeringen har beräknat anslaget för till271 351 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 10 SameskolstyrelsenSameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolorna,integrerad samisk undervisning och samisk förskole-och fritidsverksamhet. Utbildningen vid sameskolornaoch den integrerade samiska undervisningen har sommål att bevara och utveckla det samiska språket ochden samiska kulturen genom att ge samiska barn enutbildning med samisk inriktning. Sameskolstyrelsenhar som särskild uppgift att utveckla, framställaoch distribuera läromedel för samisk undervisning.Sameskolstyrelsen får även efter avtal med enkommun fullgöra kommunens uppgifter inom förskole-och fritidshemsverksamheten för samiska barn. Frånanslaget utbetalas också bidrag till Samernasfolkhögskola.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att 161 elever gick i sameskolan (6 skolor) /98. Den integrerade verksamhetenomfattade 134 elever. Regeringen pekar på vissabrister i Sameskolstyrelsens resultatredovisning.Vidare är uppföljningen och utvärderingen avverksamheten inte tillfredsställande. Regeringenanser att Sameskolstyrelsens uppföljning ochutvärdering av sin verksamhet liksomkvalitetssäkringen av undervisningen ochredovisningen till regeringen måste förbättrasbetydligt.Regeringen har beräknat anslaget till 34 408 000kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 11 Bidrag till viss verksamhet motsvarandegrundskola och gymnasieskolaUnder anslaget beräknas bidrag till bl.a. vissariksrekryterande utbildningar, kostnader förSveriges anslutning till examensorganisationenInternational i Genèveoch IB-utbildningar, riksinternatskolor,internationella grund- och gymnasieskolor, kostnaderför utlandssvenska elevers skolgång i ochersättning för kostnader för nordiska elever.Regeringen informerar bl.a. om att utlandssvenskaelevers intresse för studier vid någon avriksinternatskolorna håller sig på en oförändradnivå medan intresset har varit litet förden nyinrättade möjligheten för utlandssvenskaelever till skolgång i vid andra skolor änriksinternatskolor. har i uppdrag attfölja utvecklingen och utvärdera systemet.Slutrapport skall lämnas den 30 april 2001.Regeringen har beräknat anslaget till 122 531 000kr för år 1999.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandetFrån anslaget utbetalas bidrag enligt förordningen(1994:519) om statsbidrag till utbildning avutlandssvenska barn och ungdomar. Bestämmelsernainnebär i korthet att statsbidrag lämnas tillhuvudmannen för en svensk utlandsskola,distansundervisning, kompletterande svenskundervisning och undervisning vid utländsk skola(internationell skola). Från anslaget bekostas ävenlöneförmåner m.m. för nationellt anställda lärarem.fl. Bidrag lämnas även tillRiksföreningen regeringens resultatinformation framgår bl.a.att antalet elever i reguljär utbildning var 1 /98. Antalet elever som deltog idistans-undervisning med handledning var 93 och ikompletterande svensk undervisning 3 555. Antaletelever i svenska sektioner vid internationellaskolor var 212. Vidare var det totala antaletsvenska elever vid Europaskolorna 277.Regeringen bedömer att antalet elever vidEuropaskolorna kommer att öka även och hardärför beräknat en ökning av medlen med 2 669 000kr.Den 1 juli 1998 infördes ändringar istatsbidragssystemet, som innebar lägreersättningsbelopp till huvudmännen förutlandsundervisningen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr. Regeringen informerar om attden via redovisningar kommer att följakostnadsutvecklingen för undervisningen utomlands.Regeringen har beräknat anslaget till 72 346 000 krför år 1999.I flera motioner föreslås att anslaget tillförsytterligare medel. Enligt Moderata samlingspartietsmotion 1998/99:Ub802 yrkande 16 bör ytterligare 14miljoner kronor anslås. Motionärerna framhåller attde svenska skolorna i utlandet underlättar svenskarsmöjligheter att tjänstgöra utomlands och attskolorna fungerar som betydelsefulla marknadsförareav . I motion1998/99:Ub711 yrkande 1 anförs att de berördaskolorna drabbas hårt av den beslutade besparingenoch därför bör anvisas utöverregeringens förslag. I motion1998/99:Ub268 yrkande 20 föreslås att ytterligare20 anvisas. Motionärerna pekar påatt det är viktigt att det finns tillgång tillsvenska skolor i utlandet. Svenska barn som borutomlands bör ses som en framtida tillgång förSverige.U t s k o t t e t hänvisar till vad utskottetanförde i samband med behandlingen av de ändradereglerna för ersättningsbelopp till huvudmännen förutlandsskolorna (bet. 1997/98:UbU1 s. 69). Utskottetdelade regeringens uppfattning att anslaget tillsvensk undervisning i utlandet inte kan undantasfrån besparingar, trots att de svenska skolorna ochden kompletterande svenskundervisningen är viktigaför de svenskar som bor utomlands. Utskottet vill idet här sammanhanget peka på att regeringen har föravsikt att följa kostnadsutvecklingen förundervisningen i utlandet.Utskottet anser att bör avslå motionerna1998/99:Ub268 yrkande 20, 1998/99:Ub711 yrkande 1och 1998/99:Ub802 yrkande 16 och bifalla regeringensförslag till anslagsbelopp.A 13 Statens skolor för vuxnaMålet för Statens skolor för vuxna (SSV) iNorrköping och är att öka tillgänglighetenav vuxenutbildning genom att erbjuda och utveckla iform av distansutbildning undervisningsverksamhetsom motsvarar vuxenutbildning. Anslagettillförs inkomster för uppdragsutbildning, avgifterför studiematerial och andra hjälpmedel samtansökningsavgifter och prövningsavgifter.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att skolorna tillförts särskilda medel inom ramenför för utvecklingsarbete avseendeläromedel och pedagogik. Skolorna har under år 1997genomfört utbildning för totalt 23 229 kursdeltagareinom den anslagsfinansierade verksamheten, vilket ären ökning jämfört med året innan.Regeringen pekar på att () i sitt slutbetänkande (SOU 1998:84) harföreslagit att SSV-skolorna organisatoriskt inordnasi det utvecklingscentrum för distansutbildning somföreslogs i propositionen Regional tillväxt - förarbete och välfärd (prop. 1997/98:62). Regeringenavser att återkomma i frågan om SSV:sframtida utformning och roll inomdistansutbildningen.U t s k o t t e t föreslår att anslår detbegärda anslagsbeloppet, , för år 1999.A 14 Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildningenFrån anslaget bekostas statsbidrag tillkompletterande skolor enligt förordningen(1996:1206) om fristående skolor, vissa andraskolor, bl.a. Tekniska skola, och visskursverksamhet.