bet · GL01LU12 · 1998-04-21 00:00:00 — Kommittén, som antog namnet ,skulle enligt sina direktiv (dir. 1989:56) bl.a. undersöka om det var möjligtoch lämpligt att låta såväl prövningen av mål om vårdnad och umgänge som frågorom verkställighet av vårdnads- och umgängesavgöranden helt eller delviskoncentreras till i första hand allmän domstol. Med hänvisning till det arbetesom då pågick avstyrkte utskottet den då aktuella motionen, och riksdagenföljde utskottet.Genom olika beslut av regeringen begränsadesDomstolsutredningens uppdrag, och uppdraget skulle inte längre omfatta enöversyn av domstolsväsendets organisation. Utredningen avlämnade betänkandet(SOU 1991:106) Domstolarna inför 2000-talet, vari behandlas frågor omarbetsfördelningen mellan domstolar och förvaltningsmyndigheter,arbetsfördelningen mellan de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna, frågor om omprövning, överklagande och instansordningsamt slutligen vissa andra processuella frågor. Utredningens förslag gick bl.a.ut på att minska möjligheterna att onödigtvis processa i vårdnads- ochumgängesmål. Sålunda föreslog utredningen att frågor om verkställighet avavgöranden om vårdnad om barn och umgänge med barn skall handläggas avtingsrätterna i stället för av länsrätterna. Förslaget har remissbehandlats menhar inte lett till lagstiftning.År 1995 tillkallades en kommitté (domstolskommitté) med uppgift attgöra en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstolsväsendet.Förslag skulle lämnas till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet.En utgångspunkt för utredningen var att samverkan mellan olika slag avdomstolar på samma nivå skulle utvecklas betydligt. I de ursprungligadirektiven (dir. 1995:102) anges att en sammanslagning av ochRegeringsrätten liksom av hovrätter och kammarrätter kan komma i fråga. Itilläggsdirektiv (dir. 1997:50) har kommittén, utöver vad som sägs ide ursprungliga direktiven om utveckling av samverkan mellan domstolar på sammanivå, fått i uppgift att överväga lösningar som innebär en sammanläggning avtingsrätter och länsrätter. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:22) har uppdragethelt begränsats på så sätt att det inte längre skall omfattadomstolsväsendets yttre organisation utan endast avse frågor om domstolarnasberedningsorganisation samt notarie- och domarutbildningen. Uppdraget skallvara slutfört . Det grundmaterial som tagits fram om denyttre organisationen skall redovisas senast den 1 oktober 1998.I avvaktan på resultatet av domstolskommitténs arbete bör, enligt utskottetsmening, motion 1997/98:L6 yrkande 16 inte föranleda någon vidareåtgärd. Motionsyrkandet avstyrks således.MedlingDen rådgivning eller medling som kan erbjudas enligt den särskilda lagen(1973:650) om medling mellan samlevande har till ändamål att utjämnamotsättningar mellan en man och en kvinna som sammanlever eller har sammanlevt.Lagen tillkom i samband med att medlingen vid äktenskapsskillnad blevfrivillig. Medlaren har till uppgift att på lämpligt sätt ta reda påanledningen till motsättningarna och, i de fall en brytning är aktuell, rådgöramed parterna om möjligheten att fortsätta samlevnaden. Medlaren får inte yppavad han eller hon har erfarit under medlingen. Medlarna utses av länsstyrelsenefter hörande av kommunen, och det skall enligt lagen finnas minst två medlareför varje kommun. Medlaren är skyldig att försöka medla på begäran av manneneller kvinnan, om någon av dem är bosatt i den kommun för vilken medlaren harförordnats. Ersättning till medlaren betalas av kommunen.I propositionen pekas på det faktum att kommunerna sedan den 1 januari 1995är skyldiga att sörja för att familjerådgivning kan erbjudas dem som begär det.Sådan rådgivning är i huvudsak inriktad på att sammanlevande par skall få hjälpmed sin relation, och syftet är att bistå dem så att de kan hantera sinakonflikter, problem och krissituationer. Med familjerådgivningens utbyggnadsynes, enligt regeringens mening, medlingsinstitutet ha förlorat sin betydelse.Mot den bakgrunden föreslås i propositionen att lagen om medling mellansamlevande skall upphävas.Rolf m.fl. (kd) framhåller i motion 1997/98:L5 att man genom attunderlätta för föräldrar att hålla ihop gör de största insatserna för barnen.Att bryta den ökande skilsmässotrenden är därför enligt motionärerna en viktigpolitisk uppgift. Med förebyggande insatser och tidig hjälp när problem uppstårkan samhället bidra till att stärka familjebanden. Naturliga forum för ettsådant förebyggande arbete är enligt motionärerna mödravården, vårdcentraler,kyrkor och samfund, studieförbund och folkrörelser. Motionärerna begär etttillkännagivande om att man på olika sätt genom förebyggande åtgärder bör setill barnets bästa (yrkande 1). I motionen yrkas vidare att avslårregeringens förslag att upphäva lagen om medling mellan samlevande (yrkande 7).Utskottet är ense med motionärerna om vikten av att samhället ger stöd ochhjälp åt de par som står i begrepp att separera och som efterfrågar sådanhjälp. För ändamålet tillhandahåller samhället familjerådgivning, som består isamtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden ochfamiljer. Familjerådgivningen bedrivs yrkesmässigt och utgör en självständigverksamhetsgren med, såsom tidigare redovisats, högt sekretesskydd för deuppgifter som lämnas i samband med rådgivningen. Det kan enligt utskottet pågoda grunder antas att familjerådgivningen övertagit den roll sommedlingsinstitutet spelade. Av propositionen framgår också attmedling har använts i mycket begränsad utsträckning . Eftersomde kommunala medlarna sålunda inte längre synes fylla någon mer betydandefunktion anser utskottet, i likhet med regeringen, att lagen bör upphävas.Utskottet tillstyrker med det anförda propositionens förslag i fråga omupphävande av lagen om medling mellan samlevande. Motion 1997/98:L5 yrkande 7avstyrks.När det gäller förebyggande arbete vill utskottet också peka på denföräldrautbildning som samhället tillhandahåller. En särskild utredare harnyligen haft regeringens uppdrag att föreslå hur stödet till föräldrar i formav föräldrautbildning och andra verksamheter för föräldrar med barn iförskoleåldern och skolåldern kan utvecklas och stimuleras. Hösten 1997överlämnade utredaren betänkandet (SOU 1997:161) Stöd i föräldraskapet.Betänkandet innehåller utredningens överväganden och förslag angåendeutformningen av föräldrautbildningen och andra verksamheter som kan fungera somstöd för föräldrar i deras föräldraskap.Enligt utskottets mening bör avvakta resultatet av regeringensöverväganden med anledning av betänkandet Stöd i föräldraskapet, och någottillkännagivande med anledning av motion 1997/98:L5 är inte behövligt. Ävenyrkande 1 i motion 1997/98:L5 avstyrks.Lagtekniska frågorLagrådet har påtalat vissa samordningsproblem som uppkommer genom införandet avden nya portalparagrafen om hänsynen till barnets bästa i 6 kap. 2 a § FB.Bestämmelsen föreslås bli införd som bl.a. redan gällandeföreskrifter om att hänsyn skall tas till barnets bästa behålls i en radenskilda stadganden. Vid den av utskottet anordnade offentliga utfrågningenframkom även kritiska synpunkter, bl.a. från (), på den ivissa avseenden bristfälliga samordningen av olika regler om hänsynstagandetill barnet.Kerstin och () delar i motion 1997/98:L6Lagrådets farhågor om de samordningsproblem som uppkommer då portalparagrafeninförs som redan existerande föreskrifter om hänsynen till barnetsbästa behålls i enskilda stadganden. Sådana redan existerande kompletterandebegrepp innebär enligt motionärerna en menlig nivåreglering av grundbegreppet.Motionärerna hemställer om ett tillkännagivande beträffande behovet av enskyndsam språklig översyn av 6 kap. FB i syfte att åstadkomma en bättreöverensstämmelse med (yrkande 1). Vissa ändringar böremellertid enligt motionärerna genomföras . Sålunda yrkas att riksdagenskall besluta om ändringar dels av reglerna om umgänge i 6 kap. 15 § andra ochfjärde styckena FB (yrkande 5), dels av bestämmelserna om hämtning vidverkställighet i 21 kap. 3 § andra och tredje styckena FB (yrkande 17), så attlagtexten bättre anpassas till grundprincip om hänsynen tillbarnets bästa.I propositionen anges att har för avsikt att göra enspråklig och redaktionell översyn av 6 kap. FB. För det fall det skulle visasig att en liknande översyn är påkallad såvitt avser 21 kap. FB, förutsätterutskottet att även en sådan kommer till stånd. I avvaktan på resultatet av denöversyn som har förutskickats i propositionen, bör några sådana ändringar somföreslås i motion 1997/98:L6 inte komma i fråga. Inte heller är det, enligtutskottets mening, behövligt med något sådant tillkännagivande som begärts imotionen.Med det anförda föreslår utskottet att bifaller propositionen i nubehandlade delar (6 kap. 15 § och 21 kap. 3 § FB) och avslår motion 1997/98:L6yrkandena 1, 5 och 17.Under beredningen av proposition 1997/98:7 har utskottet uppmärksammat att enredigering bör ske även i 14 kap. 5 § FB. beslutade omändringar i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag, varvid bl.a. lagensrubrik ändrades till lagen om finansieringsverksamhet (prop. 1996/97:114, bet.FiU26, rskr. beslutades om följdändringar i bl.a. 13 kap. 5 §FB (SFS 1997:458). Ändringarna trädde i kraft . Någonmotsvarande följdändring vidtogs inte i 14 kap. 5 § FB, varför nämnda paragrafnu bör ändras i enlighet med det av utskottet i bilaga 3 framlagda förslaget.En annan åtgärd som bör vidtas gäller de i proposition 1997/98:134 föreslagnaändringarna i FB (lagförslag 6), som är följdändringar föranledda av denändrade regionindelning för skatteförvaltningen som redan tagitställning till med anledning av ett förslag i budgetpropositionen för år 1998.Ändringarna avser bl.a. 6 kap. 17 b § FB, vilken paragraf antas i förevarandeärende.IkraftträdandeDe föreslagna lagändringarna var avsedda att träda i kraft den 1 april 1998.Den upphävda lagen om medling mellan samlevande skulle enligt förslaget docktillämpas i fråga om medling som påbörjats före utgången av . Någrasärskilda övergångsbestämmelser i övrigt föreslås inte, utan de nyabestämmelserna skall enligt förslaget tillämpas fullt ut fr.o.m.ikraftträdandet.I flera motioner yrkas att ikraftträdandet senareläggs för att erforderligtid skall ges mellan riksdagsbeslut och ikraftträdande. m.fl. (s)hemställer i motion 1997/98:L4 att beslutar att lagändringarna skallträda i kraft (yrkande 1). Lagen om medling mellan samlevande,som föreslås upphävd, skall enligt motionärerna dock tillämpas i fråga ommedling som påbörjats före utgången av (yrkande 2).Även m.fl. (m) anser i motion 1997/98:L8 att ikraftträdandet avde föreslagna ändringarna i FB bör flyttas fram till (yrkande4).Tanja Linderborg m.fl. (v) anför i motion 1997/98:L9 att den 1 september 1998är en lämpligare tidpunkt för ikraftträdandet (yrkande 10).Utskottet kan för sin del konstatera att riksdagsbehandlingen avpropositionen inte kunnat avslutas före den tidpunkt för ikraftträdande somregeringen föreslagit. Med hänsyn till att det är angeläget att den nyalagstiftningen träder i kraft möjligt, men också till att erforderligtid behövs för jämförelsevis omfattande informations- och utbildningsinsatseroch andra förberedelser, förordar utskottet att ikraftträdandetidpunktenbestäms till . När det gäller lagen om medling mellansamlevande bör lagen upphöra att gälla vid utgången av ochalltjämt tillämpas i fråga om medling som har inletts före utgången avseptember 1998. Motionerna 1997/98:L4 yrkandena 1 och 2, 1997/98:L8 yrkande 4samt yrkande 10 i motion 1997/98:L9 bör inte föranleda någon ytterligareåtgärd.Övriga frågorInom har utarbetats en konvention rörande barns rättigheter.Europeiska konventionen om utövandet av barns rättigheter, som öppnades förundertecknande , är avsedd att vara ett komplement till FN:sbarnkonvention och skall hjälpa länderna att implementera påett riktigt sätt. Syftet med är att förbättra barnetsställning i familjerättsprocesser.I motion 1997/98:So801 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att skall ratificera konvention omutövandet av barns rättigheter (yrkande 1).Sverige har numera undertecknat . Enligt uppgift kanvissa lagstiftningsåtgärder vara påkallade innan konventionen kan ratificeras.En departementspromemoria för införlivande av konventionen med svensk rättövervägs inom Regeringskansliet.Mot bakgrund av de åtgärder på området som förbereds inomRegeringskansliet saknas, enligt utskottets mening, skäl för attvidta någon åtgärd med anledning av yrkande 1 i motion 1997/98:So801.Motionsyrkandet avstyrks.Motion 1997/98:L6 av och () innehållerockså en begäran om ett tillkännagivande om ensamstående fäders situation.Många frånskilda män med barn berövas sin föräldraroll som deförlorar anknytningen till familj, släkt och vänner. Många män klarar dettadåligt, vilket inte sällan leder till att de råkar in i missbruk med ohälsa ochkriminalitet som följd. Kunskapen om männens svåra och utsatta situation ärenligt motionärerna otillräcklig. Problemen och orsakernahärtill måste klarläggas, liksom de samhällsekonomiska konsekvenserna. Därefterbör enligt motionärerna lämpliga åtgärder vidtas för att förbättra männenssituation (yrkande 18).Utskottet har förståelse för de synpunkter som förts fram i motionen. Det ärsålunda väl belagt att män som separerat är exponerade för risk att drabbas avproblem av olika slag och att ohälsotalet för dessa män är högre än hos fleraandra grupper i samhället. Olika insatser för dessa män, såsom krisbearbetningm.m., kan därför vara värdefulla såväl ur ett mänskligt som ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Utskottet vill också påminna om att enarbetsgrupp om papporna, barnen och arbetslivet (Pappagruppen) haft regeringensuppdrag att överväga olika frågeställningar rörande fädernas situation och attFolkhälsoinstitutet följer frågan om de frånskilda fädernas förhållanden,varvid bl.a. institutet anordnat konferenser i ämnet.Utskottet förutsätter att följer frågan ävenfortsättningsvis och, för det fall åtgärder skulle visa sig behövliga,initierar sådana. Härmed avstyrker utskottet motion 1997/98:L6 yrkande 18.Vissa frågor som rör forskning och statistik om barn och familj tas upp imotion 1997/98:L11 av m.fl. (mp). Motionärerna påpekar att denexisterande skilsmässostatistiken inte säger hela sanningen om separationer iparförhållanden, eftersom endast äktenskapsskillnader registreras. Inte hellervisar statistiken hur många barn som berörs av en separation. Mot dennabakgrund efterlyser motionärerna en förbättrad statistik när det gäller barnoch separationer (yrkande 4). Vidare framhålls i motionen att kunskap saknas omförhållandena för de barn vars ena eller båda föräldrar är intagna i fängelse.Även i dessa hänseenden bör statistik tas fram (yrkande 5). Slutligen ansermotionärerna att regeringen bör initiera forskning om de faktorer somomöjliggör frivilliga överenskommelser i fråga om vårdnad, boende och umgänge(yrkande 6). I motionen begärs tillkännagivanden i enlighet med vad som sålundaanförts.I sammanhanget kan nämnas att i sitt betänkande (SOU 1997:116)Barnets bästa i främsta rummet pekat på att ratificering avbarnkonventionen innebär ett åtagande för staten att följa upp hur barn har detoch hur de påverkas av offentliga beslut inte bara på statlig nivå utan ocksåpå regional och lokal nivå. I regeringens skrivelse med redovisning av arbetetmed de allmänna barnfrågorna (skr. 1997/98:79) anförs mot den bakgrunden attkunskaperna om barn behöver förstärkas ytterligare. Detta innebär enligtregeringen att vi behöver bygga upp en bra basstatistik, att vi behöver merkunskap om särskilda frågor av vikt för barn och att vi behöver öka vårakunskaper om situationen för barn och ungdomar i olika delar av landet. Avskrivelsen framgår vidare att regeringen har gett iuppdrag att utarbeta ett förslag till basstatistik om barn och deras familjer.Arbetet skall framför allt inriktas på att kunna beskriva barnsfamiljeförhållanden.När det gäller barn med föräldrar i fängelse har pekat på attäven dessa barn har rätt till en regelbunden och personlig kontakt med sinaföräldrar. Problemen för dessa barn har också uppmärksammats alltmer avKriminalvårdsstyrelsen, och viss verksamhet pågår i syfte att underlätta förbarn och föräldrar att ha kontakt med varandra . Utskottetkan vidare upplysa att uppdragit åtKriminalvårdsstyrelsen och att gemensamt göra en översyn avförhållandena för barn vars föräldrar är intagna i häkte ellerkriminalvårdsanstalt. Förslag till åtgärder och författningsändringar skalldärvid lämnas, och uppdraget skall redovisas senast den 1 december 1998.Vad härefter gäller motionsyrkandet om ytterligare forskning erinrarlagutskottet om att socialutskottet vid behandlingen av regeringens proposition1996/97:5 Forskning och samhälle även behandlat och avstyrkt en motion om barnoch familj. framhöll därvid i sitt av godkändabetänkande /97:SoU6 att svensk forskning om barn och familj har stor breddoch är spridd över ett stort antal forskningsdiscipliner och institutioner.Variationer i probleminriktning är därmed ganska omfattande. Socialutskottetdelade regeringens inställning, som den kommit till uttryck iforskningspropositionen, att det är viktigt med en kontinuerlig och bredforskning om barns villkor och att det är särskilt angeläget att öka kunskapenom utsatta barns förhållanden. I betänkandet konstaterades att regeringen redani flera olika sammanhang hade uppmärksammats på behovet av forskning på dettaområde.I sammanhanget bör också nämnas att det vid den offentliga utfrågningenupplysts att såväl som bedriverundersökningar som tar sikte på de mest problematiska vårdnadstvisterna. Motbakgrund av vad som sålunda redovisats anser utskottet att någon riksdagensåtgärd inte är påkallad med anledning av motion 1997/98:L11 yrkandena 4-6, ochutskottet avstyrker bifall till motionsyrkandena.Utöver vad utskottet anfört i det föregående föranleder propositionerna ochmotionerna inte några uttalanden från utskottets sida. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1997/98:L9 yrkande 1,res. 1 (v)2. beträffande vikten av samarbetssamtalatt avslår motionerna 1997/98:L11 yrkandena 2 och 10 samt1997/98:So629 yrkande 12,res. 2 (mp)3. beträffande särskilda familjenämnderatt avslår motionerna 1996/97:A707 yrkande 5 och 1997/98:L5 yrkande6,4. beträffande samtalsledarnaatt avslår motionerna 1996/97:A806 yrkande 11, 1997/98: L6 yrkande12, 1997/98:L11 yrkandena 9 och 11 samt 1997/98:A804 yrkande 17,5. beträffande obligatoriska samarbetssamtal m.m.att med avslag på motionerna 1997/98:L5 yrkande 5, 1997/98:L7 yrkande1, 1997/98:L9 yrkande 2, 1997/98:L11 yrkande 8 och 1997/98:So801 yrkande 9antar 6 kap. 18 § i regeringens förslag till lag om ändring iföräldrabalken,res. 3 (c, mp)res. 4 (v)6. beträffande sekretess vid samarbetssamtalatt avslår motion 1997/98:L10 yrkande 5,7. beträffande samarbetssamtal och familjerådgivningatt avslår motion 1997/98:L11 yrkandena 18 och 19,res. 5 (mp)8. beträffande utvärdering av samarbetssamtalatt avslår motion 1997/98:L10 yrkande 4,9. beträffande gemensam vårdnad mot en förälders viljaatt med avslag på motionerna 1997/98:L5 yrkande 2, 1997/98:L8 yrkande2, 1997/98:L9 yrkande 5 samt 1997/98:L10 yrkandena 1 och 2 antar 6 kap. 5§ i regeringens förslag till lag om ändring i ,res. 6 (m)res. 7 (v)10. beträffande utformningen av 6 kap. 2 a § föräldrabalkenatt med avslag på motionerna 1997/98:L9 yrkande 3 samt 1997/98:L11yrkandena 12 och 13 antar 6 kap. 2 a § i regeringens förslag till lag omändring i ,res. 8 (v)res. 9 (mp)11. beträffande vikten av gemensam vårdnadatt avslår motionerna 1996/97:L407, 1996/97:So636 yrkande 1,1996/97:So658 yrkande 6 i motsvarande del, 1996/97:A819 yrkande 2,1997/98:L11 yrkande 1, 1997/98:So629 yrkande 14, 1997/98:A805 yrkande 2och 1997/98:A806 yrkande 19 i motsvarande del,12. beträffande utvärdering av gemensam vårdnadatt avslår motion 1997/98:L11 yrkande 14,res. 10 (mp)13. beträffande vårdnadstvister m.m.att avslår motionerna 1996/97:L420, 1996/97:A806 yrkande 10,1997/98:L415, 1997/98:A804 yrkande 16 och 1997/98:A808 yrkande 3,14. beträffande gemensam vårdnad som enda alternativatt avslår motion 1996/97:L418 yrkande 1,15. beträffande gemensam vårdnad för ogifta föräldraratt avslår motionerna 1997/98:L6 yrkande 4, 1997/98:L7 yrkande 2,1997/98:L9 yrkande 4, 1997/98:L11 yrkandena 3, 15 och 16, 1997/98:L407samt 1997/98:So801 yrkande 8,res. 11 (c, fp, mp)res. 12 (v)16. beträffande mor- och farföräldrar som vårdnadshavareatt avslår motionerna 1996/97:L408 och 1996/97:L412,17. beträffande styvförälder som vårdnadshavareatt avslår motion 1997/98:L421,res. 13 (v)18. beträffande vårdnaden om barn i familjehematt avslår motion 1997/98:So613 yrkande 6,res. 14 (mp)19. beträffande adoption av barn i familjehematt avslår motion 1997/98:So613 yrkande 7,res. 15 (mp)20. beträffande utövande av vårdnadenatt avslår motionerna 1997/98:L6 yrkande 3 och 1997/98:L9 yrkande 6,res. 16 (fp, v)21. beträffande barnets boende och samarbetssamtalenatt avslår motion 1997/98:L7 yrkande 3,res. 17 (c)22. beträffande beslut om barnets boendeatt med avslag på motion 1997/98:L6 yrkande 2 antar 6 kap. 14 a § iregeringens förslag till lag om ändring i ,res. 18 (c, fp)23. beträffande barnets boende vid umgängessabotageatt avslår motion 1996/97:L418 yrkande 2,24. beträffande barnets folkbokföringatt avslår motion 1997/98:L7 yrkande 4,res. 19 (c)25. beträffande umgänge med barnatt avslår motion 1997/98:L5 yrkande 3,26. beträffande risker i samband med umgängeatt avslår motion 1997/98:L420,27. beträffande olovligt bortförande av barnatt avslår motion 1997/98:So674 yrkande 6,res. 20 (fp, mp)28. beträffande umgängessabotageatt avslår motionerna 1997/98:L6 yrkande 10 och 1997/98: L413,res. 21 (fp)29. beträffande samarbetssamtal inför en förälders flyttningatt avslår motion 1997/98:Sf264 yrkande 6,30. beträffande talerätt om umgängeatt med avslag på motionerna 1996/97:L402, 1996/97:L405, 1997/98:L6yrkande 9 och 1997/98:L7 yrkande 7 antar 6 kap. 15 a § i regeringensförslag till lag om ändring i ,res. 22 (c, fp, mp)31. beträffande annan kontakt än umgängeatt avslår motion 1997/98:L6 yrkande 6,res. 23 (fp)32. beträffande kontaktpersonatt avslår motion 1997/98:L6 yrkande 11,res. 24 (fp, v)33. beträffande upplysningar om barnetatt avslår motionerna 1997/98:L5 yrkande 4 och 1997/98:L8 yrkande 3,res. 25 (m, mp)34. beträffande umgängesavdragatt med avslag på motionerna 1997/98:L9 yrkande 7 och 1997/98:Sf264yrkande 4 antardels 7 kap. 4 § i regeringens förslag till lag om ändring iföräldrabalken,dels 23 § i regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,res. 26 (v)35. beträffande fördelning av resekostnaderatt med avslag på motion 1997/98:L6 yrkande 7 antar 6 kap. 15 b och17 §§ i regeringens förslag till lag om ändring i ,res. 27 (fp)36. beträffande stöd till umgängesresoratt avslår motionerna 1997/98:L9 yrkande 8, 1997/98:L11 yrkande 17och 1997/98:Sf264 yrkande 5,res. 28 (v, mp)37. beträffande samförståndsavtalatt med anledning av motionerna 1997/98:L6 yrkande 8 samt 1997/98:L7yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,38. beträffande socialnämndens godkännandeatt avslår motion 1997/98:L8 yrkande 1,res. 29 (m)39. beträffande delegationatt med avslag på motion 1997/98:L6 yrkande 13 antar 48 § iregeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),res. 30 (fp)40. beträffande utbildningsinsatseratt avslår motionerna 1997/98:L10 yrkande 3 och 1997/98: L11 yrkande7,res. 31 (mp)41. beträffande familjedomstolaratt avslår motionerna 1996/97:So658 yrkande 6 och 1997/98:A806yrkande 19 båda i motsvarande delar,42. beträffande behörighetskrav för domareatt avslår motion 1997/98:L6 yrkande 15,res. 32 (fp)43. beträffande interimistiska beslutatt med avslag på motion 1997/98:L6 yrkande 14 antar 6 kap. 20 § iregeringens förslag till lag om ändring i ,res.