bet · GM01NU2 · 1998-12-01 00:00:00 — år 1999.Utskottets ställningstagandeSom framgår av den lämnade redovisningen måsteregeringen göra en översyn av hela den gällandestödområdesindelningen, både när det gällernationella stödområden och EG:sstrukturfondsområden, eftersom nuvarandestödområden är godkända av Europeiska kommissionenendast t.o.m. . Även de nuvarandeinplaceringarna i tillfälligt stödområde upphör attgälla . Enligt uppgift från Närings-och avses inom kortförhandlingar upptas mellan kommissionen ochmedlemsländerna angående bl.a. stödområdesfrågorna.En dialog kommer således att initieras mellankommissionen och liksom mellan kommissionenoch övriga medlemsländer. Ett förslag beträffande nystödområdesindelning kan väntas i nästa årsbudgetproposition. Det pågående översynsarbetetanser utskottet vara ett motiv i sig för att inte nuvidta förändringar i stödområdessystemet.När det gäller förslaget i motion 1998/99:N274 (kd)att skall ha beslutsrätten i fråga omstödområdena konstaterar utskottet att det berördayrkandet är tillgodosett.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga underdetta avsnitt framlagda motionsyrkanden.Fasta resurser till m.m.MotionernaI två motioner begärs fasta statliga resurser tillFolkrörelserådet m.m.I kommittémotion 1998/99:N274 (kd) redovisas att ca3 500 lokala utvecklingsgrupper är knutna tillFolkrörelserådet, såväl i glesbygd som istorstädernas miljonprogramområden. Fasta resurserbör enligt motionärerna tillförsäkras bådeFolkrörelserådet och . Detär angeläget att resurserna inte stannar på centralnivå utan kanaliseras till utvecklingsgrupper ochbyalag. Vidare anser motionärerna att bildandet avett särskilt statligt skärgårdsråd skulle kunna varaett sätt att samordna olika statliga myndighetersverksamhet i skärgårdsområdena.Likartade önskemål framförs i motion 1998/99:N217(kd). Motionärerna erinrar om att haranvisat för ett femårigt programmed investeringsbidrag för omställning till hållbarutveckling. Resurser behövs för Folkrörelserådetsledning m.m. En satsning på perår vore väl använda pengar, menar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterFolkrörelserådet Hela skall leva har aktivtverkat för tillkomsten av lokala utvecklingsgrupper.År 1988 fanns det ca 500 lokala utvecklingsgrupper.Antalet har ökat till ca 3 400, varav knappt 3000 i gles- och landsbygdsområden, enligt vad somredovisas i den regionalpolitiska propositionen(prop. 1997/98:62). Där framhåller regeringen attFolkrörelserådet Hela skall leva har enviktig roll i arbetet med att främja lokalutveckling, kunskapsuppbyggnad ochinformationsspridning till regionala och lokalagrupper. Regeringen har därför beviljatFolkrörelserådet Hela skall leva utökaderesurser för och har för avsikt att underkommande år, inom ramen för anslaget förregionalpolitiska åtgärder, bevilja rådet 9,5miljoner kronor . Vidare har regeringen inyssnämnda proposition förklarat sin avsikt atttills vidare stödja med enhalv miljon kronor . Syftet är att möjliggöraen fördjupad samverkan mellan olika organisationer iskärgården. Finansieringen sker inom ramen föranslaget för regionalpolitiska åtgärder.Enligt regeringsbeslut om medel tillFolkrörelserådet () får medlen bl.a.användas till lokalt mobiliseringsarbete,informations- och kunskapsspridning, uppbyggande avoch stöd till regionala samverkansgrupper,projektverksamhet i överensstämmelse med deregionalpolitiska målsättningarna samt till rådetsegna administrationskostnader.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet medarbetsmarknadsutskottet, som behandlade likartademotionsyrkanden (bet.1997/98:AU11), att åtgärder för byautveckling ochuppmuntran av byalag är av stor betydelse för gles-och landsbygden. Som tidigare nämnts har regeringenmeddelat sin avsikt att finansiellt stödja såvälFolkrörelserådet som Skärgårdarnas Riksförbund.Något initiativ av i fråga om medel tilldessa verksamheter är enligt utskottets mening inteerforderligt. Utskottet är vidare inte berett attställa sig bakom att en ny statlig myndighet skallinrättas för samordningsändamål, såsom ett särskiltskärgårdsråd. Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet berörda motionsyrkanden.Pälsdjursuppfödning och regionalpolitiskt stödMotionenMiljöpartiet begär i motion 1998/99:MJ530 attregionalpolitiskt stöd inte skall kunna utgå tillpälsdjursuppfödning. Motionärerna anser attpälsdjursuppfödning är en näring som saknar stödfrån allmänheten och som är helt oacceptabel urdjuretisk synvinkel.Vissa kompletterande uppgifterPälsdjursuppfödning inkluderades bland deregionalpolitiskt stödberättigade verksamheterna imitten (prop. 1984/85:115, bet. AU1984/85:13). Regeringens motivering var att sådanverksamhet "har utvecklingsmöjligheter inomstödområdena och därmed kan bidra till att deregionalpolitiska målen uppnås".Flera motionsförslag om att pälsdjursuppfödninginte skall tillhöra de verksamheter som kan fåregionalpolitiskt stöd har tidigare avslagits avriksdagen med motivering att det kan finnas skäl attse över området för stödberättigad verksamhet isamband med planerat utredningsarbete (bet.1994/95:AU13).Våren 1996 togs stödet till pälsdjursuppfödning uppi en fråga i (1995/96:410) av GudrunLindwall (mp). Hon var kritisk till stödet dels pågrund av att de statliga satsningarna påpälsdjursuppfödning hade lett till förluster avstatliga medel och inte uppfyllde tillväxtmålet,dels på grund av djurskyddssynpunkter. Dåvarandenäringsministern svarade bl.a.följande:Vad gäller stöd till pälsdjursuppfödning, liksomalla andra stödberättigade verksamheter, så måstebeslutande myndigheter naturligtvis beakta alla deregler som gäller för respektive verksamhet t.ex.djurskyddslagen. - - -Min principiella syn är att man bör vara försiktigmed att avgränsa vissa näringsgrenar från stöd,särskilt i ett ekonomiskt tillväxtperspektiv.Tillväxtföretag förekommer således inom allanäringsgrenar.Utskottets ställningstagandeSom konstateras i motion 1998/99:MJ530 (mp) ingårpälsdjursuppfödning bland de verksamheter som kan fåregionalpolitiskt stöd. Samtliga regler på detregionalpolitiska området ses emellertid över avRegeringskansliet med hänsyn till de nya riktlinjerför statligt stöd för regionala ändamål somEuropeiska kommissionen lagt fram . Desvenska reglerna måste ändras . EG:sriktlinjer innebär att det inte längre blir möjligtatt lämna regionalpolitiskt företagsstöd inom bl.a.jordbrukssektorn, till vilken pälsdjursuppfödningräknas.Viss anpassning till riktlinjerna har redan gjortsi det svenska strukturomvandlingsområdet. Iförordningen (1998:995) om regionalpolitisktföretagsstöd inom iSverige finns pälsdjursuppfödning inte med somstödberättigad verksamhet. kommer det- enligt de nya riktlinjerna för statligt stöd tillregionala ändamål som beslutat -över huvud taget inte att vara möjligt att beviljastöd till pälsdjursuppfödning.Utskottet anser att motionärerna i storutsträckning är tillgodosedda och avstyrker därmeddet aktuella yrkandet.En ny regionalpolitisk myndighetMotionenI motion 1998/99:N287 (s) föreslår motionärernainrättandet av en ny regionalpolitisk myndighet. Föratt stärka gles- och landsbygdsfrågornas ställningfinns det behov av att förändra myndighetsstrukturenpå området, anförs det. Motionärerna anser attNUTEK:s regionalpolitiska verksamhet bör flyttastill Glesbygdsverket.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det av stor vikt attmyndighetsorganisationen på det regionalpolitiskaområdet fungerar effektivt. Det kan inte uteslutasatt organisatoriska förändringar skulle kunnaeffektivisera verksamheten. Utskottet anser dockinte att den information som finns i motionen kan geett underlag för en säker bedömning av detta. Fråganom myndighetsorganisation kan komma att beröras isamband med kommande analys- och utredningsarbete.Utskottet avstyrker därmed motion 1998/99:N287 (s)Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utvecklingInledningAnslagen inom utgiftsområde 19 uppgick tillca . Utgiftsprognosen för år1998 ligger på ca 3,5 miljarder kronor.Regeringens förslag till anslag under utgiftsområde19 redovisas i bilaga. Sammanlagt tas elva anslagupp under detta utgiftsområde. Regeringsförslagetinnebär vissa ändringar i anslagsstrukturen jämförtmed innevarande budgetår, vilket framgår underrespektive anslagsrubrik i det följande.Utgiftsramen föreslås till ca ,vilket har tillstyrkts av finansutskottet (bet.1998/99:FiU1). Övriga partiers förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 19 fördelar sig påföljande sätt. Den av ochMiljöpartiet föreslagna utgiftsramen sammanfallermed regeringens förslag. Moderata samlingspartietsoch liberalernas förslag ligger lägre änregeringsförslaget; respektive500 lägre. ochCenterpartiets förslag ligger högre änregeringsförslaget: respektive500 högre.Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen A1 och A 8 med bemyndiganden att ikläda statenekonomiska förpliktelser vilket leder till utgifterunder kommande år.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt.Allmänna regionalpolitiska åtgärder (A 1)PropositionenFör föreslås ett nytt anslag, A 1 Allmännaregionalpolitiska åtgärder, uppgående till 950miljoner kronor. Till det nya anslaget föreslås ävenett bemyndigande för regeringen att under år 1999åta staten ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på ca 1,7miljarder kronor . Syftet medbemyndigandet är bl.a. att förbättraförutsättningarna för att långsiktigt kunna planeraanvändningen av regionalpolitiska medel, att kunnautnyttja anslaget på ett effektivare sätt, attundvika stora anslagssparanden på anslaget samt attförbättra uppföljningen och prognoserna inomområdet.Anslaget A 1 gäller anvisande av pengar tillföljande ändamål: regionala utvecklingsbidrag, lån till privata regionala investmentbolag, landsbygdsbidrag, stöd till kommersiell service, småföretagsstöd, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering (ett nytt ändamål inom anslageti enlighet med tidigare beslut: prop. 1997/98:62,bet. 1997/98:AU11), regional och central projektverksamhet, medfinansiering av strukturfondsprogram, vissa utgifter för beslutsgrupper knutna tillstrukturfondsprogram m.m., uppföljning och utvärdering, viss central utvecklingsverksamhet m.m.Huvuddelen av anslaget beräknas komma att användasav länsstyrelserna, eller i vissa fallsjälvstyrelseorganen, för dels olika former avföretagsstöd, dels medfinansiering avstrukturfondsprogram. Avsikten är attsjälvstyrelseorganen i berörda län skall kunnabesluta om medlen enligt samma riktlinjer som gällerför länsstyrelserna. Samtliga av de ändamål somangivits ovan gäller emellertid inte försjälvstyrelseorganen.En viss del av anslaget föreslås liksom förnärvarande kunna disponeras av och regeringen.Enligt propositionen bör det även fortsättningsvisvara en uppgift för regeringen att fördela anslagetmellan länen enligt en fördelningsnyckel som utgårfrån de regionala problemens svårighetsgrad och medsärskilt beaktande av medfinansieringsbehovet föråtgärder inom strukturfondsprogrammen samt beräknatbehov av medel för sysselsättningsbidrag. Detsärskilda anslaget för sysselsättningsbidrag harnumera upphört.MotionernaI kommittémotion 1998/99:N299 (m) anförs attföretagsstöd och andra bidrag i form av regionalautvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag m.m.successivt bör reduceras och ersättas med andraåtgärder, eftersom de snedvrider konkurrensen.Anslaget bör därför minskas med 250 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag.Centerpartiet föreslår i motionerna 1998/99:Fi210och 1998/99:N337 att ramen för utgiftsområde 19 höjsmed genom en överflyttning frånutgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Dessamedel skall huvudsakligen fördelas tilllänsstyrelserna för näringslivsutveckling ochsmåföretagarstöd. är tveksamt tillregeringens förslag om bemyndigande. Om riksdagenbeslutar att nedsättning av socialavgifterna ävenfortsättningsvis skall gälla för primärnäringarna iNorrland anser motionärerna att kostnaden, 90miljoner kronor, kan finansieras inom ramen för härföreslagna utökade medel.I motion 1998/99:Fi211 föreslås attanslaget minskas med 500 miljoner kronor.Motionärerna anför att partiet är en stark anhängareav en politik för ökad regional balans men ärkritiskt till nuvarande utformning av den lillaregionalpolitiken. Enligt motionärerna har systemetmed bidrag till företagsetableringar alltför oftamisslyckats. Även ett minskat anslag kommer att varatillräckligt stort för att täcka behoven för de mestutsatta kommunerna, anser motionärerna.Miljöpartiet anför i motion 1998/99:N325 attprincipiella skäl talar för att de regionalpolitiskabidragen bör minska och att vinsterna frånvattenkraft, skog och malm bör återföras till deområden där de skapats. Till dess så sker börregionalpolitiken finnas kvar och utvecklas. För attstärka kvinnors företagande bör anslaget ökas med 70miljoner kronor jämfört med regeringensförslag. Medlen bör omfördelas från anslaget A 11Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.Motionärerna begär vidare att skall geregeringen till känna en beräknad fördelning påanslag på utgiftsområdet Regional utjämning ochutveckling för budgetåren 2000 och 2001. För dessabudgetår föreslås ett resurstillskott på 100miljoner kronor vilket skall användas tillbyutvecklingsgrupper och kvinnligt företagande iglesbygd (anslaget A 1 Allmänna regionalpolitiskaåtgärder).Vissa kompletterande uppgifterEuropeiska kommissionen har lagt framriktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål.Sverige måste anpassa sina regionalpolitiska stödtill dessa riktlinjer . När detgäller risken för snedvridning av konkurrensen pågrund av de regionalpolitiska stöden harkommissionen anfört följande (Europeiskagemenskapernas officiella tidning 10.3.98):Kommissionen anser att regionalstöden kan fylla sinfunktion på ett effektivt sätt och att desnedvridningar av konkurrensen som är förbundna meddem därför kan försvaras om vissa principer ochregler följs. Den viktigaste av dessa principer äratt detta instrument har karaktären av undantag, ienlighet med andemeningen och ordalydelsen i artikel92. Dessa stöd är i själva verket tänkbara inomgemenskapen endast om de används sparsamt ochförblir koncentrerade till de minst gynnadeområdena. Om stöden skulle bli vanligare och regelsnarare än undantag, skulle de inte längre fungerasom incitament och deras ekonomiska effekter skulleupphöra. skulle de snedvrida marknadensfunktion och försämra effektiviteten i gemenskapensekonomi som helhet.Det kan tilläggas att artikel 92, tillvilken ovanstående text hänvisar, handlar om vilkaslag av statliga stöd som är förenliga med dengemensamma marknaden. Två punkter i artikeln är avintresse i detta sammanhang (punkterna 3a och 3c).Som förenligt med den gemensamma marknaden kanenligt artikeln anses dels stöd för att främja denekonomiska utvecklingen i regioner därlevnadsstandarden är onormalt låg eller där detråder allvarlig brist på sysselsättning, dels stödför att underlätta utveckling av vissanäringsverksamheter eller vissa regioner, när detinte påverkar handeln i negativ riktning i enomfattning som strider mot det gemensamma intresset.Landsbygdslån (A 2)PropositionenAnslaget disponeras för landsbygdslån som beviljasav länsstyrelserna och självstyrelseorganen. Underår 1998 används anslaget även för regionalautvecklingslån, vilka beviljas av berördalänsstyrelser och självstyrelseorgan, ochregeringen. När stödformen regionalt utvecklingslånupphör kommer motsvarandekreditbehov att tillgodoses främst genom lån frånStiftelsen och FöretagspartnerAB. Anslaget föreslås uppgå till 30 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Täckande av förluster på grund av kreditgarantierinom regionalpolitiken (A 3)PropositionenAnslaget disponeras av . Systemetmed kreditgarantier inom regionalpolitiken upphördeden och ersattes med landsbygdslån.Från anslaget betalas utgifter för att infriastatliga garantier enligt ett antal äldreförordningar och enligt den nu gällande förordningen(1994:577) om landsbygdsstöd och stöd tillkommersiell service. Regeringen föreslår ett anslagpå 11 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Ersättning för nedsättning av socialavgifter (A 4)PropositionenAnslaget disponeras av för atttäcka bortfall av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter. För vissa näringsgrenar inomstödområde 1 och de nordliga delarna av stödområde 2är procentsatsen för arbetsgivaravgifter ochegenavgifter nedsatt med 8 procentenheter.Europeiska kommissionen har ännu inte godkänt dennastödform.Regeringen har därför beslutat att låta utvärderastödformen. Bland annat skall dess effektivitetjämföras med övriga regionalpolitiska stödformerriktade till näringslivet i de nämnda regionerna.Vissa näringsgrenar skall inte längre varastödberättigade fr.o.m. enligtbeslut av (prop. 1997/98:62,bet. 1997/98:AU11). Regeringen har därför gjortbedömningen att anslaget bör uppgå till 320miljoner kronor, vilket är en minskning med 95miljoner kronor jämfört med innevarande budgetår.MotionernaI tre motioner, 1998/99:N274 (kd), 1998/99:N327 (c)och 1998/99:N337 (c), yrkas på en återgång till detidigare reglerna för nedsättning av socialavgifteri vissa branscher. Motionärerna anser attnedsättningen bör kvarstå även efter den 1 januari1999 för jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jaktoch fiske samt viss personlig serviceverksamhet. Imotion 1998/99:N274 (kd) begärs attanslaget skall höjas med jämförtmed regeringens förslag för att täcka de kostnadersom skulle uppstå vid en återgång av reglerna.Vidare föreslås i motion 1998/99:N255 (c) attarbetsgivaravgifterna minskas förnystartade kooperativa företag. Som försöksområdenföreslår motionären och ,vilka har olika företagstraditioner. Inom ramen förde lokala utvecklingsavtalen börarbetsgivaravgifterna kunna sänkas med 5procentenheter under två år.Vissa kompletterande uppgifterSyftet med nedsättningen av socialavgifter är attkompensera främst näringslivet i inlandför bestående konkurrensnackdelar i form av en litenlokal marknad, gleshet, ogynnsammaklimatförhållanden och långa avstånd. Lagen omnedsättning av socialavgifter omfattar vissa angivnaslag av verksamheter. I stödområde 1 omfattas flerverksamheter än i det övriga stödområdet.Nedsättningen är tidsbegränsadt.o.m. utgiftsåret 2000.Enligt beslut skall vissa avde i lagen nämnda verksamheterna, nämligen jord- ochskogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samtannan personlig serviceverksamhet, inte längre varastödberättigade fr.o.m. . I enreservation (c, fp, v, mp, kd) begärdes attregeringens förslag skulle avslås och att de nämndanäringsgrenarna även fortsättningsvis skulleomfattas av systemet med nedsatta avgifter.Regeringen uppdrog till , , att utvärderastödformen nedsatta socialavgifter. Uppdraget gälleratt- utvärdera vilka tillväxt- ochsysselsättningseffekter den regionalpolitiskastödformen nedsatta socialavgifter har påstödberättigade företag,- utvärdera om det på ett tydligt sätt kan beläggasatt stödformen nedsatta socialavgifter har enhögre effektivitet än andra regionalpolitiskastödformer riktade till näringslivet, kartlägga vilka avståndsberoende merkostnadertjänsteföretagen i olika stödområden har samt hurstora merkostnaderna är.Syftet med utvärderingen och kartläggningen är attunderlätta för statsmakterna att bedöma vilkaregionalpolitiska stödformer som på mest effektivasätt stöder näringslivet i de regionalpolitiskt mestprioriterade områdena samt ge underlag till depågående överläggningarna med EG-kommissionenbeträffande nedsatta avgifter. Kommissionen har, försitt ställningstagande, begärt en kartläggning sompåvisar hur stora avståndsberoende merkostnadertjänsteföretag inom stödområde 1 respektivestödområde 2 har. Kartläggningen skall rapporterasmed förtur och resterande del av uppdraget senastden 31 december 1998.I maj 1998 har regeringen informerat länen omförutsättningarna för de regionala tillväxtavtalen,som avses utgöra instrument inom den regionalanäringspolitiken. En grundtanke är att inte anslånågra nya statliga medel utan att använda vissaanslag i statsbudgeten på ett effektivare sätt.Vidare uttalades att det finns en möjlighet fördeltagande parter att till regeringen lämna förslagom regelförändringar, dock inte inom regelverken förskattepolitik eller arbetsrätt. Alla län harbeslutat att påbörja arbete med att ta framregionala tillväxtavtal.Transportbidrag (A 5)PropositionenAnslaget disponeras av för regionalpolitiskttransportbidrag. Regeringen föreslår med hänsyn tillutvecklingen inom transportsektorn och en bedömningav konjunkturen att anslaget skall uppgå till 345miljoner kronor.MotionernaI motion 1998/99:N249 (s) föreslås att , som ären utpräglad inlands- och glesbygdskommun med enmycket stor befolkningsminskning, förs tilltransportstödets zon 5. Vidare behövs det enligtmotionärerna en definition av förädlade ochoförädlade trävaror, eftersom de föreslagna reglernaär olika för dessa båda kategorier.I motion 1998/99:N260 (m) anförs atttransportbidrag behövs när transporten överstiger251 km. När de av beslutade förändringarnaträder i kraft innebär det atttransportbidrag utgår först vid avstånd på minst 401km, påpekas det.Vissa kompletterande uppgifterTransportbidrag regleras i förordningen (1980:803)om regionalpolitiskt transportbidrag. Bidrag lämnasför transport inom ett stödområde som utgörs avNorrbottens, , ochVästernorrlands län samt delar av ,och . Detta stödområde indelasi fem transportbidragszoner, där zon 1 innebär lägststödnivå. Bidraget kan avse godstransporter påjärnväg eller i yrkesmässig trafik på väg. Bidraglämnas med mellan och avtransportkostnaderna, beroende på i vilken zonverksamheten bedrivs samt transportavståndet. Lägstabidragsberättigade transportavstånd är 251 km.Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:62,bet. 1997/98:AU11) om vissa förändringar vad gällerzonindelning och nivåer på transportbidraget. Föratt reducera kostnaderna skall transportbidragszon 1upphöra som kravet på lägstabidragsgrundande transportavstånd höjs till 401 km.När det gäller oförädlade trävaror införs en vissbegränsning av bidraget. Utgångspunkten var attregeringen ville stimulera till ökad vidareförädlinginom trävarubranschen. Regeringen ansåg att detkunde vara lämpligt att lämna bidrag för transporterav oförädlade trävaror upp till 30 000 m³ per helåri transportbidragszonerna 2 och 4. För förädladeträvaror var däremot inga begränsningar aktuella.Regeringen informerade i propositionen om att deföreslagna förändringarna i transportbidraget träderi kraft under förutsättning attEG-kommissionen lämnar sitt godkännande.Glesbygdsverket (A 6)PropositionenFör föreslås ett anslag för Glesbygdsverketpå . De övergripande målen förGlesbygdsverket skall kvarstå, men inom ramen förföreslagna resurser avser regeringen att i dialogmed ytterligare precisera verketsuppgifter och verksamhetsmål.Inga motioner har väckts på detta område.Statens institut för regionalforskning (A 7)PropositionenInstitutet inledde under ett nyttforskningsprogram. Programmet kom i gång senare änberäknat, vilket lett till ett relativt högtanslagssparande på . För år 1999föreslår regeringen ett anslag på ca 8 miljonerkronor.Inga motioner har väckts på detta område.Europeiska regionala utvecklingsfonden (A 8)PropositionenAnslaget disponeras av och vissa länsstyrelserför utbetalningar från EG:s regionalfond.Regionalfonden är en av EG:s fyra fonder somdelfinansierar 23 strukturfondsprogram inom målen 2,5b och 6 samt vissa av de s.k.gemenskapsinitiativen. Anslaget föreslås uppgå till782 för år 1999.Regeringen föreslår att det införsett bemyndigande för det nu aktuella anslaget. Detinnebär att utbetalande myndigheter får göraåtaganden som medför utgifter, vilkaberäknas falla ut inom den totalaramen för innevarande programperiod (1995-1999).