bet · GL01LU16 · 1998-03-10 00:00:00 — Motionärenbegär ett tillkännagivande av denna innebörd (yrkande 3).Utskottet har senast vid 1991/behandlat motioner med begäranom upphovsrättsligt skydd för folkmusik. I sitt av godkändabetänkande /92:LU5 avstyrkte utskottet bifall till motionerna. Utskottetanförde i frågan följande.Med anledning av de nu aktuella motionerna vill utskottet än en gång strykaunder att upphovsrättslagen gäller för alla former av litterärt ochkonstnärligt skapande och således också för folkmusik. Likaså skyddas de sombearbetar och framför folkmusik. förhåller det sig obestridligen såatt åtskilliga verk inom folkmusiken faller utanför det skydd somupphovsrättslagen ger. En orsak härtill kan vara att skyddstiden, frånupphovsmannens död, gått till ända. En annan anledning kan vara att verket intekan tillskrivas någon viss upphovsman därför att det har kommit till genomlångvarig utveckling i en viss trakt och under medverkan av en obestämd kretsmänniskor. I dessa hänseenden skiljer sig emellertid inte folkmusiken frånandra former av konstnärligt skapande. För t.ex. många verk inom den seriösamusiken som allmänt utnyttjas har skyddstiden gått till ända, och inom jazzenär det inte ovanligt att verk saknar kända upphovsmän. Någon anledning till attjust folkmusiken skulle ges ett mera långtgående upphovsrättsligt skydd änandra konstnärliga alster kan utskottet inte finna. Inte heller i övrigt hardet enligt utskottets mening framkommit några omständigheter som föranlederutskottet att frångå sin tidigare bedömning av spörsmålet. Utskottet vidhållersålunda sin uppfattning att några särskilda regler om skydd för folkmusik intebör införas. En annan sak är att det kan finnas anledning att i ett vidareperspektiv överväga huruvida skyddet för litterära och konstnärliga verk börförbättras med hänsyn till de intressen som gör sig gällande på bl.a.musikområdet. Denna fråga faller dock utanför ramen för det nu aktuellaärendet.Utskottet, som inte har någon annan uppfattning i frågan, avstyrker bifalltill motion Kr304 yrkande 3.Skydd för s.k. programformatI två motioner ställs krav på en översyn av den upphovsrättsliga lagstiftningeni syfte att stärka skyddet för s.k. programformat. Begreppet programformat harbeskrivits som ?the common, unifying features appearing in each programme of atelevision or radio series? (se Karnell, TV-spel och upphovsrätt - om skyddet iSverige för ett slags ?formats?, till , s. 489).I motion K310 av m.fl. (c) anförs att en allt starkaretrend inom TV-mediet är handeln med internationella programformat, dvs. enprogramidé för program med dess samtliga komponenter. De flesta avunderhållningsprogrammen, även i , bygger på köptainternationella format. Enligt svensk lag har ett format inte ett heltäckandeimmaterialrättsligt skydd som ett verk som skyddas avupphovsrättslagstiftningen. Inom den internationella TV-industrin har dockpraxis för skydd av format skapats genom en betydande handel medformaträttigheter mellan produktionsbolag och TV-kanaler. Den svenskalagstiftningen bör enligt motionärerna ses över för att dessa programformatskall få ett starkare skydd. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 11).Detsamma begärs i motion L805 av m.fl. (c) (yrkande 3 delvis).Utskottet kan konstatera att programformat, i den mening som motionärernabeskriver, inte kan behandlas som ett enhetligt begrepp. Detta torde nämligenkunna innefatta allt från relativt obearbetade idéer om uppläggningen ochinriktningen på en programserie till väl genomarbetade programkoncept,innefattande manus, musik, kostym, rekvisita, dekoranvisningar m.m. Beroende påvad ett enskilt programformat består av, kan det således redan enligt gällanderegler vara upphovsrättsligt skyddat i flera avseenden. Såvitt utskottet kanbedöma har den omfattande handeln med programformat som motionärerna beskriverutvecklats på marknadsmässiga villkor och på avtalsmässiga grunder, i principoberoende av vilket upphovsrättsligt skydd som skulle kunna åberopas för deenskilda objekten. Något reellt behov av ett sådant utökat skydd sommotionärerna synes förorda föreligger därför, såvitt utskottet kan bedöma,inte. Inte heller i övrigt kan utskottet finna några skäl för att justprogramformaten skulle ges ett mer långtgående upphovsrättsligt skydd än vadsom gäller för konstnärliga alster i övrigt.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna K310 yrkande 11och L805 yrkande 3 (delvis).Upphovsrätt och motion L802 av () anförs att upphovsrätten blir alltviktigare och värdefullare, som den har blivit alltmer global genomden snabba IT-utvecklingen, särskilt när det gäller Internet. Det gällanderegelsystemet fungerar enligt motionären hjälpligt i stora delar, medan det påviktiga punkter är helt otillfredsställande. Detta leder till ett ofrånkomligtbehov av en bred utredning av upphovsrätten i den nya IT-världen och en globalharmonisering av det regelverket. I motionen erinras om att lagutskottet redanvåren 1993 framhöll att den tekniska utvecklingen har accelererat i en alltsnabbare takt efter upphovsrättslagens tillkomst, vilket i mångahänseenden innebär att lagreglerna har tillkommit under delvis andraförhållanden än dem under vilka de numera skall tillämpas. Enligt vad utskotteti det sammanhanget anförde ger denna omständighet lagstiftaren ett särskiltansvar att vaka över att det lagstadgade upphovsrättsliga skyddet inte urholkasav i och för sig välkomna tekniska framsteg. Utskottet utgick därför från attregeringen uppmärksamt skulle följa utvecklingen på området och ta de initiativsom är påkallade för att det upphovsrättsliga skyddet skall tjäna sina syften(bet. 1992/93:LU44). Motionären erinrar vidare om att utskottet under våren1996 underströk nödvändigheten av att i det internationella arbetet medkraft driver de upphovsrättsliga frågor som är angelägna från svenskutgångspunkt (utskottets yttrande till trafikutskottet med anledning avproposition 1995/96:125 Åtgärder för att bredda och utveckla användningen avinformationsteknik, 1995/96:LU4y). Enligt vad som sägs i motionen harregeringen varit passiv. Det är därför, enligt motionärensmening, nu hög tid att göra en bred utredning av upphovsrätten iinformationssamhället. Därigenom kan den svenska positionen i det nödvändigaglobala harmoniseringsarbetet på upphovsrättsområdet fastställas. Motionärenbegär ett tillkännagivande med denna innebörd.Även i motion L805 av m.fl. (c) pekas på att den tekniskautvecklingen inte minst på informationsområdet reser en rad frågor om detupphovsrättsliga skyddet. Upphovsrätten och skyddet för intellektuellaäganderätter kan utsättas för betydande påfrestningar genom digitaliseringenoch den nya tekniken medför enligt motionärerna att det är svårt förrättighetshavare och upphovsmän att behålla kontrollen över sina rättigheteroch användningen av sina verk. Regeringen bör därför i det internationellasammanhanget såväl som i den nationella lagstiftningen verka för ett ökatimmaterialrättsligt skydd i upphovsrättslagen. Detta bör regeringen ges tillkänna yrkande 3 (delvis).Utskottet har, senast , vid behandling av motioner med liknandeinriktning som de nu aktuella understrukit att lagstiftningen sedan längebygger på internationella konventioner och att IT-utvecklingen i en allt högregrad kräver att de nödvändiga rättsliga åtgärderna får största möjligaacceptans. Detta betyder, enligt vad utskottet uttalade, att tyngdpunkten i desvenska aktiviteterna på området måste fokuseras på det arbete sombedrivs inom EU och på det internationella planet (bet. 1996/97:LU12).Det internationella konventionsarbetet på upphovsrättsområdet bedrivshuvudsakligen inom för den intellektuella äganderätten,(), ett FN-organ med säte iGenève. slutfördes vid en diplomatkonferens ett omfattandearbete inom ramen för verksamhet med att uppdatera förskydd av litterära och konstnärliga verk. Vid konferensen antogs tvåtilläggskonventioner, vilka utgör de första stegen mot att på en global nivåanpassa upphovsrätten till den digitala miljön. Den ena av de nyakonventionerna rör den egentliga upphovsrätten och den andra producenternas ochde utövande konstnärernas rättigheter. har skrivit på de bådatilläggskonventionerna och avsikten är att samtliga EU:s medlemsstater skallratificera konventionerna . Även gemenskapen kommer att ratificera föregen del, eftersom konventionerna innehåller sådant som faller inom desskompetens.Frågan om antagandet av ytterligare ett tilläggsprotokoll som skall tatillvara de utövande konstnärernas rätt i anslutning till audiovisuellaproduktioner behandlades vid diplomatkonferensen , utan att dedeltagande nationerna kunde enas om att anta några regler. fortsätteratt inom driva frågan.EG-kommissionen lade fram en grönbok om upphovsrätten och närståenderättigheter i informationssamhället. Efter ett omfattande samrådsförfarande harkommissionen nu följt upp grönboken genom att presenteraett förslag till direktiv om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt ochnärstående rättigheter i informationssamhället (KOM (97) 628). Behovet avytterligare harmoniseringsåtgärder av upphovsrätten på den inre marknaden samten anpassning av dessa rättigheter till de nya utmaningar som digitaliseringoch multimediaprodukter innebär, har starkt betonats av berörda parter underden beredningsprocess som föregått direktivförslaget. Enligt direktivförslagetkrävs vissa omedelbara lagstiftningsåtgärder på gemenskapsnivå på grund avfrågornas betydelse för den inre marknaden. Det gäller skyddet förmångfaldiganderätten, rätten till överföring till allmänheten, tekniskaåtgärder och information som gäller förvaltningen av rättigheterna samtspridningsrätten av fysiska exemplar, inbegripet principen om konsumtion avrättigheterna. I direktivförslaget har inarbetats de lagändringar som krävs förtillträde till de båda . Förslaget, som kommer attbli föremål för samrådsförfarande med , skall behandlas avministerrådet under mars 1998.I sammanhanget kan vidare nämnas att EG aktivt driver frågan om eninternationell överenskommelse om skydd för databaser.Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats kan utskottet konstatera att detbåde inom EG och på det internationella planet pågått - ochalltjämt pågår - ett omfattande arbete med att anpassa de upphovsrättsligareglerna till de nya krav som digitaliseringen och informationsteknikenställer. Det är väl känt att aktivt och med framgång verkar i dessasammanhang. Som utskottet tidigare framhållit i dessa sammanhang är detofrånkomligt att tyngdpunkten i de svenska aktiviteterna på området i framtidenmåste fokuseras på det arbete som bedrivs inom EG och på andra internationellaplan. Utskottet utgår från att regeringen inom EG och i det internationellasamarbetet verkar för ett ökat upphovsrättsligt skydd i linje med vad somförespråkas i motionerna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna L802 och L805yrkande 3 (delvis).Skyddet för immateriella rättigheterRätten till immateriella rättigheter skyddas genom ett system av olikasanktioner av såväl straff- som civilrättslig karaktär. Den som gör ett intrångi en ensamrätt kan därför drabbas av påföljder i form av straff ochskadeståndsansvar. En domstol kan vidare i vissa fall vidta åtgärder för attförebygga ett fortsatt intrång.I två motioner begärs åtgärder från sida i syfte att öka skyddetför immateriella rättigheter. I motion N274 av m.fl. (kd) anförsatt kopiering av produkter och varumärken är ett allt större problem och attlagstiftningen därför bör skärpas på det området (yrkande 14 delvis).I motion L805 av m.fl. (c) anförs att villkoren för uppfinnareoch innovatörer allmänt sett är dåliga och bör förbättras. Villkoren för demsom arbetat upp de betydande värden som det immaterialrättsliga skyddetrepresenterar står enligt motionärernas mening inte i proportion till densamhällsnytta och betydelse för sysselsättningen som uppfinningarnarepresenterar. En allmän översyn av bestämmelserna i upphovsrättslagen,patentlagen, varumärkeslagen, mönsterskyddslagen och växtförädlarrättslagen börgöras med utgångspunkt att förbättra villkoren för uppfinnare och innovatörer.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1).Utskottet avstyrkte motionsyrkanden med samma inriktning . godkända betänkande 1996/97:LU12 anförde utskottet bl.a. följande.Vid ett ställningstagande till de nu aktuella motionerna bör enligtutskottets mening beaktas att så sent som beslutat omväsentligt skärpta åtgärder mot intrång i de immateriella ensamrätterna (prop.1993/94:122, bet. Genom beslutet, som innebar ändringar ivarumärkeslagen, upphovsrättslagen, patentlagen, mönsterskyddslagen,växtförädlarrättslagen, firmalagen och lagen om kretsmönster ihalvledarprodukter, har domstolarna nu möjligheter att vid vite förbjudafortsatt intrång inom hela det immaterialrättsliga området. Genom ändringar avskadeståndsbestämmelserna på det industriella rättsskyddets område harrättighetshavarnas ställning vid intrång förstärkts. Genomgående har vidareinförts regler som innebär att ersättning skall betalas för utnyttjande avensamrätten och för den ytterligare skada som intrånget kan ha medfört.Skadeståndets storlek kan bestämmas med hänsyn till omständigheter av annat änrent ekonomisk betydelse. Också straffbestämmelserna ändrades så attintrång som begås av grov oaktsamhet är straffbara även på det industriellarättsskyddets område. Vidare höjdes maximistraffet för intrång i deindustriella ensamrätterna från fängelse till fängelse i två år.Därutöver infördes regler om straff för försök och förberedelse till intrång ide nämnda rättigheterna. De privaträttsliga säkerhetsåtgärderna på varumärkes-,växtförädlar- och firmarättens områden förstärktes i så måtto att ocksåapparater, redskap m.m. som använts vid olovlig tillverkning utan att självavara föremål för rättsskyddet kan bli föremål för säkerhetsåtgärder. Den nyalagstiftningen trädde i kraft den 1 juli 1994.Utskottet kunde mot bakgrund av det redovisade konstatera dels att man påhela det immaterialrättsliga området i har samma skydd för ensamrättersom i många andra europeiska länder, dels att man fått till stånd ett så gottsom enhetligt sanktionssystem på hela det immaterialrättsliga området.Mot bakgrund av vad utskottet sålunda anförde vid föregående behandling avmotsvarande motionsyrkanden, finner utskottet inte något skäl för attnu ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna N274 yrkande 14 (delvis) och L805 yrkande 1.Utvärdering av reglerna om droit de suiteSedan några år ankommer det på utskotten att i större utsträckning än tidigarefölja upp beslut och att medverka till att utvärderingar avresultatet av verksamheter inom respektive utskotts beredningsområde kommertill stånd (se delbetänkande 1993/94 Reformerariksdagsarbetet 1 och bet. 1993/94:KU18). har sedan hösten 1993bedrivit flera utvärderingsprojekt och utskottet beslöt att inledatre nya projekt. Ett av dem gällde en utvärdering av reglerna om droit de suitei upphovsrättslagen. Det franska begreppet droit de suite är den vedertagnabeteckningen för en till upphovsrätten knuten ersättning till bildkonstnärernär deras verk vidareförsäljs. Ett svenskt uttryck som används ärföljerätt.Genom ändringar i lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk(1960:729) infördes sådana bestämmelser i . De nyabestämmelserna innebär att en konstnär har rätt till en ersättning på avförsäljningspriset - om detta överstiger av basbeloppet - när hanskonstverk vidareförsäljs yrkesmässigt (basbeloppet är för ).Rätten till sådan ersättning gäller alla konstverk utom alster av brukskonstsom har framställts i flera identiskt lika exemplar. Rätten till ersättning,som finns under hela verkets skyddstid, är personlig och kan inte överlåtas.Ersättningsrätten kan bara göras gällande av en organisation som företräder ettflertal upphovsmän på området och preskriberas om organisationen inte kräverden ersättningsskyldige försäljningen ägde rum.Många - men inte alla - länder inom EU har någon form av bestämmelser omföljerätt. Att ersättningssystemen skiljer sig åt har inom EG ansetts kunnainverka negativt på den gemensamma marknadens funktion. Mot den bakgrunden ladekommissionen fram förslag till ett direktiv om upphovsmannensrätt till ersättning vid vidareförsäljning av originalkonsverk, KOM (96) 97.Förslaget behandlas i en rådsarbetsgrupp.I den proposition som ligger till grund för de nuvarande svenska reglerna omdroit de suite fanns inga närmare uppgifter om hur uppbörd och distribution aversättningarna skulle hanteras. I lagstiftningsärendet pekade utskottet därförpå några betydelsefulla förutsättningar för att avgiftssystemet skall fungerasom en upphovsrättsligt grundad inkomstkälla för konstnärerna och derasarvingar. Ett effektivt och smidigt samarbete måste etableras med konsthandeln.Den totala avgiftsvolymen måste vara tillräckligt stor för att bära deadministrativa kostnaderna för systemet. En grundläggande förutsättning ärvidare, framhöll utskottet, att rutinerna för att inkassera och dis-tribueraersättningarna kan göras effektiva utan att de blir resurskrävande (bet.1995/96:LU1).I mars 1996 ansåg utskottet att det borde vara möjligt att inom ramen för ettsärskilt utvärderingsprojekt ta in information om hur den praktiska hanteringenär organiserad, särskilt vad gäller uppbörd och distribution av ersättningar.När en redovisning av föreligger kunde det enligtutskottets mening finnas anledning att närmare undersöka och bedöma systemetsekonomiska effektivitet mot bakgrund av de uttalanden som utskottet gjorde närde nya bestämmelserna antogs.Utskottet uppdrog åt en arbetsgrupp att genomföra utvärderingsprojektet.Arbetsgruppen, som bestått av ledamöter, sammanlagt sju, från samtliga inomutskottet representerade partier, inledde sitt arbete under hösten 1996.Gruppen har sammanträtt vid fyra tillfällen och till sammanträdena har bjuditsin dels företrädare för konstnärsorganisationerna BUS (Bildkonst Upphovsrätt iSverige) och KIF () för att lämna synpunkter påreglerna om droit de suite samt informera gruppen om arbetet med uppbörden ochdistributionen av avgifterna. Vidare har företrädare för , och införarbetsgruppen lämnat synpunkter, liksom företrädare för () och Konstnärsförbundet.BUS, som representerar ca 4 000 konstnärer, är den organisation som införikraftträdandet av den nya lagstiftningen om följerätt hade förberett ochorganiserat sin verksamhet för att administrera inkasseringen ochdistributionen av ersättningsbeloppen. Några månader efter det att BUS startatsin verksamhet, bildades en ny organisation, KIF, för att bedriva sammaverksamhet. KIF har sedermera ändrat sin firma till för droit de suite upphovsrätt i (DUR). Den nyaorganisationen uppgavs vid starten ha ca 750 medlemmar, i huvudsak anslutnatill . DUR:s etablering har föranlett fem rättsliga processerom rätten att administrera avgifterna. har i en dommeddelad funnit att såväl BUS som DUR har rätt att ta inersättningarna. Den domen har överklagats och målet ligger iSvea hovrätt i väntan på avgörande.Arbetsgruppen har funnit att det inte framstår som meningsfullt att gå vidaremed utvärderingsarbetet så länge de rättsliga processerna pågår och rättslägetdärmed är ovisst när det gäller förutsättningarna för inkasseringsverksamheten.I likhet med arbetsgruppen anser utskottet att projektet nu bör avslutas, menatt utvärderingsarbetet på nytt bör kunna tas upp när inkasseringsverksamhetenhar fått fastare former. beträffande kostnaderna för patentansökningatt avslår motionerna 1997/98:L801 yrkande 1 och 1997/98: L805yrkande 2,res. 1 (m, c, mp)2. beträffande patentintrångsförsäkringatt avslår motionerna 1997/98:L801 yrkande 2, 1997/98: L804,1997/98:N247 yrkande 10 samt 1997/98:N274 yrkande 14 (delvis),3. beträffande prioritetsrättenatt avslår motion 1997/98:L801 yrkandena 3 och 4,res. 2 (m)4. beträffande patent på biotekniska uppfinningaratt avslår motionerna 1997/98:L805 yrkande 6, 1997/98: L809 yrkandena1 och 2, 1997/98:K715 yrkande 11, 1997/98:Jo511 yrkandena 11-13,1997/98:Jo542 yrkandena 9 och 10 samt 1997/98: Jo543 yrkande 11,res. 3 (c, v, mp)5. beträffande patentintrångatt avslår motion 1997/98:L806,6. beträffande bruksmönsteratt avslår motion 1997/98:L805 yrkande 4,res. 4 (c)7. beträffande växtförädlarrättatt avslår motion 1997/98:L805 yrkande 5,res. 5 (c, v, mp)8. beträffande upphovsrätt för vissa översättningaratt med anledning av motion 1997/98:L808 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. beträffande avgifter för vissa offentliga framförandenatt avslår motion 1997/98:L803,10. beträffande porträttfotografieratt avslår motion 1997/98:L807,11. beträffande folkmusikatt avslår motion 1997/98:Kr304 yrkande 3,12. beträffande programformatatt avslår motionerna 1997/98:L805 yrkande 3 (delvis) och1997/98:K310 yrkande 11,res. 6 (c, fp, mp)13. beträffande upphovsrätt och informationsteknikatt avslår motionerna 1997/98:L802 och 1997/98:L805 yrkande 3(delvis),14. beträffande skyddet för immateriella rättigheteratt avslår motionerna 1997/98:L805 yrkande 1 och 1997/98: N274yrkande 14 (delvis).res. 7 (m, c, fp)den 10 mars 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), IngerSegelström (s), (), (), (),(), () och de (). Kostnaderna för patentansökning (mom. 1)(), (), (m), (),(), () och de ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Mot bakgrund?och på s. 9 slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det i hög grad otillfredsställande attkostnaderna för att ansöka om patentskydd är så höga att de innebär problem förenskilda uppfinnare och småföretagare. Även om frågan, enligt vad som ovanredovisats, övervägs i olika sammanhang, är det angeläget att åtgärder vidtasskyndsamt för att komma till rätta med situationen. En modell som enligtutskottet bör övervägas är att införa någon form av differentierade avgifter,innebärande en anpassning till de enskilda uppfinnarnas och de mindreföretagens förhållandevis begränsade möjligheter att bära nuvarande kostnader.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionerna L801yrkande 1 och L805 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande kostnaderna för patentansökningatt med bifall till motionerna 1997/98:L801 yrkande 1 och1997/98:L805 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. Prioritetsrätten (mom. 3), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottet,som? och slutar med ?och 4? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att förlänga det s.k.prioritetsåret från till förslagsvis 24 månader.Härigenom skulle man underlätta för sökanden att finna olika lämpligasamarbetspartner inom landet eller utomlands. Vidare skulle en sådanförlängning innebära bättre förutsättningar för den enskilde uppfinnaren att fåfram produktions- och finansieringsformer och ta ställning till om patent skallsökas även i andra länder, vilket medför extra kostnader.I samband med en förlängning av prioritetsfasen måste givetvis tiden föroffentliggörandet av patent också utsträckas från för närvarande 18 månadertill 24 månader. Enligt utskottets mening bör man från svensk sida ocksåinternationellt verka för att en harmonisering av de internationella reglernakommer till stånd i enlighet med det anförda.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion1996/97:L801 yrkandena 3 och 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande prioritetsrättenatt med bifall till motion 1997/98:L801 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Patent på biotekniska uppfinningar (mom. 4)(), (), () och BirgittaCarlsson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottet kan?och på s. 15 slutar med ?yrkande 11?