bet · GL01BoU8 · 1998-02-19 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet fem motioner väckta om grundvattenskydd, kretsloppsanpassning av va-systemet samtom avvittringens konsekvenser. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Tre reservationer har fogats till betänkandet. I betänkandet behandlas de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna1997/98:Bo218 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utarbeta ny lagstiftning om va-system för enekologiskt hållbar utveckling,1997/98:Bo404 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen bör tainitiativ till att reda ut hur frågan om nybyggarnas rättigheter hanterats.1997/98:Bo516 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utfasning av dagens vattentransportbaserade toalettsystem tillett ekologiskt hållbart toalettsystem,4. att beslutar om en sådan ändring i hälsoskyddslagen att den gerutrymme för andra toalettlösningar än vattentransportbaserade.1997/98:Bo543 av Per m.fl. (mp) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till ändring i va-lagen för att möjliggöra utveckling mot ettnärsaltkretslopp i enlighet med vad i motionen anförts.1997/98:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om grundvattenfrågorna. GrundvattenskyddI motion 1997/98:A455 (fp) avhandlas olika frågor om de skärgårdsboendeslivsbetingelser. Bland de naturresursrelaterade problem som dennabefolkningskategori möter är tillgången till sött grundvatten av storbetydelse. I motionens yrkande 13 förordas därför ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om vissa grundvattenfrågor. Motionärerna anseratt de förslag som lämnats i utredningen om en ny vattenadministration (SOU1997:99) skall bli tillämpliga på skärgårdens vatten och att ett skärgårdensvattenvårdsförbund bildas.Det utredningsbetänkande som nämns i motionen är ett delbetänkande frånutredningen om avrinningsområden och behandlar främst frågan om inrättandet aven avrinningsområdesbaserad vattenadministration. Motivet för detta förslag ärde krav som kan förväntas om EU antar föreliggande förslag till ett ramdirektivför vatten. I utredningen föreslås att delas in i cirka tioavrinningsdistrikt bestående av flera avrinningsområden, kustområden meddirektavrinning till havet samt kustvattenområden. Regeringen har för avsiktatt presentera sin syn på utredningens förslag i den miljöpolitiska propositionsom är aviserad till april.I sammanhanget bör även erinras att frågan om skärgårdarnasdricksvattenproblem behandlades i delbetänkandeReglering av vattenuttag ur enskilda brunnar (SOU 1994:97). Utredningen hadebland annat till uppgift att presentera förslag till ändringar i lagstiftningensom ger förutsättningar för att bättre bemästra problemen med överuttag ochdärav följande vattenbrist, saltvatteninträngning och andra olägenheter.Utredningen förordade främst lösningar genom frivilliga överenskommelser menäven vissa ändringar i hälsoskyddslagen som gick ut på att kommuner i syfte atthindra uppkomst av olägenheter för människors hälsa skall ges möjlighet attföreskriva krav på tillstånd eller anmälan för inrättande och användning av nyagrundvattentäkter i områden där knapphet på sött grundvatten råder eller kanbefaras uppkomma. Förslaget har sedermera arbetats in i miljöbalkspropositionen(9 kap. 10 §).Det i motionen använda begreppet vattenvårdsförbund omfattar olika ideellasammanslutningar som ägnar sig åt vattenfrågor. Till dessa kan även de i lag(1976:997) reglerade vattenförbunden räknas. Vattenvårdsförbundens aktiviteteroch framtida verksamheter diskuteras närmare i det slutbetänkande som i oktober1997 avgavs av utredningen om avrinningsområden (Miljösamverkan i vattenvården,SOU 1997:155). Vanligen ägnar sig dessa sammanslutningar åt den obligatoriskarecipientkontroll som regleras i miljöskyddslagen (1969:387) och mer sällan åtvattenplanering och hushållningsfrågor. I utredningen föreslås attvattenvårdsförbundens breda kunskaper bör kunna tas tillvara på ett bättre sätti kommunernas planeringsarbete. Utredningen föreslår därför att de görs tillobligatoriska remissinstanser.Utredningen förslår även att de i lag reglerade vattenförbunden ges ettbredare kompetensområde så att denna organisationsform blir tillämplig ävenbeträffande arbete med vattenkvalitetsförbättrande åtgärder. De förslag somutredningen presenterar läggs på en principnivå då utredaren anser att deexakta lagförändringar som förespråkas med nödvändighet måste anpassas tillmiljöbalkens slutliga utseende och den följdlagstiftning den genererar.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom en översyn avfrågan om organisationen av vattenadministrationen. Regeringen avser att underinnevarande redovisa sin syn på de förslag som presenterats avutredningen om avrinningsområden. Något tillkännagivande enligtförslaget i motionen är därför enligt utskottets mening inte nödvändigt.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion 1997/98:A455 (fp)yrkande 13 om en ny vattenadministration m.m.Ekologiskt hållbara va-lösningarI detta avsnitt behandlas motioner med förslag om miljöanpassning av va-system.Enligt motion 1997/98:Bo516 (kd) bör dagens vattentransporteradetoalettsystem ses som en parentes. bör enligt motionens yrkande 3 geregeringen till känna att inriktningen bör vara att arbeta för en utfasning avdagens vattentransportbaserade system och en övergång till ekologiskt hållbaratoalettsystem. Regeringen föreslås ge i uppdrag åt attutarbeta en strategi för detta systembyte. Motionärerna föreslår vidare att enändring görs i hälsoskyddslagens bestämmelser om avloppsanläggningar. Enligtmotionens yrkande 4 bör ändringen syfta till att ge utrymme åt andratoalettlösningar än vattentransportbaserade. Även i motion 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 5 föreslås ett tillkännagivande till regeringen i syfte atttillskapa en va-lagstiftning för en ekologiskt hållbar utveckling. Merdetaljerade krav på en ny kretsloppsanpassad va-lagstiftning återfinns i motion1997/98:Bo543 (mp). Dels efterfrågas utökade möjligheter för villkorande av ny-eller ombyggnad med att minst en viss andel av toalettavfallet källsorteras,dels att en differentiering av va-taxor till förmån för källsorterande va-system möjliggörs.Yrkanden av liknande karaktär behandlades av utskottet under förra (1996/97:BoU12, s. 12 f.). Utskottet anförde då att det vid Naturvårdsverketpågick ett arbete med inriktning mot kretsloppsanpassning av va-system och attresultatet av detta arbete borde avvaktas. projekt?Systemanalys-VA?, med i princip den inriktning mot ekologiskt anpassade va-system som motionärerna efterfrågat, befinner sig nu i slutskedet. I projektethar tillsammans med , , samt fem kommunerarbetat med att belysa miljömål, styrmedel och olika bedömningsverktyg somskall kunna utgöra en grund för det fortsatta arbetet med att kretsloppsanpassava-systemen.I en delredovisning till regeringen anförde Naturvårdsverketbl.a. att en ökad miljö- och kretsloppsanpassning av va-systemen fordrar enutbyggd samverkan över traditionella sektorsgränser såväl centralt som lokalt.En slutsats av det hittillsvarande arbetet är också att de lokalaförutsättningarna är av avgörande betydelse för val av lösning.Naturvårdsverkets projekt kommer att avslutas . Det kanförutsättas att resultaten av projektet kommer få betydelse i det fortsattaarbetet med att utveckla och introducera ekologiskt anpassade va-system.Vidare förekommer satsningar på kretsloppsanpassning av va-system inom ramenför projekt finansierade genom den s.k. kretsloppsmiljarden.Demonstrationsanläggningar inom småskalig va-teknik tillhör den typ av projektsom beviljats stöd. Som exempel kan nämnas att kommun får drygt 5miljoner kronor för ekologisk va-behandling. Kommunen skall anlägga ett nyttavloppsreningsverk där bland annat våtmark kommer att användas fördagvattenbehandling.Även inom ramen för regeringens satsning på lokala investeringsprogram förstöd till ekologisk omställning och utveckling finns ansökningar inom va-området. Flera kommuner har visat intresse, och bl.a. inom va-området finnsförslag på flera projekt som för tillbaka näringsämnen till kretsloppet.Övergödda sjöar och vattendrag skall åtgärdas. Våtmarker skall anläggas.Regeringen fattar beslut om vilka kommuner som får de förstabidragen.Beträffande den fråga om ändring av reglerna i hälsoskyddslagen som tas upp imotion 1997/98:Bo543 (mp) bör erinras om det förslag till miljöbalk (prop.1997/98:45) som bereds inom . I förslaget harhälsoskyddslagens bestämmelser om avloppsvatten inarbetats och samordnats medbestämmelserna om miljöfarlig verksamhet (se 9 kap. 7 §).Hälsoskyddsbestämmelserna görs mindre detaljerade än nuvarande regler och gesett mer detaljerat innehåll i förordningar och myndighetsföreskrifter.Innehållet i dessa utreds av . Ettbetänkande är att förvänta . Vidare överväganden omutformningen av de reviderade bestämmelserna kommer alltså att kunna görasunder detta beredningsarbete.Regeringen bereder även de förslag till ändringar i va-lagen som återfinns iden översyn som gjordes av (SOU 1996:168). Bland de frågorutredningen särskilt skulle pröva var möjligheten att anpassa avgifter ochtaxor till miljö- och naturresursförhållanden. Utredningen ansåg att det igällande lagstiftning redan finns möjligheter till lokala lösningar och att detmot den bakgrunden är för tidigt att ta upp frågan om en differentiering avavgifter för att tillgodose intresset av lokala, kretsloppsanspassade va-system.Bostadsutskottet anser liksom motionärerna att stor vikt måste läggas vidarbetet med att anpassa va-systemen till en långsiktigt hållbar utformning.Detta gäller både för de befintliga systemen och för de helt nya system därbästa tillgängliga miljöteknik kan väljas från början. Som motionärerna anförfinns behov av att ta fram mer kunskap på området och att utarbeta en strategiför en miljöanpassning av va-systemen. Utskottet utgår ifrån att arbetet sombedrivs vid liksom de praktiska erfarenheter som förväntasinom ramen för kretsloppsmiljarden och de lokala investeringsprogrammen kommeratt resultera i sådan kunskap. Resultatet av det pågående arbetet bör avvaktas.Med hänvisning till det anförda anser utskottet inte tillkännagivanden ienlighet med motion 1997/98:Bo516 (kd) yrkandena 3 och 4 och motion1997/98:Bo218 yrkande 5 vara erforderligt. Dessa motionsyrkanden avstyrkssåledes. En begäran om förslag till ny va-lagstiftning såsom föreslås i motion1997/98:Bo543 (mp) kan inte heller anses erforderlig. Även beträffande dettaförslag finns anledning att avvakta pågående överväganden.AvvittringenI motion 1997/98:Bo404 (v) yrkas på ett tillkännagivande om attinitiativ bör tas till en utredning av hur nybyggarnas rättigheter uppkomna isamband med avvittringen har hanterats. Särskilt nämns frågan om jakt- ochfiskerättigheternas fördelning.Avvittringen och dess konsekvenser behandlades ingående av under1989/. För en redogörelse om avvittringslagstiftningen hänvisastill betänkandet 1989/90:BoU12 (s. 2-5). som inhämtatremissyttranden från vissa myndigheter och organisationer anförde då bl.a.:Vad som framkommit i yttranden bl.a. från de rättsvårdande remissinstansernaoch vid utskottets beredning av ärendet ger inte belägg för attavvittringsförrättningarna inte skulle ha verkställts i enlighet med debestämmelser som gällde. Inte heller finns stöd för uppfattningen attavvittringshandlingarna saknas utom i något enstaka fall. Rättssäkerheten synesha varit väl tillgodosedd med de möjligheter som fanns för den enskilde attbevaka sin rätt och att få en överprövning till stånd av de fastställdautslagen och den slutliga utstakningen. I stort sett samtliga avvittringsutslagovan odlingsgränsen har varit föremål för sådana överprövningar.Bostadsutskottet konstaterade vidare att möjligheterna till missförstånd ärstora på grund av att frågorna kring avvittringarna är komplicerade. Utskottetföreslog därför att i ett tillkännagivande till regeringen skullebegära att informationsinsatser om avvittringen skulle vidtas. En informationsskrift, Avvittringarna i lappmarkerna, gavs år 1991ut av . När det gäller jakt- och fiskerättigheter isamband med avvittringsfrågor, som särskilt berörs i motionen, framgår av dennaskrift att den s.k. avvittringsstadgan inte innehåller några bestämmelser omavvittringens följder för den bofasta befolkningens jakt- och fiskerätt. Högstadomstolen har vid ett flertal tillfällen behandlat frågor om jakt- ochfiskerätt efter avvittringarna. De slutsatser man i informationsskriften drarav de aktuella rättsfallen är att den rätt att jaga och fiska på kringliggandemark som nybyggarna hade enligt äldre författningar inte gäller efteravvittringen, såvida inte rätten förbehållits i avvittringsutslaget. Anspråk pårätt till jakt och fiske på kronomark eller annans enskild mark grundad påurminnes hävd eller med hänvisning till de förordningar som regleradekolonialisationen av som anförts av en del fastighetsägare, har somregel inte godtagits av domstolarna.Motioner om avvittringarna har även behandlats avbostadsutskottet (1992/93:BoU12, s. 8 f., 1994/95:BoU1, s. 5 f.). I dessasammanhang har utskottet gjort bedömningen att frågor som i grunden rörrättsliga förhållanden inte kan lösas på annat sätt än genom domstolsprövning.Jordbruksutskottet behandlade under förra ett avvittringsanknutetyrkande avseende nybyggarnas fiske- och jakträttigheter (1996/97:Jo23 yrkande10). I 1996/97:JoU15 konstaterar utskottet att , Sametingetsoch av småviltjakten ochhandredskapsfisket ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen bereds iRegeringskansliet. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet mot bakgrund av attfrågorna ansågs få sin belysning inför de ställningstaganden som regeringeninom kort avsåg att redovisa för riksdagen.Regeringen har sedermera givit i uppdrag att utarbeta ett förslagtill förändringar av upplåtelsesystemet för rätt till småviltjakt och fiske påstatens mark ovanför odlingsgränsen. Uppdraget slutredovisas senast den 1 april1998.Avslutningsvis bör erinras att regeringen planerar att presentera avriksdagen begärda förslag om hur den avvittringsrelaterade frågan omäganderätten till ströängar skall hanteras.Enligt utskottets uppfattning har något nytt inte framkommit i den aktuellafrågan som bör påkalla ett annat ställningstagande i frågan från riksdagenssida. Några nya motiv till att tillsätta en utredning om avvittringenskonsekvenser för vissa enskilda fastighetsägares jakt- och fiskerättigheter harenligt utskottets mening heller inte presenterats i motionen. Beträffande densistnämnda frågan bör regeringens ställningstagande med anledning av ovannämnda uppdrag till avvaktas. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion 1997/98:Bo404 (v). beträffande en ny vattenadministration m.m.att avslår motion 1997/98:A455 yrkande 13,res. 1 (fp)2. beträffande ekologiskt anpassade va-systematt avslår motionerna 1997/98:Bo218 yrkande 5, 1997/98:Bo516yrkandena 3 och 4 samt motion 1997/98:Bo543,res. 2 (c, v, mp, kd)3. beträffande avvittringens konsekvenseratt avslår motion 1997/98:Bo404.res. 3 (v)den 19 februari 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), (), (), OweHellberg (v), (), Per (), (), CarinaMoberg (s), () och (). En ny vattenadministration m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med ?Enligt vad? ochslutar med ?ny vattenadministration m.m.? bort ha följande lydelse:De skärgårdsboendes färskvattenförsörjning är en fundamental förutsättningför möjligheterna att vidmakthålla ett livskraftigt året-runt-boende i våraskärgårdsområden. Utskottet anser att ytterligare ansträngningar måste göras isyfte att främja hushållningen med sött grundvatten i våra kustområden.De förslag som presenterats av utredningen om avrinningsområden avseendeupprättandet av en ny myndighetsstruktur för vattenadministration är ett steg irätt riktning. Eu:s stränga regler för skydd av såväl grund- som ytvatten har ioch med den föreslagna nyordningen större förutsättningar att få genomslag ipraktiken vilket utskottet såväl på kort sikt som ur ett långsiktigthushållningsperspektiv anser gagna hanteringen av skärgårdensdricksvattenförsörjningsproblem.De skärgårdsboendes problem med sin dricksvattenförsörjning kan emellertidinte enbart överlåtas åt den föreslagna avrinningsområdesbaseradevattenadministrationen. Med tanke på att kustvattenområdena enligt förslagetendast kommer att utgöra en del av ett avrinningsdistrikt som även omfattarstora fastlandsområden, befarar utskottet att skärgårdens problem inte ges denuppmärksamhet som erfordras. Ett sätt att råda bot på denna brist är att denföreslagna vattenadministrationen kompletteras med möjligheten att skapasärskilda samverkansorgan i områden där allvarliga förorenings- ellervattenhushållningsproblem förekommer. Det är utskottets mening att något ellernågra skärgårdsområden där problem med färskvattenförsörjningen är särskiltpåtagliga skulle kunna fungera som lämpliga pilotområden för tillskapandet avvattenvårdsförbundsliknande sammanslutningar i vilka särskilt uppmärksammas hurproblemet med brist på sött grundvatten skall hanteras. Sammanslutningarna börgrunda sig på frivillighet men deras verksamhet bör stimuleras genom särskiltavsatta medel.Utskottet är medvetet om det beredningsarbete som bedrivs inomRegeringskansliet med anledning av den aktuella sakfrågan. Det är dock enligtutskottets uppfattning nödvändigt att med särskild pregnans lyfta fram deskärgårdsboendes vattenförsörjningproblem. Det är därför motiverat attriksdagen med anledning av vad som anförs i motion 1997/98:A455 (fp) yrkande 13ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att de förslag om en nyvattenadministration m.m. som lämnats av utredningen om avrinningsområdenskyndsamt skall genomföras i skärgårdsområdena och att ett skärgårdensvattenvårdsförbund bildas.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande en ny vattenadministration m.m.att med anledning av motion 1997/98:A455 yrkande 13 som sin meningger till känna vad utskottet anfört.2. Ekologiskt anpassade va-system (mom. 2)(), (), Per () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med?Bostadsutskottet anser? och på s. 5 slutar med ?pågående överväganden? bort haföljande lydelse:I ett fungerande kretsloppssamhälle är vattnets cirkulation genomsamhällskroppen särskilt viktig att beakta. De system som skapas för produktionav dricksvatten och avloppsvatten måste präglas av en helhetssyn. Lineäralösningar där samhällsansvaret i allt väsentligt ofta upphör i och med att denmer eller mindre renade slutprodukten släpps ut i en naturlig recipient måsteundvikas. Det är angeläget att samhället tydligt ger uttryck för en ambitionatt skapa och vidmakthålla idén om ett kretsloppsstänkande. Såväladministrativa som ekonomiska styrmedel bör användas i syfte att främjaanvändande av kretsloppsbaserade lösningar. Möjligheter att villkora ny- ellerombyggnad med att viss andel av toalettavfallet källsorteras eller attdifferentierade va-taxor till förmån för källsorterande system tillämpas ärmöjliga handlingsalterantiv som närmare bör utvärderas.Synen på avloppsvattnet måste förändras mot ett resurstänkande där såväl dessvärmeenergiinnehåll, innehåll av näringsämnen som vattnet i sig tillvaratas.Den dominerande inställningen om att avloppsvatten är en i huvudsakvärdelös restprodukt måste mönstras ut. Staten har här ett stort pedagogisktansvar. Ett ansvar som kan axlas bland annat genom ökade satsningar på sådanmiljövänlig resursbevarande teknik som förmultningstoaletter ochurinavskiljande toalettsystem.Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att arbetet med attkretsloppsanpassa dagens i huvudsak vattentransportbaserade va-systempåskyndas. En utdragen utredningsprocess av olika handlingsalternativ börundvikas. Utskottet tvingas tyvärr konstatera att regeringen ännu intepresenterat den aviserade propositionen om va-lagen och därförheller inte presenterat ett helhetsgrepp på de i motionerna aktualiserade va-frågorna. Till detta bör fogas att den utredning av va-lagen som delvis skallligga till grund för propositionen saknar den grad av kretsloppsorienteratnytänkande som efterfrågas i motionerna.Utskottet anser det också viktigt att det nya kretsloppstänkandet får ettbrett genomslag i den nya , inte minst inom va-området. Den ijämförelse med den nuvarande miljö- och hälsoskyddslagstiftningen minskadedetaljeringsgraden i 9 kap. måste i det fortsatta arbetet med attskapa förordningar och föreskrifter knutna till det aktuella kapitlet ge ettvidgat utrymme för den typ av miljöanpassade va-system som motionärernaefterfrågar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet det motiverat att riksdagenger regeringen till känna att det fortsatta arbetet med en proposition om va-lagen bör ta sin utgångspunkt i vad som anförs i motionerna 1997/98:Bo516 (kd)yrkandena 3 och 4, 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 5 samt motion 1997/98:Bo543 (mp)om ekologiskt anpassade va-system. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ekologiskt anpassade va-systematt med anledning av motionerna 1997/98:Bo516 yrkandena 3 och 4,1997/98:Bo218 yrkande 5 samt motion 1997/98:Bo543 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.3. Avvittringens konsekvenser (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?motion 1997/98:Bo404 (v)? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning råder, trots vad som angivits ovan, inte sällanen besvärande oklarhet om nybyggarättlingarnas rättigheter i södra de utredningar, informationsinsatser eller den domstolspraxis somutvecklats kan anses ha skapat klarhet i frågan om avvittringsförrättningarnasgenomförande och om innebörden av de rättigheter som tillskapats genom dessaförrättningar.Frågan om vem som har rätten till jakt- och fiske ovan odlingsgränsen är enav de frågor som inte är tillfredsställande klarlagd. Det är enligt utskottetsmening djupt olyckligt att nybyggarättlingar och samer tvingas uppleva att detman uppfattar som rättigheter baserade på den fortfarande gällandeavvittringsstadgan eller på urminnes hävd mer eller mindre helt urholkats meddagens lagstiftning och hur den tillämpats.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening angeläget att riksdagentar förnyade och mer kraftfulla initiativ för att den aktuella frågan skallklarläggas. informationsinsatser har uppenbarligen inte varit tillfyllest vilket ytterligare motiverar såväl en fördjupad utredning av frågornasom en bred insats för att klara ut eventuella missuppfattningar. Frågor omavvittringens konsekvenser är, som angivits ovan, av mycket komplex naturvilket kan ha bidragit till en bristande överensstämmelse mellan statens ocholika befolkningens syn på frågan.Med hänvisning till vad som anförs i motion 1997/98:Bo404 (v) omavvittringens konsekvenser anser utskottet det väl motiverat att somsin mening till regeringen ger till känna att frågan om nybyggarnas rättigheternärmare utreds.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande avvittringens konsekvenseratt med anledning av motion 1997/98:Bo404 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Grundvattenskydd 2Ekologiskt hållbara va-lösningar 3Avvittringen 5Hemställan 6Reservationer.........................................71. En ny vattenadministration m.m. (mom. 1) 72. Ekologiskt anpassade va-system (mom. 2) 83. Avvittringens konsekvenser (mom. 3) 9