bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över avregleringenskonsekvenser för den regionala balansen iinrikesflyget (avsnitt 12).1998/99:T705 av och (båda c)vari yrkas att hos regeringen begärförslag till en närmare utformning av ett system medstatlig upphandling av regionalpolitiskt viktigaflygtrafiktjänster för att sänka flygpriserna tilloch från (avsnitt 14).1998/99:T706 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den kommandeupphandlingen av regional- och sjukvårdspolitisktmotiverad interregional flygtrafik i frånår 2000 (avsnitt 14).1998/99:T707 av och (båda s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av förlängning av start- ochlandningsbanan vid (avsnitt 12).1998/99:T909 av (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär attMiljöteknikdelegationens uppdrag utvidgas så attteknikupphandling av miljöanpassade mindre bussarkan genomföras (avsnitt 15).1998/99:T910 av (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att påskynda införandet avtekniker som minskar tunga fordons hälsovådligautsläpp (avsnitt 15).1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas22. att beslutar om fördelning av anslaginom utgiftsområde 22 i enlighet med vad i motionenanförts (avsnitt 8).1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) variyrkas18. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationerenligt bilaga 2 i motionen (avsnitt 8).1998/99:N337 av m.fl. (c) vari yrkas19. att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn avnuvarande regler för skyltning ianslutning till väg (avsnitt 9). Anslagsfrågor inom utgiftsområde 22KommunikationerInledningI avsnitten 1-7 redovisas regeringens ochmotionernas förslag till medelsanvisningar inom utgiftsområdet. I avsnitt 8redovisas utskottets ställningstagande till dessaförslag. De yrkanden som behandlas är:- proposition 1998/99:1, utgiftsområde 22, yrkande23,- motion T217 yrkandena 10 och 15 av MarianneSamuelsson m.fl.(mp),- motion T220 yrkandena 42 och 47 av Per-RichardMolén m.fl.(m),- motion T221 yrkandena 1-10 av . (m),- motion T222 yrkandena 20-21 av ochElver Jons-son (båda fp),- motion T223 yrkande 49 av m.fl.(kd),- motion T229 yrkande 2 av m.fl. (v),- motion T230 yrkandena 1 och 3 av . (c),- motion T310 yrkande 1 av m.fl.(m),- motion T313 av m.fl. (c),- motion T620 av och (båda c),- motion Fi210 yrkande 22 av m.fl.(c),- motion Fi211 yrkande 18 av LarsLeijonborg m.fl. (fp).1 Vägverket1.1 Anslaget A 1 : AdministrationFrån anslaget finansieras kostnader för ledning,ekonomiadministration, personaladministration,planering och uppföljning av verksamheten,expertstöd internt, intern utveckling samt övrigakostnader som ej är direkt hänförliga tillVägverkets produkter och tjänster.Regeringen föreslår ett ramanslag på 1,1 miljarderkronor. Beloppet är något lägre än det som anvisatsför innevarande budgetår. Regeringen framhållervikten av att söker begränsa sinakostnader för administration och förvaltning.1.2 Anslaget A 2 Väghållning ochstatsbidragFör innevarande budgetår har under anslaget anvisats11,med följande av regeringenbestämda fördelning på anslagsposter:--------------------------------------------------Område Anslagspost Belopp(miljonerkronor)--------------------------------------------------Sektorsuppgifter 776--------------------------------------------------Myndighetsuppgifter 430--------------------------------------------------Statligväghållning--------------------------------------------------Investeringar inationell plan2 334--------------------------------------------------Investeringar i 1 900länsplaner--------------------------------------------------Drift och 5 279underhåll--------------------------------------------------Bidrag--------------------------------------------------Drift och byggandeav en-skilda vägar566--------------------------------------------------Storstadsöverenskommelser200--------------------------------------------------Kollektivtrafikanläggningar 151--------------------------------------------------Förbättring avmiljö ochtrafiksäkerhet 139--------------------------------------------------Ökadtillgänglighet förkollektivtrafiken 82--------------------------------------------------Summa 11 857--------------------------------------------------1.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår en medelsanvisning på 12,5miljarder kronor för nästa budgetår. Utgångspunktför hur medlen skall användas är, framhållerregeringen, främst beslut ominfrastrukturinriktning för framtida transporter(prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174) och beslut om dettrafiksäkra samhället (prop. 1996/97:137, bet.1997/98:TU4, rskr. 1997/98:11). Regeringen erinrarvidare om att den fastställt dennationella planen för vägtransportsystemet för åren1998-2007, medan länsstyrelserna har fastställtlänsplaner för regional infrastruktur för sammaperiod.I propositionen anges fördelningen på anslagsposterför enligt följande (miljonerkronor):-----------------------------------------------AnslagspostBelopp-----------------------------------------------Sektorsuppgifter 785-----------------------------------------------Investeringar i nationell plan 2 535-----------------------------------------------/Övriga 400Stockholmsprojekt-----------------------------------------------Investeringar i regional plan 2 175-----------------------------------------------Drift och underhåll 5 331-----------------------------------------------Myndighetsutövning 495-----------------------------------------------Enskilda vägar 100-----------------------------------------------Storstad 658-----------------------------------------------Summa 12 479-----------------------------------------------Regeringen anser att av de medelsom är beräknade för tills vidare börställas till regeringens disposition. Om Banverketvisar sig ha behov av ytterligare medel än vadregeringen nu bedömer kommer detta att underställasriksdagens prövning i samband med vårpropositionenår 1999. I annat fall bör dispositionsrätten övergåtill Vägverket.1.2.2 MotionsförslagI motion T221 föreslår m.fl. (m)en ökning av anslaget med 335 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Det betyder ökaderesurser till vägutbyggnad, framhåller motionärerna,samt att vi kan förbättra standarden på det enskildavägnätet och höja den passiva säkerheten i vägnätet.I motion T230 (yrkande 1) framhåller . (c) att mer än vadregeringen förordar bör anvisas till åtgärder fördrift och underhåll samt för bärighetshöjandeåtgärder. Motionärerna betonar att avstängningareller dålig framkomlighet innebär betydandemerkostnader för näringslivet.Enligt samma motion (yrkande 3) bör anslagspostenEnskilda vägar höjas till 670 miljoner kronor.Motionärerna understryker att de enskilda vägarna ärviktiga inte bara för dem som bor utmed dessa vägarutan också är en förutsättning för utveckling avnäringslivet, ökad sysselsättning och ökadtillgänglighet.I motion T310 uttalar m.fl. (m)att den anslagspost som avser enskilda vägar böröka med . Av detta belopp bör 100miljoner kronor användas för bidragshöjningar samtför särskilda insatser för förbättringar på ochbeläggning av de enskilda vägarna. Resterande 50miljoner kronor bör enligt motionärerna användasför bärighetsinsatser på det enskilda vägnätet.Åke () uttalar i motionT313 att anslagsposten Enskildavägar bör uppgå till 660 miljonerkronor. Denna ökning avanslagsposten i förhållande tillregeringens förslag bör, sägermotionären, finansieras genom enomfördelning inom anslaget A2.2 Banverket2.1 Anslaget A 3 Banverket:SektorsuppgifterAnslaget finansierar Banverketsadministrationskostnader, Tågtrafikled-ningens ochJärnvägsinspektionens kostnader, statligt bidragtill samt verksamheter som bedrivs inomramen för sektorsansvar, exempelvisforsknings- och utvecklingsverksamhet,internationellt arbete, samhälls- ochtransportplanering samt trafiksäkerhetsfrågor.2.1.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag för Banverketssektorsuppgifter på drygt 786 miljoner kronor.Jämfört med innevarande år innebär medelsberäkningenen resursförstärkning för forskning ochutvecklingsverksamhet, internationellt arbete,insatser inom miljöområdet samt planering ochuppföljning inom järnvägssektorn. Ianslagsberäkningen ingår vidare en ökning av detstatliga bidraget till banhållningen på Inlandsbananmed till 56 miljoner kronor.2.1.2 MotionsförslagFörslag om minskade anslagsanvisningar tillBanverkets sektorsuppgifter redovisas i fyramotioner.Per-Richard Molén m.fl. (m) framhåller i motion T221att bör kunna klara det ökaderesursbehovet inom ramen för sitt nuvarande anslag.Mot denna bakgrund föreslås en minskning avregeringens medelsberäkning, med drygt 12 miljonerkronor till 774,6 miljoner kronor.Johnny m.fl. (kd) bedömer i motion T223 attmed nya organisation kan verksamheteneffektiviseras och utrymme skapas för ytterligarerationaliseringar. föreslås därför åläggasett allmänt besparingsbeting som gör att anslagetkan reduceras med 30 miljoner kronor.Även i motionerna Fi211 och T222 (båda fp) bedömsatt regeringens medelsberäkning för Banverketssektorsuppgifter bör kunna minskas. framhåller i motion T222 attanslaget bör reduceras med 75 miljoner kronor.2.2 Anslaget A 4 : BanhållningFrån anslaget finansieras drift och underhåll av dejärnvägar som förvaltar,investeringsåtgärder på stomjärnvägar, regionalajärnvägsinveste-ringar samt kapitalkostnader som ärförknippade med lån för investeringar ijärnvägsanläggningar.2.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag för Banverketsbanhållning på . Avpropositionen framgår att anslaget beräknas fördelaspå anslagsposter enligt följande:----------------------------------------------Anslagspost Belopp(miljonerkronor)----------------------------------------------Drift och underhåll av statligajärnvägar 2 250----------------------------------------------Lånekostnader förinfrastrukturinvesteringar 895----------------------------------------------Regionala järnvägsinvesteringar450----------------------------------------------Investeringar i stomjärnvägar3 094----------------------------------------------Regeringen anger att anslagsposten för drift ochunderhåll har förstärkts med hänsyn till attBanverket tagit över ansvaret för vissa anläggningarsom SJ tidigare ansvarade för. Medelsberäkningenför regionala järnvägsinveste-ringar innebär att ca80 % av de järnvägsinvesteringar som ingår ilänsplanerna för kan genomföras.Beträffande investeringar i stomjärn-vägar anges attden beräknade anslagsnivån med tillägg för externfinansiering motsvarar av den genomsnittliganivån i stomnätsplanen.2.2.2 MotionsförslagFörslag om minskade medelsanvisningar förbanhållning redovisas i tre motioner.Per-Richard Molén m.fl. (m) förordar i motion T221att verksamhet utsätts för en ökadkonkurrens. Det bör gälla såväl baninvesteringar sombanunderhållet. Mot denna bakgrund föreslås enminskning av regeringens medelsberäkning med 500miljoner kronor till 6 189 miljoner kronor.Folkpartiet liberalerna bedömer i motionerna Fi211och T222 att regeringens medelsberäkning förBanverkets banhållning bör kunna reduceras. KenthSkårvik och anger i motion T222 attanslaget bör minskas med 1 250 miljoner till 5 439miljoner kronor.2.3 Anslaget A 5 Från EG-budgetenfinansierade stöd till TranseuropeiskanätverkFrån anslaget bekostas utbetalning av finansielltstöd från Europeiska gemenskapen till svenskaprojekt inom området transeuropeiska nätverk (TEN)för infrastrukturerna inom transport ochtelekommunikationer. Av budgetpropositionen framgåratt finansiellt stöd har beviljats förbl.a. Öresundsförbindelsen samt för väg- ochjärnvägsprojekt inom den nordiska triangeln. Ienlighet med principen om bruttoredovisningredovisas stödet på inkomsttitel i statsbudgetensamt i form av anslag på statsbudgetens utgiftssida.Regeringen föreslår att anslaget beräknas till 200miljoner kronor. Beräkningen grundas på en bedömningav hur stort stöd som kan påräknas under år 1999.2.4 Anslaget A 6 Nationelltinvesteringsprogram förinfrastrukturutvecklingFrån anslaget bekostas återbetalningen av vissaskulder och andra åtaganden staten har inom ramenför de särskilda storstadsöverenskommelserna iStockholm och samt för Inlandsbanan.Regeringen föreslår ett obetecknatanslag för om 1 650miljoner kronor.3 Sjöfart3.1 Anslaget B 1 Ersättning förfritidsbåtsändamålFrån anslaget finansieras tjänster inomSjöfartsverkets verksamhetsområde, bl.a. förfritidsbåtssektorn, som inte finansieras viahandelssjöfarten.Regeringen föreslår för nästa budgetår ettobetecknat anslag på , vilketmotsvarar anslagsnivån för innevarande budgetår.3.2 Anslaget B 2 Transportstöd för anslaget ges bidrag för person- ochgodsbefordran i linjetrafiken på Gotland.3.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett ramanslag på 190 miljonerkronor, vilket innebär en ökning med 15 miljoner ikronor i jämförelse med innevarande budgetår.Anslagsökningen behövs enligt regeringen för attfinansiera en ökad färjekapacitet även underhögtrafikperioden juni-augusti 1999.3.2.2 MotionsförslagI motion T221 framhåller m.fl. (m)att anslaget bör minskas med ijämförelse med regeringens förslag (yrkande 4).Motionärerna bedömer att färjetrafiken på Gotlandkan öka utan kostnad för staten, om nuvarandemonopol i färjetrafiken slopas och därmed även andraoperatörer än den nuvarande tillåts trafikeraGotland.I motion T620 pekar och (bådac) på att den nya snabbfärjan till planerastrafikera ön endast . Rederiet har enligtmotionärerna beräknat merkostnaden för att köradagliga turer året runt till 21 miljoner kronor.Motionärerna vill att staten skall bidra med detbeloppet, varvid tas frånanslaget B 4 Bidrag till sjö-farten och 10 miljonerkronor från anslaget B 1 Ersättning för fritidsbåts-ändamål m.m.3.3 Anslaget B 3 Ersättning till visskanaltrafik m.m.Under anslaget utgår bidrag till täckande avunderskott för drift av Trollhätte och Säfflekanaler samt ersättning till Vänernsseglationsstyrelse.För föreslår regeringen attriksdagen anvisar ett obetecknat anslag på 62,7miljoner kronor.3.4 Anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten3.4.1 BakgrundRiksdagen fattade ett sjöfartpolitiskt beslut idecember 1996 (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet.1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Enligt beslutetskall staten tillförsäkra den svenska handelsflottanrimliga konkurrensvillkor och härigenom tillvaratasjöfartens möjligheter att såsom enkonkurrenskraftig exportnäring stärkabetalningsbalansen. Vidare skall enligt beslutetbidrag till den svenskflaggade handelsflottan lämnasför arbetsgivares kostnader för skatt och socialaavgifter t.o.m. . Syftet med bidraget är attstärka den internationella konkurrenskraften. anvisades ett ramanslag på 400miljoner kronor. Bidraget till de sociala avgifternauppgick till per kalenderår ochårsarbetskraft.Även för anvisade till enbörjan under anslaget B 4Bidrag till sjöfarten (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22,bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Våren 1998anvisade , på tillläggsbudget , ytterligare 110 miljoner kronorunder anslaget (prop. 1997/98:150 utg.omr. 22, bet.1997/98:FiU20, rskr. 1997/98: 318 och 319). Avdetta belopp skulle användas fören tillfällig höjning, fr.o.m. , avbidraget till sociala avgifter från till45 per kalenderår och årsarbetskraft.Resterande utgjorde en för år1998 temporär ökning av anslaget som hängde sammanmed slopandet av sjömansskatten den 31 december1997.3.4.2 Regeringens överväganden och förslagI årets budgetproposition framhåller regeringen attflera länder inom EU, bl.a. ochTyskland, har förstärkt sina näringspolitiskainsatser på sjöfartsområdet. Detta har påverkat densvenska handelsflottans konkurrenskraft negativt.1996 års sjöfartspolitiska beslut behöver förstärkasför att man skall kunna bryta nuvarande trend ifråga om utflaggning. Så kan ske genom enkombination av statliga åtgärder och åtgärder somsjöfartsnäringen själv vidtar i syfte att minskakostnadsgapet gentemot våra närmastekonkurrentländer. Regeringen säger sig ha för avsiktatt höja bidraget till sjöfarten för socialaavgifter till per kalenderår ochårsarbetskraft, när sjöarbetsmarknadens parterkommit överens om åtgärder som påtagligt förbättrarden svenska handelsflottans konkurrenskraft. Omsådan överenskommelse inte träffas, kommerregeringen att besluta att bidraget till socialaavgifter skall återgå till . Tills vidarebör anslaget ligga kvar på nivån 405 miljonerkronor, säger regeringen och föreslår enmedelsanvisning med det beloppet för nästa budgetår.3.4.3 MotionsförslagI motion 1998/99:T221 framhållerPer-Richard Molén m.fl. (m) attanslaget bör minskas med 140miljoner kronor jämfört medregeringens förslag. Vi avvisarbidrag till enskilda näringar,säger motionärerna, och vi ställeross också avvisande tillriksdagsbeslutet om enhöjning av bidraget till kostnaderför sociala avgifter från 29 000 krtill per kalenderår ochårsarbetskraft. Regeringen stårfast vid den modellen trots attparterna kommit överens om ettavtal som inte förutsätter enhöjning av bidraget.4 Luftfart4.1 Anslaget B 5 Driftbidrag tillkommunala flygplatser4.1.1 Regeringens förslagVåren 1998 beslutade att staten, inomramen för ett oförändrat delat huvudmannaskap förluftfartens infrastruktur, skulle ta ett störreansvar för driften vid kommunala flygplatser (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Ienlighet med riksdagsbeslutet föreslår regeringenett nytt anslag för driftbidrag till kommunalaflygplatser. Det nya stödet skall enligtriksdagsbeslutet införas och ersättadels nuvarande driftbidrag till kommunalaflygplatser i skogslän, dels det provisoriskaresultatutjämningsbidraget från tillde största kommunala flygplatserna. Regeringenföreslår att stödet totalt omfattar 115 miljonerkronor, varav anvisas över detnu föreslagna anslaget medan återstoden, 10 miljonerkronor, bestrids av i dess egenskapav sektorsmyndighet.4.1.2 MotionsförslagI motion Fi210 kräver m.fl. (c) attLuftfartsverket tar ett regionalpolitiskt ansvar.Därför bör hela det föreslagna stödet, 115 miljonerkronor, tas ut inom sektorn (yrkande 22).I motionerna T220 (m) yrkande 42och T221 (m) yrkande 6 säger sigPer-Richard Molén m.fl. accepteradet av regeringen redovisadeförslaget såvitt gäller stödetsstorlek och fördelning på anslagrespektive sektorsbidrag. Enligtmotionärerna är det angeläget attstaten bidrar till att klaratrafikförsörjningen vid dekommunala flygplatserna. Menstödreglerna bör ändras. Stödet börgå till upphandling av trafik, intetill finansiering avterminalanläggningar.5 Post- och telekommunikation samtinformations-teknik5.1 Anslaget C 1 Post- och telestyrelsenPost- och () är sektorsmyndighetinom post- och teleområdet. Myndighetens uppgift äratt utöva tillsyn över operatörerna på post- ochtelemarknaderna. Antalet anställda uppgår till ca160. Verksamheten finansieras med avgifter sominlevereras på särskild inkomsttitel. Avgifterna tasut av dem som berörs av myndighetens verksamhet.Sådana offentligrättsliga avgifter får dock intedisponeras av myndigheten. Ävenförvaltningskostnader för verksamheternaTotalförsvar samt samhällsåtaganden finansieras fråndetta anslag. Denna del av anslaget finansierasdock inte med avgifter.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 147,4miljoner kronor för nästa budgetår.5.2 Anslaget C 2 Upphandling avsamhällsåtagandenAnslaget används till att trygga funktionshindradesbehov av effektiva telekommunikationer ochposttjänster genom upphandling.Regeringen föreslår ett ramanslag på 157,5 miljonerkronor för nästa budgetår.5.3 Anslaget C 3 Ersättning till Posten ABför rikstäckande betalnings- ochkassaservice5.3.1 Regeringens förslagRegeringen erinrar om att den tillsatt en utredningmed uppgift att se över statens ansvar för dengrundläggande betaltjänsten ochkontantförsörjningen. Den nuvarande ordningen medersättning till bör tills vidarebibehållas i väntan på resultatet av utredningen.Regeringen föreslår ett ramanslag på 200 miljonerkronor för nästa budgetår.5.3.2 MotionsförslagI motion T220 framhåller m.fl.(m) att staten skall ha ett övergripande ansvar föratt det finns en rikstäckande postservice. Om detbehövs skall en sådan upphandlas i konkurrens påmarknaden inom de regioner där detta är motiverat.Den ersättning till som regeringenföreslår avvisas eftersom den enligt motionärernaframstår som en förtäckt statlig subvention.I motion T221 yrkar m.fl. (m) attriksdagen beslutar av-skaffa anslaget AB för rikstäckande betalningsservice.5.4 Anslaget C 4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligtavtalAnslaget används till ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 140miljoner kronor för nästa budgetår.5.5 Anslaget C 5 Informationsteknik:Telekommunikation m.m.Regeringen framhåller att anslaget har använts bl.a.till att finansiera , 2000-delegationen, , Utredningenavseende domännamn samt till att stödjapunktinsatser som leder till att nya användargrupperkommer i kontakt med informationsteknik. Regeringenerinrar också om att den i en skrivelse tillriksdagen (skr. 1998/99:2) lämnat en redogörelse förden allmänna utvecklingen på IT-området samt förvidtagna och pågående åtgärder inom ramen förhandlingsprogrammet för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik. För nästabudgetår föreslår regeringen ett ramanslag på 50miljoner kronor.6 ,kollektivtrafik och samhälls-köptatjänster m.m.6.1 Anslaget D 1 Ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från består av affärsverket SJ, som ärmoderföretag, och AB Swedcarrier, som är helägt avaffärsverket och fungerar som ett sammanhållandeföretag för . Järnvägstrafiken ärkoncentrerad till affärsverket SJ. Anslaget användsför att möjliggöra en resultatutjämning inomkoncernen då AB Swedcarrier inte står i ettskatterättsligt koncernförhållande till affärsverketSJ.Regeringen föreslår att SJ även fortsättningsvis börfå tillföras det belopp som AB Swedcarrier betalar iskatt till följd av att koncernbidrag inte kan gesfrån AB Swedcarrier till affärsverket SJ. beräknas ett ramanslag på 5 miljonerkronor för ändamålet.6.2 Anslaget D 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m.Anslaget används för upphandling avregionalpolitiskt angelägen interregionalpersontrafik på järnväg samt flygtrafik mellan Umeåoch Östersund.6.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår ett anslag på 405 miljonerkronor för . Medelsberäkningengrundas på att avtal tecknats om dels interregionaljärnvägstrafik på 13 linjer, dels flygtrafik mellanÖstersund och Umeå.6.2.2 m.fl. (m) framhåller i motion T221att med en konkurrensutsättning av persontrafikenoch en genomförd fullständig avreglering av denlångväga busstrafiken är det inte längre nödvändigtatt finansiera olönsam järnvägstrafik.