bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — En ökad decentralisering avprogramarbete m.m. är också eftersträvansvärd.Utskottet har behandlat regeringens proposition 1997/98:62 Regionaltillväxt - för arbete och välfärd och ett stort antal motioner som är väcktamed anledning av den eller under allmänna motionstiden (bet.1997/98:AU11).Som regeringen uttalar i den regionalpolitiska propositionen bör åtgärdernainom regional- och strukturpolitiken inriktas på att åstadkomma regionalbalans, understödja sysselsättningstillväxt, stärka konkurrenskraften hosfrämst småföretagen och på kompetensutveckling. Politiken bör också inriktas pålika möjligheter för kvinnor och män. Samordningen med den nationellaregionalpolitiken bör öka.En del av de synpunkter som förs fram av motionärerna i detta ärende harockså aktualiserats i det regionalpolitiska betänkandet. Detta gäller frågor omden allmänna inriktningen av EU:s regional- och strukturpolitik (motionernaU210 yrk. 17 delvis, U501 yrk. 2 och A460 yrk. 22 och 23), frågor omadministrativa förenklingar för strukturfonderna (U210 yrk. 17 delvis) ochfrågor om EU:s inverkan på den nationella regionalpolitiken (U25 yrk. 10 ochU26 yrk. 7 delvis). I korthet sägs i betänkandet bl.a. att större förändringari organisationen kring strukturfondsarbetet bör vänta till nästa programperiod.Utskottet påpekar också att varken regeringen eller har annat änmycket begränsade möjligheter att påverka den nationella stödområdesindelningeneftersom den numera bestäms av regler som utfärdas av kommissionen. Utskottethänvisar i övrigt till vad som sagts i betänkandet i avsnitten 4.2Stödområdesfrågor och 6. anser attutrikesutskottet bör avstyrka de nu berörda motionsyrkandena.Vad gäller uppfattning att regionalpolitiken inom EU särskiltbör ta fasta på gränsregionalt samarbete i unionens ytterområden vill utskottetpeka på att särskild prioritet skall ges gemenskapsinitiativ som innebärtransnationellt och gränsöverskridande samarbete enligt förslag somkommissionen lämnat inför nästa programperiod . I den s.k.positionspromemoria som regeringen upprättat och som angerden positioner inför förhandlingarna med kommissionen sägsatt de gemenskapsinitiativ som förordas för del bör kunna inriktas pågränsöverskridande samarbete med bl.a. , och samttransnationellt samarbete dels med Östersjöstater och främst iRyssland, dels mellan perifera regioner och ekonomiskt starka regioner i övrigaEU-länder. Även motionerna U210 och U460 i berörda delar bör avstyrkas.Centerpartiet tar också upp frågan om EU:s budget för regionalpolitik vidutvidgningen av antalet medlemsländer. Regeringen har i denna fråga i nämndapositionspromemoria anfört följande. Utgångspunkten för översynen av EU:sregional- och strukturpolitik bör vara att regelverket, liksom budgeten,utformas så att det kan tillämpas så snart kandidatländerna blir medlemmar. Detpåverkar valet av kriterier för olika typer av prioriteringar.Medlemsutvidgningen kommer att ställa stora krav på omprioriteringar framförallt på . För att möjliggöra detta måste insatserna minska blandnuvarande medlemsländer. Utvidgningen bör genomföras med minskad elleroförändrad totalbudget och med minskad strukturfondsbudget. I denna fråga harutskottet samma inställning som regeringen. Motionen A460 yrkande 22 i berörddel bör avstyrkas.Slutligen vad gäller det som sägs i motion U26 om att ytterligare åtgärdermåste vidtas mot fusk och oegentligheter med EU:s budgetmedel konstaterarutskottet att regeringen ekonomiska vårproposition föreslår att detinförs svenska lagregler om kontroll och tillsyn av sådana strukturstöd sominte omfattas av sådan lagstiftning. Utskottet anser mot bakgrunddärav att motionen i berörd del bör avstyrkas.Stockholm den 23 april 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), SonjaFransson (s), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Den allmänna inriktningen av regional- och strukturpolitikenKent , , och (alla m)anser att utskottets ställningstagande i avsnittet Regional- ochstrukturpolitik, i den del det avser den allmänna inriktningen av EU:sregional- och strukturpolitik, bort ha följande lydelse:Kommissionens förslag om ändringar av regional- och strukturfondspolitikeninför nästa programperiod är inte särskilt genomgripande. Denuvarande medlemsländerna beräknas ta av strukturfonderna ianspråk. Regional- och strukturstöd borde vara övergångslösningar men tenderaratt bli permanenta subsidier. Enligt utskottet borde agera för enavveckling av stödet i takt med att stödområdenas situation förbättras.Det bör också betonas att stöden inte får innebära centralplanering ochsnedvridning av ekonomierna i Central- och Östeuropa.Utskottet delar uppfattning att det är meningslöst förmedlemsländerna att först betala in avgifter till EU för att sedan få tillbakadem i form av strukturstöd. bör därför medlemsavgifter och stöd kvittasmot varandra. Det är dock viktigt att påpeka att eventuella nationella stödinte får strida mot EU:s konkurrensneutralitet.Stödet från EU bör inriktas på svaga eller eftersatta regioner. Det kan ocksåstimulera till samverkan över nationsgränserna. I första hand bör stödet beståav hjälp att bygga upp och stärka institutioner för en fungerandemarknadsekonomi, viss fysisk infrastruktur som inte marknadsfinansieras,utbildning samt viss miljövård. Den nationella planeringen och nationellamonopol har ofta snedvridit transportsystemen, främst avseende järnvägen,eldistribution och i viss mån vägnätet. Även här kan EU ha en konstruktiv rolli de gränsöverskridande förbindelserna. motion U501 i berörd delbör tillstyrkas.2. EU:s regional- och strukturpolitikElving () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet Regional- ochstrukturpolitik, styckena 6-8, i den del det behandlar förslag frånCenterpartiet, bort ha följande lydelse:Den omfattande byråkrati som kännetecknar den svenska hanteringen av EU:sstrukturfondsmedel har utsatts för en stark kritik. Utskottet anser därför attregeringen skyndsamt bör se över den nationella administrationen av EU:sstrukturfonder.Utskottet är vidare oroat över att förespråkar en minskningav de horisontella stödprogrammen. bör i de pågående förhandlingarnamed om strukturfondspolitiken verka för en offensiv gemensamregionalpolitik inom EU som syftar till att göra perifert belägna områdenlångsiktigt bärkraftiga och som särskilt tar fasta på gränsregionalt samarbetei unionens ytterområden.På den gemensamma regionalpolitikens område har regering intagit ståndpunktersom på ett allvarligt sätt hotar förutsättningarna för levande regioner. Närdetta kombineras med krav på en sänkt medlemsavgift finns det risk för att ettbrett stöd för en utvidgning av EU försenas eller undermineras.Slutligen vill utskottet framhålla att det är olyckligt att regeringenförespråkar att budgeten för strukturfondspolitiken bör minska även medbeaktande av kommande utvidgning av antalet medlemsländer. Det kommer ävenframdeles att behövas en solidarisk utjämningspolitik inom hela EU. Med enminskad budget kommer sannolikt de geografiska klyftorna att öka. Utskottetförordar med det anförda ett tillstyrkande av motionerna U210 yrkande 17 imotsvarande del och U460 yrkandena 22 och 23, bägge i motsvarande delar.3. Den nationella stödområdesindelningenHans Andersson () anser att utskottets ställningstagande i avsnittet Regional-och strukturpolitik, i det stycke som börjar med ?En del av de? såvitt detavser motion U25, bort ha följande lydelse:Den nationella regionalpolitiken har en större betydelse än den EU-finansierade. Genom begränsas den ?lilla? regionalpolitiken(artiklarna 92 och 93 i EG-fördraget). Regeringen har utfärdat enförordning som förbjuder att regionalt utvecklingsstöd utbetalas inom deområden i som har godkänts av somstrukturomvandlingsområden. Enligt utskottet innebär detta en oacceptabelinskränkning i den nationella beslutanderätten till men för den regionalautvecklingen. Det är av utomordentlig vikt att regeringen försvarar Sverigesrätt att utforma en egen regionalpolitik. Detta bör enligt utskottet gesregeringen till känna. Med det anförda tillstyrker utskottet motion U25 yrkande10. Övriga i detta avsnitt behandlade motioner bör avstyrkas.4. Kostnader för EU m.m.Barbro () anser att utskottets ställningstagande i avsnittetRegional- och strukturpolitik, i den del det behandlar motion U26, bort haföljande lydelse:Utskottet är kritiskt till EU:s bidragssystem eftersom det medför en onödigrundvandring av pengar. har bättre förutsättningar än EU att styrapengar till verkligt angelägna projekt i svenska regioner än vad EU har.Åtgärder måste också enligt utskottet vidtas mot fusk och andra oegentlighetermed EU:s budgetmedel. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker motion U26 yrkande 7 i berörd del. Övriga motioner behandlade idetta avsnitt avstyrks.Särskilda yttranden1. SysselsättningspolitikKent , , och (alla m)anför:Hög och ihållande arbetslöshet är ett problem som plågar många av EU:smedlemsstater. Det innebär dock inte att problemen kan lösas gemensamt.Arbetsmarknadens regler och funktionssätt avgörs i allt väsentligt pånationell nivå. Ansvaret för att reformera arbetsmarknaden och bringa ned dethöga skattetrycket på arbete och företagande ligger t.ex. hos de enskildaländerna. Förutsättningarna för en gemensam sysselsättningspolitik kommer attbli än mindre vid en utvidgning av antalet medlemsländer. Centralt regleradarbetsmarknad och löneavtal kan få förödande konsekvenser för bräckligaekonomier i snabb tillväxt.Arbetstagarnas trygghet i den traditionella europeiska modellen har byggt påregler som styr anställning och friställande. Sådana regler har delvis varitkontraproduktiva. är ett exempel på ett land med en stel arbetsmarknad,hög arbetslöshet och låga reallöner. Stora grupper har här ställts utanförarbetsmarknaden. Tryggheten bör i stället komma genom att det finns ett riktutbud av anställningsmöjligheter så att varje individ kan hitta det som passarhenne eller honom. För att detta skall vara möjligt krävs en union där företagkan skapas och växa. En fortsatt fördjupning av den inre marknaden och ettundanröjande av kvarvarande nationella hinder för företagande och monopol ärdet bästa sättet att på unionsnivå angripa arbetslösheten. bör verkaför att EU-samarbetet får denna inriktning.2. SysselsättningspolitikHans Andersson () anför:En ny avdelning om sysselsättning har införts i EG-fördraget. Liksommajoriteten i utskottet tycker jag att det är bra att dessa frågor nu behandlasmer samordnat, regelbundet och institutionaliserat, men jag vill samtidigtbetona att fördelarna inte får överdrivas. Jag återkommer till vad jag tidigaresagt i samband med behandlingen av regeringens proposition omAmsterdamfördraget, nämligen att EMU-processen, med prisstabilitetsmål ochbudgetdisciplin, är överordnad kampen mot arbetslösheten. Konvergenskrav ochstabilitetspakt motverkar enligt min mening arbetet för en godsysselsättningsutveckling.Vissa termer och förkortningar--------------------------------------------------------|Associationsavtal |EG:s associationsavtal enligt Rom-|| |fördragets artikel 238. Överenskom-|| |melserna är baserade på ömsesidighet|| |vad gäller rättigheter och|| |skyldigheter, men medger vanligen|| |viss förmånsbehandling av den|| |associerade parten.|| |Associationsavtal finns med bl.a.|| |och . har|| |särskilda associationsavtal, s.k.|| |Europaavtal, undertecknats med|| |, , m.fl.|| |central- och östeuropeiska stater.|| |Europaavtalen innehåller en referens|| |till framtida EU-medlemskap. Jämför|| |Europaavtal. |--------------------------------------------------------|Associerade |Länder och territorier utanför||transoceana |gemenskapen med associationsstatus||länder och |på grund av sina juridiska||territorier |bindningar med vissa medlemsstater|| |(t.ex. med ). |--------------------------------------------------------||Ekonomisk union etablerad genom|| |Haagöverenskommelsen 1948 mellan|| |, och|| |. |--------------------------------------------------------|Beslut |Är bindande för dem de riktar sig|| |till. Beslut har t.ex. fattats om|| |införande av system för informa-|| |tionsutbyte om vattenkvalitet. |--------------------------------------------------------|BNI/BNP |Bruttonationalinkomst/Bruttonationalprodukt.|--------------------------------------------------------|Bulletin of the |En EG-publikation som redogör för||European |kommissionens och andra gemenskaps-||Communities |institutioners arbete. Publiceras 11|| |gånger . |--------------------------------------------------------|CAP/PAC |Common Agricultural Policy/Politique|| |Agricole Commune - EG:s gemensamma|| |jordbrukspolitik. I artikel 39 i|| |fastställs att gemen-|| |skapens jordbrukspolitik syftar till|| |att öka produktionen av|| |jordbruksprodukter, garantera|| |jordbrukare en dräglig levnads-|| |standard, stabilisera jord- || |bruksmarknaderna samt garantera|| |rimliga priser för konsumenterna.|| |av EG:s totala budget|| |går till CAP. |--------------------------------------------------------|CE |Communauté Européenne (CE)/Euro-|| |peiska gemen-skapen (EG). |--------------------------------------------------------||Communauté Européenne du Charbon et|| |de l'Acier/Europeiska kol- och|| |stålgemenskapen (EKSG). |--------------------------------------------------------|CELEX |rättsdatabas. Inne-|| |håller i full text bl.a. EG:s grund-|| |läggande traktater (t.ex. Rom-|| |fördraget), sekundär lagstiftning|| |(förordningar, direktiv, beslut,|| |etc. ), avtal mellan EG och tredje|| |land samt rättsfallen från EG-|| |domstolen. |--------------------------------------------------------||Conseil Européen pour la Recherche|| |Nucléaire/ for|| |- Europeiska|| |atomforskningscentret med säte utan-|| |för . Bildades 1954 för att|| |utföra och koordinera forskning inom|| |partikelfysik. |--------------------------------------------------------|CFP |Common Fisheries Policy - EG:s|| |gemensamma fiskeripolitik. Enligt|| |dess grundläggande bestämmelser|| |skall fiskeresurserna mellan EU:s|| |medlemsstater fördelas utifrån|| |följande kriterier: traditionellt|| |fiske, förlust av fiskemöjligheter|| |på grund av införande av 200-|| |milsgräns för fiskezoner, priori-|| |tering av områden som är starkt|| |beroende av fiske (, norra|| |). || | |--------------------------------------------------------|CIS | || |.|| |Konvention undertecknad || |syftande till att möjliggöra ett|| |gemensamt agerande av|| |tullmyndigheterna i och utbyte av|| |information för brottsbekämpande|| |verksamhet. || | |--------------------------------------------------------|Citizen´s | ||Europe/Europe des |Medborgarnas . Blev i mitten||Citoyens |av ett samlingsnamn för|| |de fördelar som de enskilda|| |medborgarna i EG skulle få av den|| |inre marknaden. Medborgarnas || |har ingen egen tidtabell. Det syftar|| |på alla de åtgärder på|| |arbetsmarknadens, socialpolitikens,|| |konsumentpolitikens, ut-bildningens,|| |miljöns och den fria rörlighetens|| |områden som direkt gagnar de|| |enskilda EU-medborgarna. || | |--------------------------------------------------------|Cohesion |EU:s målsättning att uppnå ekonomisk||(Sammanhållning) |och social utjämning inom|| |gemenskapen. Detta påverkar all|| |verksamhet inom unionen men bedrivs|| |främst genom de tre strukturfonderna|| |- regionalfonden, socialfonden och|| |jordbruksfondens utvecklingssektion.|| |Enligt Unionsfördraget i || |skall en särskild utjämningsfond|| |(cohesion fund) för de ekonomiskt|| |mindre utvecklade medlemsstaterna|| |inrättas. |--------------------------------------------------------|Community Support |Utfästelser gjorda av EG-||Frameworks (CSFs) |kommissionen till medlemsländerna om|| |på vilka områden och med hur mycket|| |regionalfonderna kan användas för|| |nationella regionalpolitiska|| |stödåtgärder. Som regel lämnar EU|| |bidrag motsvarande högst av|| |totalkostnaderna för ett projekt. |--------------------------------------------------------|Coreper |Comité des Représentants|| |Permanents/|| |Representatives: de ständiga|| |representanternas kommitté som|| |består av medlemsstaternas EG-|| |ambassadörer och deras|| |ställföreträdare. Coreper|| |sammanträder och har|| |till huvuduppgift att förbereda|| |ministerrådets möten. Kommittén|| |leder hela den mångfald|| |arbetsgrupper som bearbetar|| |kommissionens förslag inför behand-|| |ling i ministerrådet. || | |--------------------------------------------------------|COREU |Correspondence Européen, EU:s in-|| |terna kommunikationsnät för det|| |utrikespolitiska samarbetet mellan|| |medlemsstaterna. || | |--------------------------------------------------------|Correspondence |Motsvarande Euro-Info-Centres inom||Centres |EU som vänder sig till tredje land|| |med prioritering av EFTA-länderna|| |och länderna i Central- och|| |. || | |--------------------------------------------------------|. .||Ministers | |--------------------------------------------------------|Davignonrapporten |EG:s medlemsstater ingick || |1970 en överenskommelse om att|| |inleda ett närmare och oförbindligt|| |utrikespolitiskt samarbete. Rikt-|| |linjerna till detta samarbete hade|| |skisserats i en rapport av || |Davignon, belgisk diplomat och|| |sedermera framträdande ledamot av|| |EG-komissionen. Beslutet om närmare|| |utrikespolitiskt samarbete inom|| |gemenskapen var bl.a. ett avgörande|| |skäl för beslut att inte|| |ansöka om EG-medlemskap vid denna|| |tidpunkt. || | |--------------------------------------------------------|Delors |tillsatte 1988 en||Plan/Report |kommitté under ledning av EG-kommis-|| |sionens dåvarande president || |Delors med uppgift att utreda och|| |föreslå steg i riktning mot en|| |ekonomisk och monetär union, EMU. På|| |presenterade kommittén|| |sitt förslag som rekommenderar att|| |EMU införs i tre faser och omfattar|| |gemensam penning- och valutapolitik,|| |samordning av den ekonomiska|| |politiken, gemensam centralbank och|| |en enhetlig valuta. || | |--------------------------------------------------------|DG |Directorate General -|| |generaldirektorat. || |sekretariat är organiserat i sju|| |stabsfunktioner och 23 general-|| |direktorat (GD) för olika fack-|| |områden. Dessa är externa förbin-|| |delser (GD I), ekonomi och finans|| |(GD II), inre marknad och|| |industripolitik (GD III), konkurrens|| |(GD IV), sysselsättning, arbets-|| |marknads- och socialpolitik (GD V),|| |jordbruk (GD VI), transporter (GD|| |VII), bistånd (GD VIII), personal|| |och administration (GD IX),|| |information, kommunikation och|| |kultur (GD X), miljö, nukleär-|| |säkerhet och civilskydd (GD XI),|| |vetenskap, forskning och utveckling|| |(GD XII), informationsteknologi och|| |innovation (GD XIII), fiske (GD|| |XIV), finansinstitutioner och|| |direkta skatter (GD XV),|| |regionalpolitik (GD XVI), energi (GD|| |XVII), kredit och investeringar (GD|| |XVIII), budget (GD XIX), revision|| |(GD XX), tullunion och indirekta|| |skatter (GD XXI), samordning av|| |strukturpolitiken (GD XXII) och|| |företagspolitik, handel, turism och|| |kooperation (GD XXIII). || | |--------------------------------------------------------|Direktiv |Är bindande för EU:s medlemsstater|| |när det gäller målen som skall|| |uppnås, men ger varje stat valfrihet|| |beträffande medlen. Ofta innehåller|| |direktiven åtaganden om tid för|| |införande. || | |--------------------------------------------------------||EU:s konvention om asyl under-|| |tecknades i av|| |11 medlemsstater. || | |--------------------------------------------------------|EC |European Community - Europeiska ge-|| |menskapen. Se EG. || | |--------------------------------------------------------|ECB/ECBS |/European Cent-|| |ral - den europeiska|| |respektive det|| |europeiska centralbankssystemet|| |(inkl. de nationella|| |centralbankerna) som avses upprättas|| |i EMU:s fas tre i slutet av 1990-|| |talet (jämför EMU). || | |--------------------------------------------------------|Ecofin |Ministerrådsmöte i sammansatt av|| |medlemsstaternas ekonomi- och|| |finansministrar. Är tillsammans med|| |(som be-|| |handlar frågor av allmän och|| |utrikespolitisk karaktär) ett av de|| |viktigaste ministerrådsmötena i EU.|| | |--------------------------------------------------------|EDF |-|| |Europeiska utvecklingsfonden som|| |förvaltar EU:s biståndsmedel till|| |AVS/ACP-staterna under|| |. Har sitt säte i|| |. Medel tillskjuts i|| |femårsramar knutna till Lomékon-|| |ventionen. || | |--------------------------------------------------------|EEA |1. -|| |Europeiska miljöbyrån med säte i Kö-|| |penhamn. Dess roll är främst|| |rådgivande till EG i miljöfrågor|| |samt ett informationscenter för|| |statistik över miljösituationen i|| |medlemsstaterna. |--------------------------------------------------------| |2. European Economic Area -|| |Europeiska ekonomiska samarbets-|| |området. |--------------------------------------------------------|EEG |Europeiska ekonomiska gemenskapen.|| |Se EG/EC/CE. |--------------------------------------------------------|EES |Europeiska ekonomiska samarbets-|| |området, be- || |stående av EG:s och EFTA:s samtliga|| |medlemsstater. Avtalet om att|| |upprätta EES trädde i kraft den 1|| |. Avtalet omfattar de|| |fyra friheterna samt angränsande|| |politikområden (t.ex. utbildnings-|| |och forskningssamarbete). Det om-|| |fattar också de legala och|| |institutionella frågor som ligger|| |till grund för avtalet. Avtalet|| |bygger på - acquis|| |communautaire - exklusive den|| |gemensamma jordbrukspolitiken,|| |fiskepolitiken, handelspolitiken och|| |skattepolitiken, m.fl. områden.|| |Medlemmar är , och|| |. |--------------------------------------------------------|EFTA |-|| |den europeiska|| |frihandelssammanslutningen som|| |grundades . || |Medlemmar är , , || |och . ,|| |, , ,|| |och var|| |medlemmar av EFTA fram till dess de|| |anslutit sig till EG/EU. |--------------------------------------------------------|EG-fördraget |Detta fördrag som slöts om|| |den europeiska ekonomiska|| |gemenskapen (EEG), med senare|| |tillägg och ändringar, kan kallas|| |och regeringsform.|| |Till sin egentliga natur är|| |fördraget en överenskommelse mellan|| |stater som behåller sin nationella|| |handlingsfrihet, men är|| |beredda att på klart angivna villkor|| |och inom precist definierade områden|| |begränsa eller avstå från sin|| |suveräna handlingsfrihet och|| |överlämna denna till gemenskapen. |--------------------------------------------------------|EG/EC/CE |Europeiska gemenskapen (EG)/European|| |Community (EC)/Communauté Européenne|| |(CE). Består av EKSG, EEG och|| |Euratom. EG:s medlemsstater är|| |(1951), (1951),|| |(1951), (1951),|| |(1951), (1951|| |för och 1990 för f.d.|| |DDR), (1973), (1973),|| |(1973), || |(1981), (1986), || |(1986), (1995), || |(1995) samt (1995). Se|| |också EU. |--------------------------------------------------------||Court of of || |Communities, med säte i .|| |Är högsta uttolkare av EG-fördragen|| |och gemenskapens lagstiftning.|| |Domstolen består av 15 ledamöter och|| |9 generaladvokater (vars uppgift det|| |är att i varje mål framlägga ett|| |förslag till beslut) och har ca 600|| |anställda. |--------------------------------------------------------||Är ett utredande, förslagsställande,|| |verkställande och övervakande organ.|| |Kommissionen består av 20 ledamöter|| |- två från vart och ett av de fem|| |stora medlemsstaterna (,|| |, , och|| |), en från vart och ett av|| |de övriga. Ledamöterna i kom-|| |missionen nomineras av|| |medlemsstaterna och utses för en|| |femårsperiod. Kommissionen leds av|| |en president som väljs för en period|| |av . Varje ledamot har ett|| |eller flera ansvarsområden.|| |Kommissionen biträds av ett|| |sekretariat som är organiserat i|| |stabsfunktioner, generaldirektorat|| |(jämför DG) och andra enheter.