bet · GL01LU28 · 1998-03-24 00:00:00 — Homosexuella och barn, m.m. I betänkandet behandlar utskottet ett tjugotal motionsyrkanden från allmännamotionstiden som rör homosexuellt föräldraskap samtlagstiftningen om inseminationer och annan assisterad () har inför utskottetframfört synpunkter på de motioner som rör homosexuella och barn.Med anledning av motionerna rörande homosexuellt föräldraskap förordarutskottet ett tillkännagivande om behovet av att, utifrån barnets perspektiv,se över den rättsliga situationen för barn som växer upp i homosexuellafamiljer. Utskottet anser att de frågeställningar som kan uppkomma medanledning av dessa barns förhållanden bör bli föremål för en förutsättningslösutredning där olika aspekter på barnens behov och rättigheter ges en noggranngenomlysning.Motionsyrkandena rörande assisterad befruktning avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation. Motion väckt under den allmänna motionstiden 19951994/95:L411 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av inseminationslagen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19961996/97:L401 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av barn ihomosexuella relationer.1996/97:L409 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn avinseminationslagstiftningen.1996/97:L414 av m.fl. (s) vari yrkas att hos regeringenbegär att den återkommer med ett lagförslag om styvbarnsadoption förhomosexuella par.1996/97:L415 av m.fl. (s) vari yrkas att hosregeringen begär förslag som syftar till att homosexuella skall få rätt attadoptera barn.1996/97:L416 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk utredning rörande homosexuellt föräldraskap,2. att hos regeringen begär att den återkommer med lagförslag sominnebär att homo- och heterosexuella jämställs i lagstiftningen rörandeadoptioner, inklusive styvbarnsadoptioner,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar av lag om inseminering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i lag om befruktning utanför kroppen.1996/97:L419 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär lagförslag som innebär att homo- och heterosexuella jämställsi lagstiftningen om adoption.1996/97:L421 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i lagen omfolkbokföringsregister.1996/97:So658 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barn och inseminationer.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:L401 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning omrättsskyddet för barn som växer upp i homosexuella relationer och andra barnsom växer upp med endast en förälder.1997/98:L408 av och () vari yrkas1. att begär att regeringen återkommer med lagförslagangående adoption i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i lag om inseminering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i lag om befruktning utanför kroppen.1997/98:L409 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avlagstiftningen så att närståendeadoption i familjer som lever i partnerskapmöjliggörs.1997/98:L410 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en parlamentariskutredning om homosexuella och barn.1997/98:L411 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning om de barn som växer upp med homosexuella föräldrar.1997/98:L412 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors rätt tillsin fertilitet och upphäver diskriminering i fråga om insemination för kvinnorsom lever i registrerat partnerskap.1997/98:L414 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftningen rörande adoptioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning om homo- och bisexuella som föräldrar.1997/98:L424 av m.fl. (c, s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av denfamiljerättsliga lagstiftningen. Homosexuella och barnI flera motioner från allmänna motionstiden tas upp frågorsom gäller de rättsliga villkoren för barn till homosexuella. Motionsyrkandenagår ut på olika åtgärder från sida när det gäller homosexuellasambors och registrerade partners möjligheter till gemensam vårdnad av barn ochhomosexuellas rätt till adoption.Nuvarande bestämmelser i 6 kap. (FB) om vårdnad innebär attett barn från födelsen står under vårdnad av båda föräldrarna, om dessa ärgifta med varandra. Är föräldrarna inte gifta med varandra, blir modern ensamvårdnadshavare. Ingår föräldrarna senare äktenskap med varandra, får dedärigenom automatiskt gemensam vårdnad om barnet. Även när föräldrarna inte ärgifta med varandra kan vårdnaden tillkomma dem gemensamt.I händelse av den ena eller båda föräldrarnas död finns särskilda regler omförordnande av vårdnadshavare. När båda föräldrarna har vårdnaden om barnet ochen av dem dör, blir den efterlevande automatiskt ensam vårdnadshavare. Om bådaföräldrarna dör, skall rätten på anmälan av socialnämnden eller närförhållandet annars blir känt anförtro vårdnaden åt en eller två särskiltförordnade vårdnadshavare. I fall då barnet står under vårdnad av endast en avföräldrarna och denna förälder dör, skall domstolen på ansökan av den andraföräldern eller på anmälan av socialnämnden anförtro vårdnaden åt den andraföräldern eller, om det är lämpligare, åt en eller två särskilt förordnadevårdnadshavare (9 §). Om vårdnadshavare skall förordnas särskilt, utses någonsom är lämpad att ge barnet omvårdnad, trygghet och en god fostran. Tvåpersoner kan utses att gemensamt utöva vårdnaden, om de är gifta med varandraeller bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Homosexuellasambor och registrerade partner kan inte utses till gemensamma vårdnadshavare.Om vårdnadshavare skall förordnas efter föräldrarnas död och föräldrarnaeller en av dem har gett till känna vem de önskar till vårdnadshavare, skalldenna person förordnas, om det inte är olämpligt (10 a §). För att en föräldersönskemål om vårdnadshavare skall tillmätas betydelse torde det i allmänhetkrävas att föräldern var vårdnadshavare vid frånfället. Det är emellertid inteuteslutet att ta hänsyn även till ett önskemål från en avliden förälder sominte hade del i vårdnaden. Detta framstår som särskilt lämpligt när någotönskemål i övrigt inte har förts fram, men även i andra fall kan föräldern hahaft en så nära kontakt med sitt barn att den avlidnes önskan bör ges särskildvikt. Om barnet självt har nått tillräcklig mognad och motsätter sig att denutpekade personen förordnas som vårdnadshavare, kan det inte anses lämpligt attförordna honom eller henne. I en del fall kan också, efter det att den avlidneföräldern uttryckte sitt önskemål, förhållandena ha ändrats på ett sätt som gördet olämpligt att följa önskemålet (se prop. 1993/94:251 s. 186).Bestämmelser om adoption finns i 4 kap. FB. Syftet med adoptionsinstitutet äratt skapa ett rättsligt förhållande mellan adoptanten (den som adopterar) ochadoptivbarnet. En adoption har omfattande följder för barnet och många ibarnets omgivning. kringgärdas därför av regler till skyddfrämst för barnet men också för de ursprungliga föräldrarna. En adoptioninnebär som regel att adoptivbarnet i rättsligt hänseende, både inomfamiljerätten och i annan lagstiftning, skall behandlas som adoptantens egetbarn och att alla band med barnets biologiska släkt klipps av. En giltigadoption kan numera inte hävas. Verkningarna av en adoption kan dock i vissasäregna situationer upphöra, exempelvis genom att adoptanten gifter sig medadoptivbarnet.Huvudregeln är att den som har fyllt inte får adopteras utan egetsamtycke (5 §). Den som inte har fyllt får i princip inte adopteras utanvårdnadshavarens samtycke. En förälder som inte har del i vårdnaden om barnetskall ändå höras, om detta kan ske (5 a § och 10 §). I sammanhanget kan nämnasatt frågan om adoption mot den förälders vilja som inte har vårdnaden haraktualiserats genom ett i för mänskliga rättigheter anhängigtmål. Efter ett avgörande i domstolen kommer att i endepartementspromemoria överväga behovet av ändrad lagstiftning på området.I lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap anges att registrerade partnervarken gemensamt eller var för sig får adoptera barn. Endast makar kan adopteragemensamt. En gemensam adoption medför att makarna blir att anse som barnetsföräldrar. I den inte ovanliga situationen att en make vid giftermål har egetbarn, finns det möjlighet att barnet kan bli makarnas gemensamma. I den nyafamiljen blir barnet nämligen inte sällan betraktat som makarnas gemensammabarn, och det förekommer att en make önskar befästa detta förhållande genom attadoptera barnet. En sådan s.k. styvbarnsadoption kan genomföras av en makeensam, med den andra makens samtycke och om reglerna i övrigt är uppfyllda.Genom styvbarnsadoptionen klipps de rättsliga banden av endast med den föräldersom inte är gift med adoptanten. Detta gäller även när maken adopterar denandra makens adoptivbarn. I andra fall än när det gäller styvbarn ochytterligare några undantagssituationer innebär äktenskapet hinder mot att engift person ensam adopterar ett barn. De andra undantagssituationer som det ärfråga om är när den andra maken vistas på okänd ort eller lider av en allvarligpsykisk störning eller när adoptionen avser eget barn (3 och 4 §§).För adoption krävs rättens tillstånd. Sådant tillstånd får ges endast omadoptionen är till fördel för barnet och sökanden har uppfostrat barnet ellervill uppfostra det eller det annars med hänsyn till det personliga förhållandetmellan sökanden och barnet finns särskild anledning till adoptionen. Vidbedömningen av om det är lämpligt att adoptionen äger rum skall domstolarna tahänsyn till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad, även i defall samtycke från barnet inte krävs (6 §).En underårig får inte utan socialnämndens medgivande tas emot förstadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon avföräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne, se25 § socialtjänstlagen (1980:620). Ett sådant medgivande föregås av enutredning av förhållandena i det enskilda hemmet.Övervägande antalet barn som adopteras av svenska föräldrar kommer frånfrämmande länder. Om det är fråga om att ta emot ett utländskt barn i syfte attadoptera det, skall medgivande från socialnämnden inhämtas innan barnet lämnarsitt hemland. I de flesta fall av adoption av en underårig krävs alltså ävensocialnämndens medgivande.I den svenska debatten har det gjorts gällande att den isländskalagstiftningen tillåter homosexuella att ha gemensam vårdnad om barn. Medanledning härav bör redovisas vad utskottet erfor i denna fråga i samband meden studieresa till sommaren 1997.Den isländska familjerätten överensstämmer i stora delar med motsvarandelagstiftning i de övriga nordiska länderna. Sålunda har antagit en lagom registrerat partnerskap, som trädde 1996. Lagen har utformats medde danska, norska och svenska lagarna som förebild, vilket innebär atträttsverkningarna av en registrering i huvudsak motsvarar vad som gäller föräktenskap. Undantagna är adoptionslagens regler om makar, liksom lagen omartificiell insemination. I ett avseende medför den isländska partnerskapslagenrättsverkningar som inte omfattas av den svenska lagen. Den isländska lagenundantar inte vårdnadsreglerna från tillämpning i partnerskapsförhållanden.Detta hänger samman med att en styvförälder i ett heterosexuellt förhållande,till skillnad mot vad som gäller i , automatiskt får del avvårdnadsansvaret när en av kontrahenterna har vårdnaden om och medför ett egetbarn i det nya förhållandet.I motion 1996/97:L401 av () begärs ett tillkännagivandeom att en utredning om barn i homosexuella relationer bör initieras. I motion1997/98:L401 av samma motionär hemställs om ett tillkännagivande om behovet aven utredning om rättsskyddet för barn som växer upp i homosexuella relationeroch andra barn som växer upp med endast en förälder. En viktig fråga förutredningen bör enligt motionären vara den om styvbarnsadoption i homosexuellarelationer.Även i motion 1997/98:L411 av och () yrkasett tillkännagivande om en utredning om de barn som växer upp med homosexuellaföräldrar. Det finns enligt motionärerna inte någon forskning som tyder på atthomosexuella skulle vara sämre än heterosexuella på att ge kärlek, trygghet ochuppmuntran till sina barn. Motionärerna påpekar att barn till homosexuellamåste tillförsäkras samma skydd som andra barn.I motion 1996/97:L414 av m.fl. (s) yrkas att hosregeringen begär lagförslag om rätt till styvbarnsadoption för homosexuellapar. Syftet är enligt motionärerna att möjliggöra för personer som har ingåttpartnerskap att gemensamt ha vårdnaden om ett barn som har ena partnern sombiologisk förälder.Majléne m.fl. (s) anför i motion 1997/98:L409 att många barni dag växer upp i homosexuella relationer. Tryggheten för dessa barn, liksomför alla barn, består av en nära kontakt med de vuxna som finns närmast underuppväxtåren. Motionärerna anser att barn i homosexuella relationer skall gessamma trygghet som barn i heterosexuella relationer, och de begär därför etttillkännagivande om att lagstiftningen bör ändras så att närståendeadoption ifamiljer som lever i partnerskap möjliggörs.Cinnika Beiming m.fl. (s) begär i motion 1997/98:L410 ett tillkännagivande omen parlamentarisk utredning om homosexuella och barn i syfte att åstadkomma enlagstiftning som är neutral i förhållande till föräldrarnas sexuella läggning.Den enskilda familjens förutsättningar att utgöra en god miljö för barnet börenligt motionärerna vara avgörande i frågor som rör bl.a. vårdnad och adoption.Varken juridisk samlevnadsform eller föräldrarnas sexuella läggning bör varastyrande i dessa sammanhang.I motion 1996/97:L415 av m.fl. (s) yrkas att hosregeringen begär förslag som innebär att homosexuella får rätt att adopterabarn.Andreas m.fl. (c, s) begär i motion 1997/98:L424 en översyn av denfamiljerättsliga lagstiftningen i syfte att åstadkomma en lagstiftning som ärneutral i förhållande till föräldrarnas sexuella identitet. Motionärerna anseratt det bör vara den enskilda familjens förutsättningar att vara en bra miljöför barnet som avgör om man skall ha möjlighet att adoptera. I motionen begärsett tillkännagivande i enlighet härmed.Tanja Linderborg m.fl. (v) föreslår i motion 1997/98:L414 att en utredningtillsätts för att skyndsamt få till stånd förslag som undanröjersärbehandlingen av homo- och bisexuella i lagstiftningen om föräldraskap.Motionärerna menar att, när det gäller möjligheterna till adoption, detcentrala bör vara om en förälder har kapacitet att ge barnet trygghet, kärlekoch bekräftelse, inte föräldrarnas sexuella läggning. I motionen begärstillkännagivanden dels om lagstiftningen rörande adoptioner (yrkande 1), delsom en utredning om homo- och bisexuella som föräldrar (yrkande 2).I motion 1996/97:L419 av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär lagförslag som innebär att homo- och heterosexuella jämställsi adoptionslagstiftningen.I motion 1996/97:L416 av m.fl. (mp) anförs att forskningeninte på något sätt gett stöd åt antagandet att homosexuella skulle vara sämreföräldrar än andra. Motionärerna begär ett tillkännagivande om tillsättande aven parlamentarisk utredning om homosexuellt föräldraskap (yrkande 1). Vidareyrkas i motionen att hos regeringen begär lagförslag som innebär atthomo- och heterosexuella jämställs i lagstiftningen om adoptioner, inklusivestyvbarnsadoptioner (yrkande 2).Även i motion 1997/98:L408 av och ()hemställs att begär att regeringen återkommer med lagförslagsom gör det möjligt för alla, oavsett sexuell läggning eller samlevnadsform,att adoptera barn. Avgörande bör enligt motionärerna vara den enskildafamiljens förutsättningar att ge barnet en bra miljö (yrkande 1).Frågan om en rätt för homosexuella att adoptera barn togs upp redan i mittenav av Utredningen om homosexuellas situation i samhället ibetänkandet (SOU 1984:63) Homosexuella och samhället. Utredningen ansåg atthomosexuella vårdnadshavare i och för sig har samma förutsättningar som andravårdnadshavare att ge uppväxande barn omvårdnad, omtanke och kärlek, vilkettalade för att tillåta homosexuella att adoptera. Rätten till adoption för tvåpersoner av samma kön saknade emellertid, enligt utredningens mening,förankring i det allmänna rättsmedvetandet varför det kunde innebära en störrepåfrestning för ett adoptivbarn att växa upp i en homosexuell än i enheterosexuell familjemiljö. Därutöver pekade utredningen på det förhållandetatt få givarländer skulle acceptera att deras medborgare skulle få adopteras avtvå personer av samma kön. I proposition 1986/87:124 om de homosexuellassituation i samhället instämde departementschefen i utredningens bedömning attdet inte borde införas någon möjlighet för två personer av samma kön attadoptera gemensamt.Partnerskapskommittén ansåg i sitt betänkande (SOU 1993:98) Partnerskap attså länge det inte råder någorlunda enighet bland forskare om vilka konsekvenserdet kan ha för ett barn att växa upp i en homosexuell familjebildning, det inteär lämpligt att möjliggöra för homosexuella par att adoptera barn gemensamteller att få tillgång till olika former av konstlad befruktning. Av samma skälansåg kommittén att två partner inte heller skall ges möjlighet att förordnasgemensamt till vårdnadshavare för barn. Ytterligare ett argument för kommitténsställningstagande var att en lagstiftning som möjliggör gemensamt rättsligtföräldraskap för homosexuella par sannolikt skulle strida mot nuvarandevärderingar i samhället. Vidare konstaterade kommittén att eftersom enövervägande del av de underåriga barn som adopteras kommer från främmandeländer, även givarländernas inställning måste beaktas. Om skulle intaen positiv hållning till adoption för partner fanns det, enligt kommitténsuppfattning, en risk för att de flesta länder, för att inte säga alla länder,som är givarländer av adoptivbarn till skulle ställa sig myckettveksamma till adoption av sina medborgare. Detta skulle enligt kommitténdrabba alla de personer som vill adoptera utländska barn. Även en rätt tillstyvbarnsadoption skulle enligt kommittén innebära att ett barn som har blivitadopterat från ett annat land senare skulle kunna bli styvbarnsadopterat på såsätt att det får två rättsliga föräldrar av samma kön. Kommittén ansåg att ensådan möjlighet sannolikt skulle väcka negativa reaktioner från givarländer.Sammanfattningsvis innebar förslag att partner inteskulle ges möjlighet att adoptera gemensamt. En partner skulle inte heller gesmöjlighet att adoptera sin partners barn för att uppnå rättsligt gemensamtföräldraskap. I likhet med vad som gäller för en gift person skulle en partnerinte heller ensam kunna anta ett adoptivbarn. Partner skulle vidare inte gestillgång till konstlad befruktning eller kunna gemensamt vara vårdnadshavareför en underårig. Kommittén ansåg det emellertid angeläget att frågor som röradoption för homosexuella par, situationen för de barn som har endast enrättslig förälder och de barn som har tillkommit genom insemination inte glömsbort samt förordade att frågorna blev föremål för särskilda utredningar.Barnombudsmannen () instämde i ett remissyttrande överPartnerskapskommitténs betänkande i kommitténs uppfattning om det angelägna iatt frågorna om att trygga situationen för de barn som bara har en rättsligförälder blir föremål för en särskild utredning. Enligt BO kan man inte bortsefrån att det i många av de homosexuella och lesbiska parbildningarna redanfinns biologiska barn. Det kan enligt BO förekomma situationer där barnetskulle få en tryggare ekonomisk, social och känslomässig bas, om den person somföräldern och barnet sammanlever med - oavsett kön - även rent legalt kundedela vårdnaden av barnet. En sådan möjlighet kan, menade BO, gynna stabilafamiljebildningar kring barnet, vilket BO såg som en fördel (5/340/93).Frågor som rör gemensamt föräldraskap för homosexuella par har varit föremålför överväganden av utskottet (bet. 1993/94:LU28) i samband medutarbetandet av förslaget till lag om registrerat partnerskap. Utskottetframhöll därvid att frågan om barns juridiska ställning i förhållande till ettregistrerat partnerskap måste bedömas från helt andra utgångspunkter än när detgäller rättsverkningarna i övriga hänseenden. En sådan bedömning borde enligtutskottet inte göras i det sammanhanget. Utskottet strök under att så länge detinte är vetenskapligt klarlagt att ett barns sociala och känslomässigautveckling objektivt sett är lika garanterad i en familj med två mödrar ellertvå fäder med en inbördes sexuell relation som i en heterosexuell familj, dengrundläggande förutsättningen saknas för att gemensamt föräldraskap skall kunnaetableras i ett registrerat partnerskap, nämligen hänsynen till barnens bästa.Det förhållandet att det finns ett antal barn som rent faktiskt växer upp medtvå personer av samma kön aktualiserade enligt utskottet en annan fråga,nämligen den om styvbarnsadoption. I såväl heterosexuella som homosexuellafamiljebildningar finns barn som av olika skäl har endast en rättslig förälder.I vilken utsträckning det skulle vara till fördel för ett sådant barn att bliadopterat av den rättslige förälderns make eller registrerade partner beror,fortsatte utskottet, på förhållandena i det enskilda fallet. Sålunda skulle,menade utskottet, en sådan adoption kunna innebära försämringar för barnet,både från ekonomisk och social synpunkt. Ett barn, vars ena förälder äravliden, skulle genom en styvbarnsadoption av den andre förälderns make ellerpartner kunna gå miste om olika efterlevandeförmåner. Barnet skulle ocksåförlora sin rätt till arv efter den avlidne förälderns släktingar. Vidare kundeman enligt utskottet heller inte bortse från risken att barnets kontakter medden avlidne förälderns släktingar skulle försämras eller rent av skäras avgenom en adoption, något som typiskt sett måste vara till nackdel för barnet. Idet enskilda fallet skulle en styvbarnsadoption i en sådan situation ändå kunnavara till fördel för barnet från såväl ekonomisk som social och kanske ocksåfrån psykologisk synpunkt. Även frågan om styvbarnsadoption måste, ansågutskottet, bedömas från helt andra utgångspunkter än de som låg till grund fördet då aktuella lagstiftningsärendet, nämligen principen om att i första handbarnets bästa skall beaktas.Motioner vari det begärts en utredning om den rättsliga situationen irelationen mellan homosexuella par och barn till endera parten har behandlatsoch avstyrkts av utskottet , (sebet. 1993/94:LU3 och 1995/96:LU18). När det gäller den rättsliga tryggheten förinseminationsbarn, födda av ensamstående och av lesbiska kvinnor, framhöllutskottet att situationen i vårdnadsfrågan är densamma när modern i ettlesbiskt parförhållande avlider som då en legal vårdnadshavare, som levertillsammans med en person av motsatt kön och som inte är barnets far, dör.Utskottet pekade på att det i ett sådant fall inte finns någon regel om attstyvföräldern automatiskt skall komma i fråga som legal vårdnadshavare. Ombarnets far är okänd måste, påpekade utskottet, vårdnaden anförtros en ellertvå särskilt förordnade förmyndare. Om den avlidna moderns kvinnliga sambodärvid kan komma i fråga skall avgöras med beaktande av vad som är bäst förbarnet.