bet · GL01SoU15 · 1998-02-17 00:00:00 — I promemorian behandlas ett tjugotal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om olika läkemedelsfrågor. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden främst med hänsyn till kommande förslag från regeringen ochpågående utrednings- och utvärderingsverksamhet. Till betänkandet har fogatsfem reservationer och ett särskilt yttrande. 1997/98:So221 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att förskrivningsrätt gestill dietister i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utredning av hur bidragssystemet börutformas i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So236 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utredamöjligheten att erbjuda apotekens kunder en frivillig anslutning till ettsystem med läkemedelsprofiler.1997/98:So243 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att utnyttja möjligheterna tillsamordning inom apotekens ram med annan verksamhet, t.ex. di-striktssköterska och hjälpmedelscentral,1997/98:So248 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att utvidga rättenatt förskriva läkemedel till fler sjuksköterskegrupper.1997/98:So271 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utformningen avreceptblanketten.1997/98:So272 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den utbildning i farmakologi som förutsätts förförskrivningsrätt görs tillgänglig för skolsköterskor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskrivningsrätt till skolsköterskor för ett begränsat antalläkemedel.1997/98:So278 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om inrättande av ett medicinskt etiskt centrum i Sverige.1997/98:So282 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedel,1997/98:So305 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kliniska läkemedelsprövningar skall inkludera både kvinnor ochmän,1997/98:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lekmannainflytande i läkemedelskommittéer,1997/98:So325 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämmelse omprovmedicinering med testdos.1997/98:So610 av m.fl. (m) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kriminalisering av det icke-medicinska bruket avdopningspreparat,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökat internationellt samarbete för att minska användandet avdopningspreparat.1997/98:So630 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om problemen med läkemedel påden illegala marknaden.1997/98:So644 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om läkemedelsberoende,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopningspreparat.1997/98:So649 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag till ändring avläkemedelsföretagens ansvar enligt vad som anförts i motionen,1997/98:So675 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att förhindra läkemedelsmissbruk och illegalförsäljning av beroendeframkallande läkemedel.1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kriminalisering av innehav av dopningspreparat.1997/98:A805 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av forskning för att ge kvinnor rätt läkemedelsbehandling. Utskottet har i betänkande 1997/98:SoU1 Budgetpropositionen för ,utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg behandlat motions-yrkanden om bl.a. återgång till ett nationellt läkemedelsförmånssystem,avskaffande av det s.k. receptregistret, återinförande av den fria listan förvissa läkemedel, Apoteksbolagets försäljningsmonopol samt regeringensbesparingskrav på Apoteksbolaget. Utskottet ställde sig bakom regeringensförslag till medelsanvisning. Samtliga motionsyrkanden avstyrktes medhänvisning till bl.a. utskottets tidigare redovisade uppfattningar i dessafrågor. Vad gäller Apoteksbolagets detaljhandelsmonopol ansåg utskottet attöversynen av den framtida läkemedelsdistributionen skulle avvaktas ochavstyrkte de aktuella motionerna.Beroendeframkallande läkemedel m.m.I motion So630 av () begärs tillkännagivande om problemenmed läkemedel på den illegala marknaden. Det förekommer stort läckage av legalaläkemedel till den illegala marknaden via korrekta läkarrecept. En annan kanaltill den svarta marknaden är smuggling. Motionären anser att åtgärder måstevidtas för att förhindra missbruk av legal narkotika. Det bör undersökas hurnarkotikaklassade och beroendeframkallande läkemedel kommer ut på den illegalamarknaden. Kontrollen över dessa läkemedel skulle, enligt motionären, kunna blitillräckligt effektiv genom att exempelvis bara läkare med specialistkompetensfår skriva ut dem och att alla sådana recept dataregistreras i ett centraltreceptregister i syfte att upptäcka och åtgärda överutskrivning och -konsumtion.I motion So644 av m.fl. (fp) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om läkemedelsberoende(yrkande 16). Läkemedel som kan ge upphov till läkemedelsberoende förekommerofta på förfalskade recept, och motionärerna anser därför att det är angelägetatt rutinmässigt följa vilka preparat som är aktuella i dessa sammanhang menockså att undersöka om den nya receptblankett som införts bidrar till attantalet receptförfalskningar minskar. Motionärerna anser vidare att det ärviktigt att kartlägga vårdbehovet för patienter med läkemedelsberoende och hurdetta vårdbehov kan tillgodoses.I motion So282 av samma motionärer framställs också ett yrkande omtillkännagivande om läkemedel (yrkande 9).I motion So649 av m.fl. (v) hemställs att begärförslag till ändring av läkemedelsföretagens ansvar enligt vad som anförts imotionen (yrkande 5). Motionärerna anser att de läkemedelsföretag sommarknadsför och säljer beroendeframkallande läkemedel bör åläggas attsolidariskt anslå medel till en fond för information om dessa läkemedel samtför stöd åt personer som drabbats av läkemedelsberoende.I motion So675 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om åtgärder för att förhindra läkemedelsmissbruk och illegalförsäljning av beroendeframkallande läkemedel (yrkande 5). Motionärerna anseratt åtgärder måste vidtas för att stoppa läkemedelsmissbruket och den illegalahandeln med dessa preparat. Enligt motionärernas mening måste samarbetet mellanapotek och läkare förbättras. hindras detta av rådande lagstiftning omtystnadsplikt. Tystnadsplikten bör inte, framhåller motionärerna, bakbinda tvåyrkesgrupper som tillsammans arbetar för patientens bästa. Lagen bör därförändras när det gäller tystnadsplikten. En annan åtgärd för att hindra enpatient från att skaffa sig stora mängder beroendeframkallande medel är enligtmotionärerna införande av s.k. smart card som patienten själv förfogar över mensom måste uppvisas vid köp av dessa läkemedel. På kortet lagras uppgift omvilka beroendeframkallande läkemedel patienten har och vilken läkare somförskrivit dessa.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har behandlat frågor om förskrivning,beroende och missbruk av läkemedel (bet.1995/96:SoU10, 1996/97:SoU5,1997/98:SoU2). I betänkande 1995/96:SoU10 (s. 7-12) lämnas en utförligredogörelse för bl.a. tidigare och då pågående utredningsarbete på området.Här nedan återges endast korta sammanfattningar.I betänkande 1995/96:SoU10 behandlade utskottet motioner med krav på bl.a.olika insatser för att förebygga missbruk och för att förbättra behandlingen avläkemedelsberoende. Exempel på sådana insatser var att tillåta apoteken attregistrera och kontrollera förskrivningen av beroendeframkallande läkemedelsamt att tillåta samkörning av apotekens register. Utskottet kunde konstateraatt olika insatser gjorts eller förbereds för att komma till rätta medberoendet och missbruket av vissa läkemedel. Utskottet menade att det är mycketangeläget att detta arbete fortsätter. följdeutskottet.I betänkande 1996/97:SoU5 behandlade utskottet proposition1996/97:27 Läkemedelsförmåner och läkemedelsförsörjning m.m. I propositionenföreslogs bl.a. inrättande av receptregister och förskrivarregister.Receptregistret skall i första användas som underlag för Apoteksbolagetsfakturering av landstingen när det gäller kostnaderna för läkemedelsförmåner.Uppgifter ur receptregistret skall också få användas av bl.a.för medicinsk uppföljning, epidemiologiska undersökningar och forskning.Patientens samtycke krävs i de fall uppgifter kan hänföras till någon enskildperson. Utskottet anförde bl.a. följande vad gäller de föreslagna registren:Personuppgifter inom hälso- och sjukvården är ofta av känslig karaktär ochkräver ett starkt integritetsskydd. För att kunna förebygga ohälsa och sjukdombehövs dock kunskap om orsakssambanden mellan ohälsa och olika riskfaktorer. -- - Såvitt gäller det föreslagna receptregistret delar socialutskottetregeringens och bedömning att det är nödvändigt attanvända personnummer för att läkemedelsförmånerna skall kunna fördelas korrekt.- - - Vad gäller den ekonomiska och medicinska uppföljningen i övrigt delarutskottet även här regeringens bedömning. En restriktiv hållning måste intastill användningen av individdata. Individbunden patient-information, dvs.registrering av uppgifter på personnummerbasis, skall i dessa fall inte fågöras utan patientens samtycke. - - - Det planerade förskrivarregistret skallbl.a. användas för att förskrivarinformation skall kunna återföras tillförskrivaren själv. Detta är ett viktigt led i kvalitetssäkringen i dettasammanhang.Utskottet tillstyrkte förslaget till lag om receptregister. Utskottetbehandlade i detta sammanhang bl.a. en motion (s) med krav på att utlämnande avvissa mediciner borde registreras på personnummer i en central databas i syfteatt minimera förekomsten av illegal användning av mediciner, t.ex.bensodiazepiner. I en annan motion (mp) framfördes krav på ändring avlagstiftningen om tystnadsplikt för att möjliggöra ett bättre samarbete mellanläkare och apotek när det gäller patienter som skaffar sig recept påberoendeframkallande mediciner hos ett flertal olika läkare. Utskottetavstyrkte motionerna med hänvisning till då pågående beredningsarbete idepartementet av frågan om utnyttjande av information frånreceptregistret för tillsynsändamål. följde utskottet (rskr.1997/98:58).Motioner om läkemedelsberoende från den allmänna motionstiden behandladesi betänkande 1997/98:SoU2. Det gällde bl.a. förskrivning avberoendeframkallande läkemedel till kvinnor samt forskning och information ombensodiazepiner. Utskottet vidhöll sin tidigare uppfattning att det ärangeläget att olika åtgärder vidtas för att komma till rätta med beroendet avlugnande medel, däribland bensodiazepiner. Utskottet såg positivt på attNätverket för läkemedelsepidemiologi (Nepi) sammanställt en lista överangelägna studier för att utröna beroenderiskerna. Det påpekades att Nepifortfarande planerar att genomföra en kartläggning av omfattningen avläkemedelsberoendet. Utskottet avstyrkte motionerna. följdeutskottet.Diskussioner pågår enligt uppgift mellan och Nepi angåendeden planerade kartläggningen av läkemedelsberoendet. harför innevarande budgetår budgeterat medel till detta ändamål.På uppdrag av regeringen har bedrivit försöksverksamhet medreceptregistrering tillsammans med i . Enligt beslutet imars 1997 skulle ett försök genomföras för att pröva olika alternativ förinförande av delar av läkemedelsreformen. Försöksverksamheten syftar till attfinna en modell som gör att information om förskrivningsorsak kan anges ochåterföras till förskrivare och andra som är behöriga att ta del av uppgiften påett sådant sätt att patientens integritet inte hotas. Försöket skall ocksåbelysa hur vården på ett bra sätt skall kunna informera och inhämta patientenssamtycke till att uppgifterna förs över till hälso- och sjukvårdensläkemedelsregister. Försöket skall inte inte besvara frågor omläkemedelsförskrivningens art och omfattning. En utvärdering avförsöksverksamheten i har påbörjats.Som ett led i försöken att minska antalet receptförfalskningar infördes den 1april 1996 en ny receptblankett för särskilda receptbelagda läkemedel.Blanketten skall användas vid förskrivning av narkotikaklassade läkemedel,anabola steroider och tillväxthormon samt vissa smärtstillande ochmuskelavslappnande medel.Utskottets bedömningKonkreta åtgärder behövs på flera områden för att komma till rätta medläkemedelsberoendet och läkemedelsmissbruket. Flera åtgärder sker också ellerplaneras. En kartläggning planeras nu av och Nepi avläkemedelsberoendets omfattning, konsekvenser och bakomliggande orsaker.Den producentobundna informationen om beroendeframkallande läkemedel kanbehöva stärkas och mindre förpackningar tillhandahållas av dessa läkemedel. Enförbättrad grundutbildning och fortbildning av vårdpersonal bör ocksåövervägas. Det ingår i uppdraget till den särskilde utredaren för en översyn avden framtida läkemedelsdistributionen att också analysera formerna för denframtida läkemedelsinformationen och lämna förslag till riktlinjer för denna.Utredaren skall beakta gränsdragningen mot och samarbetet med olika aktörerinom läkemedelsområdet som och . De kliniskafarmakologernas roll inom den producentobundna informationen skall särskiltbelysas. Enligt uppgift är en rapport om läkemedelsinformationen underutarbetande.Den 1 januari 1997 inrättades receptregister och förskrivarregister för attbl.a. förbättra uppföljningen av förskrivningarna i offentlig och privat vård.Läkemedelskommittéernas ställning har förstärkts genom författningsreglering.Uppföljning av läkemedelsförskrivningen är en väsentlig del av kommittéernasverksamhet.Socialstyrelsen har tillsammans med i bedrivit enförsöksverksamhet med registrering av förskrivningsorsak på recepten i syfteatt åstadkomma förbättrad kvalitet i läkemedelsförskrivningen.Försöksverksamheten utvärderas för närvarande.Som ett led i försöken att förhindra receptförfalskningar förskrivs sedanapril 1996 bl.a. narkotiska läkemedel på en särskild receptblankett. Blankettentillhandahålls i särskild nummerserie av eller av annan som harerhållit tillstånd. Utlämnade blanketter skall kunna härledastill namngiven receptutfärdare eller ansvarig person på klinik eller dylikt.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen på detta områdeoch vid behov återkommer till riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser dock utskottet att för närvarandeinte behöver ta något initiativ på området. Motionerna So282 (fp) yrkande 9,So630 (s), So644 (fp) yrkande 16, So649 (v) yrkande 5 och So675 (mp) yrkande 5avstyrks.Könsrelaterad läkemedelsbehandling m.m.I motion So305 av och () yrkastillkännagivande om att kliniska läkemedelsprövningar skall inkludera bådekvinnor och män (yrkande 1). Kvinnor i alla åldersgrupper använder läkemedel istörre utsträckning än män. Kvinnors längre livslängd betyder att den totalaanvändningen ökar. Till viss del kan den också hänga samman med denreproduktiva funktionen. Man kan inte heller bortse från kvinnors könsspecifikasjuklighet och högre vårdutnyttjande. I saknas könsrelateradinformation om vad som utgör optimal läkemedelsbehandling vid olika tillstånd.I motion A805 av m.fl. (kd) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskningför att ge kvinnor rätt läkemedelsbehandling (yrkande 18). Motionärerna anföratt vården mera medvetet måste beakta skillnaderna mellan kvinnor och män.Dessa skillnader gäller såväl ohälsomönster som medellivslängd. Det har visatsig att kvinnor, med undantag av yngre, använder läkemedel i högre grad än män.Motionärerna anser att det behövs mera forskning och kunskap för att ge kvinnorrätt läkemedelsbehandling.I motion So325 av m.fl. (s) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bestämmelse omprovmedicinering med testdos. Motionärerna framhåller att många läkare skriverut stora doser dyrbar medicin utan att vara säkra på att patienten tål den.Erfarenheten visar att många patienter reagerar negativt på en del medicinervilket medför att de måste pröva sig fram med nya preparat vilket medförlidanden och ökade kostnader för patient och samhälle. Enligt motionärernasmening bör det vara fullt möjligt att skriva ut ?testdoser? vid nymedicinering, och en föreskrift därom bör införas i lämpligt regelverk.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har behandlat motionsyrkanden om olikaaspekter på kvinnors hälsa, senast i betänkande 1997/98:SoU2. I betänkandetbehandlades motioner om doseringsnormer för läkemedel till kvinnor ochkönsspecifik information och analys vad gäller läkemedel. Utskottetkonstaterade att utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- ochsjukvården tagit upp frågan om läkemedelsförskrivning till kvinnor och män isitt huvudbetänkande Jämställd vård - olika vård på lika villkor (SOU1996:133). Utskottet utgick från att regeringen och övervägerutredningens förslag i denna del. Motionerna avstyrktes med hänvisning till attbetänkandet fortfarande var under beredning i (september1997).Motioner liknande So325 om möjlighet att skriva ut ?testdoser? vid nymedicinering behandlades i betänkande /97:SoU10. Utskottet delademotionärernas inställning om att läkarna bör överväga att i större utsträckningän skriva ut små förpackningar eller provförpackningar avläkemedel. Det fastslogs att läkemedelskommittéerna har en viktig roll när detgäller utfärdande av rekommendationer, riktlinjer och information tillförskrivarna. Utskottet var positivt till att läkemedelskommittéerna får enförstärkt och mer aktiv roll. Något tillkännagivande från ansågs intebehövas. De då aktuella motionerna avstyrktes.Enligt föreskrifter om förordnande och utlämnande avläkemedel m.m. (LVFS 1997:10) är en provförpackning den minsta förpackning somgodkänts för visst läkemedel. Förpackningen får avse högst en månadsförbrukning. Vid ordination av läkemedel kan receptutfärdaren förordna att enprovförpackning skall lämnas ut för sådana läkemedel som ej har klassats somsärskilda läkemedel. Receptblanketten innehåller en ruta där markering förprovförpackning kan göras.Betänkandet Jämställd vård - olika vård på lika villkor (SOU 1996:133) harremissbehandlats och bereds i Regeringskansliet.Inom pågår ett arbete med ettutvecklingsprogram - Genderprogram för social välfärd. Varje myndighet inomdepartementets område har till uppgift att analysera förslag och verksamhetutifrån båda könens utgångspunkter. Kvinnor och män har, enligt programmet,rätt att få adekvat bemötande, vård eller behandling utifrån de egnaförutsättningarna och behoven. Programarbetet skall bedrivas etappvis och denförsta etappen skall vara avslutad den 30 juni 1999.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att det är angeläget att kvinnorssärskilda hälsoproblem uppmärksammas. Utskottet delar den bedömning som görs imotionerna So305 (c) yrkande 1 och A805 (kd) yrkande 18 om vikten av attkönsspecifika aspekter beaktas vid läkemedelsbehandling. Bemötandeutredningenbehandlade i betänkandet Jämställd vård - olika vård på lika villkor (SOU1996:133) bl.a. frågan om behovet av könsspecifik information om optimalläkemedelsbehandling vid olika tillstånd. Betänkandet bereds fortfarande iRegeringskansliet. Vissa förslag som förts fram av förs uttill myndigheterna genom genderprogram för social välfärd.Mot denna bakgrund behövs inte något initiativ från sida. MotionernaSo305 (c) yrkande 1 och A805 (kd) yrkande 18 avstyrks.När det gäller frågan om provmedicinering vidhåller utskottet inställningen attläkarna när ett nytt läkemedel förskrivs, i större utsträckning än förnärvarande, bör överväga att skriva ut små förpackningar ellerprovförpackningar av läkemedlet. , Läkemedelsverket ochläkemedelskommittéerna har en viktig roll när det gäller att utfärdarekommendationer, riktlinjer och information till förskrivarna. Utskottetavstyrker därför motion So325 (s).Förskrivningsrätt för ytterligare personalgrupperI motion So221 av och () yrkas att hosregeringen begär förslag om att förskrivningsrätt ges till dietister i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 1). Vid olika sjukdomstillståndoch/eller behandlingar av sjukdom kan en persons förmåga att tillgodose sittbehov av energi och näringsämnen påverkas. Vid användandet av sondnäringar ärdet viktigt att en dietist gör en noggrann bedömning och beräkning avpatientens behov. Motionärerna anser därför att förskrivningsrätt bör gesdietister avseende sondnäringar och näringspreparat. Vidare yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning av hur bidragssystemet bör utformas ienlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). Kostnaderna försondnäringar och näringspreparat varierar mycket beroende på var man är bosatti landet. För barn är förskrivningen av sondnäringar ochnäringspreparat reglerad i LVFS 1997:13 (Läkemedelsverketsförfattningssamling). När det gäller ungdomar och vuxna finns intemotsvarande reglering. Huvudmän inom landsting och kommun beslutar i dessa fallom eventuellt ekonomiskt bidrag.I motion So248 av () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att utvidga rättenatt förskriva läkemedel till fler sjuksköterskegrupper. hargjort en utvärdering av distriktssköterskornas läkemedelsförskrivning vilket,heter det i motionen, ger regeringen ett naturligt tillfälle att ta förnyadställning till huruvida distriktssköterskornas möjligheter att förskrivaläkemedel kan och bör utökas. Motionären anser att regeringen börpröva om en begränsad förskrivningsrätt skall omfatta flersjuksköterskegrupper, bl.a. sjuksköterskor i den kommunala hälso- ochsjukvården med andra specialistutbildningar än distriktssköterskeutbildning,exempelvis sjuksköterskor med geriatrisk utbildning eller utbildning inomhemsjukvård/rehabilitering. Vården och servicen till de äldre med hemsjukvårdeller i särskilda boendeformer skulle enligt motionären därigenom kunnaförbättras betydligt. Effektiviteten och service i vården skulle likaså öka omvissa sjuksköterskor hade rättighet att förnya (iterera) recept till patientermed långvariga eller kroniska sjukdomar, framhåller motionären. Rätten skulleexempelvis kunna gälla diabetessjuksköterskor, hypertonisjuksköterskor. Enannan grupp är barnmorskor.I motion So272 av () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den utbildning ifarmakologi som förutsätts för förskrivningsrätt görs tillänglig förskolsköterskor (yrkande 1). Sjuksköterskor med vidareutbildning tilldistriktssköterska fick förskrivningsrätt för ett begränsat antalläkemedel. Denna är knuten dels till en åtta poängs utbildning i farmakologi,dels till en anställning som distriktssköterska. Denna förskrivningsrätt gällerinte skolsköterskor. Många skolsköterskor har distriktssköterskeutbildning ochkontakter med primärvården genom sommarvikariat där de har vissförskrivningsrätt. Eftersom förskrivningsrätten är knuten till funktion, intetill kompetens, kan inte skolsköterskan dra nytta av sin kompetens, heter det imotionen. Vidare begärs ett tillkännagivande om förskrivningsrätt tillskolsköterskor för ett begränsat antal läkemedel (yrkande 2). Skolsköterskorutför ett viktigt förebyggande arbete när det gäller vaccinationer ochrökavvänjning. De har helt eget vaccinationsansvar och kompetens, men får integöra vaccinationsbeställningar. De arbetar ofta tillsammans med lärare medrökavvänjning.