bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — Desmå företagen beräknas ge den största andelen ny sysselsättning, sägermotionärerna. Förutom den hittillsvarande låga efterfrågan på hemmamarknadenfinns det andra hinder för en tillväxt i småföretagen, nämligen ovilja hosföretagen att växa och brist på kapital, anför motionärerna.Uttalanden av i ett flertal avseenden begärs i motion 1997/98: N311(mp). Det gäller inriktningen på näringspolitiken, s.k. ägande med ansikte,tillvaratagande av kreativiteten, en gemensam sektor till gagn förnäringslivet, vidareförädling i glesbygd och behovet av ökad flexibilitet.Politikens roll är att underlätta framväxten av det goda ( i bemärkelsenekologiskt och socialt hållbara ( näringslivet, anför motionärerna, varvidmångfald, dynamik, kreativitet och delaktighet anges som nyckelord för en sådanutveckling. Ett framtida näringsliv måste vara en del av ett fungerandesamhälle, inte något vid sidan om den sociala och ekologiska verkligheten.Sverige behöver fler företag med en social hemvist, ägare med ansikten, heterdet vidare. de gröna vill stimulera företag där ägandet ärsynligt. Det kan vara självägda företag, kooperativa företag, företag som ägsav dem som arbetar i dem eller som bor i det samhälle där företagen finns. Detär viktigt att öka möjligheten för dem som arbetar i ett företag att ta överägandet då företaget skall säljas, vilket kan ske genom förköpsrätt eller genomett marginellt räntebidrag, anser motionärerna.Kreativiteten ökar då människorna känner att de vågar ta steg ut i detfrämmande utan att riskera att falla igenom samhällets skydd, hävdarmotionärerna vidare. De anser att kreativiteten också ökas då regelverk ochgammal företagskultur förändras och hänvisar till andra motioner frånMiljöpartiet, i vilka framlagts förslag till åtgärder i syfte att främja attmänniskor som annars inte tänkt starta företag, t.ex. invandrare och kvinnor,skulle göra detta. Motionärerna anser vidare att en väl fungerande gemensamsektor starkt bidrar till goda förutsättningar för näringslivet. En brabarnomsorg, en bra skola, god sjukvård och trygg äldrevård skapar harmoni ocheffektivitet i samhället, vilket näringslivet anses vara mycket betjänt av.Därför är det naturligt att en rimlig beskattning av företag sker, sägs det.Miljöpartiet vill stimulera en satsning på vidareförädling av råvaror iglesbygd, särskilt inom trävaru- och livsmedelsssektorerna, sägs det imotionen. Möjligheten att transportstöd endast eller till större del skall gåtill vidareförädlade produkter bör därför utredas. De ökande kraven påflexibilitet inom näringslivet måste mötas på ett sätt som gör att människorinte tvingas till en sämre social situation med minskat utrymme för barn,vänner, delaktighet i närsamhället och sociala nätverk, anför motionärernaavslutningsvis. Om veckoarbetstiden sänks kan en ökadflexibilitet accepteras, heter det.Statens roll i samhällsekonomin skall vara att sätta ramar och övervakaspelreglerna på marknaden, ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt, anförs det i motion1997/98:N274 (kd). När staten agerar såväl domare som spelare på marknaden ärrisken stor att konkurrensen snedvrids och att investeringar inte görs på ettoptimalt sätt i de företag som har de bästa förutsättningarna, ansermotionärerna. De hänvisar till att denna strävan efter tydlig ansvarsfördelningfår stöd av de flesta nationalekonomer som bekräftar att en stabilmarknadsekonomisk miljö är avgörande för att stimulera tillväxten. Insatser somfrämjar förutsättningarna för företagande och tillväxt kan bara åstadkommasgenom ett ökat personligt ansvarstagande, positiva och stabila regler och enkraftfull tillväxtpolitik, bl.a. åtgärder avseende arbetsrätten ochlönebildningen, sägs det. Attityden till företagande anses vidare vara heltavgörande. Det är viktigt att får ett mer småföretagsvänligt klimat änhittills; det är avgörande för framtid att små företag kan utvecklas.Samhället måste därför aktivt verka för att skapa positiva attityder och gekunskap om företagande. I regeringen bör en särskild småföretagarminister ingåför att tydliggöra vikten av ett ökat och väl fungerande småföretagande, menarmotionärerna.I motionen begärs också förslag om åtgärder för att stimulera tjänstesektorn.Bedömare är eniga om att framtidens arbeten i stor utsträckning kommeratt finnas i tjänstesektorn, säger motionärerna. De konstaterar att avallt arbete i utförs i hemmen och att detta totalt motsvarar 3,7miljoner heltidsarbeten. Hushållstjänster är en sektor där den sedan årtiondenförda politiken och skattesystemets utformning motverkat och hämmat ekonomisktillväxt och därmed utvecklingen av välfärden, hävdar motionärerna. I syfte attmöjliggöra för enskilda att köpa tjänster till hushållet och minska denomfattande förekomsten av svartjobb vill de införa en modell förhushållstjänster som prövats i och som är permanentadsedan maj 1996. Modellen innebär att direkta statliga bidrag ges till företagsom säljer hushållstjänster till privatpersoner. Staten betalar tillbaka halvaden debiterade kostnaden, varigenom den enskilde slipper att ligga ute medbetydande belopp. En utvärdering visar att varje återbetald timme inneburit ennettovinst för statskassan, säger motionärerna. Målsättningen för en dylikmodell i bör vara att alla hushåll skall ha råd att köpa hjälp för demest förekommande sysslorna i hemmet, liksom privat barnomsorg och privathälsovård, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade frågan om näringspolitikens inriktning senast i december1997 i betänkande 1997/98:NU1 om anslag inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I enreservation (mp) och i särskilda yttranden (m; fp; v; kd) redovisadesrespektive partis syn på näringspolitikens inriktning. följdeutskottet.Riksdagen avslog vidare och motionsyrkanden omåtgärder för att stimulera tjänstesektorn, liknande det här aktuella i motion1997/98:N274 (kd) - betänkande 1997/98:NU1 respektive betänkande 1996/97:NU10.Tjänstebeskattningsutredningen föreslog i sitt betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) bl.a. att arbetsgivaravgifterna ochegenavgifterna för egenföretagare skall avskaffas i tjänstebranscher som kananses utgöra substitut till hemarbete och s.k. svart arbete. Förslagetomfattade följande branscher: bilserviceverkstäder, reparationsverkstäder förhushållsartiklar, restauranger, personalmatsalar, cateringföretag,landtransportföretag (endast persontransporter), städföretag (endast verksamhetriktad till privatkonsumenter) och andra serviceföretag. Vidare föreslogs enhöjd och permanentad skattereduktion för utgifter för reparationer, ombyggnaderoch tillbyggnader av småhus och bostadsrätter (ROT-avdrag), ändringar iföräldraförsäkringen och en särskild skattereduktion för pensionärer.Betänkandet har remissbehandlats.I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1, finansplan m.m., avsnitt8.2.3) kommenterades utredningen. Regeringen anser att en budgetneutralomläggning av skattesystemet som utredningen föreslår kan öka sysselsättningen.Det finns däremot anledning att vara skeptisk till storleken på densysselsättningseffekt som utredningen beräknar, sägs det. Regeringen kan inteansluta sig till utredningens förslag om finansiering. I den fortsattaberedningen ingår därför att ta fram förslag på lämplig alternativfinansiering.EG-kommissionen föreslog att medlemsländerna skall kunna sänkamervärdesskatten på vissa arbetsintensiva tjänster i syfte att ökasysselsättningen. Såväl finansminister som skatteminister har uttalat sig positivt om förslaget. I riksdagsdebatten omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prot.1997/98:30) sade finansministern att en sänkning av mervärdesskatten kan kommai fråga om vissa villkor är uppfyllda, nämligen följande: åtgärden skall ha ensäkerställd positiv sysselsättningseffekt, det skall finnas en ansvarsfullfinansiering, onödigt krångel skall undvikas och skatteundandragande skallförhindras.Regeringen har vidare genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:4) gettFörenklingsutredningen (Fi 1996:14) i uppdrag att utreda införandet av ettförenklat deklarations- och redovisningsförfarande för inkomsttaxering ochredovisning enligt redovisningslagstiftningen för mindre tjänsteföretag sombedrivs som enskild näringsverksamhet. Uppdraget enligt detta tilläggsdirektivskall behandlas med förtur och redovisas i ett delbetänkande. Slutredovisningav utredningsarbetet i övrigt skall ske vid utgången av år 1999.I detta sammanhang kan också noteras att det inom pågårdiskussioner om att på försök införa ett system för stöd till hemtjänster.Statliga företagMotionernaFrån statligt ägande till folkaktier är rubriken på motion 1997/98:N209 (m).Där begärs en plan för försäljning av statlig verksamhet i enlighet med vad somredovisas i motionen. I en inledande sammanfattning redovisas Moderatasamlingspartiets förslag om hur de statliga företagen skall överföras tillprivata ägare i följande fyra punkter:- bör sättas upp överst på privatiseringslistan. Teliaaktien bör bli enny folkaktie genom en privatisering av till en bred allmänhet.- Privatiseringarna av de statliga företagen skall syfta till att skapa tydligaoch starka ägarstrukturer i bolagen, långsiktigt bredda riskkapitalmarknaden,stärka statskassan samt renodla statens roll. Varje enskilt företag skall blistarkare och mer konkurrenskraftigt efter slutförd privatisering.- Med förbättrade skattevillkor för sparande i svenska företag bedöms detstatliga ägandet i företag kunna minska med i genomsnitt 15-20 miljarderkronor per år.- Anställdas deltagande i de egna företagen bör underlättas.Under 1980-talet har en ny syn på statligt företagsägande vuxit fram, enligtvilken privatiseringar är en praktisk snarare än en ideologisk fråga, anförmotionärerna vidare. Orsakerna är följande: starkare krav på tydliga och aktivaägare i företagen, ansträngda statsfinanser samt att privatiseringar medförhögre effektivitet. Fördelarna med privatisering är, enligt motionärerna,följande: statens roll som lagstiftare och normgivare renodlas, företagenstärks genom privatiseringar, riskkapitalmarknaden breddas och ett folkligtaktieägande skapas samt statens ekonomi stärks. All verksamhet som kan bedrivasbättre eller lika bra i privat som i offentlig regi bör vara privatägd, anförmotionärerna och anser att konkurrensutsatt verksamhet bör drivas i privatregi. Även viss monopolverksamhet med indirekt konkurrens eller särskildmonopolreglering anses i många fall kunna bedrivas bättre i privat än ioffentlig regi.I motionen lämnas en utförlig redovisning över de privatiseringar somförordas. Vidare beskrivs hur försäljningarna av de olika bolagen ochverksamheterna bör utföras. Redovisningen upptar följande bolag:- Inom : , , , , och flygplatser, vissa bolag inomLuftfartsverket samt AB Svensk Bilprovning.- Inom : Nordbanken (Holding) AB, StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), , ochVärdepapperscentralen VPC AB.- Inom Närings- och : , (), , ., ,, , ochZenit AB.- Inom : och samt TeracomSvensk Rundradio AB.- Inom : Apoteksbolaget AB.I motion 1997/98:N204 (m) begärs ett uttalande av om att enförsäljning av bör förberedas. utgör tillsammansmed delar av det gamla spritmonopolet, som i sin tur var enviktig del i den svenska alkoholpolitiken, konstaterar motionären. Han anseremellertid att numera agerar som vilket annat företag som helstoch att dess roll i den svenska alkoholpolitiken därmed är överspelad. Omföretaget inte längre ingår i den svenska alkoholpolitiken är ett statligtägande omotiverat, sägs det. Staten är per definition inte en lämplig ägaretill företag som skall verka i konkurrens, menar motionären.Regeringen bör inbjuda till överläggningar om en fond, med staten somhuvudman, för skydd av skogsmark, anförs det i motion 1997/98:Jo784 (c). Dettayrkande behandlas av jordbruksutskottet. Finansieringen av statens ekonomiskaansvar bör ske genom en extra utdelning bl.a. som en följd av pågåendeavyttringar av skogsmark samt därefter genom en försäljning av delar av statensägarandel i , föreslås i det yrkande som här är aktuellt. Av demedel som då erhålls bör, enligt motionärerna, en så stor del fonderas så attde åtaganden för biologisk mångfald som de föreslår går att fullgöra.I motion 1997/98:N309 (fp) begärs ett uttalande om utförsäljning av statligaföretag. Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är att ange generellaramar och regelsystem för företagens verksamhet, anför motionärerna. De anseratt varken staten eller kommunerna bör ägna sig åt näringsverksamhet, eftersomdet innebär att skattebetalarna tvingas ta affärsmässiga risker. Dessutom ansesdet olämpligt att politiker både fastställer regler för konkurrerande företagoch själva är konkurrenter. Få åtgärder skulle betyda så mycket förframväxten av nya företag som om stat och kommuner systematiskt avvecklar sittaffärsengagemang, lägger ut så många verksamheter som möjligt på anbud ochutvecklar en kompetens som upphandlare av ny teknik och nya produkter, menarmotionärerna. Det arbete som påbörjades under den borgerliga regeringen med attminska statens företagsägande måste därför fortsätta. , ,, , , och Nordbanken (Holding) AB är exempelpå företag som, enligt motionärerna, kan förberedas förutförsäljning.Instruktionen för statens agerande i bolag bör ändras så att miljöåtagandenföljs, anförs det i motion 1997/98:Jo305 (v). och år 1994bildade koncernen beslöt regeringen inte att undanta mark förnaturvårdens behov, vilket har inneburit att skyddsvärd mark antingen haravverkats eller i vissa fall fått köpas tillbaka av staten, säger motionärerna.De hänvisar till att revisorer i en rapport, 1996/97:4, harkonstaterat att ambitionerna att skydda mark med stora naturvärden bara delvishar uppfyllts. Det är anmärkningsvärt att revisorernas kritik inte lett tillnågra konsekvenser för , anser motionärerna och menar att statensom majoritetsägare har ett ansvar att aktivt verka för att mål ombevarande av biologisk mångfald följs i det egna bolaget.Miljöpartiet förespråkar ett differentifierat ägande bestående av såvälprivata, kooperativa, kommunala som statliga företag, sägs det i motion1997/98:N311 (mp). Offentligt styrda företag kan i vissa fall vara bådenödvändiga och önskvärda, inte minst när det gäller naturliga monopol,grundläggande infrastruktur och i vissa fall också för att upprätthållakonkurrens, anför motionärerna. De anser att det av sårbarhets- ochsjälvtillitsskäl är av stor vikt att viktiga naturtillgångar inte säljs ut tillstarka ägargrupper som inte har någon förankring i den berördasamhällsstrukturen. Därför vill de förhindra, bl.a. genom ett utträde ur EU,att vattenkraft, skog och andra betydelsefulla naturresurser säljs ut tillinternationella intressen.Riksdagen bör göra ett uttalande om ökad ägarspridning genom utförsäljning avstatliga företag, anförs det i motion 1997/98:N274 (kd). Staten är en mycketstor aktie- och företagsägare, konstaterar motionärerna med beklagande. Ettskäl för en försäljning av statens aktier i företag är, enligt motionärerna,att renodla statens roll ( staten skall sätta ramar och övervaka spelreglernamen inte sköta företagandet. Ett annat skäl är att ägandet bör spridas. Etttredje skäl är att det förbättrar förutsättningarna för de berörda företagen (anges som ett bra exempel på ett företag som har ett stort kapitalbehovför kommande investeringar. Ytterligare ett skäl är att minska statensräntebörda genom ett minskat lånebehov. Motionärerna bedömer att aktier tillett värde av ca kan introduceras på aktiemarknadenunder de kommande fyra åren. Till de företag som snabbt anses kunna säljas hörbl.a. , , , , och Nordbanken (Holding)AB. De företag som är aktuella är sådana som är verksamma inom konkurrensutsattverksamhet, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag om utförsäljning av statligaföretag, liknande de här aktuella förslagen i motionerna 1997/98: N209 (m),1997/98:N309 (fp) och 1997/98:N274 (kd) ( betänkande 1996/97:NU10. Motionernaföljdes upp i reservationer (m, fp, kd; c). avslog ( ianslutning till behandlingen av regeringens skrivelse 1997/98:20 medredogörelse för företag med statligt ägande ( motioner med krav på dels attsyftet med det statliga ägandet skall redovisas för varje företag, dels att enstatlig ägarpolicy skall utarbetas. Motionerna följdes upp i reservationer (m,c, fp, kd; mp).Riksdagen beslöt om riktlinjer för statens företagsägande (prop.1995/96:141, bet. NU26), enligt vilka följande huvudprinciper skall gälla förförvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav på effektivitet, avkastning pådet kapital företaget representerar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag skall medutgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling ochvidta erforderliga åtgärder för att företaget skall uppfylla kraven påeffektivitet, avkastning och strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringen att ( med vissa givnarestriktioner ( kunna minska statens ägande i åtta angivna företag, nämligenAssi , , , ., ,AB , och . Dettabemyndigande ersatte det bemyndigande som lämnat (prop.1991/92:69, bet. angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, och skallfortsätta att gälla.När det gäller har regeringen aviserat en proposition om Teliasinriktning . Separata yrkanden i motioner från allmännamotionstiden om privatisering av avser näringsutskottet att behandla ianslutning till behandlingen av en sådan proposition senare under våren 1998.Närings- och tog över förvaltningenav Telias aktier från . Enligt en gemensam kommentarfrån näringsminister och kommunikationsminister iett pressmedelande innebär detta att Telias förutsättningar som framgångsrikteleoperatör förbättras som kan fortsättaatt driva en trovärdig telepolitik. Överföringen av aktieförvaltningen innebärinte att det påbörjas några förberedelser för privatisering av bolaget, sadesdet vidare.Beträffande yrkandet om i motion 1997/98:Jo305 (v) kan noterasatt staten visserligen är majoritetsägare, men att staten inte har möjlighetatt utan hänsynstagande till andra aktieägare ge detaljinstruktioner förbolagets verksamhet. Regeringen har, enligt uppgift, inga planer på att minskastatens ägande i bör anmoda regeringen att göra en genomgång av lagar och förordningarsom hindrar nyföretagande och företagsexpansion, anförs det i motion1997/98:N212 (m). Syftet med detta är att få en samlad bild för att sedan kunnata bort eller ändra alla lagar, regler och förordningar som försvårar, hämmareller förhindrar företagandet.En halvering av regelmassan för företagen bör åstadkommas, anförs det imotion 1997/98:N215 (m). Regelmassan för företagen växer, säger motionären ochanser att ett av problemen med ökningen av reglerna är att företagen har svårtatt överblicka gällande regelverk, vilket gäller särskilt småföretagen. Detfinns en utbredd känsla av att risken för oavsiktliga regelöverträdelser ökar,hävdar motionären. Han anser att denna osäkerhet påverkar företagaresbenägenhet att ta affärsrisker. Jämförelser med omvärlden visar att t.ex. Norgeklarar sig med ungefär hälften av de företagsregler som har, påstårmotionären. Hans uppfattning är att en halvering av regelverket böreftersträvas. Ett tillkännagivande av tidpunkt då ett sådant mål skall varauppnått och tidpunkter för etappmål skulle sända ut en viktig positiv signaltill näringslivet och även göra det mer lockande att starta nya företag, anförmotionären.Småföretagare behöver stabila spelregler för att känna trygghet iföretagandet, sägs det i motion 1997/98:N217 (m, fp, kd). För att underlättaoch stimulera till nyföretagande krävs förenklingar av regelverken, ansermotionärerna. De menar att det generellt måste bli enklare att bli företagareoch föreslår att det skall räcka med en anmälan på en enkel blankett.Det behövs en fortlöpande utmönstring av föråldrade eller av andra skäluttjänta regelverk, anförs det i motion 1997/98:N225 (m). behöver ettbättre tillväxtklimat, anser motionären, som hävdar att regelverken inte sällanbromsar ansatser till företagande eller hämmar en fortsatt expansion av det.Lika viktigt som att stifta nya lagar i takt med samhällets förändringar är detatt mönstra ut föråldrade, överspelade och uttjänta lagar, förordningar ochbestämmelser, sägs det. Därför föreslås att en avregleringsdelegation skallinrättas som ett ekonomisk/juridiskt expertorgan åt regeringen men med årligrapporteringsskyldighet direkt till . Delegationens uppgift föreslåsvara bl.a. att fortlöpande och systematiskt inventera regel- ochförfattningssamlingar samt att ge regeringen förslag och råd rörande lagar sombör upphävas.Företagen har lika många regler att följa som ryms inom tio lagböcker ochregelinflationen fortsätter, sägs det i motion 1997/98:N256 (m). Därför måsteen utrensning ske, som det görs en kontroll av alla nya regler ochalla ändringar i gammal lagstiftning, anför motionären. Han erinrar om ettsystem som tillämpas i med innebörd att alla lagförslag som kanpåverka företagen skall gå igenom ett s.k. småföretagartest innan depresenteras för parlamentet och menar att detta system också borde varaobligatoriskt i . Regeringen bör hos de olika departementen inskärpanödvändigheten av att hänsyn tas till effekten på småföretagandet vidutformningen av olika regler, sägs det vidare.I motion 1997/98:N247 (c) begärs uttalanden av om företagaresmyndighetskontakter och om konsekvensanalyser av nya regler för företagande.Många människor avskräcks från att starta eget på grund av det administrativaarbete som det innebär att vara egen företagare, anför motionärerna och anseratt endast en myndighet skall behöva uppsökas när man vill starta ett företag.Det anses också bli lättare att återkomma med frågor och för att få rådgivningom endast en myndighet är inblandad. Många företag, särskilt mindre sådana, harproblem med att överblicka den omfattande regelmassa de är omgärdade av, sägermotionärerna vidare. De anför att reglerna för företagsamheten bör varastringenta och överblickbara. Därför bör regering och riksdag tillse att allanya lagförslag, förordningar och regler som berör de mindre företagen föregåsav konsekvensanalyser, vilka med fördel i en del fall kan utföras av ett organsom är fristående från regering och riksdag, föreslår motionärerna.En bred översyn av lagstiftningen i syfte att stärka småföretagarnasrättsliga ställning bör genomföras, anförs det i motion 1997/98:K530 (c). Enväsentlig del av den lagstiftning som reglerar relationerna med myndigheter ärinriktad på storföretagen och förutsätter ofta en bred juridisk kunskap, sägermotionärerna. De anser att lagar och förordningar som stadgar umgänget irättssamhället måste utformas med större hänsyn till småföretagandets villkor.En småföretagare måste vara såväl förvaltningsjurist, konstruktör och inköparesom försäljningschef, konstateras det. Lagstiftningen i dessa avseenden måsteunderlätta kontakterna med rättsmyndigheter och institutioner på samma sätt sombör gälla för att underlätta småföretagandets villkor i andra avseenden, isyfte att öka sysselsättningen och minska arbetslösheten, anför motionärerna.Den presumtive nyföretagaren möter onödiga och stora hinder, sägs det imotion 1997/98:N308 (c). Därför bör regeringen ( tillsammans med företrädareför de små och medelstora företagen ( göra en bred inventering av de hinder förny- och småföretagande som finns i bl.a. förvaltning och lagstiftning ochdärefter återkomma med förslag till åtgärder som underlättar ny- ochsmåföretagande, föreslår motionären.Många mindre företag upplever administrationen kring den egna verksamhetensom alltför omfattande, anförs det i motion 1997/98:N306 (fp). Motionärernavill därför att en ny skall tillsättas, med uppgift attgranska, slopa eller förenkla varje blankett som företagare är skyldiga attfylla i. En förutsättning för att en sådan kommission skall bli framgångsrik äratt den ges väsentligt högre politisk prioritet än vad som varitfallet, anser motionärerna.