bet · GL01FöU7 · 1998-03-10 00:00:00 — Motionärerna hemställer att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökat internationelltengagemang (yrkande 1).Utskottets övervägandenPartimotion Fö202 (mp) tar upp civilpliktigas skydd och status enligtfolkrätten. Utskottet behandlade denna fråga i samband med beslutet om lagen omtotalförsvarsplikt . Utskottet anförde sålunda (bet. 1994/95: FöU1)att införandet av en totalförsvarsplikt, som innehåller bl.a. skyldighet attfullgöra civilplikt, vid tolkningen av en persons folkrättsliga status intemedför några förändringar eller avsteg från vad som gällt tidigare. Såledeskommer den faktiska tjänstgöringen att vara avgörande för om en person ifolkrättsligt hänseende skall bedömas vara krigförande (kombattant),civilförsvarspersonal, själavårdspersonal, civil åtföljande stridskrafternaeller civil personal.Utskottet förutsätter att totalförsvarspliktiga under sin tjänstgöringundervisas om för dem relevanta folkrättsliga förhållanden. Utskottet serdärför ingen anledning att låta den nya pliktutredningen granska frågan på sättsom förordas i partimotion Fö202 (mp) yrkande 3. Motionsyrkandet bör därföravslås av riksdagen.Utskottet anser, liksom motionärerna i partimotion Fö202 (mp), att åtgärdermot drogmissbruk bland totalförsvarspliktiga är en viktig fråga. Inomtotalförsvaret är ansvaret för insatser mot droger i första hand enmyndighetsfråga. Regeringen har härutöver avdelat särskilda resurser för detotalförsvarspliktigas egna informationsinsatser. Utskottet anser därför attdet inte finns anledning att ålägga den nya pliktutredningen att granska hurdrogmissbruk kan bekämpas hos de totalförsvarspliktiga. Partimotion Fö202 (mp)yrkande 4 bör sålunda inte bifallas.Som anförs i partimotion Fö202 (mp) har utskottet mycket tydligt tagit avståndfrån all form av rasism och främlingsfientlighet i försvaret. Utskottet harsålunda uttalat (bet. 1996/97:FöU1, s. 211) att det är mycket angeläget attFörsvarsmakten fortsätter sitt aktiva arbete mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Varje tendens till rasistiska och främlingsfientligayttringar måste och kraftfullt bekämpas.Det finns i den nuvarande lagstiftningen möjlighet att avbryta tjänstgöringenför totalförsvarspliktiga som är olämpliga. Utskottet utgår från attlagstiftningens möjligheter i detta avseende också utnyttjas, när tillräckligaskäl föreligger. Härav följer att partimotion Fö202 (mp) yrkande 8 inte börbifallas.Det är givetvis inte tillräckligt att därvid ange att en individs personligaåsikt i sig är tillräcklig för att kunna fatta ett sådant beslut. Om denpersonliga åsikten däremot övergår i mer konkret handling kan det finnas grundför att överväga beslut.I nämnda motion förordas att den nyapliktutredningen granskar mönstringsförfarandet för totalförsvarspliktiga medinvandrarbakgrund så att fler sådana mönstrande kan tas ut till tjänstgöringoch färre placeras i utbildningsreserven. Utskottet anser att frågan ingår ipliktutredningens uppdrag. Direktiven anger exempelvis att utredningen skall seöver inskrivningsförfarandet och systemet med en utbildningsreserv.Utskottet har erfarit att ansett idén med särskildamönstringsvärdar vid regionkontoren vara intressant och avser överväga sådana isin personalplanering.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att förslagen i partimotion Fö202(mp) yrkande 9 och i motion Fö215 (s) kommer att bli behandlade. Dessamotionsyrkanden bör därför inte bifallas av riksdagen.I motion Fö219 (s) (yrkande 1) förordas ett ökat internationellt engagemang isyfte att bidra till att utveckla demokratin de forna kommuniststaterna.Utskottet vill för sin del peka på den utförliga redogörelse i frågan somregeringen gett till i prop. 1996/97:4 Totalförsvar i förnyelse (s.90-93), bl.a. om rådgivning och utbildningsinsatser för att bidra tilluppbyggnaden av reformerade försvarsmakter under demokratisk kontroll. Vidarehar ett antal officerare från andra länder, bl.a. de baltiska länderna och f.d.Warszawapaktsländerna, gått kurser vid Försvarsmaktens internationella centrum.Sverige har också varit aktivt engagerat i organisationen av en baltiskbataljon (BALTBAT). Bl.a. har personal ur denna utbildats i Sverige.Utskottet ser, precis som motionärerna, positivt på ökade internationellaengagemang av detta slag och har också viss förståelse för motionärernasotålighet. Utskottet anser dock att det inte går att gå snabbarefram än vad som skett. bör därför inte bifalla motion Fö219(s) yrkande 1. beträffande att avskaffa pliktsystemetatt avslår motion 1997/98:Fö202 yrkande 1,res. 1 (mp)2. beträffande frivillig värntjänstatt avslår motionerna 1997/98:Fö202 yrkande 2 och 1997/98:Fö216yrkandena 5 och 7,res. 2 (mp)3. beträffande kvinnors roll i försvaretatt avslår motionerna 1997/98:Fö212, 1997/98:Fö223 i denna del och1997/98:Fö228 yrkande 9 i denna del,4. beträffande översyn av pliktsystemetatt avslår motionerna 1997/98:Fö205, 1997/98:Fö209 yrkande 4,1997/98:220 yrkande 1, 1997/98:Fö223 i denna del och 1997/98:Fö228 yrkande9 i denna del,res. 3 (kd)5. beträffande utbildning med stöd av civilpliktatt avslår motionerna 1997/98:Fö203 yrkande 3, 1997/98:Fö204,1997/98:Fö207, 1997/98:Fö214, 1997/98:Fö219 yrkande 2 och 1997/98:Fö220yrkande 3,6. beträffande påföljd vid totalvägran eller vapenvägranatt avslår motionerna 1997/98:Fö201 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Fö203yrkande 1 och 1997/98:Fö307,res. 4 (mp)7. beträffande rättsliga frågor i övrigtatt avslår motionerna 1997/98:Fö202 yrkandena 5-7 och 1997/98:Fö206,8. beträffande meritvärderingatt avslår motionerna 1997/98:Fö210, 1997/98:Fö216 yrkande 6,1997/98:Fö217 och 1997/98:Fö218,9. beträffande förmåner och ersättningatt avslår motion 1997/98:Fö332,10. beträffande rasism och främlingsfientlighetatt avslår motion 1997/98:Fö202 yrkande 8,res. 5 (mp)11. beträffande pliktfrågor i övrigtatt riksdagendels avslår motionerna 1997/98:Fö202 yrkandena 3, 4 och 9, 1997/98:Fö215och 1997/98:Fö219 yrkande 1,dels lägger skrivelse 1997/98:4 Totalförsvar i förnyelse i den del som rörpliktpersonal till handlingarna.Stockholm den 10 mars 1998På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), My (),(), (), (), (), (), (), (), () och (s). Att avskaffa pliktsystemet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?En övergång?och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Det argument som oftast används till försvar för värnpliktssystemet är attfolkförankringen måste bibehållas. Enligt utskottets mening är det en felaktiganalys när man hävdar att folkförankring bara kan uppnås genom en pliktlag.Förbättrad utbildningskvalitet, motivationshöjande åtgärder och undanröjande avorättvisor är mycket mer förtroendeskapande och effektivare än att utbildastörsta möjliga antal ungdomar. Det viktigaste ur motivations- ocheffektivitetssynpunkt är dock att man utbildar för att möta hot som uppfattassom verkliga och relevanta för ungdomar. Det är viktigare att fråga vad viutbildar för och hur denna utbildning sker än att pressa igenom så många sommöjligt genom ett pliktsystem. Dessutom har vi i praktiken ingen allmän plikt . Den omfattar bara hälften av befolkningen (män) och av dem är det bara ca40 % som genomför totalförsvarsplikten. Utskottet anser att den nyligentillsatta skall göra en genomgripande analys av olika systemoch inriktningar, vilken även skall omfatta ett avskaffande avplikttjänstgöringen. bör följaktligen bifalla partimotion Fö202 (mp)yrkande 1.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande att avskaffa pliktsystemetatt med bifall till motion 1997/98:Fö202 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Frivillig värntjänst (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Den nuvarande?och på s. 9 slutar med ?motion avslås? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det krävs ett nytt system som ersättertotalförsvarsplikten. Ett system som bygger på frivillighet kombinerat medmotivation och meriter. Utskottet vill inte ha en yrkesarmé eftersom det är avyttersta vikt att inte militären blir en separat maktfaktor i samhället.Utskottet förordar därför en frivillig värntjänst i stället för dentotalförsvarsplikt som vi har . Värntjänsten skall ge en relevantutbildning för att möta hot inom ramen för den vidgade hotbilden och den skallnaturligtvis vara öppen för både kvinnor och män. Det skall vara en merit attha genomfört värntjänstgöringen. Den bör t.ex. jämställas med arbete i fråga omtilläggspoäng till högskoleprovet. Man bör också ge direkta tilläggspoäng tillhögskoleprovet för alla som genomför värntjänsten. De färdigheter och kunskapersom den värntjänstgörande inhämtar och som innebär civil kompetens skall gescivil dokumentation.Inriktningen kan enligt utskottets mening vara att grundutbildningensgemensamma del bl.a. omfattar grundläggande miljökunskap och ekologisktsamhällsbygge, etiska förhållningssätt, räddningstjänst, överlevnadskunskap ochcivilmotstånd. Såväl yrkesbefäl som värntjänstgörande skall ges utbildning ihur mobbning, rasism och främlingsfientlighet bekämpas.Pliktutredningen bör utreda en inriktning mot frivillig värntjänst, så somutskottet här beskriver.Härav följer att bör bifalla partimotion Fö202 (mp) yrkande 2 ochmotion 216 (mp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande frivillig värntjänstatt och med bifall till motionerna 1997/98:Fö202 yrkande 2 och1997/98:Fö216 yrkande 5 och med anledning av motion 1997/98:Fö216 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Översyn av pliktsystemet (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottetkonstaterar? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:En parlamentariskt sammansatt utredning har tillsatts för att göra en översynav tillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt (dir. 1997:106).Utredningen skall främst utreda frågor om inskrivningssystemet,uppskovsreglerna, utbildningsreserven, utbildningstidernas längd,pliktutbildningen för kvinnor, avgångar samt meritvärdering.Utskottet anser att försvaret skall grundas på allmän totalförsvarsplikt. Detär en stor tillgång med en bred uppslutning kring landets säkerhets- ochförsvarspolitik, där var och en bidrar med sin kunskap och förmåga.Totalförsvarsplikten ökar insynen i försvaret och befäster dess folkligaförankring.Det är värdefullt att denna pliktutredning kommer till stånd men utskottetmenar att den bör ta ett helhetsgrepp och göra en så bred och allsidig översynav vårt pliktsystem som möjligt, bl.a. utifrån den debatt som ägt rum detsenaste året. Pliktpersonalens totala situation vad gäller såväl ekonomiska,sociala, arbetsmarknadsmässiga som studiesociala förhållanden bör ingå. Motivenför pliktutbildning, försvarsupplysning och information, uttagnings-principeroch rättviseaspekter är några av de områden som bör belysas. Pliktsystemet ären viktig del av vår försvarsprincip och därför bör en reformering ske så attinte trovärdigheten för folkförsvaret undergrävs.Riksdagen bör sålunda bifalla kommittémotion Fö220 (kd) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande översyn av pliktsystemetatt med bifall till motion 1997/98:Fö220 yrkande 1 och med anledningav motionerna 1997/98:Fö205, 1997/98:Fö209 yrkande 4, 1997/98:Fö223 idenna del och 1997/98:Fö228 yrkande 9 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Påföljd vid totalvägran eller vapenvägran (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar ?Påföljden vid? ochslutar med ?Fö307 (mp)? bort ha följande lydelse:Det är av männen i som genomför totalförsvarsutbildning.Detta innebär att många som vill genomföra sin plikttjänstgöring hamnar iutbildningsreserven, som man med tvång kallar in andra som inte villgöra sin totalförsvarsplikt. De som vägrar döms fortfarande tillfängelsestraff, vilket i realiteten innebär att har samvetsfångar.Detta är enligt utskottets mening oacceptabelt. bör som sin mening geregeringen till känna att totalvägran skall avkriminaliseras och därmed atttotalvägrare inte skall kunna dömas till fängelse. Följaktligen bör riksdagenbifalla motionerna Fö201 (s) yrkande 1, Fö203 (c) yrkande 1 och Fö307 (mp).dels att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande påföljd vid totalvägran eller vapenvägranatt med bifall till motionerna 1997/98:Fö201 yrkande 1, 1997/98:Fö203yrkande 1 och 1997/98:Fö307 och anledning av motion 1997/98:Fö201 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Rasism och främlingsfientlighet (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Det finns? ochslutar med ?bör bifallas? bort ha följande lydelse:I ett tillkännagivande till ett miljöpartiyrkande har utskottet uttalat (bet.1995/96:FöU1 s. 83) att ?rasism och andra former av främlingsfientlighet är enallvarlig företeelse och därför aktivt bör motarbetas med alla de medel som ärförenliga med vår demokrati och vårt rättsväsende. Inom totalförsvaret gällerdetta självfallet oavsett var det rasistiska beteendet förekommer - hosanställda eller hos totalförsvarspliktiga. Den som med utgångspunkt irasistiska eller främlingsfientliga handlingar eller beteenden visar siguppenbart olämplig för sin tjänst bör självfallet med lagliga medel kunnaskiljas från tjänsten?.Utskottet anförde mot bakgrund av frågans allvar vidare att ?regeringen börinformera om problemets omfattning, om vilka åtgärder som initieratseller avses vidtas samt om det finns behov av ändrad lagreglering?.Detta uttalande ställde sig en enig riksdag bakom.Efter detta beslut har man dock under åtskilliga tillfällen kunnat läsa imedier om missförhållanden, t.ex. att MKV (Marinkommando Väst) försökthemförlova en rekryt på grund av hans kriminella förflutna och hans nazistiskasympatier. ändrade MKV:s beslut på grund avatt det ?inte fanns någon laglig grund för att hindra värnpliktiga somförsvaret inte vill ha?.Rådet för insyn i Försvarsmakten har skrivit till regeringen att ?Rådet harockså fått information om fall av rasistiska åsikter hos enstaka soldater undergrundutbildning och inom internationell tjänstgöring?. Rådet konstaterar vidareatt ?Förakt för oliktänkande, för andra etniska grupper eller för annat kön ärlika oförenligt med personalens tjänsteutövning som obefogad användning av maktoch våld. ?Rådet för insyn i Försvarsmakten har i sin granskning vidare funnit att?gällande regelsystem inte fullt ut medger att olämplig anställd militärpersonal kan avstängas från sin verksamhetsutövning eller olämpligavärnpliktiga skiljas från sin utbildning?. Rådet för insyn i Försvarsmaktenföreslår att ?regeringen initierar en översyn av bestämmelserna inom dettaområde. Översynen bör leda till att möjligheten att ingripa mot olämpligtanställt befäl och olämpliga värnpliktiga ökar, dock utan att rimliga krav pårättssäkerhet eller anställningstrygghet åsidosätts. ?Utskottet konstaterar att det uppenbarligen finns behov av ändradlagreglering. Försvarsmakten får aldrig vara en utbildningsanstalt förantidemokrater, rasister och kriminella. Utskottet anser att regeringen måsteåterkomma till med förslag på hur beslut skall följas uppi lag.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att bör bifallapartimotion Fö202 yrkande 8.dels att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande rasism och främlingsfientlighetatt med bifall till motion 1997/98:Fö202 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Översyn av pliktsystemet (mom. 4)() anför:Folkpartiet avvisar tanken på att pliktutbilda i princip alla vapenföra ungamän utan att behov av dem i krigsorganisationen föreligger. Det gör att viockså avvisar tanken på korttidsutbildning som ett alternativ för att kunnakalla in alla vapenföra unga män till pliktutbildning. Den s.k. folkförsvars-tanken är en myt utan verklighetsförankring och saknar grundläggande respektför den enskilde individens frihet och integritet. Den bör en gång för allaförpassas till historiens skräpkammare.Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas så att könsneutral plikt-uttagning kommer att gälla för hela totalförsvaret. I vårt förslag tillutformning av försvarets krigsorganisation skulle väsentligt färre tas ut tillmilitär grundutbildning. I försvarsbeslutet 96 avvisade vi också tills vidareförslaget beträffande civila beredskapsstyrkor mot bakgrund av att regeringeninte kunnat presentera något underlag rörande behov av och former för en sådanpliktutbildning.I detta sammanhang välkomnar vi att den kommande översynen med förtur skallbehandla frågor gällande uppskovsregler och disciplinansvaret. Vi välkomnarlikaså att översynen omfattar frågor rörande utbildningens meritvärde för såvälvärnpliktiga som civilpliktiga. Arbetet inom försvarsmakten i dessa frågor fårdock inte avstanna i avvaktan på översynen utan bör tvärtom påskyndas. I taktmed att allt färre tas ut till plikttjänstgöring måste förhållandena bringas iallt bättre överensstämmelse med dem som gäller i det civila samhället.Plikttjänstgöringen måste också i största möjliga utsträckning utformas så attden för den enskilde blir en tillgång också efter fullbordad utbildning.Vi välkomnar därför den nu av regeringen tillsatta översynen av pliktfrågornaoch förutsätter att den kommer att innebära en återgång fullt ut till deprinciper för plikttjänstgöringen som låg till grund för beslut 1994om totalförsvarsplikt. Jag avstår därför i detta sammanhang från reservationeri enlighet med motioner inför beslutet om budget för år 1998.2. Utbildning med stöd av civilplikt (mom. 5)() och () anför:Utskottet är positivt till ett ökat internationellt engagemang för att medicke-våld kunna förebygga konflikter och menar att det behöver utvecklasmetoder för fredlig konflikthantering. Dock framhålls att nuvarandelagstiftning inte medger att någon får tas ut med plikt för att utbildas förinternationella uppdrag.Genom försvarsbeslut ställde sig bakom förslaget atttotalförsvarspliktiga som utbildats med civilplikt bör kunna ingå som en resursvid civila internationella insatser. Efterfrågan på multifunktionellaoperationer har ökat, vilket innebär att fredlig konflikthantering kan få enviktig roll i internationell konfliktförebyggande verksamhet.Freds- och solidaritetsorganisationer i och harbl.a. betonat att det kommer att bli en angelägen uppgift att ta fram ochvidareutveckla icke-militära metoder för att förebygga, begränsa och lösakonflikter. Möjligheten att upprätta en europeisk civil fredskår har förtsfram.Vi menar därför att metoder att med icke-våld förändra en konfliktsituationborde finnas med som alternativ i totalförsvarets civilpliktsutbildning.Utbildningen kan vara en förberedelse och träning i civil fredstjänst isamarbete med svenska folkrörelser och skulle kunna bli ett svenskt bidrag närdet gäller att stödja humanitära åtgärder och stå till tjänst med olikaförtroendeskapande åtgärder.Vi utgår ifrån att den tillsatta utreder möjligheternaatt införa en internationell civil fredstjänst i civilpliktsutbildningen.3. Övriga pliktfrågor (mom. 11)() anför:FolkrättenJag anser att det är viktigt att alla totalförsvarspliktiga har en god kunskapom de krav folkrätten ställer på dem. Enligt och desstilläggsprotokoll åligger det att se till att den civila personaleninom totalförsvaret uppfattas som civil och inte som kombattanter. Jag anseratt pliktutredningen bör granska och klargöra vad som gäller för decivilpliktiga. Jag noterar i sammanhanget att regeringen har tillsatt enutredning som gäller polisens folkrättsliga status (dir. 1996:16).DrogerVärnpliktsrörelsen har drivit projektet mot droger. Nusamarbetar och i projektet mot droger(som breddats till att omfatta alla totalförsvarspliktiga).Projektets målsättning är att förebygga missbruk av alkohol, narkotika ochanabola steroider bland pliktpersonal. En undersökning som ochVärnpliktsrådet har genomfört på totalförsvarspliktiga visar att provatnarkotika och att använder narkotika under sin plikttjänstgöring. Detta ärett stort och mycket hotfullt samhällsproblem, men i ett kortsiktigt perspektivär det också farligt ur säkerhetssynpunkt för pliktpersonalen. Enligt minmening bör den tillsatta pliktutredningen granska hur drogmissbruk blandlandets totalförsvarspliktiga kan bekämpas. Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Motionerna............................................2Motionsyrkanden avgivna under allmänna motionstiden 2Utskottet.............................................4Totalförsvarsplikten 4Utbildning med stöd av civilplikt 9Rättsliga frågor 12Meritvärdering av plikttjänstgöring 14Förmåner och ersättning 16Övriga pliktfrågor 17Hemställan 20Reservationer........................................211. Att avskaffa pliktsystemet (mom. 1) 212. Frivillig värntjänst (mom. 2) 223. Översyn av pliktsystemet (mom. 4) 224. Påföljd vid totalvägran eller vapenvägran (mom. 6) 235. Rasism och främlingsfientlighet (mom. 10) 23Särskilda yttranden..................................251. Översyn av pliktsystemet (mom. 4) 252. Utbildning med stöd av civilplikt (mom. 5) 253. Övriga pliktfrågor (mom. 11) 26