bet · GL01UbU14 · 1998-03-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas 31 yrkanden om olika studiestödsfrågor i motioner frånallmänna motionstiden . Samtliga yrkanden avstyrks.Motionerna handlar om tidpunkten för införande av ett nytt studiestödssy-stemför vuxna, principer för ett sådant system, kompetenskonton för livslångtlärande, utbetalning av studiemedel, vid förtida återbetalning avstudielån, medvetet val av lånebelopp, studiemedelsberäkning dag för dag,, kollektiv ansökan om korttidsstudiestöd, studiehjälp till eleveri gymnasiesärskolan och studiehjälp vid gymnasiestudier utomlands.M, c, fp, v, mp och kd har reservationer på en eller flera punkter. Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub234 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drivkrafterna för högre studier.1997/98:Ub452 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av nya finansieringsformer (kompetenskonton) för attmöjliggöra ett livslångt lärande.1997/98:Ub701 av m.fl. (m) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till nytt studiefinansieringssystem i enlighet med vadsom anförts i motionen.1997/98:Ub703 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ungdomsorganisationernasmöjlighet till kollektiva ansökningar till CSN.1997/98:Ub704 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samordning mellan olikaekonomiska trygghetssystem.1997/98:Ub705 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en skyndsam utredning av studiemedelssy- stemeti enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub708 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studiestödet skall ha en genomtänkt plats i välfärden.1997/98:Ub709 av Skånberg och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att uppdraåt CSN att ge möjlighet för dem som önskar att mot en bonus återbetalasina studieskulder.1997/98:Ub710 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bristerna i dagens studiestödssystem innebär att ett nytt systembör träda i kraft möjligt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om social snedrekrytering,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om morgondagens studiestödssystem.1997/98:Ub711 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att elevers rätt att igymnasiesärskolan söka extra ekonomiskt tillägg tas i beaktan inför arbetet medett nytt studiestödssystem.1997/98:Ub712 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om studiemedlen.1997/98:Ub714 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till studielånför personer över 45 år.1997/98:Ub715 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förutsättningar för att göra ett medvetet val av lånenivån förstudiemedel,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetens- och utbildningskonton för ett livslångt lärande.1997/98:Ub718 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten att vid sjukdombli befriad från sin studieskuld.1997/98:Ub720 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiebidrag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om budgetförslag för 1999.1997/98:Ub722 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att studiemedel skallberäknas för exakt de dagar som studiemedelsberättigad studietid omfattar ochinte enbart för hela 15-dagarsperioder.1997/98:Ub804 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i studiestödssystemet.1997/98:Ub805 av m.fl. (m) vari yrkas16. att hos regeringen begär ett förslag till reformeratstudiefinansieringssystem i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att den planerade förändringen avstudiemedelssystemet genomförs snarast.1997/98:Ub808 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiemedel.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt sammanhållet studiestödssystem,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett samhällskontrakt avseende kompetensutveckling som innefattaråtaganden från statens sida och från arbetsmarknadens parter.1997/98:So411 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiestödssystemet.1997/98:Kr303 av m.fl. (c, fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om studiemedel till eleverna i Stenebyskolan.1997/98:A203 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt studiefinansieringssystem,10. att hos regeringen begär förslag om åtgärder för att undanröjabristerna i fråga om utbetalning av studiemedel.1997/98:A314 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behovet av studiemedel även efter beaktas i dekommande övervägandena om nytt studiemedelssystem. Behovet av förnyelse av studiestödssystemet när det gäller vuxna har ståttklart för statsmakterna . Ett särskilt vuxenstudiestöd(svux) har funnits parallellt med studiemedlen, och ett särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) infördes som ytterligare enstudiestödsform. Dessutom finns utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,som är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. I samma utbildning kan i många fallolika deltagare ha studiestöd inom olika system och därmed mycket skildaekonomiska villkor för sina studier. anmälde den dåvaranderegeringen sin avsikt att tillkalla en utredning med parlamentariskrepresentation i syfte att uppnå en bred uppslutning kring förnyelsen avsystemet (prop. 1993/94:156). I propositionen angav regeringen i ett antalpunkter vad en fortsatt reformering av studiestödssystemet borde ta fasta på,bl.a. att studier på samma nivå och med samma inriktning i princip skall gesamma stöd (s. 24 f.). Mot bakgrund av regeringens avsikt att tillsätta ensådan utredning avslog utan reservationer från något parti ett antalmotionsyrkanden som innebar ställningstaganden i olika sakfrågor (bet.1993/94:SfU25).Efter regeringsskiftet tillkallade den nya regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att dra uppriktlinjer för en fortsatt reformering av studiestödssystemet (dir. 1994:148).Kommittén, som antog namnet , avlämnade sittslutbetänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). I budgetpropositionen förår 1997 anmälde regeringen att den avsåg att återkomma tillriksdagen med ställningstagande till utredningens förslag om ett sammanhålletstudiestöd, som var under remissbehandling när propositionen lades fram (prop.1996/97:1 utg.omr. 15 s. 15). Så skedde dock inte, utan i den följandevårpropositionen meddelade regeringen i stället sin avsikt att återkommaavseende ett nytt återbetalningssy- stem för studielånen, grundat påutredningens förslag, kombinerat med en prövning av bidragsandelens storlek förgenomförande (prop. 1996/97:150 s. 111). Denna avsikt bekräftadesdärefter i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 utg.omr.15).Ett nytt studiestödssystemTidpunkten för införande av ett nytt studiestödssystem tas upp av fyra partier,som kritiserar regeringens dröjsmål med att lägga fram förslag i frågan.Moderata samlingspartiet säger i motion 1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna delatt regeringen bör återkomma till med förslag om ett nyttstudiemedelssystem . finner det anmärkningsvärtatt regeringen inte har återkommit med förslag, trots de uppenbara brister somdet nuvarande systemet är behäftat med (motion 1997/98:Ub810 yrk. 16 i dennadel). anser att den reform som föreslagitär viktig och brådskar, eftersom de nuvarande nackdelarna ackumuleras (motion1997/98:Ub807 yrk. finner det olyckligt att regeringenväljer att skygga och skjuta problemen framför sig (motion 1997/98:Ub710 yrk.1).U t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna.Mot bakgrund av vad regeringen anfört i de båda nämnda propositionerna börriksdagen utgå från att regeringen kommer att lägga fram ett förslag till nyttstudiefinansieringssystem för vuxna under nästa . Det är enligtutskottets mening angeläget att det förslag som läggs fram är så välgenomarbetat att det system som blir resultatet av riksdagsbehandlingen kommeratt vara statsfinansiellt stabilt och få sådana effekter pårekryteringen till utbildning som är önskvärda.Ett antal förslag om principerna för ett nytt studiestödssystem läggs fram imotionerna.Moderata samlingspartiet anser enligt motion 1997/98:Ub805 yrkande 16 i dennadel att det för yngre studenter på traditionell akademisk nivå behövs ettöverblickbart studielånesystem som uppmuntrar till låg skuldsättning, snabbavbetalning och effektiva studier. Fribeloppen bör enligt motionärerna höjasoch begränsningen möjligen avskaffas helt. Systemet skall vara så tydligt attstudenten kan överblicka de ekonomiska konsekvenserna och därmed se till attlån till utbildningsinvesteringar är en rimlig affär som lönar sig på långsikt. Grundprincipen skall vara att alla lån alltid skall betalas tillbaka,dock med två centrala undantag, nämligen vid dödsfall och när låntagarens livav olika skäl inte leder till betalningsförmåga. Rätten till avskrivning vid 65års ålder skall avskaffas. Centrala () uppgifter bör sesöver, anser motionärerna som påpekar att en mer kvalificeradrådgivningsfunktion - som studenten behöver - inte utan vidare låter sigförenas med ren myndighetsutövning.I motion 1997/98:Ub701 (m) föreslås att hos regeringen skall begäraförslag om ett nytt studiefinansieringssystem, som innebär att studenten tarstudielån i bank som hon eller han kan och skall betala tillbaka inom någradecennier. Staten skall garantera dessa lån, som skall vara avdragsgilla ochräntebelagda som vanliga lån. Motionärerna nämner fribeloppsgränserna somexempel på hur det nuvarande systemet snävar in studentens möjligheter attsjälv styra och ta ansvar för sin ekonomi. CSN bör enligt motionärerna läggasner och överta studiebidragsdelen. Banker, försäkringsbolagoch andra finansiella företag som vill skaffa sig framtida kunder har goda skälatt bli studentens rådgivare och låneförmedlare, anser motionärerna. Studentenbör på ett medvetet sätt välja hur stort belopp hon eller han skall lånautifrån en bedömning av sina behov, sina inkomster från andra källor och enbedömning av sin framtida inkomst. - En liknande bedömning av hur lånesystemetbör förändras görs i motion 1997/98:Ub234 (m) yrkande 2. För att locka flermänniskor att skaffa sig högskoleutbildning krävs dessutom att lönebildningenblir flexiblare, att skattesystemet premierar enskilda som satsar påkompetenshöjning och att elever ges möjlighet att tidigare än nu komma ikontakt med högskolan, anser motionären. - I motion 1997/98: Ub705 (m) begärsen skyndsam utredning av studiemedelssystemet. Motionärerna anser att detnuvarande systemet å ena sidan avskräcker många ungdomar från akademiskastudier på grund av rädsla för att ta stora lån och å andra sidan uppmuntrarandra att låna så mycket som möjligt, eftersom de i alla fall aldrig kommer attkunna återbetala skulden. Systemet måste ge rätt signaler till studenterna,anser motionärerna. De kritiserar också fribeloppsgränserna, som enligt derasmening innebär att arbete bestraffas. Skattereglerna för företagsstipendier börockså ses över, anser de, och man bör även överväga att införa någon form avförmånligt sparande för framtida studier, av samma typ som det amerikanskaFamily . CSN bör enligt motionärerna läggas ner.Centerpartiet säger i motion 1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del attStudiestödsutredningens förslag i sina principer väl följer Centerpartietsriktlinjer. En höjning av bidragsdelen är angelägen. Motionärerna delar dockinte utredningens slutsatser i fråga om åldersmässiga begränsningar avlånebeloppen. I motion 1997/98:A203 (c) yrkande 9 understryks också att ettnytt studiefinansieringssystem bör bygga på en höjd bidragsdel som gerstudenten en minimiinkomst. - förslag att ökabidragsdelen för högskolestudier från nuvarande till av totalbeloppeti studiemedlen välkomnas i motion 1997/98:Ub804 (c) yrkande 6. bör man enligt motionärerna ta ett andra steg och öka bidragsdelen till50 %. - Motion 1997/98:So411 (c) yrkande 7 tar upp vikten av att ta hänsyn tillde speciella problem och förutsättningar som funktionshandikappade har, så attde på samma sätt som övriga studenter kan bedriva studier inom ett sammanhålletstudiestödssystem. - Möjligheten att vid sjukdom kunna bli befriad från sinstudieskuld måste förenklas, sägs det i motion 1997/98:Ub718 (c). Den som harsjukpension har enligt motionären ingen möjlighet att betala tillbaka sinstudieskuld.Vänsterpartiet påpekar i motion 1997/98:Ub708 yrkande 2 att studiestödetskall ha en genomtänkt plats i välfärden. Det är viktigt hur ett nytt studie-stödssystem förhåller sig till andra bidrag, rättigheter och förmåner som t.ex.bostadsbidrag, socialbidrag och pensionsregler, menar motionärerna.Kristdemokraterna säger i motion 1997/98:Ub710 yrkande 2 att det nuvarandestudiemedelssystemet bidrar till social snedrekrytering, eftersom detavskräcker ungdomar från studieovana miljöer från att ge sig in på högrestudier. Dessa ungdomar tvekar att skuldsätta sig och tvivlar på att det gåratt leva på studielånen. Skulle studierna misslyckas leder det enligtmotionärerna till ekonomisk katastrof. I yrkande 11 i samma motion framförKristdemokraterna sin syn på ett framtida studiestödssystem. De tillgängligaresurserna bör huvudsakligen satsas på bidragsdelen. Höginkomsttagare böråterbetala studielånen med en högre andel av sin årsinkomst änlåginkomsttagare. Man bör diskutera om avskrivningen kan tasbort. Fribeloppsgränsen bör höjas eller tas bort. Möjligheterna att studerautomlands bör vara goda.Motionerna 1997/98:A314 och 1997/98:Ub714 (båda s) pläderar för att dennuvarande åldersgränsen för rätt till studiemedel skall höjas. Denförstnämnda motionen pekar på att många kvinnor börjar sina studier efter detatt barnen vuxit upp och det finns mer tid för dem själva. I den sistnämndamotionen sägs att ett lånetak i relation till ålder kan införas för attsäkerställa återbetalningen av studieskulden.Enligt motion 1997/98:Ub712 (s) har samhället ett stort ansvar att tillse attekonomin inte knäcker studiemotivationen. En höjning av bidragsdelen istudiemedlen skulle därför kunna övervägas, säger motionären.I motion 1997/98:Ub808 (s) påpekas att det inte finns någonfribeloppsgräns för särskilt utbildningsbidrag. När budgetläget medger det börborttagande av fribeloppsgränsen i studiemedlen vara en prioriterad reform,anser motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionerna.Enligt utskottets mening bör inte ta ställning till vare sigsamlade förslag om principer för ett nytt studiestödssystem eller tillenskildheter i ett sådant system, förrän regeringen har avslutat sin beredningav utredningsförslaget och lagt fram sitt förslag för . Flertalet avde frågor som tagits upp i motionerna diskuteras i Studiestödsutredningensbetänkande och i många av remissyttrandena över detta. Regeringen har i enlagrådsremiss om reformerade regler om inkomstgrundad ålderspension meddelatatt frågan om hur studieår skall räknas i pensionssystemet skall lösas iregeringens beredning av förslag om ett nytt studiestödssystem. Det ärutomordentligt viktigt att har ett samlat underlag för sittställningstagande till ett nytt studiestödssystem, både när det gäller deekonomiska konsekvenserna för staten på kort och på lång sikt och när detgäller effekterna på rekrytering och studieeffektivitet.Studiestödets betydelse när det gäller att motverka social snedrekryteringtill utbildning har varit ett av huvudmotiven för att Studiestödsutredningentillsattes. I enlighet med sina direktiv har utredningen övervägt (ochföreslagit) en förändring av åldersgränserna. Likaså i enlighet med direktivenhar utredningen analyserat förhållandet mellan studiestödet och olika former avstöd till funktionshindrade. Utskottet anser det självklart attfunktionshindrades situation måste beaktas vid beredningen av förslag till ettnytt studie- stödssystem. När det gäller kraven på studieresultat för att fåfortsatta studie- medel har utredningen föreslagit att det också ifortsättningen skall tas hänsyn till förhållanden av personlig natur som kanantas ha inverkat på studieresultatet.Idéer om kompetenskonton för livslångt lärande förs fram i tre motioner.Moderaterna anser enligt motion 1997/98:Ub452 yrkande 9 att finansieringen avvidareutbildning i högre grad än bör bygga på att den yrkesverksammaindividen själv kan ta ett större ekonomiskt ansvar för att tillgodose sinabehov av ny kompetens. Motionärerna vill därför se ett system medkompetenskonton där arbetstagare, företag och stat tillsammans bygger upp entillgång som kan användas för t.ex. vidareutbildning. Ett sådant sparande, därindivid och arbetsplats avsätter medel från bruttolön och lönekostnad, kanenligt motionärerna ge möjlighet att efter t.ex. avsätta tid till ensatsning på utveckling och ny kompetens, motsvarande på heltid ellerett helt år på halvtid.Centerpartiet anser enligt motion 1997/98:Ub810 yrkande 17 att det kommer attbehöva utvecklas kompletterande system för finansiering av återkommandeutbildning, bl.a. därför att studiestödet är för lågt för många som byggt uppen viss ekonomisk standard. Ett nytt system med kompetenskonton bör utredassnarast, anser motionärerna. De föreslår ett delat ansvar mellan arbetstagare,arbetsgivare och samhälle, baserat på ett samhällskontrakt som ställerkunskaps- och kompetensutveckling i centrum. Arbetstagarna skulle få möjlighetatt avsätta en del av sin lön, och arbetsgivarna skulle tillskjuta en del.Parterna på arbetsmarknaden skulle ansvara för att utforma regelverk för detta.Staten föreslås se till att avsättningarna blir skattemässigt gynnade. För attlösa problemet att de som är arbetslösa eller har låga löner inte har råd attavsätta medel till ett kompetenskonto bör staten enligt motionärerna garanteranågon form av grundplåt, alternativt skulle arbetslöshetsförsäkringen kunnaberättiga till viss personlig avsättning.Folkpartiet liberalerna anser enligt motion 1997/98:Ub715 yrkande 3 också attdet behövs ett helt nytt system för människors finansiering avvidareutbildning. Motionärerna tänker sig att det avdragsgillapensionssparandet utvidgas till ett ?pensions- och utvecklingssparande?.Avdragsrätten skulle ökas från ett halvt till ett helt basbelopp . Denenskilde skulle ha möjlighet att upp till en viss gräns ta ut pengar förepensioneringen för att möjliggöra bl.a. utbildning. Dessutom vill motionärernagöra det möjligt för personer i åldern att låna pengar från detallmänna pensionssystemet för att använda dem till sin kompetensutvecklingeller för att starta företag. Ålderspensionen skulle reduceras i motsvarandemån.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionerna.Liksom när utskottet behandlade motsvarande yrkanden vid föregående riksmötehänvisar utskottet till att har i uppdrag att lägga framförslag till ansvarsfördelning mellan den offentligt finansierade utbildningen,arbetslivet och individen när det gäller utbildningsinsatser förkompetensutveckling. Uppdraget skall vara slutfört (dir.1995:67 och 1996:71). bör enligt utskottets mening avvaktautredningens förslag och regeringens beredning av ärendet. Utskottet noterarockså att regeringen, i enlighet med vad som förutskickades iregeringsförklaringen , har inlett samtal med parterna påarbetsmarknaden om hur ett livslångt lärande skall kunna förverkligas. Efter eninledande sammankomst enades man om att fortsätta samtalen undervåren inom ramen för en arbetsgrupp.Förändringar inom det nuvarande studiemedelssystemetRegeringen bör föreslå åtgärder för att undanröja bristerna i fråga omutbetalning av studiemedel, anser i motion 1997/98:A203 yrkande10. utbetalas studiemedlen ofta inte förrän en månad in på höstterminen,men det är i början som studentens utgifter är störst. Samma problem tas upp imotion 1997/98:Ub704 (c), där motionären säger att en möjlighet skulle kunnavara att den första utbetalningen av studiemedel förskotteras, t.ex. direkt hosutbildningsanordnaren.U t s k o t t e t anser att motionerna bör avslås av riksdagen.Studiemedel kan hämtas ut så snart studierna påbörjats, om ansökangjorts i sådan tid att CSN hunnit behandla den. Man kan ansöka om studiemedelredan innan man blivit antagen till studierna. Med stöd av 9 kap. 4 §studiestödslagen (1973:349) har CSN utfärdat föreskrifter som innebär att omden sökande inte har fått besked från CSN från det enfullständig ansökan inlämnades, kan han eller hon få ett förskott på 3 500 kr.CSN har haft svårt att nå en del av de mål som ställts upp fördess verksamhet, bl.a. när det gäller att en ansökan skall vara handlagd . Regeringen har därför tillkallat en särskildutredare som skall göra en översyn av CSN:s nuvarande organisation ochresursbehov för administrationen av myndighetens samtliga verksamheter (dir.1997:143). Utredaren överlämnade en delrapport till regeringenmed förslag om ökade medel till CSN . I förslaget ingår bl.a.resurser för att utöka personalen vid de största CSN-kontoren och för att kunnaplacera CSN-personal på högskolor vid terminsstarter. Utredningen skall varaslutförd senast den 31 oktober 1998.Varje student måste vid ansökningstillfället få grundlig information omvillkoren för återbetalning, så att hon eller han har förutsättningar att göraett medvetet val av lånenivå, anser i motion 1997/98:Ub715 yrkande2. Det skall klart framgå att lånen skall återbetalas, och det är viktigt attstudenten själv ges möjlighet att ange önskat lånebelopp upp till maximal nivå.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Det är en självklarhet att informationen till studenterna skall klargöra attstudielånen skall återbetalas. Det sägs också såväl i ansökningsmaterialet förstudiemedel som i t.ex. som givit ut. På denblankett som används för ansökan om studiemedel får den sökande välja mellanatt ange ett belopp i kronor eller kryssa för att ansökan gäller maximaltbelopp.Den som återbetalar studielån bör enligt motion 1997/98:Ub709 (kd)kunna få en bonus. Sådan bonus förekommer för förtida återbetalning avstudielån tagna , men motionärerna menar att procentsatsen (f.n.3,) skulle kunna höjas. De anser vidare att bonus borde införas även förstudielån tagna efter 1989. Motionärerna anser att dessa åtgärder skulle kunnage en besparing för staten på väsentligt mer än en halv miljard kronor.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen.Regeringen har enligt 8 kap. 13 § studiestödslagen (1973:349) möjlighet attföreskriva om för förtida återbetalning av studiemedel. Utskottet utgårfrån att regeringen kommer att använda denna möjlighet, om regeringen bedömeratt det skulle medföra en samhällsekonomisk besparing.Den tidsenhet för vilken studiemedel beräknas är en period av 15 dagarvid heltidsstudier eller vid halvtidsstudier. I motion 1997/98: Ub722(fp) sägs att studiemedel borde beräknas för exakt det antal dagar somstudietiden omfattar.U t s k o t t e t avstyrker motionen.För närvarande beräknas studiemedel för hela 15- respektive 30-dagarsperioder, medan svux, svuxa och särskilt utbildningsbidrag beräknas förvarje kalenderdag .