bet · GL01KrU15 · 1998-04-29 00:00:00 — Vidare - påpekar motionärerna - har Norgeinte någon bokmoms.Utskottet erinrar om den grundlagsfästa principen om självstyrelseoch om att kommunernas befogenheter regleras av kommunallagen (1991:900), lagenom offentlig upphandling (1992:1528) och konkurrenslagen (1993:20). Utskottetär inte berett att i strid med de grundläggande principerna i de nämnda lagarnaförorda lagändringar i syfte att styra kommunernas läromedelsinköp. Utskottetvill emellertid framhålla följande. Lagen om offentlig upphandling ger ettutrymme för kommunerna att även ta hänsyn till andra faktorer än priset (se 1kap. 22 §). Självfallet är det viktigt att kommunerna, då de tar framupphandlingsunderlag, överväger behovet och önskvärdheten av bl.a. kvalificeradservice och lagerhållning. Om sådana krav ställs, har den lokala bokhandeln imånga fall goda möjligheter att hävda sig vid avgörandet avupphandlingsärendet.Utskottet, som i det följande behandlar frågor om mervärdesskatt, anser attdet inte heller i övrigt finns skäl för att vidta någon åtgärd medanledning av motionen. Effekterna av förstärkningarna och utvidgningen avbokhandelsstödet bör inte föregripas. Motionsyrkandet avstyrks således.Stöd till kulturtidskrifter (avsnitt 9)I propositionen föreslås ett utvidgat statligt stöd till kulturtidskrifter(prop. s. 28-31). Kulturtidskriftsstödet, som administreras av ,lämnas i form av produktionsstöd och utvecklingsstöd. Regeringen avser att geKulturrådet utökade möjligheter att omfördela medlen mellan de tvåstödformerna.Med hänvisning till sitt ansvar för s.k. utsatta grupper ger stöd till utgivning av ett 20-tal kulturtidskrifter på kassett. som har kommit i fråga är sådana som erhållit kulturtidskriftsstödtill sin tryckta utgåva och som kunnat visa att de har minst femkassettprenumeranter. För människor med lässvårigheter är kassettutgivningen avstörsta vikt. Regeringen anser att även i fortsättningen inom ramenför kulturtidskriftsstödet bör bidra till viss utgivning av kassettversioner avtidskrifter som erhåller kulturtidskriftsstöd. Det bör - anförs det - ankommapå regeringen att utforma närmare föreskrifter för utgivningen.Mot bakgrund av att många kulturtidskrifter har vidkänts ettstort prenumerationsbortfall föreslår regeringen att det inom ramen för detstatliga kulturtidskriftsstödet skall inrättas ett statligt prenumerationsstöd,som syftar till att kommunala bibliotek skall erbjudas att teckna enprovprenumeration på fem av de kulturtidskrifter som erhållit statligttidskriftsstöd och som biblioteken tidigare inte prenumererat på.Kulturrådet bör tilldelas särskilda medel för att producera enkulturtidskriftskatalog på Internet. I detta arbete skall bl.a. ingå att svaraför underhåll och utveckling av katalogen. De tidskrifter som erhåller statligabidrag bör obligatoriskt ingå i katalogen.Regeringen beräknar att stödet till kulturtidskrifter bör förstärkas med900 000 kronor.I motion Kr5 (fp) behandlas en fråga som rör principerna för stödet.Motionärerna erinrar om att produktionsstödet till kulturtidskrifter är ettförlustbidrag. En konsekvens härav är att de som önskar en kassettversion av entidskrift endast får tillgång till tidskrifter som går med förlust, såvida intekassettutgivningen bekostas av utgivaren eller någon annan än staten. Dennaregel kan begränsa möjligheten för synskadade och andra läsare som är beroendeav kassettversionen att få del av kulturtidskriftsutbudet, menar motionärerna.Stöd bör därför utgå för viss utgivning av kassettversioner avkulturtidskrifter med minst fem prenumeranter, oavsett om den tryckta utgåvanerhåller stöd eller inte.Motionärerna bakom motion Kr4 (v) anser att regeringens förslag, då detgäller stöd för provprenumerationer till biblioteken och stöd till enkulturtidskriftskatalog på Internet, är bra men att förslagen borde ha ställtsmot effekterna av sänkt mervärdesskatt på kulturtidskrifter (yrkande 4).Utskottet vill med anledning av förslaget i motion Kr5 (fp) anföra följande.Enligt utskottets uppfattning finns det anledning att göra viss ändring avprinciperna för bidragsgivningen till kassettversionen av kulturtidskrifterna.Utskottet har vid sina överväganden i likhet med motionärerna bakom motion Kr5(fp) konstaterat att utgångspunkten för kulturtidskriftsstödet - och därmedockså för stödet till utgivning av kassettversionen - är att tidskriften gårmed förlust. Utskottet accepterar denna utgångspunkt då det gäller stöd för dentryckta upplagan. Då det gäller stödet för kassettversionen bör emellertidutgångspunkten vara en annan. Bidraget för kassettversionen bör - bl.a. motbakgrund av de läshandikappades behov - i fortsättningen även kunna utgå tillkulturtidskrifter som går med vinst och således inte erhåller statligt stödtill den tryckta upplagan. I övrigt bör de uppfylla de krav som finns ibidragsförordningen och i föreskrifter för stödet. Kravet på minstfem prenumeranter bör gälla även i fortsättningen.Utskottet är - då det gäller förslaget i motion Kr4 (v) - inte berett att tainitiativ till en jämförelse mellan regeringens här aktuella förslag omkulturtidskriftsstödet och de effekter som kan förväntas om mervärdesskatten påkulturtidskrifter skulle sänkas. Utskottet kommer - som nämnts i det föregående- längre fram i detta betänkande att behandla motionsförslag om sänktmervärdesskatt.Utskottet har i övrigt inte något att erinra mot regeringens förslag.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Kr5 (fp),med anledning av regeringens förslag och med avslag på motion Kr4 (v) yrkande 4som sin mening ge regeringen till känna.Motionärerna bakom motion Kr268 (v) framhåller att kulturtidskrifterna harsvårigheter att nå ut till läsarna. Upplagorna är små och de samlade intäkternaför försäljning uppväger inte de kostnader som finns för att producera ochdistribuera tidskrifterna. Ett fungerande distributionsnät förkulturtidskrifter behöver därför byggas upp (yrkande 5).Syftet med det statliga kulturtidskriftsstödet är att garantera en värdefullmångfald i kulturtidskriftsutbudet. Som redovisats i det föregående syftarnågra av förslagen i propositionen till att förbättra informationen omkulturtidskrifterna. Genom att folkbiblioteken ges möjlighet attgratisprenumerera på tidskrifter kan de lånas och läsas av presumtivaprenumeranter. Den omständigheten att tidskriftskatalogen i fortsättningenkommer att ges ut på Internet kan komma att innebära att en ny och betydligtstörre publik nås av information om kulturtidskrifterna än vad som hittillsvarit möjligt med den tryckta katalogen. Utskottet konstaterar att här nämndaåtgärder kan innebära att efterfrågan på kulturtidskrifterna ökar. Därmed tordeäven tidskrifternas intäkter förbättras. Enligt utskottets uppfattningbör effekterna av de föreslagna åtgärderna först utvärderas innan det finnsanledning att överväga behovet av andra stödåtgärder. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.I en motion behandlas frågan om handläggning avkulturtidskriftsstödet.Motionärerna bakom motion Kr292 (fp, s) anför att begränsad tillgång på medeloch - ibland - svårighet att hävda optimal rättvisa gör att en del tidskrifterinte erhåller något tidskriftsstöd. Motionärerna anser att det finns anledningför att påpeka vikten av att långtgående rättvisa eftersträvas vidfördelningen av statliga medel. Kulturtidskriftsstödet bör vara ett allsidigtstöd som syftar till att främja och stimulera kvalitet.Under föregående avstyrkte utskottet ett snarlikt motionsyrkande.Utskottet hänvisade då till att tillämpningsföreskrifter tillstödförordningen anger att stödet syftar till en bred utgivning av kvalitativthögtstående tidskrifter av betydelse för den kulturella, sociala och ekonomiskadebatten eller med väsentlig analys och presentation inom de skildakonstarternas områden. Vidare skall stödet främja hög kvalitet och mångsidigtutbud av åsikter och behandlade ämnen (1994:2,numera ersatt av 1997:12 innehållande motsvarande regler på här aktuelltområde). Utskottet framhöll att det ankommer på att göraavvägningar utifrån angivna stödkriterier och inom ramen för stödet.Självfallet är det alltid en grannlaga uppgift att fördela stöd på ett rättvistsätt. har att i sin stödhantering iaktta allmännaförvaltningsrättsliga principer, anförde utskottet (bet. 1996/97:KrU1 s. 69).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motion Kr292 (fp, s) avstyrks.Förbättrad statistik på litteratur- och tidskriftsområdet(avsnitt 10)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Kulturrådet bör ges ett utvidgat uppdrag att följa utvecklingen pålitteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, framställa ochpresentera statistik (prop. s. 32-33). Statistiken bör omfatta handeln medböcker i vid bemärkelse, dvs. bokutgivning, tidskriftsutgivning, bokprisindex,hushållens läsvanor och inköp av böcker samt fördjupad biblioteksstatistik,liksom en redovisning av bokhandelns situation vad gäller sortiment ochlönsamhet. Hit hör också statistik över strukturen för bokförlag, bokhandel ochbokklubbar, liksom bokförlagens försäljning i olika kanaler. Bidraget tillKulturrådet bör ökas med för det utvidgade uppdraget.Utskottet har under beredningen av regeringens proposition konstaterat attdet råder osäkerhet om storleken på statens inkomster av mervärdesskatten påböcker och kulturtidskrifter. Utskottet utgår från att det uppdrag somregeringen avser att ge till bl.a. kommer att innebära attstatistiken för den totala försäljningen av böcker och kulturtidskrifter blirtillförlitlig och att en tydlig bild därmed kan ges av statens inkomster avmervärdesskatt på detta område.Ett kulturpolitiskt undantag i konkurrenslagen (avsnitt 11)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Utredningen om boken och kulturtidskriften har föreslagit att en bestämmelseskall införas i konkurrenslagen (1993:20) som undantar avtal mellan företag,som tillgodoser viktiga kulturella ändamål och som främjar tillkomst,distribution och försäljning av böcker från förbudet mot konkurrensbegränsandesamarbete mellan företag.Enligt regeringens bedömning bör frågan bli föremål för fortsatt analys.Frågor om mervärdesskattFörslag om sänkt mervärdesskatt på böcker har tagits upp i fem motionsyrkanden.I motion Kr4 (v) anförs att det finns skäl att utreda vilka läsfrämjandeeffekter som sänkt mervärdesskatt på böcker skulle få. En skattereduktionskulle antingen kunna göras stegvis ner till eller också skulle skatten påen viss kategori litteratur som t.ex. barn- och ungdomslitteratur kunna sänkastill (yrkande 1). I samma motion anförs att den bästa läsfrämjande insatsenför barn och ungdom skulle vara att sänka skatten och därmed priset på böcker(yrkande 2).Motionärerna bakom motion Kr2 (kd) anser att frågan om sänkt mervärdesskattpå böcker skall utredas i syfte att införa en avtrappning av skatten (yrkande3). I samma motion krävs - som ett första steg - att mervärdesskatten påbarnböcker avskaffas redan nu (yrkande 4).Motionärerna bakom motion Kr6 (mp) anser att en kraftigt sänkt mervärdesskattpå böcker skulle gynna bokläsandet. Regeringen bör - yrkas det - återkomma tillriksdagen med förslag i detta hänseende (yrkande 1).Motionsyrkanden liknande de nu aktuella har tidigare under våren 1998avstyrkts av skatteutskottet, som framhållit att det inte finns någotstatsfinansiellt utrymme för att sänka momsen på böcker och tidskrifter tillnågon av de lägre skattesatser som tillämpas i . Att sänka momsen påbara vissa böcker skulle dessutom - menade skatteutskottet - skapa praktiskaproblem och gränsdragningssvårigheter (bet. 1997/98:SkU17).Kulturutskottet intar samma ståndpunkt som skatteutskottet. Motionsyrkandenaavstyrks.I motion Kr2 (kd) hävdas att kommunala skolor har möjlighet att göra avdrag föringående mervärdesskatt på läromedel, en rätt som de fristående skolornasaknar. Förslaget i motionen syftar till att också de fristående skolorna skallha sådan avdragsrätt (yrkande 6).Enligt mervärdesskattelagen (1994:200) föreligger det inte någon skattepliktför den verksamhet som bedrivs vid kommunala skolor och av andra av detallmänna erkända utbildningsanordnare (3 kap. 8 §). De har som en följd häravinte heller någon rätt att dra av ingående mervärdesskatt.Olika system för konkurrenskorrigering avseende kommunernas och landstingenskostnader för ingående mervärdesskatt har förekommit sedan skattereformengenomfördes . bygger systemet på kommunalsjälvfinansiering. Kommuner och landsting gör inbetalningar till de förändamålet hos inrättade mervärdesskattekontona, ett förkommunernas räkning och ett för landstingens räkning. Kommunerna ochlandstingen har, efter ansökan, rätt till ersättning från kontona för ingåendemervärdesskatt som inte dragits av enligt mervärdesskattelagen. Bestämmelsehärom finns i 5 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för kommuner ochlandsting. (Se även redovisning i prop. 1995/96:64 s. 52 f.) Eftersom systemetför konkurrenskorrigering finansieras av kommunerna, innebär det inte någonskatteförmån för dem.Kommunerna finansierar skolväsendet. Regeringen har i proposition 1995/96:200förutsatt att kommunerna beaktar att den fristående skolan har vissa högrekostnader till följd av skillnaden i huvudmannaskap, t.ex. när det gällermervärdesskatt.En kommitté har tillsatts för att följa utvecklingen av kommunernasbidragsgivning till fristående grundskolor under läsåren 1997/98 och 1998/99.Enligt sina direktiv skall kommittén kartlägga och analysera olika kommunersresursfördelningssystem och belysa effekterna av tillämpningen, såväl förfristående skolor som för kommunerna. Kommittén skall slutredovisa sitt uppdragsenast (dir. 1997:55).Då det gäller motionsyrkandet vill utskottet anföra följande.Skatteutskottet, som under föregående behandlade ett motionsyrkandeliknande det nu aktuella, fann att något uttalande inte var påkallat(bet. 1996/97:SkU6 s. 32). utgår vid sin bedömning från attkommittén för uppföljning av resursfördelning till fristående grundskolor isitt arbete även analyserar i vad mån kommunerna i sin bidragsgivning beaktarfriskolornas högre kostnader, t.ex. då det gäller mervärdesskatt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr2 (kd) yrkande6.Behov av information om bidragen till arbetsplatsbibliotekFörslaget i motion Kr3 (s) syftar till att skall sprida informationom de stödformer som finns hos för etablerande avarbetsplatsbibliotek.I motionen konstateras att intresset för arbetsplatsbibliotek inte ärsärskilt stort och att flera arbetsplatsbibliotek har lagts ner. En avanledningarna är - menar motionären - att flera anslagsändamål förts sammanunder ett gemensamt anslag i statsbudgeten, nämligen anslag förutvecklingsändamål och att många kommuner därför inte längre känner tillmöjligheten att ansöka om bidrag till arbetsplatsbibliotek från anslaget.Arbetsplatsbibliotek nämns inte heller i anslutning till anslagsposten förKultur i arbetslivet. Enligt motionären är arbetsplatsbiblioteken viktiga i detläsfrämjande arbetet för barn, ungdom och vuxna.Enligt förordningen (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek fårstatsbidrag lämnas till kostnader för etablering av arbetsplatsbibliotek. Medelför ändamålet utgår från anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete (utgiftsområde 17).Bidrag fördelas engångsvis till projekt av utvecklingskaraktär.Av den promemoria med information om statsbidrag till folkbibliotek somKulturrådet sänt ut till kommunerna framgick tidigare att medel kan sökas företablering av arbetsplatsbibliotek. Någon sådan upplysning finns inte i deanvisningar som gäller för år 1998.Utskottet delar den uppfattning som ligger till grund för motionen, nämligenatt arbetsplatsbiblioteken spelar en viktig roll för att öka läsintresset bådebland arbetstagarna och indirekt deras barn och för att skapa närhet tillböckerna. Det är därför angeläget att kommunerna får kännedom om den möjlighetsom finns att erhålla stöd från medel för utveckling avfolkbiblioteksverksamheten. Ett tillvägagångssätt vore att även ifortsättningen presenterar denna stödmöjlighet i informationen till kommunerna.Även andra möjligheter att sprida kännedom om stödet bör kunna övervägas, t.ex.på och i den utåtriktade verksamhet som bedrivs av rådet.På samma sätt bör de möjligheter lyftas fram som finns för organisationer,främst studieförbund och fackförbund, och andra bidragsberättigade att inomramen för Kultur i arbetslivet erhålla projektmedel för arbetsplatsbibliotek.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Kr3 (s) som sinmening ge regeringen till känna.KulturportoMotionärerna bakom motion Kr4 (v) framhåller att ett av kulturtidskrifternasproblem är att postbefordran tar en allt större del av deras budget. Staten bördärför förhandla fram ett lågt kulturporto som bör omfatta distributionen avtidskrifter och föreningspost (yrkande 5).I propositionen redovisas att regeringen i proposition 1997/98:127 Statensansvar på postområdet föreslagit att den nuvarande prisregleringen avposttjänster skall reformeras i grunden, eftersom den inte återspeglarpostlagens krav på enhetliga och rimliga priser för alla. Det bör finnasmöjligheter för staten att ingripa om prissättningen är orimligt hög. Därförföreslås ett bemyndigande för regeringen att föreskriva att priser för tjänstersom ingår i postverksamheten inte får överstiga vissa nivåer. Det föreslagnabemyndigandet ger möjlighet att vid behov reglera prissättningen för t.ex.befordran av vissa tidningar och tidskrifter (prop. s. 7).Propositionen om statens ansvar på postområdet kommer att senare under vårenbehandlas i trafikutskottet. anser att trafikutskottetsberedning av frågan inte bör föregripas. Motionsyrkandet avstyrks således. beträffande fråga om avslag på propositionenatt avslår motion 1997/98:Kr1,res. 1 (m)2. beträffande ett utvidgat statligt stöd för utgivning ochdistribution av litteraturatt med avslag på motionerna 1997/98:Kr2 yrkande 1 och 1997/98:Kr4yrkande 3 godkänner regeringens förslag,res. 2 (v)res. 3 (kd)3. beträffande stöd till små förlag med kvalitetsinriktningatt avslår motion 1997/98:Kr2 yrkande 5,4. beträffande inrättandet av ett nytt statligt stöd för läsfrämjandeinsatseratt med avslag på motion 1997/98:Kr2 yrkande 2 godkänner regeringensförslag,res. 4 (kd) - villk. 35. beträffande ett utvidgat statligt stöd till bokhandelnatt godkänner regeringens förslag,6. beträffande förslag om hur den lokala bokhandeln skall kunnastödjasatt avslår motion 1997/98:Kr6 yrkande 2,res. 5 (mp)7. beträffande ett utvidgat statligt stöd till kulturtidskrifteratt med bifall till motion 1997/98:Kr5, med anledning av regeringensförslag och med avslag på motion 1997/98:Kr4 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. beträffande distributionsnät för kulturtidskrifteratt avslår motion 1997/98:Kr268 yrkande 5,res. 6 (v)9. beträffande handläggning av kulturtidskriftsstödetatt avslår motion 1997/98:292,10. beträffande förslag om sänkt mervärdesskatt på böckeratt avslår motionerna 1997/98:Kr2 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Kr4yrkandena 1 och 2 och 1997/98:Kr6 yrkande 1,res. 7 (v)res. 8 (mp)res. 9 (kd)11. beträffande fristående skolors avdragsrättatt avslår motion 1997/98:Kr2 yrkande 6,12. beträffande information om bidragen till arbetsplatsbibliotekatt med bifall till motion 1997/98:Kr3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,13. beträffande kulturportoatt avslår motion 1997/98:Kr4 yrkande 5.res. 10 (v)den 29 april 1998På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v), (),(), (), () och (). Fråga om avslag på propositionen (mom. 1), , och (alla m)anserdels att utskottets yttrande under rubriken avslag på propositionensom börjar med ?De satsningar? och slutar med ?motion Kr1 (m)? bort ha följandelydelse:Utskottet har vid sina överväganden funnit avgörande skäl som talar mot attförslagen i propositionen skall genomföras.Utskottet vänder sig bl.a. mot förslaget att införa ett distributionsstöd förde redan tidigare utgivningsstödda titlarna. Ett genomförande av förslagetskulle innebära att böckernas aktualitet skulle ha gått förlorad då deslutligen - förhållandevis efter sin utgivning - levereras tillbibliotek och bokhandel. Av samma skäl ifrågasätter utskottet förslaget attinföra en katalog över de litteraturstödda titlarna. Vidare konstaterarutskottet att ett genomförande av distributionsstödet skulle medförakostnadsökningar för biblioteken och risk för godtycke vid urvalet av de 100bokhandlar som skulle få del av stödet.Enligt utskottets uppfattning finns det inte något skäl för attanvisa särskilda medel för att producera en katalog över kulturtidskrifter påInternet. Aktörer på marknaden torde kunna lösa denna uppgift utan statliginblandning under förutsättning att det finns behov av en sådan katalog.Utskottet vill vidare understryka att ansvaret för att väcka intresse förböcker bör vila på hemmet, förskolan och skolan samt att bokproduktion ochbokspridning bör fungera utan statligt marknadsingripande.Sammanfattningsvis anser utskottet att med bifall till motion Kr1(m) bör avslå regeringens förslag.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande fråga om avslag på propositionenatt med bifall till motion 1997/98:Kr1 avslår regeringens förslag,2. Ett utvidgat statligt stöd för utgivning och distribution av litteratur(mom. 2)(v) anserdels att utskottets yttrande under rubriken utgivning och distributionav litteratur som börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med ?yrkande 3?bort ha följande lydelse:Utskottet har i likhet med motionärerna bakom motion Kr4 (v) funnit att detär angeläget att antalet volymer som skall distribueras till folkbibliotekenutökas väsentligt. Regeringen bör därför återkomma till medförslag i denna fråga.Vidare är det med tanke på den nordiska gemenskapen viktigt att regeringen -som föreslås i samma motion - lämnar förslag till hur ett stöd skallutformas dels för distribution av nordisk litteratur, dels för en katalog övernordisk litteratur.Utskottet anser också liksom motionärerna bakom motion Kr4 (v) att regeringenskall göra en jämförelse mellan de effekter som kan förväntas av regeringenshär aktuella förslag och de effekter som kan förväntas om mervärdesskatten påböcker skulle sänkas.Utskottet anser - - - (= utskottet 17 rader) - - - mycket angeläget.Vad utskottet sålunda anfört om utgivning och distribution av litteratur börriksdagen med bifall till motion Kr4 (v) yrkande 3, med anledning avregeringens förslag och med avslag på motion Kr2 (kd) yrkande 1 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ett utvidgat statligt stöd för utgivning och distributionav litteraturatt med bifall till motion 1997/98:Kr4 yrkande 3, med anledning avregeringens förslag och med avslag på motion 1997/98:Kr2 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ett utvidgat statligt stöd för utgivning och distribution av litteratur(mom. 2)() anserdels att utskottets yttrande under rubriken utgivning och distributionav litteratur som börjar med ?I likhet? och slutar med ?yrkande 3? bort haföljande lydelse:Utskottet har vid sina överväganden i likhet med motionärerna bakom motionKr2 (kd) funnit att starka skäl talar för att regeringens förslag att utvidgautgivningsstödet med ett distributionsstöd bör avslås av riksdagen.Ett genomförande av förslaget skulle innebära en hård styrning av vadmedborgarna skall läsa och ett brott mot konkurrensneutraliteten. Det bör isammanhanget påpekas att långt ifrån alla kvalitetsböcker erhållerutgivningsstöd och att de därmed inte heller skulle ha möjlighet att erhålladistributionsstöd om regeringens förslag förverkligades.Vidare anser utskottet att det inte är en uppgift för staten att avgöra vilkaböcker som folkbiblioteken skall ha i sina samlingar.