bet · GL01AU10 · 1998-03-26 00:00:00 — Denna bör få en viss spridning vid arbetsplatser, inom ideellaorganisationer och i skolan och kopplas till seminarier eller andraöverläggningar om hur sexuella trakasserier skall kunna förebyggas (yrk. 6).Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är viktigt att kunskapersprids om sexuella trakasserier. Något tillkännagivande om detta tillregeringen förefaller dock inte vara nödvändigt. Motion Ju901 yrkande 6avstyrks.3.3 Mål och inriktning för jämställdhetsarbetetFolkpartiet utvecklar i partimotion A806 sin syn på jämställdhetspolitikensinriktning. Det betonas att kravet på jämställdhet bör utgå från respekt förindividens egenart. Jämställdhetspolitiken får inte heller fortsätta att varamest en kvinnofråga; den hör även männen till. vill att makt ochinflytande fördelas jämnt mellan könen. Ett av målen för jämställdhetspolitikenbör vara att båda könen skall vara representerade inom alla samhällsområden ochpå alla beslutsnivåer, även i beslutande församlingar.Folkpartiet gör gällande att jämställdhetsperspektivet inte genomsyrarregeringens politik. I motionen framhålls att regeringen, som flyttatjämställdhetsfrågorna från statsrådsberedningen, satsar hårt på tillväxt ochjobb i ?gamla, manligt dominerade? branscher medan kvinnors möjligheter ocharbetsmarknad försvåras.Folkpartiet menar att det allra viktigaste inom jämställdhetspolitiken är attmedverka till fler jobb genom fler och växande företag. Ökad jämställdhet ärlönsam. I ett jämställt samhälle används enligt motionen hela humankapitaletoch begåvningspotentialen, vilket medverkar till ökad produktivitet ochekonomisk tillväxt. betonar i detta sammanhang ?den kvinnligaskaparkraftens? betydelse för jämställdheten. De offentliga monopolen inomtjänstesektorn motverkar ökad jämställdhet, sägs det i motionen. Att deoffentliga monopolen tillåts motverka kvinnors möjligheter att utanför deoffentliga monopolen förverkliga idéer om vård, omsorg, utbildning och serviceär jämställdhetsfientligt och hämmande för utvecklingen. villdärför bryta upp de offentliga monopolen inom tjänstesektorn (yrk. 10).Riksdagen bör enligt motionen uttala sitt stöd för denna inriktning avjämställdhetsarbetet - med tonvikt på att makt och ansvar delas mellan könenoch att jämställdhetsperspektivet bör genomsyra all verksamhet (yrk. 1) samt påbetydelsen av nya arbetstillfällen (yrk. 4).Även m.fl. (fp) framhåller att jämställdhet inte är endast enkvinnofråga (motion A808, yrk. Jämställdhet är en fråga också för män, meni dagens jämställdhetsdebatt är många män tysta. I det moderna samhället harmän utestängts eller kommit i underläge på viktiga områden såsom hem ochsociala relationer.Att jämställdhet är lika viktig för män som för kvinnor är en uppfattning somframförs även av m.fl. (c) i kommittémotion A803.Jämställdhet får inte betraktas som ett avgränsat politikområde som hållsåtskilt från andra områden. Enligt motionen måste ett könsperspektiv läggas påförslag inom alla samhällssektorer och värderingar som syftar till jämställdhetgenomsyra all verksamhet. Motionärerna hemställer att så kallad mainstreamingsom mål och inriktning för jämställdhetsarbetet ges uttryck i alltsamhällsarbete (yrk. 1).Vänsterpartiet framhåller i sin partimotion om jämställdhet kvinnorsunderordning som det grundläggande problemet (motion A807). Kvinnor ärunderordnade männen på alla områden, och om jämställdheten fokuseras endast påett kvantitativt tänkande, såsom jämn balans mellan könen, begränsasdiskussionen. För att flytta fram positionerna i jämställdhetsarbetet föreslårpartiet att de lagar som reglerar livet i skall granskas i ettjämställdhetsperspektiv. Lagarna anses ofta vara ?könsneutrala?, men det rättauttrycket är enligt ?könsblinda?, eftersom lagarna inte utgårfrån att män och kvinnor har vitt skilda förutsättningar i ett mansdomineratsamhälle. anser att det behövs en utredning med uppgift attkartlägga lagstiftningens könsblindhet och föreslå åtgärder (yrk. 1).I partimotion Jo227 konstaterar att regeringen ibudgetpropositionen för haft som ambition att under respektiveanslagsområde redovisa antalet sysselsatta. kritiserar att detsaknas könsuppdelad redovisning av antalet sysselsatta och att det även iövrigt saknas ett jämställdhetsperspektiv. Enligt motionen bör regeringen iframtiden redovisa antalet sysselsatta uppdelat på kön för varje anslagsområde(yrk. 1).Barbro m.fl. (mp) uppehåller sig vid jämställdhetspolitikensinriktning i kommittémotion A804. Motionärerna pekar på skillnaderna mellankvinnor och män och konstaterar att synliggörande av skillnaderna är det förstasteget mot jämställdhet. De föreslår att alla statliga utredningar skallredovisa könsuppdelad statistik (yrk. Enligt motionen bör ocksåge regeringen till känna att det behövs konsekvensanalyser av skillnaden iutfall för kvinnor och män i alla de fall där regeringen presenterar förslagtill sociala nedskärningar (yrk. 2).Även m.fl. (kd) betonar i kommittémotion A805 vikten av attförslag och beslut på alla politikområden analyseras i ett jämställdhets-perspektiv och att konsekvenserna för både kvinnor och män klarläggs. De anseratt jämställdhet handlar om rättvisa och ?varannan damernas? men också om attta itu med nedvärderande attityder, t.ex. gentemot familjelivet. Lagstiftningoch sociala och ekonomiska stödformer bör utformas med utgångspunkten attstabila familjerelationer är bra. De begär att uttalar sig omfamiljestabilitet som ett politiskt mål (yrk. 1).Ingbritt Irhammar och () förespråkar i motion Ju918 enrättvis fördelning av samhällets resurser mellan kvinnor och män. De anför attden ekonomiska sanering som genomförts i landet nu gör det möjligt attförbättra välfärden, t.ex. vad gäller de generella trygghetssystemen. Enligtderas mening måste de åtgärder som vidtas för att öka tryggheten församhällsmedborgarna fördelas rättvist mellan män och kvinnor (yrk. 2).I flerpartimotion A801 föreslår m.fl. (c, s, m, fp, v, mp, kd) enriksomfattande kampanj för ökad jämställdhet. Enligt motionärerna ärutvecklingen på jämställdhetsområdet alltför långsam. Trots attjämställdhetslagstiftningen och jämställdhetsombudsmannen (JämO) finns stårutvecklingen praktiskt taget stilla, t.ex. när det gäller löneskillnader tillkvinnors nackdel, uppdelningen i ?typiska? kvinno- respektive mansyrken ochkvinnors låga representation i beslutsfattande funktioner. Motionärernaframhåller att okunnighet kan motverkas genom upplysning och opinionsbildningoch föreslår en brett upplagd informations- och opinionsbildningskampanj förvilken bästa tänkbara expertis på marknadsföring och folkbildning bör anlitas.De begär att ger regeringen i uppdrag att genomföra kampanjen.Utskottets ställningstagandeDet övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skallha samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områdeni livet. Utskottet kan konstatera att det råder en bred enighet om denutgångspunkten. Det råder också en samsyn om hur målet skall konkretiseras påolika delområden. Principen om mainstreaming - att jämställdhets-perspektivetinförlivas i alla politikområden - intar här en särställning.Jämställdhetsperspektivet skall vara vägledande både för förslag till reformeroch andra förändringar och för uppföljning och utvärdering på olika områden isamhället. I detta ligger bl.a. att konsekvensbeskrivningar av hur förslag tillförändringar kan tänkas utfalla för kvinnor respektive män skall genomföras.Dessa konsekvensbeskrivningar skall läggas till grund för beslut så attbesluten utformas på ett sätt som kan sägas ge rättvis fördelning avmöjligheter och resurser mellan könen.Jämställdhetspolitiken är en angelägenhet för både kvinnor och män. Utskottetvill framhålla - och bedömer att de flesta är överens om - att det jämställdasamhället inte kan förverkligas om inte samhällets insatser och resurser riktastill både män och kvinnor. Inte minst är männens roll viktig när det gälleransvaret för hem och familj.Jämställdhetspolitiken är också en fråga för som lagstiftare.Endast attitydpåverkande informationssatsningar och liknande initiativ kan inteväntas leda till önskad utveckling. Bristande jämställdhet har ofta sin grund istrukturer och traditioner. Utskottet bedömer att lagstiftning och politiskabeslut är nödvändiga för ökad jämställdhet.Det som sagts anknyter till vad utskottet, och , uttalat sig förtidigare (jfr t.ex. bet. 1996/97:AU8, rskr. 1996/97:155). Det bör alltjämttjäna som riktlinjer och mål för jämställdhetspolitiken.Som utskottet kunde konstatera vid behandlingen av jämställdhetsfrågornavåren 1997 har det, allmänt sett , skett framsteg när det gälleratt nå de uppsatta målen. Det är utskottets bedömning attjämställdhetsperspektivet i allt högre grad kommit att genomsyra arbetet påolika politikområden. De synpunkter som framförts i motionerna om mainstreamingoch rättvis fördelning, männens roll i jämställdhetsarbetet och en fullgodrepresentation av både kvinnor och män - på alla områden och på alla nivåer -är inte kontroversiella. Det återstår dock arbete även på dessa områden; detgår inte att slå sig till ro med vad som uppnåtts i strävan efter ettmer jämställt samhälle. Men det får ändå anses att de motionsyrkanden som tarsikte på dessa frågor är tillgodosedda genom den utveckling och det arbete sompågår. De påkallar därför inte någon åtgärd från utan avstyrks(motionerna A806 yrk. 1 och 4, A808 yrk. 2, A803 yrk. 1, A804 yrk. 2 och Ju918yrk. - Utskottet ansluter sig inte heller till begäran om attfamiljestabilitet skall anges som ett politiskt mål. bör alltså avslådet yrkandet (motion A805 yrk. 1).Folkpartiet har aktualiserat frågan om den offentliga sektorns ställning inomt.ex. vård och omsorg och vilken betydelse detta kan ha för jämställdheten.Utskottet delar det synsätt som innebär att det är viktigt att kvinnors idéerom vård, omsorg, utbildning och service kommer till uttryck. Det ärnaturligtvis också riktigt att en väl genomförd jämställdhetspolitik skallbidra till ökad sysselsättning i landet. Men den gemensamma, offentliga sektornär till för alla, både kvinnor och män. Utskottet vill inte se frågor om denoffentliga sektorn som i första hand jämställdhetsfrågor och är inte hellerövertygat om att de förslag som fört fram skulle leda till ökadjämställdhet om de blev verklighet. Utskottet instämmer inte heller iFolkpartiets beskivning av den förda politiken som inriktad mot ?gamla, manligtdominerade sektorer?. Tvärtom noterar utskottet den stora satsning på vård,utbildning och omsorg som beslutat om och som stärker traditionelltkvinnodominerade delar av arbetsmarknaden.Utifrån den principiella inställning som angetts är utskottet inte berettatt uttala sig till förmån för folkpartimotionen i den berörda delen. MotionenA806 yrkande 10 avstyrks alltså.När det gäller yrkandet om könsuppdelad statistik i offentliga utredningarkan framhållas att det i de generella direktiven för alla statliga utredningaringår att beakta effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män (dir.1994:124). Regeringen har låtit utvärdera det direktivet och funnitatt utredningarna uppvisat en varierande ambitionsnivå när det gällerjämställdhetsperspektivet. De flesta har enligt Arbetsmarknadsdepartementetsuppföljning redovisat könsuppdelad statistik och/eller haft med några generellaformuleringar. Ett fåtal har gjort en djupare analys.Arbetet med utvärderingen av det generella direktivet kommer enligt uppgifterfrån att fortsätta, bl.a. genom departementsvisakontakter på statssekreterarnivå och genom utökad satsning på utbildning förutredare och kommittésekreterare i hur jämställdhetsdirektivet skall hanteras.Utifrån direktivet och det arbete som pågår, samt med beaktande av en alltmerökande medvetenhet om vikten av jämställdhetsperspektivet, får det förutsättasatt en sådan redovisning som efterlyses i motionen görs och kommer att göras ide fall det är möjligt och bedöms relevant. Här kan också framhållas attStatistiska centralbyrån (SCB) enligt sin instruktion somhuvudregel skall redovisa all officiell individbaserad statistik uppdelad påkön (instruktionen (1994:1108) för ). En sådankönsuppdelad statistik kan antas komma till nytta även för statliga utredningaroch andra instanser. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att föreslåatt skall göra något tillkännagivande i denna del. Motion A804avstyrks i berörd del.Vänsterpartiet har påpekat att budgetpropositionens redovisningar av antaletsysselsatta i olika näringsgrenar inte är uppdelade på kön. Det är enligtutskottets mening inte givet att en sådan könsuppdelad redovisning i alla lägenär det mest lämpliga, men i princip vore en sådan redovisning ändå förenlig medde generella strävandena. Utskottet är nu inte berett att uttala sig för attdet skulle finnas ett generellt sådant behov, men utgår från att regeringenfortsättningsvis kommer att ta ställning till statistikens utformning medsärskilt beaktande av jämställdhetssynpunkter. Motion Jo227 yrkande 1 avstyrksalltså.Vänsterpartiet har också aktualiserat frågan om en utredning med uppdrag attse över lagars ?könsblindhet?. Som framgått av det ovanstående ärjämställdhetsperspektivet av stor betydelse vid lagstiftning, ochmedvetenheten om frågans vikt är ökande. Här kan också jämställdhetsenhetensarbete inom och i stort lyftasfram. Ledningen för varje departement har ansvaret för att ett jämställdhets-perspektiv integreras i all verksamhet, medan jämställdhetsenheten har ensamordnande, rådgivande och pådrivande roll gentemot departementen. Utskottetutgår från att jämställdhetsperspektivet finns med i allt lagstiftningsarbete.Enligt utskottet är en sådan utredning som begärts inte påkallad. Motion A807bör alltså avslås i den berörda delen.När det i detta avsnitt gäller frågan om en riksomfattande kampanjsom ett medel för ökad jämställdhet instämmer utskottet i att information omjämställdhetsfrågor kan leda till attitydförändringar och ökad medvetenhet omjämställdhetsfrågans vikt. Utskottet är dock inte övertygat om att en sådanbred kampanj som begärs är den bästa metoden för ökad upplysning och beståendemedvetenhet om jämställdhetsfrågorna. Det får, som anfördes vid behandlingen avmotsvarande yrkande , antas att riktade informationsinsatser är mereffektiva. Motion A801 avstyrks därmed.3.4 Övriga frågor om jämställdhet i arbetslivetFlera motioner tar upp andra aspekter av jämställdhet i arbetslivet än fråganom sexuella trakasserier. Här avses tillsyn av jämställdhetslagens efterlevnad,frågor om yrkesval och andra förhållanden på arbetsmarknaden, lönefrågor,arbetstidsfrågor och regeringens utnämningspolitik.Tillsyn av jämställdhetslagens efterlevnadFolkpartiet konstaterar i partimotion A806 att länsstyrelserna harjämställdhetsexperter anställda. Dessa experter föreslås få i uppdrag att isamarbete med JämO utöva regional tillsyn av jämställdhetslagen, framför alltvad gäller de i lagen föreskrivna jämställdhetsplanerna (yrk. 12).Också m.fl. (mp) anser att länsstyrelserna skall gestillsynsansvar över jämställdhetslagen (kommittémotion A804, yrk. Förslagetmotiveras med att uppföljningen och utvärderingen av jämställdhetslagen måstebli bättre och att en regional funktion för tillsyn av jämställdhetslagen ärett nödvändigt och viktigt komplement till JämO:s verksamhet.Utskottets ställningstagandeJämO har till uppgift bl.a. att utöva tillsyn över och följa upp omarbetsgivare följer jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder och upprättandeav jämställdhetsplan. Det framstår som en fördel att JämO, såsom ett centraltorgan med juridisk expertis, även fortsättningsvis har den samlade överblickenmedan länsstyrelserna bär upp den regionala förankringen. JämO bör också itillsynsarbetet ha en fortsatt oberoende ställning. Även länsstyrelserna står,som arbetsgivare, under JämO:s tillsyn. Det är därför inte lämpligt attlänsstyrelserna ges tillsynsansvar över jämställdhetslagen på det sätt sommotionärerna förespråkar. Här kan också nämnas att fr.o.m. år 1997höjt JämO:s anslag. Avsikten är att insatserna till stöd för och tillsyn avarbetsgivares skyldigheter enligt jämställdhetslagen skall kunna intensifieras.Motionerna A804 och A806 i berörda delar avstyrks med det anförda.ArbetsmarknadenMargareta m.fl. (c) framhåller i kommittémotion A803 att köns-uppdelningen på arbetsmarknaden är mycket påtaglig. Det finns enligt motionenbehov av att öka antalet män i traditionella kvinnoyrken, såsom vård ochomsorg. Låg lön och dåliga arbetsvillkor gör att män väljer andra yrken.Motionärerna anser att olika samhällsorgan måste stimulera fler män att arbetainom traditionella kvinnoyrken (yrk. 3).Barbro m.fl. (mp) anser i kommittémotion A804 att det behövs merpersonal av manligt kön bland sex- och samlevnadsrådgivare. Motionärerna anseratt män diskrimineras på så sätt att samhället inte har resurserför män att tala med män om relationer. Kvinnor har merparten av det gemensammasamtalsutrymmet i form av kvinnliga kuratorer, psykologer, sexologer,familjeterapeuter, barnmorskor etc. Behovet av män i dessa positioner är stort(yrk. 27).Rose-Marie Frebran m.fl. (kd) tar i kommittémotion A805 uppinformationssamhället - IT-samhället - som ett möjligt område för ökadjämställdhet i arbetslivet. Det sägs att har en mycket könssegregeradarbetsmarknad. När nu en ny IT-sektor byggs upp i landet måste enligt motionenalla ansträngningar göras för att äntligen få till stånd en sektor med jämnkönsfördelning (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattningen att det är olyckligt med den könsuppdeladearbetsmarknaden. Det behövs insatser av olika slag för att ändra på detta.Arbetsmarknadspolitiken har här sin roll att fylla. Enligt förordningen om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten skall arbetsmarknadsmyndigheterna verkaför kvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkor och motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad. Detta betonas också särskilt i regleringsbrevet . AMS skall i kvartalsvisa rapporter tillArbetsmarknadsdepartementet redovisa sina resultat bl.a. när det gäller denköns-uppdelade arbetsmarknaden. En första sådan redovisning väntas i maj 1998.Här kan också nämnas att AMS redovisar sin statistik uppdelad påkvinnor och män.AMS har vidare /94 anvisat medel till projektför att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden, så kallade BRYT-projekt.Under 1998 fördelar AMS totalt högst , bl.a. tillutvecklingsarbete över länsgränserna. Totalt omfattas nio länsarbetsnämnder ochprojekten spänner över flera områden. Ett område avser intresset för teknik hosunga kvinnor och ett annat tar upp utbildning för fler manliga lärare tillgrundskolan. Ett tredje tar upp vägledningsmetodik och syftar till attanalysera om den ?traditionella? vägledningen av arbetssökande ärkönsrollskonserverande eller ej.När det gäller den särskilda frågan om en jämnare könsfördelning bland sex-och samlevnadsrådgivare kan utskottet konstatera att ett likartat yrkandeavstyrktes . Utskottet är inte heller berett att göra etttillkännagivande i denna del. Inte heller när det gäller IT-sektorn som denförsta jämställda sektorn är något särskilt uttalande nödvändigt.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna A803, A804 ochA805 i berörda delar.LönefrågorFolkpartiet anför i motion A806 följande. Stora förändringar har skett sedan1970-talet. Kvinnor lönearbetar mer och män mindre. Trots detta är kvinnorslöneinkomster bara omkring två tredjedelar av männens. Mycket tyder på attlöneskillnaderna har ökat . Lönesättningen vilar ofta påtraditionella, manliga värderingar om arbetets värde och svårighetsgrad. Detbehövs därför nya arbetsvärderingsmetoder som är könsneutrala och lämpade förolika fält på den svenska arbetsmarknaden. Att metoder utvecklas förarbetsvärderingar är synnerligen viktigt för att vrida utvecklingen bort fråndagens diskriminering utan att det införs centrala lönesystem. I grunden skalllönesättningen vara individuell och fri. Vid könsneutral tillämpning av dennaprincip varken gynnas eller missgynnas kvinnor av individuell lönesättning.Partiet menar att det bör tillsättas en kommission för att ta ett?helhetsgrepp? på orättvisa löneskillnader. En sådan kommission skulle kunnaarbeta med frågor om opinionsbildning och kunskapsspridning och föra ut idéeroch metoder om hur den lönsamma könsneutraliteten i lönehänseende uppnås (yrk.7). En mycket viktig del i arbetet med att få bort de orättvisalöneskillnaderna är att synliggöra dem. Det är därför viktigt att enkönsuppdelad statistik regelbundet tas fram och att arbetsvärderingsmetoderutvecklas (yrk. 5).Vänsterpartiet anser i motion 1997/98:A802 att nya regler bör utformas som gördet möjligt att rättsligt angripa kollektiv lönediskriminering. krävs detatt lönerna hos en och samma arbetsgivare och vid likvärdigt arbete är olikaför att man skall kunna angripa dem. Det är enligt partiet särskilt svårt attuppfylla det kravet på små arbetsplatser eller arbetsplatser med likartadetyper av arbeten. Jämförelser med likvärdiga arbeten hos andra arbetsgivaremåste därför tillåtas. Arbetet med att få fram systematiskaarbetsvärderingsinstrument måste intensifieras. är det svårt attobjektivt jämföra löner i olika yrkesgrupper med varandra. Ett stort problem ärockså att män ofta vägrar att delta i genomförandet av arbetsvärderingar ochatt de får stöd av sina fackliga organisationer för denna vägran. I har?Pay Equity Commission? stor erfarenhet av flera olika metoder att jämföralöner mellan olika yrkesgrupper. Dessa metoder är också användbara i (yrk. , , har förmodligen världens mest framgångsrikalagstiftning mot lönediskriminering och könsrelaterade löneskillnader.Vänsterpartiet föreslår att ger regeringen i uppdrag att utarbeta ettliknande förslag till lagstiftning för svensk del. En sådan lagstiftning skulleha ett ungefärligt innehåll enligt följande. Alla arbetsgivare med fler än 100anställda bör åläggas att först genomföra en arbetsvärdering för både kvinno-och mansdominerade arbeten och därefter göra upp en plan för årligalönejusteringar för att uppnå lika lön för arbeten av lika värde. Det bör ocksåbestämmas i lag att arbetsgivaren måste avsätta minst en procent avlönesumman och använda den för att närma lönerna i kvinnodominerade arbetentill lönerna i likvärdiga mansdominerade arbeten. Arbetsgivare med färre än 100anställda bör i och för sig inte åläggas att upprätta en plan men väl attgenomföra likalöneprincipen senast som de större arbetsgivarna. Om deförsummar detta bör de kunna åläggas av domstol att för framtidenoch med retroaktiv verkan justera lönen. Alla svenska företag bör föra enkönsbaserad lönestatistik som offentliggörs och sprids på arbetsplatsen. Ävenarbetsgivare med färre än tio anställda skall ha den skyldigheten (yrk. 3).Partiet anser vidare att en arbetstagare inom privat sektor, liksom JämO,skall ha rätt att ta del av andra arbetstagares löner (yrk. Partiet anserockså att JämO bör ges större möjligheter att ingripa mot arbetsgivare ellerfackföreningar m.fl. som medverkar till könsdiskriminerande lönesättning (yrk.1).Även i kommittémotion A803 av m.fl. (c) tas frågan omarbetsvärdering upp. Motionärerna menar att det är viktigt att utveckla systemoch metoder för arbetsvärdering samt att resultaten av genomfördaarbetsvärderingar måste tas till vara för att åtgärda diskriminerandelönesättning (yrk. Inom all offentlig verksamhet bör jämställdhetsrevisionvara obligatorisk. Uppgifter om lönestatistik skall vara könsuppdelad ochoffentlig. Lönebildningen är primärt ett ansvar för arbetsmarknadens parter sommåste se över metoder och principer för könsneutral lönesättning.Jämställdhetsrevision bör därför i större utsträckning användas som instrument(yrk. 8).Även i motion A273 av och () tasbehovet av könsuppdelad lönestatistik upp (yrk. Motionärerna anser vidareatt det krävs ökade utbildningsinsatser på arbetsvärderingsområdet. Inomutbildningar som leder till personalledande befattningar skall kurser med dettainnehåll ingå på högskolenivå (yrk.