bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Yrkande 7 i motion Kr38(v) avstyrks därför.Nationellt uppdrag inom formgivning och design (avsnitt 10.2)För att främjandet av svensk formgivning och design skall få önskvärd kraftmåste satsningar genomföras på flera olika plan och avse bl.a. utbildning,utveckling, presentation, marknadsföring, internationella kontakter ochinternationell lansering. För att utvecklingen skall få fart och ges enmålmedveten inriktning behöver insatserna samordnas. Regeringen föreslår därföratt ett tidsbegränsat nationellt uppdrag ges vad gäller formgivning och design.I likhet med de nationella uppdrag som föreslogs i propositionen omkulturpolitik bör uppdraget avse tre år.Regeringen avser att ge Föreningen det nationella uppdraget vadgäller formgivning och design för . I budgetpropositionen förår 1999 ämnar regeringen föreslå att anvisas för uppdraget. Ettnära samarbete med förutsätts.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ett tidsbegränsat nationelltuppdrag inom området formgivning och design.Design och näringsliv (avsnitt 10.3)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Formgivning och design bör i större utsträckning användas för att stärka detsvenska näringslivets konkurrenskraft.Regionala mötesplatser och utställningsmöjligheter bör utvecklas därformgivare, designers och näringsliv kan mötas.Regeringen anser att det är angeläget att stärka den designfrämjandeverksamheten. Detta bör främst ske på det regionala planet i syfte att nå såväldet regionala näringslivet som allmänheten. Utgångspunkten bör vara att byggavidare på existerande offentliga och privata organ. I propositionen om regionaltillväxt (prop. 1997/98:62) menar regeringen att den designfrämjandeverksamheten bör kunna få en naturlig plats i den regionala näringspolitik somhåller på att utvecklas.Vidareutveckling av de designfrämjande insatserna bör ledas av StiftelsenSvensk Industridesign i samverkan med Föreningen . Vidare kansamverkan ske med bl.a. regionala näringslivsorgan ochnäringslivsorganisationer samt med den Sverigefrämjande verksamheten.Form/Design Center i bör enligt motion Kr31 (s) särskilt uppmärksammas idet fortsatta beredningsarbetet för att stärka den designfrämjande verksamheteni landet. Genom sin lokalisering kan centret bli särskilt betydelsefullt förpresentationen av svensk spjutspetsdesign i och Nordeuropa.Centret drivs framför allt med ideella krafter, utställaravgifter och kommunalabidrag. Dock har verksamheten gått med förlust . För att kunnaleva upp till de egna målen för verksamheten och till de kulturpolitiska målenbehöver centret ekonomiskt stöd även från centralt och lokalt håll. Riksdagenbör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen omForm/Design Center.Form/Design Center drivs av den lokala avdelningen av Svensk Form i ochBlekinge. ges det nya nationella uppdraget inomformgivning och design kommer föreningens avdelningars verksamhet att få enökad betydelse. bör dock inte göra något uttalande om hur detnationella uppdraget skall genomföras. Kommande budgetbehandling bör inteföregripas genom ett uttalande om ett ökat stöd till verksamheten vidForm/Design Center i . Motion Kr31 (s) avstyrks.Kostnadskonsekvenser (avsnitt 11)Regeringen anför att förslagen är utformade med utgångspunkt från att de skallgenomföras inom nuvarande ekonomiska ramar och att estetisk omsorg är en viktigdel i samhällets resurshushållning. Även de uppdrag som regeringen ger till ettantal myndigheter skall finansieras inom gällande anslagsramar. Förslagen tilländringar i väglagen, och lagen om byggande av järnvägkommer, såvitt regeringen kan bedöma, inte att medföra några kostnadsökningar.ÖvrigtRiksdagen bör enligt motion Kr37 (c) uttala att regeringen bör ta initiativtill belysning av (yrkande 2).Utskottet anser att det inte är uppgift att uttala sig ombelysningen av . förvaltas av isamverkan med Kungl. har inför kulturhuvud-stadsåret tagit initiativ till att utveckla ny belysning av platser ochbyggnader i staden. Utskottet föreslår att avslår motionsyrkandet. beträffande mål för en statlig politik för arkitektur, formgivningoch designatt antar regeringens förslag,2. beträffande ett miljömål m.m.att avslår motionerna 1997/98:Kr33 yrkande 1 och 1997/98:Kr38 yrkande1,res. 1 (c, v, mp)3. beträffande ett tillgänglighetsmålatt avslår motionerna 1997/98:Kr34 yrkande 3 och 1997/98:Kr38 yrkande2,res. 2 (v, kd)4. beträffande näringslivets utveckling och konkurrenskraftatt avslår motion 1997/98:Kr220,5. beträffande väglagenatt med avslag på motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna del antarregeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948) med denändringen att ordet ?vinnes? i 13 § byts ut mot ?vinns?,res. 3 (m) - delvis6. beträffande plan- och bygglagenatt med avslag på motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna delantar regeringens förslag till lag om ändring i (1987:10),res. 3 (m) - delvis7. beträffande lagen om byggande av järnvägatt med avslag på motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna del antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande avjärnväg med den ändringen att ingressen erhåller följande lydelse:Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 och 4 §§ lagen (1995:1649) ombyggande av järnväg skall ha följande lydelse.res. 3 (m) - delvis8. beträffande information i plan- och byggfrågoratt avslår motion 1997/98:Kr30 yrkande 2 i denna del,res. 4 (m)9. beträffande begreppet estetiskt tilltalandeatt avslår motionerna 1997/98:Kr34 yrkande 1 och 1997/98:Kr38 yrkande3,res. 5 (v, kd)10. beträffande förfulning av bebyggelseatt avslår motion 1997/98:Kr37 yrkande 1,11. beträffande arkitektens roll och ställningatt avslår motionerna 1997/98:Kr30 yrkande 2 i denna del och1997/98:Kr35 yrkande 2,res. 6 (m)12. beträffande vissa yrkesgruppers inflytande över byggprocessenatt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkande 8,res. 7 (v)13. beträffande boendeplaneringsprogram, bygglovsansökan ochbygganmälan vid byggstartatt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkandena 4 och 5,res. 8 (v)14. beträffande arbetsmiljölagenatt avslår motion 1997/98:Kr35 yrkande 1,15. beträffande EG-rättenatt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkande 6,16. beträffande lokal folkomröstning m.m.att avslår motion 1997/98:Kr33 yrkandena 6 och 9,res. 9 (mp)17. beträffande statlig upphandlingatt avslår motion 1997/98:Kr33 yrkande 2,18. beträffande viss del av investeringskostnaden till konstnärligoch estetisk utsmyckningatt avslår motion 1997/98:Kr33 yrkande 7,res. 10 (mp)19. beträffande materialvaletatt avslår motion 1997/98:Kr33 yrkande 12,res. 11 (mp)20. beträffande fackliga företrädares utbildning inom estetik,arkitektur och formgivningatt avslår motion 1997/98:Kr33 yrkande 10,res. 12 (mp)21. beträffande arkitektutbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Kr30 yrkande 2 i denna del,1997/98:Kr33 yrkande 5 och 1997/98:Kr39 yrkande 3,22. beträffande fortbildning i gestaltningsfrågoratt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkande 9,23. beträffande samverkan mellan högskola och folkbildning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Kr33 yrkande 8 och 1997/98:Kr39 yrkande2,res. 13 (c, mp)24. beträffande forskning och utvecklingsarbete inom arkitektur,formgivning och designatt avslår motion 1997/98:Kr39 yrkande 4,25. beträffande Byggforskningsrådetatt avslår motion 1997/98:Kr33 yrkande 11,res. 14 (mp)26. beträffande praktik för studenteratt avslår motionerna 1997/98:Kr32, 1997/98:Kr33 yrkandena 3 och 4,1997/98:Kr34 yrkande 2, 1997/98:Kr36 och 1997/98:Kr39 yrkande 1,res. 15 (mp)res. 16 (kd)27. beträffande pedagogiska modell m.m.att avslår motion 1997/98:Kr33 yrkandena 13 och 14,res. 17 (mp)28. beträffande samverkan mellan skola och museumatt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkande 10,29. beträffande länsmuseernas betydelse för kunskapsspridningenatt avslår motion 1997/98:Kr38 yrkande 7,30. beträffande tidsbegränsat nationellt uppdragatt godkänner regeringens förslag till ett tidsbegränsat nationelltuppdrag inom området formgivning och design,31. beträffande Form/Design Centeratt avslår motion 1997/98:Kr31,32. beträffande belysning av slottatt avslår motion 1997/98:Kr37 yrkande 2.Stockholm den 29 april 1998På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), (), BeritOscarsson (s), (), (), (),(), (), (), Carl-JohanWilson (fp), (), (v), (),(), (), () och (). Ett miljömål m.m. (mom. 2)(), (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken statens arbetemed arkitektur, formgivning och design (avsnitt 5) som börjar med?Kulturutskottet vill erinra? och slutar med ?Motionsyrkandena avstyrks? bortha följande lydelse:I motionerna Kr33 (mp) och Kr38 (v) tas upp frågor av stor betydelse när detgäller att ge det arkitekturpolitiska programmet den tyngd det bör ha. Det ärav stor vikt att programmet i den praktiska hanteringen verkligen genomsyrarutformningen och omdaningen av vår miljö i avsikt att fokusera bebyggelsemiljönpå det ekologiska och långvarigt hållbara perspektivet och den estetiskakvaliteten. De mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och designsom formuleras i propositionen och som utskottet tillstyrkt i det föregående ärinte till fyllest. Därutöver behövs en målformulering som klart och tydligt geruttryck för och betonar vikten av miljön och kvaliteten i bebyggelsen. Viktigtär också att den byggda miljön är mångsidig och att materialen är hälsomässigtoch ekologiskt anpassade.Vad nu anförts ansluter till yrkande 1 i motion Kr33 (mp) och till yrkande 1i motion Kr38 (v). bör med anledning av dessa båda yrkanden som sinmening ge regeringen till känna vad i motionerna anförts om det ekologiska ochkonstnärliga perspektivet och om miljömål när det gäller genomförandet av detarkitekturpolitiska programmet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ett miljömål m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Kr33 yrkande 1 och1997/98:Kr38 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Ett tillgänglighetsmål (mom. 3)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken statens arbetemed arkitektur, formgivning och design (avsnitt 5) som börjar ?Kulturutskottetvill i? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Frågan om hur ändringarna i PBL kommer att påverka tillgängligheten i miljönhar tagits upp både i propositionen och i motionerna Kr34 (kd) yrkande 3 ochKr38 (v) yrkande 2. Utgångspunkten är att tillgänglighetsaspekten skalltillgodoses i miljön över huvud taget. Det kan finnas anledning att återkommatill denna fråga även vid behandlingen av den till aviseradebyggpropositionen. Utskottet delar motionärernas uppfattning atthandikappaspekterna bör få en tydligare utformning. Utskottet delar också defarhågor som under arbetet med propositionen uttryckts av en delremissinstanser om att lagändringarna kan motverka ökad tillgänglighet ochanvändbarhet för personer med nedsatt rörelse- och orienteringsförmåga.Självfallet skulle dessa farhågor minska om också tillgängligheten uttryckligenangavs som ett av målen för statens engagemang i arbetet medhandlingsprogrammet. Utskottet föreslår att som sin mening gerregeringen detta till känna. Vad nu anförts innebär en anslutning tillmotionerna Kr34 (kd) yrkande 3 och Kr38 (v) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande ett tillgänglighetsmålatt med anledning av motionerna 1997/98:Kr34 yrkande 3 och1997/98:Kr38 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Väglagen, samt lagen om byggande av järnväg (mom. 5, 6och 7), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?Kulturutskottet anser? och slutar med?utskottets hemställan? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Kr30 (m) är det lätt att instämma i propositionensutgångspunkter att den gemensamma miljön är av stor vikt för oss alla. Likalätt är det att dela motionärernas uppfattning om att vad som är vackert ochändamålsenligt är en subjektiv bedömning. Det ankommer på byggherrar,planerare, byggnadsnämnder och arkitekter att i en ständigt pågående processmedverka i sådana avvägningar så att också den estetiska aspekten beaktas vidförändringarna i bebyggelsemiljön. Som hävdas i motionen finns det en risk föratt denna process hämmas om den snörps in i en rigid lagstiftning. Arkitekturär en skapande konstform. Konst och skapande kultur kan inte lagstiftas fram.Som framgår av propositionen är förändringar av PBL, enligt propositionen (s.19), inte nödvändiga för att hävda en estetiskt god kvalitet när det gällerplacering, utformning och färgsättning av den yttre miljön. Sådana krav kannämligen enligt propositionen hävdas med stöd av PBL. Utskottetdelar denna uppfattning. Med hänvisning till vad i propositionen anförts kanman på goda grunder hävda att ny lagstiftning inte är den mest lämpligaåtgärden för att öka medvetenheten om och betydelsen av att vår bebyggelsemiljöges en estetiskt tilltalande utformning och kvalitet.Att lagstifta om att en estetisk utformning skall eftersträvas eller att iPBL ange att skall verka för en god och estetiskt tilltalandestads- och landskapsmiljö ger inte vägledning för några konkreta åtgärder.I finns Rådet till skydd för skönhet, dets.k. , som utses av fullmäktige. Rådet arbetar med frågor somberör offentliga konstverk, konstnärligt eller kulturhistoriskt värdefullastadsbilder, skönhets- och naturvärden. Rådet yttrar sig över olika frågor tillmyndigheter och kommittéer men har även rätt att ta egna initiativ. Förekomstenav detta skönhetsråd - som framgångsrikt verkat - visar enligtutskottets mening att något behov av särskild lagstiftning för att ta hänsyntill estetiska värden inte föreligger.Riksdagen bör i enlighet med förslaget i motion Kr30 (m) yrkande 1 avslålagförslagen.dels att utskottets hemställan under 5, 6 och 7 bort ha följande lydelse:5. beträffande väglagenatt med bifall till motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna del avslårregeringens förslag till lag om ändring i väglagen (1971:948),6. beträffande plan- och bygglagenatt med bifall till motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna del avslårregeringens förslag till lag om ändring i (1987:10),7. beträffande lagen om byggande av järnvägatt med bifall till motion 1997/98:Kr30 yrkande 1 i denna del avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande avjärnväg,4. Information i plan- och byggfrågor (mom. 8), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?Kulturutskottet vill erinra om? ochslutar med ?2 i denna del? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Kr30 (m) måste andra vägar än lagstiftning sökas för attfördjupa insikten om behovet av en god estetiskt tilltalande stads- ochlandskapsmiljö. För detta behövs i stället för lagstiftning en bättreinformation än . Det gäller bl.a. att ibebyggelseprocessen väga samman ekonomi och estetik när det gäller funktion ochutformning.Att kunna påverka utformningen av sin närmaste omgivning är en sanndemokratifråga. Det stora intresset för den gemensamma miljön måste bättre tastill vara av kommunerna. De diskussioner och problem som är en följd avmisslyckade satsningar på byggnadsområdet och som i efterhand leder tillprotester måste ersättas av väsentligt förbättrad information från deplanansvariga både med avseende på innehållet och hur man når ut till deberörda.Utskottet föreslår att med bifall till motion Kr30 (m) yrkande 2 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ominformation i plan- och byggfrågor.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande information i plan- och byggfrågoratt med bifall till motion 1997/98:Kr30 yrkande 2 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Begreppet estetiskt tilltalande (mom. 9)(v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10, väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?Kulturutskottet har? och slutar med?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet har anslutit sig till förslaget i propositionen om ändringar i PBL,väglagen och lagen om byggande av järnväg. Ett genomförande av lagförslageninnebär att det bättre än ges möjligheter att beakta hur deestetiska värdena skall hävdas och tas till vara vid utformningen av vår byggdaoch formade miljö. Som anförs i motionerna Kr34 (kd) och Kr38 (v) bör begreppetestetiskt tilltalande utvecklas för att närmare kunna tillämpas i den praktiskahanteringen. Det finns goda skäl att instämma med motionärerna om att begreppetbör preciseras. bör ges i uppdrag att i samråd med andra myndigheter iråd och anvisningar stödja en utveckling mot en estetiskt tilltalandeutformning av bebyggelsen. Vad nu förordats är i sak en anslutning till yrkande1 i motion Kr34 (kd) och till yrkande 3 i motion Kr38 (v). bör medanledning av de båda motionsyrkandena som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande begreppet estetiskt tilltalandeatt med anledning av motionerna 1997/98:Kr34 yrkande 1 och1997/98:Kr38 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Arkitektens roll och ställning (mom. 11), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?I det föregående? och slutar med?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening av största betydelse att intentionerna ifattade beslut om byggande beaktas vid genomförandet. Arkitekten spelar här ennyckelroll. Arkitekten bör också i sitt uppdrag ha att medverka vidgenomförandet av bygget. Vidare bör arkitekten redan i sitt ursprungligauppdrag ha ett betydande inflytande över den konstnärliga utsmyckningen. Dennabör redan från början vara anpassad till byggobjektet och dess omgivning.Vad utskottet här anfört om arkitektens roll bör med anledning avmotion Kr30 (m) yrkande 2 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande arkitektens roll och ställningatt med bifall till motion 1997/98:Kr30 yrkande 2 i denna del och medanledning av motion 1997/98:Kr35 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Vissa yrkesgruppers inflytande över byggprocessen (mom. 12)(v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?Utskottet kan? och slutar med ?8avstyrks? bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som anförs i motion Kr38 (v) bör det som motionärernabetecknar som ?den osynliggjorda kompetensen? tas till vara vid överläggningaroch beslut om vården och förvaltningen av det befintliga byggnadsbeståndet. Tvånyckelgrupper är antikvarier och hantverkare, vilka har stor betydelse för atthög kvalitet skall uppnås. Även byggnadsarbetares, fastighetsskötares,elektrikers och målares kunskaper bör tas till vara. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motion Kr38 (v) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande vissa yrkesgruppers inflytande över byggprocessenatt med bifall till motion 1997/98:38 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Boendeplaneringsprogram, bygglovsansökan och bygganmälan vid byggstart(mom. 13)(v) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (1987:10), väglagen (1971:948) och lagen (1995:1649) om byggande av järnväg(avsnitten 6.2 och 6.3) som börjar med ?Bostadsutskottet erinrar? och slutarmed ?- motionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Kr38 (v) finns det goda skäl för uppfattningen attkommunerna skall vara skyldiga att upprätta särskilda boendeplaneringsprogramsom skall antas i samband med den obligatoriska översynen av översiktsplanen.Dessa boendeplaneringsprogram skall förmedla en beskrivning av tillståndet iden byggda miljön och hur man vill förändra frågor som berör den fysiskamiljön, trafikfrågor, segregationsproblem, utvecklingen mot det ekologiskthållbara boendet, liksom naturligtvis de estetiska värdenas betydelse.Programmen skall sedan antas av kommunfullmäktige och föregås av en bred debattmed demokratisk förankring.När det gäller själva byggprocessen bör förändringar göras för att geallmänna intressen större insyn och påverkansmöjligheter när det gäller denbyggda miljön.Några formella krav ställs inte för samråd med innan enbygglovsansökan lämnas in. När det gäller igångsättning av ett bygge räcker detmed en bygganmälan senast före byggstart. Utskottet delarmotionärernas uppfattning om att formerna för bygganmälan bör ses över.Förfarandet avseende bygganmälan inför byggstart bör utvecklas för att gestörre tyngd åt allmänintressen, för att uppnå effektivitet i självabyggprocessen och därmed lägre kostnader samt för att på bästa sätt ta tillvara estetiska värden. Det är också viktigt med tanke på tillgängligheten förhandikappade, kvalitetsfrågor rörande miljövärden och bästa möjliga val avmaterial. bör ges i uppdrag att komma med förslag till förändringar.Vad utskottet med anledning av yrkandena 4 och 5 i motion Kr38 (v) anfört omboendeplaneringsprogram, bygglovsansökan och bygganmälan vid byggstart börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande boendeplaneringsprogram, bygglovsansökan och bygganmälanvid byggstartatt med bifall till motion 1997/98:Kr38 yrkandena 4 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Lokal folkomröstning m.m. (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande under . som börjar med ?Hösten 1997? och slutar med ?Yrkandet avstyrks? bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Kr33 (mp) om vikten av att deboende blir delaktiga i plan- och byggprocessen. Respekt för de boendesönskemål och samarbete mellan de boende och byggherre minskar risken förkonflikter. Det är de boende som har kunskap om hur området upplevs och hur enförändring kan öka områdets kvalitet. Vid större infrastrukturförändringar börlokala folkomröstningar kunna användas. Det är också viktigt att arkitekter harkunskap och förmåga för att samarbeta med de boende. De boendes möjlighet tilldelaktighet bör beaktas vid arkitekttävlingar.Vad utskottet här har anfört bör med bifall till motion Kr33 (mp)yrkandena 6 och 9 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande lokal folkomröstning m.m.att med bifall till motion 1997/98:Kr33 yrkandena 6 och 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Viss del av investeringskostnaden till konstnärlig och estetisk utsmyckning(mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som förebild(avsnitt 7.1) som börjar med ?Kulturutskottet anförde? och slutar med ?yrkande7? bort ha följande lydelse:Som förordas i motion Kr33 (mp) bör av den totalainvesteringskostnaden vid ny- och ombyggnation - även i vad avser vägar ochjärnvägar - avsättas till konstnärlig utsmyckning. Det finns anledning atterinra om att på förslag av bostadsutskottet i mitten av 1980-taletbeslöt om att bidrag till konstnärlig utsmyckning av bostadsområden skullekunna beviljas. Denna särskilda bidragsmöjlighet finns tyvärr inte längre. Det är nu hög tid för och regeringen attåterigen öka ambitionen i enlighet med vad som föreslås i motion Kr33 (mp) ominvesteringar i konstnärlig estetisk utsmyckning.Regeringen bör skyndsamt förelägga förslag i enlighet med vad nuanförts.