bet · GL01FiU26 · 1998-05-26 00:00:00 — Det krävs en ömsesidig respekt förvarandras olika ansvarsområden för att underlätta den svåra balansakten attkombinera jämlika levnadsförhållanden i hela landet med ett decentraliseratansvar.I motion Fi66 av m.fl. (mp) betonas att den kommunalasjälvstyrelsen har många stora fördelar från demokratiska och ekonomiskasynpunkter. har självstyrelsen begränsats underårens lopp. Som exempel nämns det skattestopp som i praktiken införts se-dan , den höga graden av statlig detaljreglering av den kommunalaverksamheten samt de begränsningar som införts vad gäller kommunernasmöjligheter att sälja sina bostadsföretag.Mot denna bakgrund hade det varit önskvärt att i skrivelsen få ett klargö-rande av principerna för självstyrelsen, en uppföljning av hur förutsättning-arna för självstyrelsen har förändrats under samt enredovisning av de åtgärder som staten gjort i inskränkande respektive utvid-gande riktning. Ett sådant underlag skulle enligt motionärerna skapa bättreförutsättningar för en diskussion om självstyrelsens möjligheter och framtidsamt utgöra ett viktigt underlag för ställningstaganden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar motionärernas uppfattning att den kommunala självsty-relsen har stor betydelse i vårt land, vilket bl.a. markerats genom att degrundläggande stadgandena om självbestämmandet har tagits in i regerings-formen. Enligt utskottets mening är det viktigt att staten bidrar till att gekommuner och landsting långsiktiga och stabila spelregler för sin verksam-het. kan statsmakterna inte undandra sig ansvaret för att utveck-lingen inom kommunsektorn hålls inom ramar som samhällsekonomin tillå-ter. Även kommunsektorn har därför fått bidra i saneringen av den offentligaekonomin. Utskottet vill i sammanhanget understryka att de kommunalakärnområdena vård, omsorg och skola har prioriterats i samband med denomfattande statliga budgetsaneringen, vilket är ett uttryck för önskemålet attupprätthålla kvalitet i den kommunala verksamheten. De fördelningspolitiskamotiven har även varit framträdande. En nära samverkan mellan regeringenoch samt äger vidare rum,och omfattande överenskommelser har träffats mellan parterna om riktlinjer-na för den kommunala ekonomin och utvecklingen av den kommunala verk-samheten.Enligt utskottets mening är det viktigt att det fortlöpande förs en offentligdiskussion om formerna för samspelet mellan stat och kommun liksom omramarna för den kommunala självstyrelsen. Forskningen och det statligautredningsväsendet kan bl.a. bidra med underlag för en sådan diskussion. Deti motion Fi66 (mp) framförda kravet på en allmän utvärdering av den kom-munala självstyrelsen och av den statliga styrningen av kommunsektorn ärsom utskottet ser det närmast en forskningsuppgift och kräver omfattandeinsatser. Skrivelsen om den kommunala sektorns utveckling har en merbegränsad uppgift och skall ses som ett led i en kontinuerlig uppfölj-ning av kommunsektorn med koncentration till vissa centrala uppgifter omden kommunala ekonomin och om de kommunala verksamheterna.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi65 (v) yrkande 15 ochFi66 (mp) yrkande 6.Utjämningssystemet för kommuner och landstingMotionernaI motion Fi66 av m.fl. (mp) framhålls att en utredning förnärvarande arbetar med att analysera det nuvarande bidrags- och utjämnings-systemet och att utredningen skall lägga fram förslag tilländringar i systemet. Motionärerna säger att man redan nu kankonstatera att vissa delar av utjämningssystemet inte är bra. Det gäller sär-skilt den del av kostnadsutjämningen som gäller kollektivtrafik. Den nuva-rande ordningen innebär att de delar av landet som har dåliga förutsättningarför kollektivtrafik får bidra till kollektivtrafiken i storstäderna. Samtidigtförutsättningarna i framför allt norra delen av landet dåliga för kollektivtra-fik, vilket innebär att man är hänvisad till bilen som transportmedel. Bilkost-naderna faller emellertid inte inom ramen för utjämningssystemet, konstate-rar motionärerna. Resultatet är att invånare i kommuner utanför storstädernatvingas betala såväl höga egna bilkostnader som ofta höga kostnader för denlokala kollektivtrafiken och dessutom en del av kostnaden för kollektivtrafi-ken i storstäderna. Slutsatsen är enligt vad som framhålls i motionen attkostnadsutjämningen för kollektivtrafik bör avskaffas.Även i motion Fi18 av m.fl. (c) tas kostnadsutjämningen idet nuvarande utjämningssystemet upp. Motionärerna pekar på att Center-partiet medverkat till det nuvarande systemet men att man har denuppfattningen att vissa förändringar behövs. Enligt motionärerna måste fram-för allt den vikt som minskat befolkningsunderlag tillmäts justeras upp. Detär befogat med tanke på den utflyttning som den största delen av landetupplever. En faktor som å andra sidan bör justeras ned är faktorn för kollek-tivtrafik. Det är, understryks det i motionen, angeläget att förändringar kom-mer till stånd som kan förbättra situationen för hårt trängda avfolknings-kommuner.I motion Fi68 av m.fl. (fp) erinras om att i sam-band med införandet av det nya utjämningssystemet krävde att inkomstut-jämningen skulle sättas till i stället för till av medelskattekraftenliksom till att ytterligare medel skulle fördelas i enlighet med de grundläg-gande kriterier som föreslogs av den utredning som lade fram förslaget.Underlag måste enligt motionärerna nu tas fram för att förändra utjämnings-systemet så att de sociala kriterierna får ökad tyngd och så att det finns ettkommunalpolitiskt incitament att öka den egna kommunens skattekraft.Lars m.fl. ställer i motion Fi67 (m) krav på att den kommitté somutvärderar utjämningssystemet skall erhålla tilläggsdirektiv för att granskaeffekterna av systemet ur bl.a. tillväxtsynpunkt. Således hävdas att utjäm-ningssystemet innebär att låg sysselsättningsgrad och hög arbetslöshet ger enkommun större intäkter än om nya jobb skapas. Det är först när en utflyttningfrån en kommun äger rum som negativa effekter för ekonomin uppstår. Situ-ationen leder till att kommunen inte har några incitament att medverka tillekonomisk tillväxt. Däremot har den tydliga incitament att förhindra flytt-ningar till andra kommuner där det finns jobb. Sjunker arbetslösheten relativtsett minskar också bidraget till kommunen. Till detta kommer att kommunermed sammanlagt ca 1,2 miljoner invånare påverkas av rena Pomperipossaef-fekter när den egna skattekraften ökar. Om en invånare med högre inkomsterflyttar till kommunen minskar kommunens samlade intäkter, vilket enligtmotionärerna är orimligt.I motionen konstateras att målet att minska skillnaderna i utdebitering inteuppnåtts eftersom de kommuner som fått höjda bidrag bibehållit den högautdebiteringen och i stället höjt sin kostnadsnivå ytterligare. Utjämningssy-stemets konstruktion har sålunda både konserverat höga skatter i högskatte-kommuner och höjt kostnadsnivån som systemet motverkar eko-nomisk tillväxt genom att lägga ut negativa incitament på enskilda kommu-ner.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att en parlamentarisk kommitté (Fi 1996:16)med uppgift att följa, utvärdera och utveckla utjämningssystemet inrättadesredan i samband med att systemet infördes. Utredningsarbetet skall varaavslutat före utgången av innevarande år och regeringens förslag till riksda-gen presenteras i sådan tid att förändringarna kan träda 2000. Avdirektiven (1995:118) framgår bl.a. att kommittén har att dels se över ettantal faktorer i kostnadsutjämningen, dels beakta helheten i systemet samtutvärdera reformen. En av de faktorer inom kostnadsutjämningen som sär-skilt bör prioriteras är enligt direktiven kollektivtrafiken.När det gäller kravet på att den faktor i kostnadstutjämningen som avserbefolkningsminskning skall justeras upp behandlade utskottet ett motsvaran-de yrkande i sitt betänkande med anledning av budgetproposi-tionen (bet. 1997/98:FiU3 s. 18). Därav framgår att denna fråga har priorite-rats i utredningsarbetet och därvid blivit föremål för ett omfattande analys-arbete. Utskottet underströk i sammanhanget också att en sjunkande skatte-kraft till följd av en minskande befolkning redan kompenseras av inkomst-utjämningen i systemet.De krav som reses i motion Fi68 (fp) på att inkomstutjämningen skall sät-tas till och på ändringar i kostnadsutjämningen och i motion Fi67 (m)på nya och vidgade uppgifter för den kommunala utjämningskommittén harredan behandlats och på utskottets förslag avslagits av vid fleratillfällen, senast i betänkande 1996/97:FiU7 (s. 14).Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motionerna Fi18 (c) yr-kande 24, Fi66 (mp) yrkande 5, Fi67 (m) yrkande 2 och Fi68 (fp) yrkande 1.De kommunala verksamheternaAlternativ inom barnomsorgenMotionenI motion Fi67 av m.fl. (m) berörs en rad frågor om barnom-sorgen och skolan. Bl.a. begär motionärerna när det gäller barnomsorgen etttillkännagivande till regeringen om att i stället för kommunernaskall bevilja tillstånd att starta och driva enskilda alternativ i likhet med vsom gäller för fristående skolor. Familjedaghemmen har, menar motionärer-na, blivit ett dragspel i barnomsorgsplaneringen snarare än att fungera somett uttryck för familjernas behov och önskemål. Forskning visar att omsorgom små barn sker bäst i hemmiljö. Lärarförsörjningsfrågorna bör vidareanalyseras i särskild ordning.Utbildningsutskottets yttrandeUtskottet anför i sitt yttrande (UbU11y) när det gäller frågan om förskole-verksamhet i enskild regi att den har behandlats utförligt av utbildningsut-skottet tidigare under innevarande (1997/98:UbU5). Utskottet fanndå inte anledning att ändra de nuvarande reglerna som innebär att kommu-nerna efter egen bedömning kan lämna bidrag till enskild verksamhet inombarnomsorgsområdet. återkommer till denna fråga i sittbetänkande med anledning av regeringens proposition 1997/98:93 Läroplanför förskolan (1997/98:UbU16). Utskottet föreslår att finansutskottet avstyr-ker yrkandet i aktuell del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan uppfattning än utbildningsutskottet ochavstyrker således motion Fi67 (m) yrkande 5 i denna del.Tillgängligheten till barnomsorgMotionernaI två motioner tas frågan upp om möjligheten att bereda arbetslösa och för-äldralediga barnomsorg. pekar i motion Fi68 av . på att två tredjedelar av kommunerna inte erbjuder pedagogisk försko-leverksamhet till barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga. Regeringen bör redovisa vilka åtgärder den tänker vidta mot bakgrund av att ut-vecklingen är oroande. Den går i fel riktning, hävdar motionärerna. Likartadetankegångar finns i motion Fi65 av m.fl., därdet framhålls hur viktigt det är att barn har möjlighet att få kontinuitet i omsorgen och att det därför är angeläget att barn till arbetslösa inte stängs utefrån barnomsorg.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet framhåller i sitt yttrande (UbU11y) att utskottet delarmotionärernas uppfattning om barnomsorg för arbetslösa och föräldralediga.Så sent som uttryckte utskottet sin oro över att rätten till barnomsorurholkas när det gäller t.ex. barn till arbetslösa. Utskottet utgick från attkommunerna skulle ta sitt ansvar och att noga skulle följa ut-vecklingen. erinrar också om att Barnpsykiatriutred-ningen har föreslagit generösare regler för barn till arbetslösa i fråga ombarnomsorg (SOU 1998:31) och att har föreslagit för-söksverksamhet med förskola för alla barn i åldern i socialtutsatta bostadsområden i storstäderna (SOU 1997:61, SOU 1998:25).Utskottet understryker därutöver att man återkommer till frågan med an-ledning av regeringens proposition 1997/98:93 Läroplan för förskolan. Ipropositionen skriver regeringen att det är mycket som talar för att förskolanborde erbjudas alla barn. Utan ökade resurser är det dock inte möjligt att medbibehållen god kvalitet införa en allmän förskola, menar regeringen. anser inte att finansutskottet bör föreslå att vidtanågon särskild åtgärd med anledning av de båda motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar det som utbildningsutskottet anför i sitt yttrande ochavstyrker motionerna Fi65 (v) yrkande 12 och Fi68 (fp) yrkande 6.Köer inom barnomsorgenMotionenFolkpartiet kräver i sin motion Fi68 också en redovisning av antalet barnsom kommunerna inte kan erbjuda barnomsorgsplats inom rimlig tid. Deträcker enligt motionärerna inte med att i skrivelsen redovisa antalet kommu-ner som inte kan detta. För den som köar för en plats är det viktiga inte att dflesta andra kommuner kan tillgodose behovet utan att man kan få sitt egetbehov tillgodosett, anser motionärerna.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anser enligt yttrande UbU11y att finansutskottet börföreslå att avslå yrkandet i motion om en redovisningav antalet barn som inte kan erbjudas barnomsorgsplats inom rimlig tid. Ettliknande yrkande avstyrktes av såväl utbildningsutskottet som finansutskottetför (yttr. 1996/97:UbU6y, bet. Utskottet har erfarit attdet är svårt att få fram pålitliga uppgifter av det slag som begärs i motionen.De undersökningar som gjort av kommuner-nas regler för rätten till barnomsorg (och ) har interesulterat i uppgifter om hur många barn som inte får plats inom rimlig tid.Just nu pågår, framhålls i utbildningsutskottets yttrande, en motsvarandekartläggning i regi. Resultatet från den kommer i början av hös-ten. Inte heller den undersökningen kommer att innehålla de uppgifter sommotionärerna begär.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till vad utbildningsutskottet anfört och avstyrkermotion Fi68 (fp) yrkande 4.GrundskolanMotionernaI två motionsyrkanden tas frågan upp om resurser till elever med särskildabehov. I motion Fi67 av m.fl. (m) hävdas att ifrågavarandeelever inte får den hjälp de behöver och man pekar på att antalet elever ökarmedan antalet lärare minskar. Vänsterparti-et tar upp frågan i motion Fi65, där motionärerna åberopar att man i mångakommuner gör bedömningen att antalet elever med behov av särskilt stöd harblivit större. Det är djupt oroande, säger motionärerna, att grundskolansbesparingar i så stor utsträckning har drabbat de här eleverna.Moderaterna behandlar i sammanhanget också de extra statsbidragen tillkommunerna. De menar att bidragen i mer än hälften av kommunerna intehar givit någon förstärkning till skolan. Samma motionärer berör också frå-gan om rätten att välja skola och föräldrarnas önskemål som grund för kom-munernas planering.Folkpartiet föreslår i motion Fi68 av m.fl. att bör fi uppdrag av regeringen att ta fram uppgifter om antalet elever som tillåtitsvälja annan skola än den anvisade och hur många som har nekats att bytaskola.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet går i sitt yttrande (UbU11y) inte närmare in på fråganom elever med behov av särskilt stöd. bör avstyrka motio-nens yrkande med hänvisning till utbildningsutskottets utförliga behandlingav frågan i sitt av godkända betänkande1997/98:UbU9. När det gäller synpunkter på de extra statsbi-dragen pekar utbildningsutskottet på att regeringen i finansplanen i 1998 årsekonomiska vårproposition informerar om sitt förslag om sam-manlagd nivå på ett beräknat resurstillskott till kommunerna från budgetåret1997, ett tillskott som omfattar 20 miljarder kronor.Rätten att välja skola har utskottet senast behandlat i sitt betänkande1997/98:UbU9. Utskottet utgick bl.a. från att i sitt arbete meduppföljning, utvärdering och tillsyn även i fortsättningen har uppmärksam-heten riktad på hur kommunerna sköter informationen om valmöjligheter ochalternativa skolor. I sin verksamhetsplan 1998 anför bl.a. attinformationen om fristående skolor på vissa punkter bör förbättras. Medhänvisning till det nu anförda bör finansutskottet enligt utbildningsutskottetavstyrka kravet i motionen som avser rätten att välja skola.Utbildningsutskottet anser också att yrkandet i motion om valav skola bör avslås av . Både finansutskottet och utbildningsut-skottet avstyrkte ett liknande yrkande (yttr. 1996/97:UbU6y,bet. erinrade därvid om föreskriften i skollagensom innebär att kommunen vid fördelningen av elever på olika skolor skallbeakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tas emot vid enviss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav påplacering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoris-ka eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (4 kap. 6 §). Utskot-tet, som förutsätter att lagregeln följs, ställer sig inte bakom kravet på enundersökning i enlighet med yrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till utbildningsutskottets bedömningar och av-styrker således motionerna Fi65 (v) yrkande 13, Fi67 (m) yrkande 5, i dennadel, samt Fi68 (fp) yrkande 7.GymnasieskolanMotionenI motion Fi67 av m.fl. (m) berörs även gymnasieskolan. Mo-tionärerna förordar ett utvecklingsarbete avseende gymnasieskolans indivi-duella program. Gymnasiet bör bli mer flexibelt när det gäller alternativakurser, arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och lärlingsutbildning. Vidarefinner man det allvarligt att antalet lektorer fortsätter att minska.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet föreslår i sitt yttrande (UbU11y) att finansutskottet skalavstyrka motionärernas krav och hänvisar även här till utskottets tidigarebehandling av frågorna. APU och lärlingsutbildning har behandlats i betän-kande 1997/98:UbU10 tidigare . Frågan om lektorer i gymnasie-skolan togs upp av utskottet två gånger under förra , nämligen ibetänkandena /97:UbU8 och 1996/97:UbU13, i det sistnämnda medanledning av att regeringen berört frågan i sin utvecklingsplan för skolväsen-det, skrivelse 1996/97:112. I det senare betänkandet delade utskottet rege-ringens uppfattning i skrivelsen att det är angeläget att få fler forskarutbildde lärare i skolan. utgick från att regeringen noga följerutvecklingen inom området. Även under innevarande har fråganvarit uppe till behandling (bet. 1997/98:UbU9). Utskottet har inte någonannan uppfattning än motionärerna beträffande önskvärdheten av att kom-munerna satsar mer på att rekrytera lektorer och att utlysa lektorat.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill med anledning av vad utbildningsutskottet anfört i sittyttrande förorda att avslår motion Fi67 (m) yrkande 5 i denna del.Uppföljning och utvärdering inom skolväsendetMotionenI motion Fi67 av m.fl. (m) anför att kommuner-na, om man på den lokala nivån skall klara av att mäta kvaliteten i skolan, påett markant sätt måste förbättra sin uppföljning och utvärdering.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet erinrar i sitt yttrande (UbU11y) om att utskottet i sittbetänkande 1997/98:UbU9 ägnade en utförlig behandling åt frågan om ut-värdering och tillsyn av skolan (s. 9-13). Där pekade utskottet bl.a. på för-ordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet, vari detföreskrivs en skyldighet för varje kommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningen avskolplanen respektive arbetsplanen. Med hänvisning härtill föreslår utskottetatt finansutskottet skall avstyrka motionärernas krav i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer för sin del i utbildningsutskottets bedömning ochavstyrker motion Fi67 (m) yrkande 5 i denna del.Hälso- och sjukvårdMotionernaI motion Fi67 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av att återinföra en vårdgaranti inomhälso- och sjukvården. Motionärerna anser att det är anmärkningsvärt attregeringen inte aviserar att den är beredd att vidta några konkreta åtgärderför att minska köerna. Motionärerna menar för sin del att en vårdgaranti börinföras samt att utgångspunkten för en sådan garanti skall varaden som infördes och som då tog bort de dåva-rande långa vårdköerna. Enligt motionärerna bör man se över om de behand-lingar/insatser som fanns på vårdgarantins prioriteringslista bör justeras.Eftersom den gamla vårdgarantin visade så goda resultat är det viktigt attregeringen återkommer till med ett förslag möjligt, heterdet i motionen.I motion Fi65 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden tillregeringen om dels sjukvård och omvårdnad, dels personalen inom vården.Motionärerna anser att den strukturomvandling, bl.a. till följd av besparingar,som sjukvården genomgått har inneburit att omvårdnaden minskat. Kärn-verksamheterna har inte reducerats i samma utsträckning, men även denkapaciteten har minskat vilket, enligt motionärerna, inte minst visar sig i deväxande vårdköerna. De minskade satsningarna på omvårdnad har ocksåenligt motionärerna bidragit till att patienter i äldrevården försummats.Vad gäller vård i livets slutskede anser motionärerna att alla måste ha rätttill ett värdigt slut på livet. De anför att gjort bedömningenlandstingen inte fullt ut levt upp till sitt hälso- och sjukvårdsansvar för personer i livets slutskede (inom äldreomsorgen).Motionärerna anför vidare att medelåldern bland vårdpersonalen blir allthögre. Yngre människor får svårare att få arbete inom vårdyrket. Intresset förvårdyrket har därmed minskat och det är, enligt uppgift, numera svårt attrekrytera till omvårdnadsprogrammet inom gymnasieskolan. Antalet arbets-lösa sjuksköterskor och undersköterskor har minskat. Inför sommarledighe-ten väntas det bli stor brist på vårdpersonal. Utvecklingen sker snabbt. Sam-tidigt som vi står inför en akut brist på vårdpersonal är risken stor att vi tapar kompetens. Motionärerna anser det angeläget att regeringen snabbt vidtaråtgärder för att lösa denna för sjukvården så viktiga fråga.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet pekar i sitt yttrande (SoU9y) på att regeringen i vårproposi-tionen föreslår en höjning av statsbidragen till kommuner och landsting medytterligare för att värna kvaliteten i skolavården och omsorgen och för att minska behovet av att höja kommunalskat-terna. Därtill bedömer regeringen att statsbidragen bör öka med ytterligare 4miljarder kronor i enlighet med vad som tidigare avise-rats. Regeringen bedömer att bl.a. förutsättningarna för att minska vänteti-derna inom sjukvården därmed förbättras.I överenskommelsen mellan staten och landstingen omersättningar för insatser för att stärka patientens ställning antecknasatt parterna är överens om att göra en kraftsamling föratt förbättra tillgängligheten. De höjda statsbidragen gör detta möjligt.Landstingen åtar sig att påtagligt minska väntetiderna för både besök ochbehandling. Patienterna skall över lag finna väntetiderna inom vården rimli-ga. Parterna är vidare överens om att närmare klarlägga depraktiska, organisatoriska och ekonomiska förutsättningarna för en utvidgadvårdgaranti. I sammanhanget måste enligt parterna också utrönas hur ensådan garanti förhåller sig till de av fastställda riktlinjerna förprioriteringar inom hälso- och sjukvården. Även landstingens resurssituationhar avgörande betydelse, enligt parterna. Utskottet anser att resultatet av detsålunda planerade arbetet bör avvaktas. Motion Fi67 (m) yrkande 3 bör där-för enligt socialutskottet avstyrkas.Målet för svensk hälso- och sjukvård är en god hälsa och vård på lika vill-kor för hela befolkningen. Vården skall vara lätt tillgänglig, ha hög kvalitetoch god omvårdnad och genomföras på grundval av patientens självbestäm-mande och integritet. I den gjorda överenskommelsen berörs denfråga som tas upp i motion Fi65 (v). Parterna har konstaterat att med detökade antalet äldre patienter med sammansatta problem och sjukdomar följerett ökat behov av att dygnet runt kunna göra akuta bedömningar och insatser.I och med 1990-talets vårdplatsreduceringar förutsätts detta i betydandeutsträckning kunna ske utanför sjukhusen. Men här finns problem vil-ket både orsakar överbeläggningar vid sjukhusen och utgör en bidragandeorsak till bristande tillgänglighet inom den planerade vården. Genom attprioritera insatser till äldre i hela vårdkedjan, kan utrymme skapas för bättretillgänglighet för alla.