bet · GL01SkU19 · 1998-03-24 00:00:00 — Ackordsförslag som inte framställts i konkurs eller enligt lagenom företagsrekonstruktion får enligt 3 § tredje stycket antas endast om övrigaborgenärer som ackordet angår godkänt det. Prövningen av ett förslag om ackordförutsätts vara inriktad på en affärsmässig jämförelse, och det bör varaklarlagt att ett ackord skall ge minst så mycket som ett exekutivt förfarandeför att förslaget skall förtjäna att prövas närmare.I propositionen konstateras att det inte finns något uttryckligt stödför skattemyndigheten att vägra anta ett ackordsförslag när jämförelsenvisserligen rent ekonomiskt utfaller till ackordets fördel, men det finns andraomständigheter som talar mot ackord. Vad det närmast gäller är brottsligheteller illojalt förfarande från företagsledningens sida. Möjligheterna attbeakta omständigheter av det slaget har inte heller berörts i förarbetena tillgällande bestämmelser.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en uttrycklig bestämmelse skallinföras i skatteackordslagen som innebär att ett ackordsförslag inte får antas,trots att det är ekonomiskt fördelaktigt för det allmänna, om det med hänsyntill gäldenärens personliga förhållanden eller av annan anledning framstår somolämpligt från allmän synpunkt. Härigenom görs det tydligt att prövningen intekan inskränka sig till enbart en ekonomisk jämförelse av utfallet mellan ackordoch ett exekutivt förfarande. Av propositionen framgår att brottsligt ellerannat mot samhället illojalt förfarande från företagsledningens sida är exempelpå sådana omständigheter som kan föranleda att ett ackordsförslag inte antas,trots att det är till fördel för det allmänna i snäv ekonomisk mening.Vad som sålunda föreslås föranleder inga erinringar från lagutskottets sida.I likhet med regeringen anser utskottet att det bl.a. frånrättssäkerhetssynpunkt får anses vara en fördel om det framgår av en uttryckligbestämmelse att hänsyn av det slag som det är fråga om skall vägas in ibedömningen.SkuldsaneringGenom skuldsaneringslagen (1994:334), som trädde i kraft ,infördes möjligheter för privatpersoner att under vissa förutsättningar helteller delvis befrias från en övermäktig skuldbörda (prop. 1993/94:123, bet.LU26). Som allmänna villkor för skuldsanering gäller att gäldenären ärinsolvent och så skuldsatt att han inte inom överskådlig tid kan betala sinaskulder. Vidare krävs att det vid en allmän bedömning framstår som skäligt attbevilja gäldenären skuldsanering.Skuldsaneringsförfarandet innehåller tre steg. I det första steget, som ihuvudsak lämnats utanför det lagreglerade området, skall gäldenären självförsöka träffa en uppgörelse med samtliga borgenärer. Om detta inte lyckas,skall gäldenären hos kronofogemyndigheten i ett andra steg kunna ansöka omfrivillig skuldsanering. Med sådana frivilliga skuldsaneringar avses attgäldenären tillsammans med kronofogdemyndigheten upprättar ett förslag tillskuldsanering som godtas av samtliga borgenärer. skallfastställa ett sådant förslag. Om någon borgenär motsätter sig förslaget, skallkronofogdemyndigheten överlämna ärendet till tingsrätten som i ett tredje stegkan besluta om tvingande skuldsanering. En skuldsanering skall regelmässigtvara förenad med en betalningsplan för gäldenären. En sådana betalningsplaninnebär att gäldenären av som regel skall leva påexistensminimum och att betalningsförmågan därutöver skall komma borgenärernatill godo.Av 2 § och 3 § tredje stycket skatteackordlagen framgår att skattemyndighetenfår godta förslag om frivillig skuldsanering om förutsättningarna förskuldsanering enligt skuldsaneringslagen är uppfyllda. Av detta följer attstaten under vissa förutsättningar kan godta ett förslag även om det inte kananses vara till fördel för det allmänna. behörighet attunder dessa förutsättningar godta förslag om frivillig skuldsanering gällerendast vid handläggningen hos kronofogdemyndigheten i det andra steget avskuldsaneringsförfarandet. I det första oreglerade steget gäller attskattemyndigheten kan sätta ned sin fordran endast om det är till fördel fördet allmänna.I propositionen föreslås en ändring i skatteackordslagen så att det blirmöjligt för staten att genom att sätta ned sin fordran medverka iskuldsaneringen i det första steget på samma villkor som i det andra steget. Påmotsvarande sätt som vid underhandsackord bör ett krav vara att även övrigaborgenärer som skuldsaneringen angår bör göra motsvarande eftergift.Lagutskottet erinrar om att den nu aktuella frågan varit föremål förbehandling av utskottet i betänkandet 1996/97:LU6 med anledning avdels en motion, dels revisorers förslag 1995/96:RR9 angåendetillämpningen av skuldsaneringslagen. Utskottet uttalade därvid önskemål om attregeringen på lämpligt sätt bringar klarhet om lagstiftningens innebördangående villkoren för att skattemyndigheten skall kunna godta en frivilligskuldsanering i steg ett. Uttalandet gjordes mot bakgrund av att det framkommitatt staten genom skattemyndigheten i flera fall inte medverkat i skuldsaneringi steg ett trots att övriga borgenärer varit beredda att medverka ochförutsättningar funnits att genomföra skuldsanering i det andra steget.Lagutskottet ser med tillfredsställelse att regeringen nu framlagt förslagsom på ett otvetydigt sätt möjliggör för staten att godta förslag omskuldsanering i steg ett under samma förutsättningar som i steg två.Statens företrädare vid ackord och skuldsaneringMål om verkställighet enligt utsökningsbalken (UB) kan vara av två slag -allmänna mål eller enskilda mål. Allmänna mål är i huvudsak mål om uttagande avböter, skatt, tull, avgift och liknande medel som tillkommer staten och som fårutsökas utan föregående dom. Utsökningsmål som inte är allmänna är enskilda.Verkställighet enligt UB handhas av kronofogdemyndigheten.I allmänna mål har kronofogdemyndigheten dubbla funktioner; förutom att somexekutiv myndighet handlägga målet har myndigheten till uppgift att i egenskapav företrädare för den borgenär för vars fordran verkställighet skall sketillvarata borgenärens rätt. Enligt lagen (1993:891) om indrivning av statligafordringar m.m. (indrivningslagen) företräds staten vid indrivning av statensfordringar på skatter, avgifter m.m. av kronofogdemyndigheten. att kronofogdemyndigheten får ansöka om att en gäldenär skall försättas ikonkurs och att myndigheten skall bevaka den rätt i konkursen som med anledningav en fordran tillkommer det allmänna. får även ansöka omlikvidation och företagsrekonstruktion. Myndigheten skall också företräda detallmänna som borgenär vid företagsrekonstruktion, om inte något annat följer avskatteackordslagen.Enligt 2 § skatteackordslagen fattas beslut om att anta förslag om ackordeller godta förslag om frivillig skuldsanering av skattemyndigheten i det ländär gäldenärens hemortskommun är belägen. Detta innebär att skattemyndighetenfattar beslut å det allmännas vägnar om att anta förslag om ackord ochskuldsanering som innefattar fordringar på skatter, avgifter m.m.Spörsmålet om vem som skall företräda staten vid ackord och skuldsaneringm.m. har behandlats av lagutskottet vid ett fletal tillfällen (se yttr.1992/93:LU6y och bet. 1993/94:LU26). Vid behandlingen av regeringensproposition /96:5 om lag om företagsrekonstruktion hemställde lagutskottetvåren i sitt av godkända betänkande 1995/96:LU11 att riksdagensom sin mening skulle ge regeringen till känna vad utskottet anfört om statensborgenärsfunktion vid ackord. Utskottet ansåg att starka skäl talade för attregeringen förutsättningslöst borde utreda frågan om vilken myndighet som skallföreträda staten vid ackord som omfattar skatter och allmänna avgifter.Utskottet uttalade vidare att det torde vara lämpligt att i sammanhanget pånytt överväga frågan om statens borgenärsfunktion vid skuldsanering enligtskuldsaneringslagen. Det borde ankomma på regeringen att närmare bestämmaformerna för utredningsarbetets bedrivande. Utskottet underströk vikten av attutredningen bedrevs skyndsamt.I november 1996 gav regeringen i uppdrag att i enlighet medriksdagens tillkännagivande utreda frågan om vilken myndighet som skallföreträda staten som borgenär vid ackord och skuldsanering som omfattar skatteroch allmänna avgifter. redovisade uppdraget i en rapport somöverlämnades till regeringen (dnr 9448-96/920). Rapporten harremissbehandlats och ligger till grund för förslagen i förevarande proposition.I propositionen föreslår regeringen att uppgiften att företräda det allmännasom borgenär i fråga om skatter och avgifter m.m. vid skuldsanering skallflyttas från skattemyndigheten till kronofogdemyndigheten. När det gälleransvaret för prövningen av frågor om skatteackord föreslås att detta skall varadelat på det sättet att skattemyndigheten har det grundläggande ansvaret, medmöjlighet att uppdra åt kronofogemyndigheten att svara för prövningen när detär lämpligt i det enskilda fallet.I motion 1997/98:Sk31 kritiserar m.fl. (m) förslaget såvittgäller skatteackord. I motionen anförs att staten normalt vid förhandlingar medgäldenären om betalning av restförd skatt företräds av kronofogdemyndigheten.Denna myndighet har härigenom erfarenhet av direktkontakt med gäldenären ochvid ackord ofta även med dennes borgenärer. I samband med dessa kontakterinhämtar kronofogdemyndigheten information också om påförda skatter som ännu ejhunnit restföras och eventuella taxeringar. Med dessa kunskaper om gäldenärensförhållanden söker kronofogdemyndigheten driva in skatterna, varvid myndighetenanalyserar gäldenärens ekonomiska ställning och informerar sig om övrigaborgenärers anspråk. Vidare undersöker kronofogdemyndigheten gäldenärensframtida möjligheter att kunna betala sina skulder. I motionen anförs vidareatt det är tidsbrist varför staten börföreträdas av den som är mest kunnig om gäldenärens förhållanden.Skattemyndigheten har, enligt motionärernas mening, förtjänster när det gällerutredningar om vilka skatter som skall påföras och känner till hur denskattskyldiges förhållanden i detta hänseende ser ut. I övrigt är gäldenäreninte känd för skattemyndigheten. Under dessa förhållanden ter det sig, enligtmotionärernas mening, svårförståeligt att staten skall företrädas av någonannan än kronofogdemyndigheten.Vad först gäller frågan om statens företrädare vid skuldsanering villlagutskottet erinra om att utskottet redan i samband med skuldsaneringslagenstillkomst ifrågasatte om inte statens borgenärsfunktion vid skuldsanering bordeinnehas av kronofogdemyndigheten i stället för av skattemyndigheten (bet.1993/94:LU26). Utskottets betänkligheter har numera besannats. (1995/96:34) om utvärdering av skuldsaneringslagen ochRiksdagens revisorers förslag 1995/96:RR9 framgår att den nuvarande ordningeninte fungerar tillfredsställande. Vid den av lagutskottet anordnadeoffentliga utfrågningen om tillämpningen av skuldsaneringslagen gjordes ocksåfrån många håll gällande att skattemyndigheten har uppfattats som den sombromsar och säger nej till de flesta uppgörelser i det första och andra steget(bet. 1996/97:LU6). Av , som ligger till grund förföreliggande förslag, framgår dessutom att skattemyndigheterna, tvärtemot vadsom förutsattes vid skuldsaneringslagens tillkomst, har ansett sig behövaavsätta inte obetydliga resurser för arbetet med skuldsanering. Detta kan,såsom regeringen också framhåller, inte förstås på annat sätt än att ordningenmed kronofogdemyndigheten som skuldsaneringsmyndighet och skattemyndigheten somborgenärsföreträdare medför åtskilligt dubbelarbete.Lagutskottet anser mot bakgrund av vad som sålunda anförts att övervägandeskäl talar för att borgenärsuppgiften vid skuldsanering flyttas tillkronofogdemyndigheten.När det sedan gäller frågan om statens företrädare vid ackord kan enligtlagutskottets mening skäl anföras både för och emot den ordning som regeringenföreslår. Framför allt kan det enligt utskottets mening ifrågasättas om inteborgenärsfunktionen vid ackord bör vara densamma som vid konkurs,företagsrekonstruktion och skuldsanering av det enkla skälet att statensföreträdarroll då blir samlad hos en enda myndighet. En särskild ordning närdet gäller skatteackord där skattemyndigheten har den grundläggandebehörigheten men med möjlighet att uppdra åt kronofogdemyndigheten att ta överansvaret i enskilda fall kan dessutom innebära svårigheter för de berörda attveta vilken myndighet som i ett visst ärende är behörig att pröva enackordsfråga. Som anförts i propositionen finns det emellertid betydandefördelar med förslaget som bl.a. innebär att respektive myndighets kompetensoch kunskap kan tas till vara på ett ändamålsenligt sätt. delarinte den uppfattning som förts fram i motion 1997/98:Sk31 om de negativakonsekvenserna av den av regeringen föreslagna ordningen. Utskottet vill försin del inte motsätta sig att förslaget genomförs men anser att detfinns anledning för regeringen att noga följa utvecklingen och vid behovåterkomma till i frågan.Med det anförda förordar lagutskottet att skatteutskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker bifall till motion 1997/98:Sk31 yrkande4.Stockholm den 3 mars 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (m), (), IngerSegelström (s), (), (), (),(), de () och ().Avvikande meningStatens företrädare vid ackordStig Rindborg, , och de (alla m) anser att den del av utskottets yttrande under rubriken vid ackord och skuldsanering som börjar med ?När det? och slutarmed ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Beträffande frågan om statens företrädare för det allmänna vid ackord delarutskottet den uppfattning som förts fram i motion 1997/98:Sk31. Utskottet ansersåledes att regeringens förslag i denna del inte bör genomföras utan förordar istället en ordning som innebär att kronofogemyndigheten skall företräda detallmänna också vid ackord. Härigenom uppnås en enhetlighet på så sätt attborgenärsfunktionen blir densamma vid konkurs, företagsrekonstruktion,skuldsanering och ackord.Utöver vad som anförts i motionen vill utskottet peka på att regeringensförslag medför osäkerhet för enskilda att veta vilken myndighet som i ett visstfall är behörig att pröva ackorsfrågan. Regeringens förslag skapar också behovav ytterligare regleringar om en särskild underrättelseskyldighet frånskattemyndighetens sida och särskilda riktlinjer från Riksskatteverket.Vad lagutskottet sålunda anfört innebär att utskottet anser att motion1997/98:Sk31 yrkande 4 bör bifallas.Särskilt yttrandeStatens företrädare vid ackordTanja Linderborg (v) anför:Enligt min mening finns det många goda skäl för att kronofogdemyndigheten börföreträda staten också vid ackord. Jag utgår emellertid från att frågan kommeratt behandlas av . I avvaktan på att kommittén slutförsitt arbete anser jag att regeringens nu framlagda förslag tills vidare börgodtas. Sammanfattning........................................1Propositionen.........................................1Motionerna...........................................16Motioner väckta med anledning av propositionen.....16Motioner väckta under allmänna motionstiden ...16Yttrande från annat utskott..........................17Utskottet............................................17Reformerat förhandsbesked i skattefrågor...........17Skatter som bör omfattas av förhandsbeskedsinstitutet18Ersättning till den enskilde.......................19Statens företrädare vid ackord.....................20Övriga frågor rörande ackord samt skuldsanering....21Taxeringsperiod m.m................................21Omprövning.........................................23Kvarskatt..........................................24Uppgift om skatter och avgifter på lönebesked......25Skattekontroll med avseende på kapitalförsäkringar.25Hemställan.........................................26Reservationer........................................271. Reformerat förhandsbesked i skattefrågor m.m. (mom. 1 3 och 11 imotsvarande del m, fp, kd)272. Statens företrädare vid ackord (mom. 4 och 11 i motsvarande del m)293. Taxeringsperiod m.m. (mom. 6 v)...............304. Omprövning (mom. 7 m, kd).....................305. Kvarskatt (mom. 8 v)..........................316. Uppgift om skatter och avgifter på lönebesked (mom. 9 m, fp)327. Skattekontroll med avseende på kapitalförsäkringar (mom. 10,motiveringen m) 32Särskilt yttrande ...................................33Statens företrädare vid ackord (mom. 4 v)........33Lagutskottets yttrande 1997/98:LU3y..................34