bet · GL01KU28 · 1998-04-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 1997/98:77 Närradio m.m. jämtefem följdmotioner. Dessutom behandlas tre motioner från allmänna motionstiden1996 och 1997.I propositionen föreslås att rätten att sända närradio vidgas till en störrekrets genom att tillstånd skall kunna ges till lokala föreningar som bildatsför att sända närradio.Vidare föreslås vissa förändringar av reglerna för sändningstider ochavgifter. Sändningstider skall i första hand fördelas genom frivilligaöverenskommelser mellan tillståndshavarna. Endast när tillståndshavarna intekan enas om fördelningen skall Radio- och fatta beslut omsändningstider. Avgifter för att sända närradio avskaffas.Radio- och föreslås kunna tillåta sändningsområden som är större änen kommun, om det finns synnerliga skäl.Det föreslås vidare att undantaget från förbudet mot sändning avcentralproducerat programmaterial i närradio, det s.k. riksförbudet, utvidgas.Utvidgningen innebär att program som främjar kunskap och bildning eller utgörupptagningar av lokala kulturella tillställningar får sändas under högst tiotimmar per månad.Slutligen föreslås att Radio- och nuvarande uppdrag att följautvecklingen inom ljudradio- och televisionsområdet kompletteras med ettallmänt uppdrag att följa medieutvecklingen.Utskottet tillstyrker propositionens förslag. Motionerna avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation. 1997/98:77 vari yrkas1. att antar regeringens förslag till lag om ändring i radio- ochTV-lagen (1996:844),2. att godkänner vad regeringen föreslår om Radio- och TV-verketsuppgifter (avsnitt 11.2). 1996/97:K704 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enskilda föreningars möjlighetatt utan begränsning lägga sig till med allt längre sändningstid i närradion.1997/98:K28 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Radio-och bör ges möjlighet att medge dispens för ett större antal timmargemensamma sändningar över närradiostationer i ett län än de av regeringenföreslagna 10 timmarna.1997/98:K29 av () vari yrkas att beslutar om ensådan ändring av 6 kap. 6 § radio- och TV-lagen (1996:844), i enlighet med vadi motionen anförts, att ?riksförbudet? slopas inom regioner.1997/98:K30 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att det skall bli lättareatt få tillgång till sändningsmöjligheter för närradion.1997/98:K31 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighet att ivissa fall medge dispens för ett större antal timmar gemensamma sändningar övernärradiostationer inom ett län.1997/98:K32 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av effekterna av en introduktion av digital radio förnärradions del,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att bevilja flera sändningstillstånd i en kommun i månav frekvensutrymme,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare undantag från riksförbudet.1997/98:K331 av m.fl. (fp, m, c, kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av närradiolagen.1997/98:K615 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförsöksverksamhet med regionala närradiosändningar i underbeteckningen Kunskapsradion. BakgrundNärradions utvecklingFörsöksverksamhet med närradio startade och verksamheten permanentadesden . Lagstiftarens intentioner för närradion var att den skullefungera som ett språkrör för de lokala ideella föreningarna. Ensändningsmöjlighet skulle finnas i varje kommun om föreningslivet önskadedetta. I samband med att reglerna om lokalradio trädde i kraft den 1 april 1993förändrades reglerna för närradio. Sammanslutningar med tillstånd att sändanärradio fick rätt att sända reklam och sponsrade program på i stort sett sammavillkor som gällde för lokalradion. S.k. närradioföreningar, dvs.sammanslutningar av flera tillståndsinnehavare för gemensamma närradioändamål,fick dock inte rätt att sända reklam.I närradion sänder knappt 1 100 tillståndshavareljudradioprogram. Antalet tillståndshavare har minskatkraftigt. Tillbakagången anses framför allt bero på att flera tillståndshavareövergått till att sända kommersiell lokalradio. Sändningarna äger rum på ca 150platser i landet. Radiosändarna är regelmässigt svaga och sändningsområdenainte större än den kommun där sändningarna äger rum. Undantagsvis förekommerdet dock att två små kommuner fått utgöra ett sändningsområde.Gällande rättBestämmelserna om närradioverksamhet återfinns i radio- och TV-lagen(1996:844).Närradion är tänkt att vara en lokal förenings- och åsiktsradio. Det ärdärför endast vissa sammanslutningar som kan få tillstånd att sända närradio(4 kap. 4 §). Enligt 4 kap. 2 § skall det finnas möjlighet att sända närradio ien kommun om en tillståndsberättigad sammanslutning så önskar och det ärtekniskt möjligt. Om det finns särskilda skäl får det finnas mer änen sändningsmöjlighet för närradio i kommunen. Sändningsområden för närradioskall ha en diameter . Radio- och får dock i särskildafall besluta om större sändningsområden.Enligt 4 kap. 3 § bestämmer Radio- och vilka som får sända närradiooch under vilka tider sändningarna får äga rum. Tillstånd att sända närradiogäller . Sändningstiden fördelas enligt tillståndshavarnasönskemål. Om dessa inte kan enas om fördelning av sändningstiderna beslutarverket vem som skall ges förtur. Besluten om sändningstid gäller tills vidare,dock högst . Besluten kan omprövas om det finns särskilda skäl.Avgift för närradiosändningar utgår enligt förordningen (1984:463) omavgifter i ärenden om närradio med för varje påbörjad timme. Avgifternaberäknas kvartalsvis i efterhand. Den som inte sänder reklam kan befrias frånavgiften genom att i efterhand ge in en deklaration om att reklam mot vederlageller program mot betalning inte har sänts.En sammanslutnings programutbud får inte innehålla material som inte harframställts enbart för den egna verksamheten (det s.k. riksförbudet). I enstakafall får det dock förekomma sändningar som inte framställts enbart för den egnaverksamheten, om de är av särskilt intresse för tillståndshavarnas medlemmar (6kap. 6 §).Sedan april 1993 är det tillåtet att sända reklam och sponsrade program inärradio. Radio- och TV-lagens bestämmelser om reklam och annan annonseringgäller även för närradio (7 kap. 1-3, 5, 8, 9 och 12 §§). Rätten att finansierasändningarna med reklam gäller dock inte för närradioföreningar.Närradioföreningar kan enligt 4 kap. 4 § första stycket erhållasändningstillstånd. Närradioföreningar definieras i punkt 5 i den bestämmelsensom sammanslutningar av flera tillståndshavare i ett sändningsområde förgemensamma närradioändamål. På vissa orter saknas närradioförening och på någraorter finns två närradioföreningar.Den sändningsrätt som en närradioförening kan utöva är begränsad. 6 § får en närradioförenings programutbud innehålla bl.a. uppgifter omprogram och programtider samt andra upplysningar om närradioverksamhet påorten, sändningar från evenemang av gemensamt intresse för tillståndshavarna påorten, information om verksamhet och och TV har enligt 9 kap. 2 § tillsynen över attbestämmelserna om programinnehållet efterlevs.Ärendet och dess beredningDen beslutade regeringen om direktiv till en kommitté meduppdrag att lägga fram förslag om ändrade regler för lokala ljudradiosändningar(dir. 1995:123). Kommittén fick i uppgift att förbättra möjligheterna attförverkliga de ursprungliga intentionerna i fråga om lokalradions mångfald ochlokala förankring samt möjliggöra att närradion utvecklas till en livskraftigradio med lokal anknytning och demokratisk förankring. Kommittén antog namnetLokal- och närradiokommittén (Ku 1995:04).Lokal- och närradiokommittén överlämnade betänkandet Denlokala radion (SOU 1996:176). Betänkandet har remissbehandlats.I propositionen lägger regeringen fram förslag till förändringar i reglernaför närradio som bygger på Lokal- och närradiokommitténs förslag. Regeringenslagförslag remitterades till Lagrådet som lämnade dem utan erinran. Vissaredaktionella ändringar gjordes mellan lagrådsremissen och propositionen.TillståndshavarkretsenPropositionenI propositionen (avsnitt 5) föreslås att rätten att sända närradio utvidgastill en större krets genom att tillstånd skall kunna ges även till lokalaideella föreningar som bildats för att sända närradio. Det nuvarande kravet påverksamhet på orten under föreslås upphävas.Ett av de skäl regeringen anför för sitt förslag är att en vidgning avsändningsberättigade skulle kunna vitalisera närradion och göra den merattraktiv. Det är angeläget, menar regeringen, att närradion ges möjlighet attäven kunna vara ett forum för debatt och meningsutbyte.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker propositionens förslag att vidga rätten att sändanärradio till en större krets.Sändningstider och avgifterPropositionenI propositionen (avsnitt 6) föreslås att sändningstider i närradion i förstahand skall fördelas genom frivilliga överenskommelser mellan tillståndshavarna.När tillståndshavarna inte kan enas skall Radio- och besluta omfördelningen. På begäran skall den enskilde tillståndshavaren lämna upplysningom sina sändningstider. En sådan begäran skall kunna förenas med vite.Vidare föreslås att avgifterna för att sända närradio avskaffas.Som skäl för sina förslag anför regeringen att dagens system förtillståndsgivning innebär att Radio- och måste fatta ett stort antalbeslut i ärenden av förhållandevis okomplicerad natur. Regeringen anser därför,i likhet med kommittén, att en enklare ordning för fördelning av sändningstiderbör införas, som innebär att verket bara behöver fatta beslut när detföreligger tvist mellan tillståndshavare om viss sändningstid.Vad avser förslaget att avskaffa avgifterna anförs i propositionen att skäletför avgiften - att det är principiellt betänkligt att reklamsändandenärradiostationer skall vara fria från avgifter medanlokalradiotillståndshavarnas koncessionsavgifter är höga - ärbärkraftigt. I praktiken har det visat sig att något verkligtkonkurrensförhållande inte föreligger och att det är ovanligt att de som äransvariga för sändningarna använder närradion som en avgiftsfri kommersielllokalradio. Närradions ställning av ideell radio med ansträngd ekonomi samtremissinstansernas påpekande att slopandet av avgifterna är en angelägenförändring för att stärka närradion som föreningsradio utgör ytterligareanledning att avskaffa avgifterna.MotionernaBestämmelserna om sändningstider tas upp i två motioner från allmännamotionstiden: motionerna 1996/97:K704 av () och 1997/98:K331yrkande 3 av m.fl. (fp, m, c, kd). I båda motionerna anförs somexempel att i utökat sin sändningstidså fort någon annan förening upphör med närradiosändningar. Motionärerna anseratt Radio Islams möjlighet att utöka sändningstiden är anmärkningsvärd eftersomstationen sänder program vars innehåll är rasistiskt. Sändningarna står därförinte i överensstämmelse med intentionerna för närradion. Motionärerna föreslåratt regeringen ges i uppdrag att skyndsamt se över de bestämmelser som reglerarsändningstiderna.Något om yttrandefrihetsbrott i närradioI propositionen anförs (avsnitt 4.3) att närradio är en åsiktsradio för en stormängd sammanslutningar med sinsemellan olika uppfattningar. Det ligger således,står det vidare, i sakens natur att innehållet i sändningarna av vissa kanuppfattas som kontroversiellt eller direkt stötande. Möjligheten för staten attingripa med straff är begränsad till vissa handlingar som hotar viktigaallmänna eller enskilda intressen. I fråga om radiosändningar gäller att s.k.yttrandefrihetsbrott, bl.a. hets mot folkgrupp, förtal och förolämpning, enligt5 kap. 1 och 4 §§ yttrandefrihetsgrundlagen kan medföra i brottsbalkenföreskrivna straff. För hets mot folkgrupp är straffet enligt 16 kap. 8 §brottsbalken böter eller fängelse beroende på graden avbrottet. En särskild processordning tillämpas för yttrandefrihetsbrott.Justitiekanslern fungerar som åklagare och ansvarsfrågan prövas av domstolunder medverkan av jury.Enligt 11 kap. 3 § andra stycket och 4 § radio- och TV-lagen kan dessutomdomstol återkalla sändningstillståndet för av upp till omdomstolen funnit att ett program innefattat ett allvarligtyttrandefrihetsbrott. Om synnerliga skäl föreligger kan återkallelse ske för entid om högst fem år.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan inledningsvis konstatera att det förekommit program inomnärradion som lett till fällande domar för yttrandefrihetsbrott. Det har rörtsig om både ansvar för förtal och hets mot folkgrupp. Bl.a. har program somsänts i den av motionärerna angivna kanalen fällts. I en dom den 25oktober 1990 (B2838/89) utdömde ansvar för otillåtet yttrande inärradio (hets mot folkgrupp).Det är enligt utskottets uppfattning mycket viktigt, inte bara för närradionutan också för upprätthållandet av grundläggande demokratiska värden, att brottmot dessa bestämmelser beivras i föreskriven ordning. Utskottet vill erinra omatt på förslag från regeringen beslutade om åtgärdermot att närradion används till bl.a. propaganda för organiserad rasism ochannan främlingsfientlighet (prop. 1992/93:70, bet. 1992/93:KU15). Åtgärdernainnebar att vid dom för allvarliga yttrandefrihetsbrott skallsändningstillståndet kunna återkallas i högst , om det föreliggersynnerliga skäl. Beslut om återkallelse fattas av domstol med jury. Ipropositionen anförde regeringen att uppfattningen om alla människors likavärde är en av förutsättningarna för demokratin och att organiserad rasismdärför utgör ett angrepp på grundläggande principer i vårt samhälle. Enligtregeringen ger lagstiftningen om hets mot folkgrupp staten en möjlighet attförsvara sig mot sådana angrepp.Utskottet vill emellertid också understryka vikten av att värna omyttrandefriheten och en allmän och fri debatt. Utskottet har tidigare uttalatsig med anledning av en motion vari föreslogs att uttalanden av innebörden attFörintelsen aldrig ägt rum skall betraktas som kränkande mot judar och därmedstraffbara i enlighet med förbudet mot hets mot folkgrupp. Motionen varföranledd av programinslag i kanalen . Utskottet anförde att:Också påståenden som allmänt uppfattas som huvudlösa och stötande måste kunnafå föras fram i den allmänna debatten så länge det inte är fråga om hot ellermissaktning i sådana avseenden som anges i bestämmelsen om hets mot folkgruppeller om annat tryckfrihetsbrott som t.ex. förtal (bet. 1992/93:KU2, s. 29).Utskottet anser att den typ av brott som aktualiseras i motionerna ävenfortsatt bör beivras på nuvarande sätt, dvs. med utgångspunkt frångrundlagsbestämmelser i framför allt yttrandefrihetsgrundlagen. Någon översyneller ändring av radio- och TV-lagens bestämmelser i detta hänseende börsåledes inte göras.Vad avser propositionens förslag om sändningstider och avgifter har ingainvändningar anförts i motionerna.Utskottet tillstyrker med det anförda propositionens förslag i denna del ochavstyrker motionerna K704 (fp) och K331 yrkande 3 (fp, m, c, kd).Sändningsmöjligheter och sändningsområdenPropositionenI propositionen (avsnitt 7) föreslås att Radio- och skall, om detfinns synnerliga skäl, kunna tillåta sändningsområden som är större än enkommun.Skälet till regeringens förslag är att huvudregeln om sändningsområdenasstorlek inte stämmer helt överens med de faktiska förhållandena. Regeringenanser därför att bestämmelserna bör anpassas till nuvarande praxis så attsändningsområdena för närradio kan vara allt från en diameter tillfull kommuntäckning. Regeringen bedömer vidare att intresset för att sändanärradio i vissa kommuner med gles befolkning skulle kunna öka omsändningsområdena i vissa fall skulle kunna utökas. Det bör därför vara möjligtför Radio- och att undantagsvis tillåta sändningsområden som ärstörre än en kommun. Restriktiviteten i tillämpningen bör understrykas genomatt det skall krävas synnerliga skäl för att större sändningsområde skalltillåtas.I propositionen redogör regeringen vidare för skälen för att inte genomförakommitténs förslag om att möjliggöra sändning från mer än en kanal även utanförkommuner med stor folkmängd eller flera tätorter. är flerasändningsmöjligheter endast tillåtet om särskilda skäl föreligger. Regeringenräknar med att privata programföretag kommer att efterfråga frekvensutrymme fördigitala sändningar när det kommer ut digitala mottagare på marknaden. I såfall torde det frekvensutrymme som är avsett för digitalaljudradiosändningar inte räcka för att motsvara efterfrågan påsändningsmöjligheter, utan frekvenser i andra frekvensband kan behöva tas ianspråk. Om det i enlighet med kommitténs förslag blir lättare att få tillgångtill flera sändningsmöjligheter för närradion kan införandet av digitalljudradio försvåras genom att flera frekvenser i FM-bandet tas i anspråk förnärradio. Någon större efterfrågan på flera sändningsmöjligheter i en kommunhar inte visats.MotionernaI motion 1997/98:K30 av m.fl. (kd) beklagas att regeringen intehar föreslagit en förändring, i enlighet med kommitténs förslag, att det skallbli enklare att få tillgång till flera sändningsmöjligheter för närradion. Atthushålla med frekvenser är naturligtvis viktigt, men det är principiellt felatt begränsa den seriösa ideella närradion i de fall intresset förnärradiosändningar är större än tillgången på sändningstid. Detta bör, föreslårmotionärerna, som sin mening ge regeringen till känna.Motsvarande förslag återfinns även i motion 1997/98:K32 av . (c). Det bör finnas möjlighet att, i mån av lediga frekvenser, beviljaytterligare sändningstillstånd i en kommun om det finns ett särskilt behov avsändningstid (yrkande 2). I motionen välkomnas propositionens förslag atttillåta större sändningsområden. Motionärerna anser emellertid att det finnsanledning att överväga vilka villkor som bör gälla för program som har ettregionalt intresse och hur en övergång till digital teknik kommer att påverkavillkoren för närradion. Regelverket för närradion får inte heller försvåraintroduktionen av digital teknik för närradion, eller genom en allmän övergångtill digital teknik för radiosändningar utgöra ett hot mot närradion (yrkande1).UtredningarFörutsättningarna för digitala ljudradiosändningar togs upp av Utredningen omtekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television tillallmänheten (U 1991:10). I delbetänkandet Tekniskt utrymme förreklamfinansierad radio (SOU 1991:108) och i slutbetänkandet Tekniskt utrymmeför ytterligare TV-sändningar (SOU 1994:34) redovisades det dåvarande läget ifråga om utveckling av digitala ljudradiosändningar. I båda betänkandenaredogörs för det projekt med digital ljudradio (Digital Audio Broadcasting,DAB) som utvecklats inom projektet 147.I slutbetänkandet tas frågan om avvägning mellan rikstäckande, regionala ochlokala marksändningar upp (s. 57). I betänkandet konstateras att detta är enväsentlig fråga att beakta vid planeringen för digitala marksändningar. Denstörsta frekvensekonomiska effektiviteten uppnås om alla sändare som sänderprogram med visst innehåll använder samma frekvens, s.k. singelfrekvensnät. Mendetta förutsätter att sändningarna faktiskt har samma innehåll. Om man t.ex.vill att sändningar i angränsande områden skall innehålla olika regionalaprogram - eller bara att enstaka inslag skall bytas ut mot andra - måstesändningarna ske på olika frekvenskanaler.Regeringen beslöt vid sitt sammanträde att tillkalla enutredare för att utreda behovet av, förutsättningarna för samt konsekvensernaav en samordning av lagstiftningarna för ljudradio, television, övrigradiokommunikation och televerksamhet, med utgångspunkt i att lagstiftningenbör underlätta utvecklingen av elektroniska informationstjänster och ta tillvara medborgarnas, näringslivets och samhällets olika behov med avseende påsådana tjänster (dir. 1997:95). Utredningen har tagit sig namnetKonvergensutredningen (Ku 1997:05). Radio- och TV-lagen tillhör denlagstiftning som utredningen skall ta upp.Bakgrund till utredningen är den snabba utvecklingen inominformationstekniken. Denna utveckling har möjliggjorts genom digitaliseringenoch att överföringskapaciteten i distributionssystemen ökat. Uppdraget skallredovisas senast den 31 oktober 1998.Regeringen har också tillkallat en utredare med uppdrag att lägga framförslag om hur de framtida villkoren för den kommersiella lokalradion skallvara utformade (dir. 1997:138). Till uppdraget hör att föreslå på vilket sättlokalradions medverkan vid en introduktion av digitala ljudradiosändningar kanunderlättas. Som en del i sin analys skall utredaren överväga om de förslag somriksdagen ställt sig bakom i fråga om digitala ljudradiosändningar skallutvecklas (prop. 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47).Vad beträffar digitala TV-sändningar har regeringen, med anledning av attdigital marksänd TV skall införas (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178), beslutat att tillkalla en parlamentariskkommitté med uppdrag att följa och utvärdera sändningarna under den förstaetappen (dir. 1997:134).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inget att invända mot propositionens förslag och bedömning idenna del. Mot bakgrund av att det inte finns någon större efterfrågan på flersändningsmöjligheter bedömer utskottet att det inte föreligger någon utbreddintressekonflikt mellan å ena sidan möjligheten att sända närradio och å denandra att hushålla med frekvenser, bl.a. i syfte att underlätta för digitalaljudradiosändningar.Vad avser förslaget i motion K32 (c) om att utreda vilka konsekvenser somövergången till digital radio kan få för närradion vill utskottet erinra om attdenna aspekt redan övervägts av Utredningen om tekniska förutsättningar förutökade sändningar av radio och television till allmänheten. Utredningenkonstaterar bl.a. att vid ?... planeringen av sändarnät för digitalamarksändningar kommer det ... att vara nödvändigt att ta hänsyn till denönskade fördelningen mellan rikstäckande, regionala och lokala sändningar? (SOU1994:34, s. 57). Utskottet utgår från att denna typ av överväganden kommer attgöras framgent efterhand som det digitala nätet för marksändning byggs ut.Vidare kommer att få anledning att överväga närradionsroll vid sin granskning av behovet av samordning av lagstiftning för radio, TVoch televerksamhet. Det är också rimligt att anta att utredningen om denframtida kommersiella radion kommer att få anledning att beröra närradionsvillkor när utredningen studerar hittillsvarande erfarenheter av digitalradionsutveckling och framtida möjligheter för digital kommersiell lokalradio.Med vad utskottet anfört tillstyrks propositionens förslag i denna del.Motionerna K30 (kd) och K32 (c) yrkandena 1 och 2 avstyrks.ProgramreglerPropositionenI propositionen (avsnitt 8) föreslås att förbudet mot sändning avcentralproducerat programmaterial i närradio - det s.k. riksförbudet - iprincip behålls. Det nuvarande undantaget föreslås dock utvidgas till att gällaunder för sändningar som främjar kunskap ochbildning eller som utgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar. Detutvidgade undantaget skall utvärderas efter två år.Syftet med en utvidgning av undantaget är att göra det möjligt förtillståndshavarna att i viss omfattning kunna utbyta material som kan stimuleratill kunskapsutveckling och kulturellt utbyte. En sådan utvidgning bör avsecentralproducerat material av kunskaps- eller bildningskaraktär eller somursprungligen utgör en upptagning av ett lokalt kulturellt evenemang och somdet finns intresse av att sända i andra delar av landet. I propositionen gesexempel på sådant innehåll som kan komma i fråga. Det kan vara föreläsningarfrån högskolor, nyhetssändningar, samhälls- eller debattprogram.