bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Regeringen föreslår därför att anslaget A 1 Regionalpolitiska åtgärderfortsättningsvis även skall kunna användas till såddfinansiering i enlighetmed förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, indust-riellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet.Ytterligare steg mot mer flexibel medelsanvändning på regional nivå avi-seras inom arbetsmarknadspolitikens ram.MotionernaI motion 1997/98:A20 (m) yrkas att avslår regeringens förslag omanvändningen av anslaget för regionalpolitiska åtgärder.I motion 1997/98:A47 välkomnas i princip regeringensförslag att länsstyrelserna respektive självförvaltningsorganen ges möjlighetatt disponera det regionalpolitiska anslaget också till såddkapital förriskfylfinansiering till unga teknikföretag. Dock befarar motionärerna att förslagetknappast kan realiseras med nuvarande utomordentligt snäva anslagsutrym-me inom länen.Även i motion 1997/98:A58 (fp) påtalas att det behövs bättre möjligheteratt genom såddfinansiering stötta just de mindre företagen. Särskilt börenligtmotionären kvinnornas möjligheter att skaffa startkapital underlättas.Kristdemokraterna kommer enligt sin motion 1997/98:A22 att redovisa sittalternativ för såddfinansieringen i samband med ekonomiska vår-proposition.Vissa kompletterande uppgifterFörutom de har Europeiska kommissio-nen på olika sätt uppmärksammat behovet av insatser för att öka tillgångenpå ägarkapital i småföretagen. Kommissionen har lagt framförslag för rådet om nya åtgärder för finansiellt stöd till innovativa ochsys-selsättningsskapande små och medelstora företag. Förslagen inbegriper bl.a.en riskkapitalfond och en ny garantimekanism för små och medelstora före-tag. Finansieringen av dessa initiativ avses ske bl.a. via EG:s budget. Detkanförväntas att rådet fattar beslut . Svenska företag hari princip samma möjlighet som företag i övriga EU att direkt och indirekt fådel av dessa insatser.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet anser i likhet med regeringen att en fungerande kapitalför-sörjning är en viktig del av en regional näringspolitik. Även om det inte kansägas vara någon egentlig brist på riskkapital i allmänhet, tycks det rådabrispå riskkapital ute i landet och brist på aktörer som är beredda att ta riskenainvestera i företag som befinner sig i tidiga skeden av sin utveckling.Näringsutskottet konstaterar att de aktuella yrkandena i motionerna1997/98:A47 (v) och 1997/98:A58 (fp) i betydande utsträckning ligger i linjemed regeringens förslag och näringsutskottets uppfattning. Näringsutskottetvill liksom tidigare framhålla att lika väl som det statliga stödet inom nä-ringspolitiken bör vara neutralt mellan olika företagsformer bör det ocksåvara neutralt mellan kvinnor och män. Att uppmärksamma kvinnor somföretagare och deras kapitalbehov kan ses som en del i strävandena att åstad-komma en sådan neutralitet. I motion 1997/98:A47 redovisasfarhågor att förslaget inte får avsedda effekter på grund av att volymen inteär tillräckligt stor. Även om volymen till en början inte blir särskilt storföutsätter näringsutskottet att viktiga erfarenheter kan vinnas för framtiden.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet propositionen i denna del ochavstyrker motionerna 1997/98:A20 (m), 1997/98:A47 (v) och 1997/98:A58(fp) i berörda delar.Regionala tillväxtavtalPropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 9.3) att godkänner ett program förutarbetande av regionala tillväxtavtal. Syftet är att åstadkomma en bättresamverkan mellan de organ som arbetar med tillväxt- och sysselsättningsfrå-gor på lokal, regional och central nivå. En första uppgift för delänsstyrelserrespektive självstyrelseorgan som avser att vara med är att bjuda in det"regionala partnerskapet", dvs. näringsliv, kommuner, landsting, stiftelser,handelskammare, fackföreningar m.fl. att medverka.De regionala tillväxtavtalen skall enligt regeringen utarbetas stegvis i treetapper. Etapperna 1 och 2 avser analys av regionernas styrkor och svagheterrespektive framtagande av utkast till program. Dessa etapper bör enligt vadsom sägs i propositionen genomföras . Under den tredje etap-pen, , genomförs förhandlingar mellan statens företrädare och övrigaaktörer om programmets slutliga innehåll och finansiering. Därefter sluts ettregionalt tillväxtavtal, som skall godkännas av regeringen. De första avtalenberäknas träda 2000.Regeringen framhåller vidare behovet av en bättre regional balans mellanutbud och efterfrågan på arbetskraft. Det är viktigt att snabbare än i dagkunna identifiera de områden där en brist på arbetskraft kan uppstå och attvidta åtgärder. Regeringen anser därför att s.k. regionala kompetensråd böretableras.MotionernaI partimotion 1997/98:A20 (m) avvisas regeringens förslag om regionalatillväxtavtal. Processen under vilken avtalen skall utarbetas leder tillosäkerhet och därmed risker för den som skall investera, anser motionärerna. Denallvarligaste invändningen är dock att förhandlingsprocessen mellan län ochcentralstat i det sista steget är så selektiv att den hotar själva grundvalenfen ekonomi med förutsebara villkor, sägs det i motionen. I stället för engenerell stimulanspolitik riskerar tillväxtavtalen att leda till att Sverigesjker ännu djupare ner i planeringskulturen.Även i motion 1997/98:A22 (kd) befaras att regeringen bortser från företa-gares behov av långsiktighet. Motionärerna ställer frågan om vem som ärberedd att starta en ny verksamhet på villkor som bara gäller . Detkrävs långsiktiga förutsättningar om målet är långsiktig tillväxt- och syssel-sättningsökning, påpekas det.Vänsterpartiet anför i motion 1997/98:A47 att regionala tillväxtavtal är ettsteg i rätt riktning men att det finns brister i den demokratiska förankringenpå den regionala nivån. Det är otidsenligt att länsstyrelserna skall handhautvecklandet av tillväxtavtal, anför motionärerna och erinrar om att Vänster-partiet har fört fram idéer om inrättande av länsparlament som dennaturliga politiska nivån i länen.I motion 1997/98:A44 (v) framhålls att tillväxtavtalen måste få ett underi-frånperspektiv. Det är enligt motionären viktigt att länets befolkning fårsinasynpunkter hörda. Länets kommuner och landsting måste få en betydanderoll liksom även de nya självstyrelseorganen.Näringsutskottets ställningstagandeEnligt näringsutskottets uppfattning är regeringens förslag om tillväxtavtalett led i en ny regional näringspolitik för tillväxt och sysselsättning.Förutoresultatet i form av ett underskrivet tillväxtavtal anser näringsutskottet attsjälva processen att komma fram till avtalet är en viktig del i en regionalkraftsamling. Som näringsutskottet ser saken kan processen att arbeta framregionala tillväxtavtal ge underlag för ett nytt tillväxtorienterat sätt atttäde olika regionerna. ser positivt på att de deltagande aktö-rerna kommer att ha möjlighet att lämna förslag till ändringar i regelverkm.m. i syfte att uppnå ökad flexibilitet vad avser arbetssätt och medelsan-vändning inom ramen för avtalen.Med det anförda tillstyrks propositionen i aktuell del och avstyrks motio-nerna 1997/98:A20 (m), 1997/98:A22 (kd), 1997/98:A44 (v) och 1997/98:A47 (v) i berörda delar.Stockholm den 15 april 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), ()*, (), (), ()**, () (), (), (),(), (), () och (). *) Har deltagit i avsnitten under regional näringspolitik**) Har ej deltagit i avsnitten under regional näringspolitikAvvikande meningar1. Mål och riktlinjerKarin Falkmer (m), (), (), (), () och () anser att den del av nä-ringsutskottets ställningstagande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjarmed "Hållbar ekonomisk" och slutar med "berörda delar" bort ha följandelydelse:Sverige har fallit från tredje till artonde plats i industrilän-dernas välståndsliga. Den svenska ekonomin växer långsammare än genom-snittet för EU:s länder, och välståndsutvecklingen är svag.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktiga arbeten kräver insatser överflera områden, i första hand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samt-liga dessa områden saknar regeringen ett alternativ som har förutsättningaratt fungera, såväl nationellt som på det regionala planet.Enligt näringsutskottets uppfattning, vilken överensstämmer med den somförs fram i motion 1997/98:A20 (m), 1997/98:A33 (fp) och 1997/98:A22(kd), måste en framsynt regional näringspolitik ta sin utgångspunkt i engenuin förståelse av företagandets villkor.Regeringens regionalpolitiska proposition klarar inte ens att kompenseraför de direkta försämringar för glesbygden och företag i glesbygd som rege-ringen tagit initiativ till . Höjningen av bensin- och diesel-skatterna samt höjningen av gränsen för reseavdrag är exempel på detta.Höjningen av produktionsskatterna på el och den förtida avvecklingen avkärnkraften är åtgärder som riskerar att leda till höjda elkostnader ochskapardärtill betydande osäkerhet om de långsiktiga villkoren för investeringar iindustriell verksamhet i Sverige.Ekonomins globalisering förstärker konkurrensen som svenska företagmöter. Informationstekniken fördjupar dynamiken i den ekonomiska ochsamhälleliga utvecklingen. förbättrar informationstekniken förut-sättningarna för företagande i hela landet och ger möjlighet till företagandeinya och växande branscher. Betydelsen av IT-utvecklingen för sysselsätt-ningen bör inte underskattas.I stället för den traditionella regionalpolitikens olika bidragsformer bör fö-retagen ges generella villkor och ett gott företagsklimat i hela landet.Bidragbör växlas mot sänkta skatter. Här finns ingen motsättning mellan storstäderoch små orter. Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningar som gör attsmföretag vill och kan bli större.Ett allvarligt tecken på näringsklimatets tillstånd är att antalet egenföreta-gare ökade fram för att sedan börja minska. Enligt ekonomenStefan Fölster minskade antalet företagare med 39 000 mellan åren 1995 och1997.Målet om att halvera den öppna arbetslösheten kommerinte att kunna nås med nuvarande regeringspolitik. Enligt Konjunkturinstitu-tets rapport räknas med en öppen arbetslöshet på och entotal arbetslöshet på (inklusive åtgärder) . Bara detta är ettskäl att lägga om kursen till ett samhälle som värnar om företag och företaga-re. måste få ett mer företagsvänligt klimat än . Småföretags-delegationens förslag bildar en god grund för radikala förenklingar.En generell sänkning av skatten på arbete ökar de enskilda hushållensmöjligheter att också efterfråga tjänster. kvarstår emellertid såstora skattekilar att någon nämnvärd effekt sannolikt inte uppkommer i dettaavseende. Det är därför nödvändigt att genomföra speciella åtgärder så attskatten på arbete sänks kraftigt för tjänster med stort arbetsinnehåll och somefterfrågas av enskilda hushåll. Ett förslag till sådana åtgärder har nyligenpresenterats av Moderata samlingspartiet, liberalerna och Krist-demokraterna.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motionerna 1997/98:A19 (m),1997/98:A20 (m), 1997/98:A22 (kd) och 1997/98:A33 (fp) i berörda delar.Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den mån kraven intetillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande.2. Mål och riktlinjerKerstin Warnerbring (c) anser att den del av näringsutskottets ställningsta-gande i avsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" ochslutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Stabilare och mer gynnsamma villkor måste utformas för den privata sek-torn, särskilt för de företag som har potential att växa. Det är i de små ochmedelstora företagen som de nya arbetstillfällena kan förväntas komma tillstånd. För att detta skall ske måste fler människor se det som naturligt attstarta ett eget företag och entreprenören måste vara väl ansedd i samhället.För att företagsklimatet ytterligare skall förbättras anser näringsutskottetatåtgärder bör prioriteras inom följande områden: främjande av det personligaägandet, administrativa förenklingar, skattelagstiftning, kunskap och kom-petens samt riskkapitalförsörjning. Dessa åtgärder gynnar även den regionalautvecklingen.Näringsutskottet instämmer i vad som sägs i motion 1997/98:A21 (c) omatt den nya regionala näringspolitiken måste innehålla mer än de punktinsat-ser som föreslås i regeringens proposition. Den regionala näringspolitikenbör ha ett tydligt mål om utveckling i hela , vilket överordnas allapolitikområden. Den bör omdanas till ett instrument för att skapa likvärdigamöjligheter till utveckling och tillväxt i alla regioner. Enklare regler förmindre företag, minskat byråkratiskt krångel och bättre samordning mellanolika samhällssektorer är inte bara glesbygdsfrågor utan lika viktiga för helalandet. Företagande och företagare bör uppmuntras med hänsyn till derasbetydelse för sysselsättning och välfärd.Bristen på arbete är den tydligaste konsekvensen av den nuvarande regio-nala obalansen. För att öka tillväxt och sysselsättning är utvecklingen inomtjänstesektorn av avgörande betydelse. Även inom andra sektorer ökar tjäns-te- eller kunskapsinnehållet i produktionen. Många av de moderna företagenär relativt oberoende av avstånd och läge i landet eftersom de baserar sig påIT. Den nya regionala näringspolitiken kan därför än mer än tidigare baseraspå decentralisering. Inom IT-området kan sysselsättningen förväntas öka,vilket bör gagna hela landet. Även inom vårdsektorn och sektorn för s.k.hushållsnära tjänster finns enligt näringsutskottets mening en storsysselsätt-ningspotential.Varje region är unik. En regions förutsättningar och möjligheter måste tastill vara bl.a. genom ett stort lokalt självbestämmande.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A21 (c) i berör-da delar. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den månkraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande.3. Mål och riktlinjerLennart Beijer (v) anser att den del av näringsutskottets ställningstagande iavsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" och slutarmed "berörda delar" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets mening har staten ett övergripande ansvar för nä-ringspolitiken, vilket kräver att staten tar vissa initiativ. Näringslivet harinte den erforderliga uthålligheten. vill också betona attförsämrade arbetsrättsliga regler eller svaga fackföreningar inte är någonframkomstväg.Näringsutskottet instämmer med motion 1997/98:A47 (v) att en kraftsam-ling måste till för att bryta utvecklingen mot ökade regionala klyftor. uppfattning har regeringen inte lyckats formulera en tro-värdig strategi för att uppnå en hållbar utveckling och regional balans. Dehittillsvarande regionalpolitiska målen om social och ekonomisk rättvisa ochbalanserad tillväxt har inte infriats. Regeringen avser nu att låta analyseraregionalpolitikens hittillsvarande effekter på framför allt den regionala ut-vecklingen samt de framtida förutsättningarna för regional balans. Mot dentidigare angivna bakgrunden ser näringsutskottet positivt på en sådan analys.En utredning med bred parlamentarisk förankring bör tillsättas. Hela arsena-len av regionalpolitiska företagsstöd bör utvärderas i syfte att åstadkomma enregionalpolitik baserad på aktivt stöd till regional utvecklingskraft snarareäpå passiva driftsbidrag. Vidare bör ett tydligt genusperspektiv ingå i ensådananalys.Alla regioner är beroende av hög tillväxt. Även om staten kan bidra medett antal verktyg måste den viktigaste kraften dock komma från regionensjälv. Underifrånperspektivet måste vara vägledande.Näringsutskottet vill i detta sammanhang betona de statliga företagens ochaffärsverkens betydelse. ser det som önskvärt med ett nä-ringsliv med olika ägarformer: privat, kooperativt och samhällsägt. Eftersomdet svenska näringslivet domineras av starkt koncentrerat privat ägande kanstatligt ägande vara en rimlig motvikt. Anställda i statliga företag kräverinflytande över sina arbetsplatser, men de kräver också engagerade och akti-va ägare.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A47 (v) i berör-da delar. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den månkraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande.4. Mål och riktlinjerEva () anser att den del av näringsutskottets ställningstagande iavsnittet om mål och riktlinjer som börjar med "Den inriktning" och slutarmed "berörda delar" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets mening är det politikens roll att underlätta fram-växten av det goda - i bemärkelsen ekologiska och hållbara - näringslivet.Mångfald, dynamik, kreativitet och delaktighet är nyckelord för en sådanutveckling. Det skall vara företagsekonomiskt lönsamt att göra det som ärlångsiktigt hållbart. Ett framtida näringsliv måste vara en del av ett funge-rande samhälle, inte något som befinner sig vid sidan om den sociala ochekologiska verkligheten.Näringsutskottet delar uppfattningen som framförs i motion 1997/98:A54(mp) om att den nya regionala näringspolitiken ställer krav på aktiva insatserinom många olika politikområden. Staten har ett viktigt ansvar, men det ärockså väsentligt att politiken formas så nära människorna som möjligt. Föratt utveckla en ökad självtillit krävs en decentralisering av beslut tillregionala organ som kan ta ökat ansvar för den lokala utvecklingen.Den gröna regionala näringspolitiken syftar till att göra regionerna alltmindre beroende av stöd. Ekonomisk och ekologisk balans bör uppnås i varjeenskild region.De traditionella regionalpolitiska stöden i de utsatta regionerna har integett de utlovade resultaten och bör hanteras med försiktighet. I stället börsatsningar göras på medel som innebär utveckling av nätverk, individer,företagskultur, kompetensutveckling, kvinnors och nya svenskars företagan-de etc.Miljöaspekterna skall vävas in så att regionalpolitiken och den regionalanäringspolitiken bidrar till målet om en ekologiskt hållbar ekonomi. Sådanasatsningar som omfattar miljöteknik och/eller är särskiltsysselsättningsinten-siva skall prioriteras. En önskvärd satsning gäller en landsomfattande en-hetstaxa för telefon och IT.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A54 (mp) i be-rörd del. Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delar i den månkraven inte tillgodoses genom näringsutskottets ställningstagande.5. RiskkapitalförsörjningKarin Falkmer (m), (), (), (), () och () anser att den del av nä-ringsutskottets ställningstagande i avsnittet om riskkapitalförsörjning sombörjar med "ser" och slutar med "denna del" bort ha följan-de lydelse:Grunden för en väl fungerande riskkapitalförsörjning är att dubbelbeskatt-ningen på avkastningen av riskkapital avvecklas. Därtill kommer bl.a. attförmögenhetsskatten och beskattningen på arbete måste sänkas och att spa-rande bör uppmuntras. Om goda förutsättningar ges för utvecklande av ef-fektiva riskkapitalmarknader behöver inte en statlig myndighet som NUTEKagera mäklare av kapital.Norrlandsfonden är en dominerande finansiär för många företag inorra . Fonden fyller enligt näringsutskottets uppfattning en viktigroll för näringslivet i norr.Näringsutskottet anser däremot att det finns anledning till tveksamhet närdet gäller regeringens önskan om en intensifierad användning av lånegaranti-er hos . Risken är att drar på sig problem genom att man intehar direktkontakt med de projekt som får lånegarantier. får till exem-pel inga tidiga signaler om att ett bolag börjar släpa efter medbetalningarna.ALMI bör därför inte helt gå över till garantilåneverksamhet.Därmed tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A20 (m) i denna del.De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A21 (c) och 1997/98:A47 (v)avstyrks däremot av näringsutskottet.6. RiskkapitalförsörjningLennart Beijer (v) och () anser att den del av näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om riskkapitalförsörjning som börjar med"ser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet instämmer i vad som sägs i motion 1997/98:A47 (v) omatt regeringens förslag på riskkapitalområdet går i rätt riktning men behöverkompletteras med stöd till regionala fonder och börser för att få en garantiatalla regioner kan få tillgång till riskkapital. Motion 1997/98:A47 (v)tillstyrsåledes i berörda delar. De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A20 (m)och 1997/98:A21 (c) avstyrks av näringsutskottet.7. RiskkapitalförsörjningKerstin Warnerbring (c) anser att den del av näringsutskottets ställningsta-gande i avsnittet om riskkapitalförsörjning som börjar med "Näringsutskottetser" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser i likhet med vad som sägs i motion 1997/98:A21 (c)att den regionala riskkapitalförsörjningen ytterligare kan förbättras. Rege-ringen bör ta initiativ som gör det möjligt att använda det nya pensionssys-temets premiereserv för att bygga upp regionala fonder. Vidare bör lokalamötesplatser som exempelvis regionala aktietorg eller innovationsmarknaderstimuleras. Målet är att lokala placerare skall kunna investera i lokala före-tag.ALMI har en viktig roll för den regionala riskkapitalförsörjningen, särskiltnär det gäller de mindre företagen. Med hänsyn till vikten av att de småföretagen kan växa instämmer näringsutskottet med motionärerna i attALMI:s resurser måste anpassas till efterfrågan på riskkapital. Såväldriftskapital som ytterligare medel till lånefonden bör tillföras . Rege-ringen bör i samband med budgetpropositionen för återkomma medett sådant förslag.Med det sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1997/98:A21 (c) i berör-da delar. De aktuella yrkandena i motionerna 1997/98:A20 (m) och1997/98:A47 (v) avstyrks av näringsutskottet.8. RegelförenklingKarin Falkmer (m), (), (), (), () och () anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om regelförenkling bort ha följande lydelse:I syfte att skapa tillväxt och sysselsättning är det viktigt att de småföreta-gen kan växa. Därför måste befintliga tillväxthinder för småföretagandetundanröjas.Näringsutskottet delar uppfattningen som framförs i motion 1997/98:A32(fp, m, c, kd) om att det finns ett stort antal aktörer som är ansvariga förregionalpolitikens genomförande. Detta leder till att summan av de regionalaregelverken blir hämmande för näringslivet. Den regionala näringspolitikenmåste därför ha inslag av regelförenklingar, direkt riktade till de småföreta-gen.Det är nödvändigt att krånglet minimeras om företagen skall kunna ut-vecklas. Småföretagsdelegationens förslag bildar en god grund för radikalaförenklingar.Avsiktsförklaringen om avregleringsarbetet, daterad , frånModerata samlingspartiet, liberalerna och Kristdemokraternainnebär att dessa partier är överens om att genomföra så gott som alla förslagi betänkandet Bättre och enklare regler från Småföretagsdelegationen. Någraav de viktigaste förslagen är enklare registrering av företag, enklare själv-deklaration för företagare, lättnader i uppgiftslämnandet, enklaretullprocedu-rer, patentskydd för enklare uppfinningar m.fl.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna 1997/98:A22 (kd),1997/98:A32 (fp, m, c, kd) och 1997/98:A33 (fp) i berörda delar. Motion1997/98:A20 (m) ligger i linje med utskottets ställningstagande. Det be-handlade yrkandet i motion 1997/98:A21 (c) kan i det väsentliga anses till-godosett med näringsutskottets ställningstagande.9. RegelförenklingLennart Beijer (v) och () anser att näringsutskottets ställnings-tagande i avsnittet om regelförenkling bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning är det väsentligt att företagen har sta-bila spelregler för att kunna planera framtida verksamhet och investeringar.Detta är en central del i ett gott näringsklimat. En viktig förutsättning ärlåinflation och därmed låga räntor. Enligt utskottets mening har emellertidinflationsbekämpningen drivits för långt. Denna politik hämmar hemma-marknadens tillväxt och därmed sysselsättningen.