bet · GL01UbU18 · 1998-05-14 00:00:00 — Det bör övervägas om krav påindividuella studieplaner för varje elev bör skrivas in igrundskoleförordningen.I motion 1997/98:Ub34 (kd) yrkande 2 betonas vikten av att avsnittet iläroplanen om skolans värdegrund får finnas kvar som utgångspunkt för ettfördjupat arbete med normer och värderingar i skolan.Enligt motion 1997/98:Ub31 (s) bör kunskaper om nationella minoriteterinföras som kunskapskrav i läroplan och ingå som en del ikursplanerna för bl.a. ämnena historia, samhällskunskap och svenska.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med motionärerna i motion 1997/98:Ub27 yrkande 1 attutrymmet för skolornas egna pedagogiska bedömningar bör vara stort. I dennuvarande läroplanen (Lpo 94) anges t.ex. inte vilka arbetsformer eller vilketarbetssätt som skall användas vid skolorna för att nå de fastställda målen.Däremot föreskrivs det att rektor som pedagogisk ledare och chef för lärarnaoch övrig personal har det övergripande ansvaret för att verksamheten somhelhet inriktas på att nå de riksgiltiga målen. Regeringen har inte redovisatatt den avser att göra några förändringar i läroplanen som inskränker skolornasarbete härvidlag. Utskottet anser att bör avslå yrkandet.Utskottet avstyrker även motion 1997/98:Ub28 yrkande 5 om individuellastudieplaner. Utskottet är inte berett att förorda att krav på individuellastudieplaner införs i läroplan eller grundskoleförordning. Enligt utskottetsuppfattning behövs ingen reglering i denna fråga, och utskottet vill som skälför detta anföra följande.För de frivilliga skolformerna anges i Lfp 94 att rektor, inom givna ramar,har ett särskilt ansvar för att varje elev i dialog med skolan gör upp enindividuell studieplan. Planen motiveras av den frihet som elever igymnasieskolan har vid valet av ämnen och program och är begränsad tillplaneringen av själva utbildningen. Den individuella studieplanen har däremotinte, som åtgärdsprogrammet, utgångspunkt i elevernas behov av särskilt stöd.Det är viktigt att skilja den individuella studieplanen från åtgärdsprogram somhar en vidare innebörd. I kan behovet av en individuell studieplanuppstå av andra skäl. Eleven kan t.ex. ha bytt skola och därmed kommit i otaktmed sina studier. Vissa elever som behöver på sig att nå skolans målkan t.ex. läsa vissa ämnen i taget och därigenom ha behov av en sådan plan.Utskottet anser att individuell studieplan kan användas i vissa fall menutskottet är inte berett att införa individuella studieplaner för alla elever igrundskolan.Utskottet vill även peka på att utskottet har behandlat yrkanden omindividualiserad undervisning (bet. 1997/98:UbU9 s. 14). Utskottet hänvisade dåbl.a. till att regeringen i utvecklingsplanen (skr. 1996/97:112 s. 62) hadebehandlat frågor om skolans arbetsformer och därvid betonat att det inrearbetet i skolan behöver utvecklas för att möta alla barn utifrån deras skildaförutsättningar och behov. Utskottet betonade vikten av att ge alla elever enmeningsfull undervisning. Utskottet ansåg att det i första hand ankommer på deenskilda skolorna att utveckla det inre arbetet i skolan, bl.a. arbetsformeroch läroprocesser. Utskottet ansåg det inte påkallat med något uttalande avriksdagen med anledning av de då föreliggande motionerna. Utskottet erinraräven om att det i läroplanen under avsnittet en likvärdig utbildning anges attundervisningen skall anpassas efter varje elevs behov. Därutöver finnsföreskrifter i grundskoleförordningen (5 kap. 1 §) om åtgärdsprogram för elevermed behov av särskilt stöd. Utskottet vill också peka på den viktiga funktionsom utvecklingssamtalet mellan lärare, elev och elevens vårdnadshavare har förplaneringen av den enskilde elevens utbildning.Utskottet avstyrker motion 1997/98:Ub34 yrkande 2 rörande avsnittet iläroplanen om värdegrunden. Regeringen har i propositionen redovisat attläroplanen kommer att förändras på ett antal punkter. Någon innehållsmässigförändring avseende avsnittet om värdegrunden finns inte med bland de anmäldaförändringarna. Däremot har regeringen informerat om att den avser att lyftafram avsnittet om normer och värden i Mål och riktlinjer i syfte att ge det enmer framträdande plats. I nuvarande läroplan är avsnittet om normer och värdenplacerat efter avsnittet om kunskaper.När det gäller förslaget i motion 1997/98:Ub31 om kunskaper om nationellaminoriteter som kunskapskrav i läroplanen har utskottet noterat attMinoritetskommittén i betänkandet Steg mot en minoritetspolitik - Europarådetskonvention för skydd av nationella minoriteter (SOU 1997:193) har lagt frammotsvarande förslag. Enligt vadutskottet har erfarit har en interdepartemental arbetsgrupp tillsatts för attsamordna de insatser och åtgärder som föreslås i betänkandet. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning till pågående beredningsarbete.Utskottet har sammanfattningsvis inget att erinra mot vad regeringenredovisat om ändringar i läroplanen och anpassning av den för att den skallkunna användas i det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet.Skolstartsålder, omfattning, m.m.MotionernaFrågor med anknytning till skolstartsålder och omfattning tas uppi flera motioner. Enligt motion 1997/98:Ub21 (m) yrkande 4 är förskoleklassenen onödig mellanform i skolan. Motionärerna anser att den allmänna skolstartenskall inträffa det år barnet fyller . Skolstarten skall vara flexibel.Det skall finnas möjlighet för barn som inte är mogna att vänta medskolstarten. I motion 1997/98:Ub28 (c) yrkande 1 föreslås att en tioåriggrundskola införs och att skolstarten tidigareläggs genom att förskoleklassenförs till det obligatoriska skolväsendet. Enligt yrkande 3 i samma motion ochyrkande 3 i motion 1997/98:Ub267 (c) bör skollagen ses över för att möjliggöraför elever att gå olika snabbt genom . Skolan måste utgå från varjeindivids förutsättningar. Skoltiden bör vara flexibel vad gäller såvälskolstarten som tiden för skolans avslutande. Riktvärdet bör vara en grundskolaomfattande med skolstart . Tiden eleverna går igrundskolan måste kunna variera. Det viktiga är att eleven har uppnått godkändakunskaper, inte hur länge eleven har gått i skolan. Skolans åtagande får inteupphöra innan eleven är godkänd, heter det i den sist nämnda motionen. I motion1997/98:Ub29 (fp) yrkande 3 föreslås att förskoleklassen skall vara det förstaåret i en tioårig obligatorisk skolgång i . Enligt yrkande 5 skallingen elev kunna lämna utan att ha uppnått betyget godkänd i ämnenasvenska, engelska och matematik. Motionärerna anser att dessa elever skall läsaupp sina icke godkända betyg innan de skall få tillträde till gymnasieskolan. är eleverna hänvisade till det individuella programmet i gymnasieskolan.Enligt motion 1997/98:Ub34 (kd) yrkande 3 bör de möjligheter som finns i dagtill en flexibel skolstart utnyttjas flitigare. Om skolstarten blir flexibellägger det en bra grund för ett mer individbaserat arbetssätt där inte allaelever skall göra allting och vid samma ålder. Den möjlighet somfinns att få ett tionde år i bör enligt yrkande 5 utnyttjas oftareän . Motionärerna framhåller att en del elever kan behöva änandra elever för att uppnå godkänd nivå. Den tiden bör de få inom grundskolan.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare under detta behandlat frågor om skolstartsålderm.m. i sitt betänkande 1997/98:UbU5 (s. 14). Frågor med anknytning tillgrundskolans omfattning och till att elever skall ges möjlighet att nå upp tillkraven för betyget Godkänd har senast behandlats i betänkande 1997/98: UbU11(s. 9).Utskottet har i det föregående tillstyrkt regeringens förslag om en gemensamläroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet.Förslaget innebär att alla barn ges möjlighet att delta i en tioårig pedagogiskverksamhet. Genom en gemensam läroplan kan de olika verksamheterna arbeta motgemensamma mål, vilket enligt utskottets mening kommer att bidra till att höjakvaliteten i de olika verksamheterna.Utskottet vill peka på att det i nuvarande reglering av skolstartsålder finnsen betydande flexibilitet. Alla sexåringar har rätt att delta iförskoleklassen. Vidare finns möjlighet att börja skolan vid sex eller sju årsålder. Skolplikten inträder dock . Om det finns särskilda skäloch ett barns vårdnadshavare begär det kan skolplikten skjutas upp till det årbarnet fyller åtta år.När det gäller frågan om att elever skall kunna gå olika snabbt genomgrundskolan vill utskottet framhålla värdet av en sammanhållen verksamhet iskolan utifrån elevernas behov av social gemenskap. vill utskottet -mot bakgrund av vad som anförts i motion 1997/98:Ub267 - peka på att ingethindrar elever som snabbare än sina kamrater tillägnar sig grundskolanskunskapsmål att studera kurser från gymnasieskolan.För de elever som har behov av särskilda stödinsatser vill utskottet särskiltbetona att skolhuvudmännen har ett tydligt ansvar för att alla elever gesmöjlighet att nå mål. Till skolans viktigaste uppgifter hör attlägga grunden för fortsatt lärande genom goda kunskaper i läsning, skrivningoch räkning. Alla barn måste ges förutsättningar att lyckas i skolan. Förelever som har behov av i finns bestämmelser i 4 kap. 10§ skollagen. De innebär att en elev som inte tillfredsställande har slutförtsista årskursen men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen skall få göradet under högst efter det att skolplikten upphörde. Utskottet vill ocksåhänvisa till de möjligheter som finns att inom ramen för det individuellaprogrammet läsa in kurser för att senare kunna gå över till ett nationellteller specialutformat program. Som utskottet har redovisat i sitt betänkande1997/98:UbU10 (s. 10) har särskilt behandlat det individuellaprogrammet (SOU 1997:107). Kommittén säger bl.a. att den bild som kommitténfått av programmet i stort sett är positiv. Kommittén redovisar också etteleverna - även de elever som från början var negativa - har en positiv syn pådetta program. Utskottet anser att det är viktigt att det finns möjlighet tillvarierande lösningar för de elever som av olika skäl inte uppnår grundskolanskunskapsmål i årskurs 9. Utskottet vill upprepa att alla elever skall gesförutsättningar att nå målen i . Det får inte finnas någraåtervändsgränder. Elever som i årskurs 9 inte uppnått kunskapsmålmåste på annat sätt skaffa sig motsvarande kunskaper. Enligt utskottetsuppfattning fyller det individuella programmet en mycket viktig funktion idetta sammanhang. Utskottet noterar att en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har lämnat förslag om en utveckling av detindividuella programmet (Ds 1998:27).Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna 1997/98:Ub21 yrkande 4, 1997/98:Ub28 yrkandena 1 och 3, 1997/98:Ub29 yrkandena 3 och 5,1997/98:Ub34 yrkandena 3 och 5 samt 1997/98:Ub267 yrkande 3.Betyg m.m.MotionernaFrågor med anknytning till betygssystemet i tas upp i motion1997/98:Ub27 (m) yrkande 6. Motionärerna anser att kontinuerlig skriftliginformation till föräldrarna behövs vad avser skolans bedömning bl.a. avelevens studieresultat för att se till att eventuella svårigheter uppmärksammasoch stödinsatser sätts in. Förslaget att rektor skall vara skyldig att upprättaåtgärdsprogram för elever som behöver särskilda stödåtgärder måste kom-pletteras med krav på att kunskaper utvärderas samt att eleven och föräldrarnafår adekvat information. Enligt motion 1997/98:Ub29 (fp) bör betyg införas frånårskurs 6 (yrkande 6). Vidare anser motionärerna att en sexgradig betygsskalabör införas. Det är för få steg i den nuvarande betygsskalan för att betygenskall visa vilka kunskaper som eleverna har uppnått (yrkande 8).I motion 1997/98:Ub29 (m) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande om attutvecklingssamtalen skall vara skriftligt dokumenterade. Utvecklingssamtalen äroerhört viktiga för elever, föräldrar och lärare. Samtalen skall börja redan iförskolan och fortsätta genom hela , heter det i motionen.I motionerna 1997/98:Ub27 (m) yrkande 5 och 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 9betonas vikten av obligatoriska nationella prov. Enligt den först nämndamotionen är det viktigt med nationella prov för att uppmärksamma skolorna påsåväl enskilda elevers som skolornas eventuella problem med kunskapsmålen. andra motionen framhålls att nationella utvärderingar är viktiga eftersomde ger en samlad bild av skolans resultat. Motionärerna anser att obligatoriskanationella prov regelbundet skall genomföras för att kvalitetssäkra skolan.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat och avstyrkt motionsyrkande från den allmännamotionstiden om ändringar i betygssystem (bet.1997/98:UbU11). har avslagit yrkandena. Utskottet hänvisade till vadutskottet anförde i samband med att det nya betygssystemet infördes och varinte berett att förorda några ändringar i reglerna. Det nuvarandebetygssystemet för infördes efter beslut av /95års (prop. 1994/95:85, bet. UbU6, rskr. Utskottet är alltjämtinte berett att förorda några förändringar och avstyrker därmed motionerna1997/98:Ub27 yrkande 6 och 1997/98:Ub29 yrkandena 6 och 8.Utskottet avstyrker även förslaget i motion 1997/98:Ub29 yrkande 7 omskriftligt dokumenterade utvecklingssamtal. Enligt gällande bestämmelser(grundskoleförordningen 7 kap. 2 §) skall läraren fortlöpande informera elevenoch elevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång per termin skallläraren, eleven och elevens vårdnadshavare samtala om hur elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklingssamtal).På begäran av en elevs vårdnadshavare skall läraren som ett komplement tillutvecklingssamtalet lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådaninformation får dock inte ha karaktären av betyg. Utvecklingssamtal skall ivissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 5 kap. 1 §grundskoleförordningen.I samband med att det nya betygssystemet infördes behandlades även frågan omutvecklingssamtal. Utskottet anförde bl.a. (bet. 1994/95:UbU8 s. 4) attsamtalen skall vara mycket noggrant förberedda och att de skall vara välstrukturerade. I de fall det visat sig att en elev har problem av något slagbör det utmynna i ett åtgärdsprogram. Utskottet fann det naturligt att detskriftligen anges vad åtgärdsprogrammet innehåller, såsom en bekräftelse på vadman är överens om i fråga om ömsesidiga åtaganden från hemmets och skolanssida.Utskottet hänvisar till att det enligt nuvarande regler finns möjlighet fören elevs vårdnadshavare att begära skriftlig information om elevens skolgångsom ett komplement till utvecklingssamtalet. Utskottet är inte berett att ändrapå den nu gällande ordningen.Utskottet har även behandlat och avstyrkt motionsyrkanden från denallmänna motionstiden om nationella prov (bet. 1997/98:UbU11 s. 10).Utskottet upprepar vad utskottet då anförde om nödvändigheten av attkvalitetssäkra skolan. Utskottet delar härvidlag motionärernas uppfattning. Enlikvärdig utbildning kräver att arbetet med att bedöma och utveckla kvaliteteni skolan stärks på alla nivåer. Genom förordningen (1997:702) omkvalitetsredovisning inom skolväsendet, som trädde i kraft ,har införts en skyldighet för varje kommun och skola att göra enskriftlig kvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerliga uppföljningenoch utvärderingen av skolplanen respektive arbetsplanen. Enkvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning av dels i vilken mån målenför utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som behövs om målen inte haruppnåtts. instruktion har ändrats så att verket nu ocksåskall utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbete i skolväsendet.Enligt Verksamhetsplan skall verket genomförasärskilda kvalitetsgranskningar, utveckla nationella indikatorer för attbeskriva skolsystemets kvalitet och resultat samt utveckla de nationella provensom nationella indikatorer på utbildningens kvalitet.Utskottet erinrar om att regeringen ekonomiska vårproposition harredovisat ett tiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet i skolan (prop.1997/98:150). Bland annat skall en nationell inspektionsnämnd inrättas ochknytas till och en nationell provbank utvecklas som ett stöd förlärares arbete med att värdera elevernas resultat och det egna arbetet. Isammanhanget bör det också erinras om att skolhuvudmännen, förutom deobligatoriska ämnesproven i svenska, engelska och matematik i årskurs 9,erbjuds ämnesprov för årskurs 5 i samma ämnen samt diagnostiska material förårskurserna 2 (i svenska och matematik) och 7 (i svenska, engelska ochmatematik) för att ge stöd för lärare vid bedömning av elevernas kunskaper.Utskottet anser inte att bör göra något särskilt uttalande medanledning av yrkandena om obligatoriska nationella prov och avstyrker såledesmotionerna 1997/98:Ub27 yrkande 5 och 1997/98:Ub29 yrkande 9.Elever med behov av särskilt stödPropositionenRegeringen konstaterar att flera internationella undersökningar visar attsvenska elever i allmänhet läser mycket bra, men att det dock finns en gruppelever som har uppenbara läs- och skrivsvårigheter. Regeringen anser att det ärdet pedagogiska arbetet som skall stå i centrum när åtgärder för elever medläs- och skrivsvårigheter planeras och vidtas. I stället för att se eleven somproblembärare, handlar det om att kunna se elevers möjligheter till språkligutveckling och att anpassa verksamheten utifrån varje elevs förutsättningar.Regeringen anser också att skolan måste vara medveten om att det finns barn ochungdomar med fysiologiskt betingade svårigheter där riktade åtgärder ocksåbehövs. Skolan måste ta ansvar för att kartlägga och analysera elevensspecifika språksituation och att eleven därefter får den hjälp den behöver.Regeringen pekar också på att det råder delade meningar om orsakerna till attvissa elever får svårigheter i sin läs- och skrivutveckling. Ofta handlar detom ett samspel mellan olika faktorer där biologiska, sociala, psykologiska ochpedagogiska förklaringar spelar in. Oberoende av orsakerna anser regeringen attdet är en pedagogisk uppgift att stödja barnen och ungdomarna i deras arbeteatt tillägna sig en god förmåga att läsa och skriva.Regeringen redovisar att den avser att tydliggöra rektors ansvar för attåtgärdsprogram utarbetas för elever som behöver särskilda stödåtgärder i samrådmed eleven och elevens föräldrar (grundskoleförordningen 5 kap. 1 §). Allaelever med läs- och skrivsvårigheter har rätt till ett åtgärdsprogram.Programmet skall föregås av en utredning som innehåller en analys av elevensproblem. Utredningen skall utgå från en helhetssyn på eleven. Ettåtgärdsprogram bör enligt regeringen vara både kortsiktigt och långsiktigt ochlyfta fram elevens starka sidor.Enligt regeringen skall elever med behov av särskilt stöd prioriteras. Tidigaåtgärder måste sättas in för att elever med behov av särskilt stöd skall gesbästa möjliga förutsättningar för att nå målen för . Kompensatoriskainsatser är betydelsefulla, enligt propositionen.Regeringen pekar på att den har föreslagit att extra resurser skalltillskjutas kommunerna. har, efter förslag av regeringen, beslutat omutökat statsbidrag till kommuner och landsting med och lika mycket i ökning under . Regeringen haraviserat en ytterligare ökning med under vartdera budgetår1999 och 2000, dvs. Skolanär enligt regeringen en av de verksamheter som bör prioriteras. Ibudgetpropositionen (prop. 1997/98:1) för har regeringen uttalat attresurstillskottet till kommunerna bör leda till att elever med behov avsärskilt stöd ges förstärkta resurser.MotionernaFrågor som allmänt rör resurser m.m. till elever med behov av särskilt stöd tasupp i flera motioner. Enligt motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 3 börresurstillskottet till kommunernas kärnområden, vård och skola, delvis användastill en genomtänkt kvalitetssatsning i förskolan och så att flerbarn och ungdomar får det stöd de behöver. I yrkande 5 framhåller motionärernaatt alla elever skall ha rätt till undervisning som gör det möjligt för elevenatt nå baskraven i viktiga ämnen. Det kan innebära att generella standardkravibland får stå tillbaka för motiverade insatser riktade till barn med särskildabehov, heter det i motionen. Enligt motion 1997/98:Ub29 (fp) yrkande 10 är detoerhört viktigt att samtliga pedagoger inom och förskolan harkunskaper och utbildning för att kunna uppmärksamma elever med läs- ochskrivsvårigheter. Motionärerna anser också att det är viktigt att lärare ochskolhälsovård får en adekvat utbildning om diagnosgruppen ADHD/DAMP. Enligtmotion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 9 behövs kunskaper om vilka kvaliteter iverksamheten som har en positiv inverkan på elever medkoncentrationssvårigheter och hur specialpedagogisk kompetens kan användas fördessa barn. Enligt motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 6 har nedskärningarna iskolan minskat möjligheterna för barn med behov av särskilt stöd. Det behövstillgång till speciallärare för elever med behov av särskilt stöd igrundskolan, t.ex. speciallärare med särskild kompetens inom området dyslexi.Enligt motion 1997/98:Ub33 (mp) är det viktigt att lyfta fram läraresskyldigheter att vidta sådana åtgärder att elever med behov av särskilt stödfår sin rätt tillgodosedd (yrkande 2). Det är också viktigt att de ansatser somregeringen nu gör snabbt omsätts i skolans verklighet och att en effektivuppföljning organiseras. Särskilda resurser bör anvisas, om inte förr så ivårpropositionen (yrkande 3). När det gäller regeringens avsikt att förtydligarektors ansvar för att åtgärdsprogram upprättas betonar motionärerna att dettaomedelbart bör skrivas in i grundskoleförordningen. De anser också attbestämmelserna i skollagen, som skall ses över , skallstärkas på denna punkt (yrkande 5).I motion 1997/98:Ub30 (v) framhålls behovet av psykologutredning förbedömning av orsakerna till specifika läs- och skrivsvårigheter/dyslexi somkomplement till den pedagogiska bedömningen. Motionärerna pekar på att bakomläs- och skrivsvårigheter kan dölja sig allvarligare svårigheter. Elever harrätt att få adekvata stödinsatser. En grundlig utredningär viktig för att ställa diagnos på dyslexi. I motion 1997/98:Ub34 (kd) yrkande1 framhålls att särskilt stöd måste anpassas till varje enskild elevsindividuella behov när det gäller elever med dyslexi och andra läs- ochskrivsvårigheter. Motionärerna pekar på att förbättrad pedagogik inte hjälperalla elever och att dyslexi inte kan jämföras med allmänna läs- ochskrivsvårigheter. Enligt motion 1997/98:Ub33 (mp) yrkande 4 bör kommunernasansvar betonas när det gäller att tillgodose skolornas behov av tillgång tillspecialistkompetens, psykologer, logopeder och speciallärare. Om ett barn harpåfallande svårigheter med läsning och skrivning skall personal medspecialistkompetens kopplas in för en undersökning av orsakerna tillsvårigheterna. Detta kräver att skolan har tillgång till sådana resurser.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet delar motionärernasuppfattning när det gäller att tillräckliga resurser måste avsättas för elevermed behov av särskilt stöd. har i olika undersökningar belystskolsituationen för elever som behöver särskilda stödinsatser för att klaraundervisningen. Enligt Bilden av skolan 1996 uppger skolorna att det är flerelever än tidigare som kräver särskilda insatser. är det fler eleverän tidigare som anser att de inte får det stöd de behöver. Skolorna är sedanden skyldiga att upprätta åtgärdsprogram för elever som behöversärskilt stöd. Enligt den senaste beskrivningen av tillståndet i skolan (år1997) är elever med behov av särskilt stöd ett prioriterat område i avkommunerna. De flesta kommuner () bedömer att andelen elever som är ibehov av särskilt stöd ökar. Åtgärdsprogram skrevs i större utsträckning år1997 än . Nästan alla skolor upprättade åtgärdsprogram 1997 mot endast34 % . Trots detta var det enligt svårt att tillgodosebehoven. Det var enligt undersökningen svårare att tillgodose elevernas behov iskolorna än , av grundskolorna och avgymnasieskolorna uppgav att de inte alls eller endast delvis kunde klara av attge elever med behov av särskilt stöd den hjälp de är berättigade till.