bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — I yrkande 8framhåller motionärerna att ett flertal svenskafrivilligorganisationer bedriver värdefulltsamarbete i . För att klargöra lämplig omfattning ochinriktning av sådana biståndsinsatser föreslås att regeringenutarbetar en särskild strategi för stödet förmänskliga rättigheter och demokrati i . Utskottets övervägandeUtskottet har inhämtat att regeringen i kontakterna medEU-kommissionen och i rådsarbetet kommer attfortsatt betona vikten av stöd till turkiskaicke-statliga organisationer. Sida har inlett ett arbete för att tafram riktlinjer för biståndet till Turkiet.Arbetet beräknas vara avslutat . Med det anförda får motion U623 (v, m, kd, c,fp, mp) yrkandena 7 och 8 anses besvarad.Övrigt Från anslagsposten A 13Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytes-verksamhetgenom , stöd till vissa organisationer,utredningsverksamhet samt kapitaltillskott tillSwedfund . Även det nyinrättade i kommer att finansieras underanslagsposten. Med hänsyn till betydandereservationer föreslår regeringen följande medelsfördelning:Fördelningen under anslagsposten ÖvrigtTusental kronor---------------------------------------------------Budget 1998 Beräknat1999---------------------------------------------------1 Gäststipendie- och 11 000 11000 utbytesverksamhet genomSvenska Institutet---------------------------------------------------2Utredningar m.m. 13 267 0---------------------------------------------------3Övriga insatser 19 000 3 461---------------------------------------------------4Svenska institutet i 10 000Alexandria---------------------------------------------------Summa 43 267 24 461---------------------------------------------------Svenska InstitutetVerksamheten omfattar gäststipendieprogram för långtidsstipendier ochperson- och erfarenhetsutbyte för sökande frånvissa utvecklingsländer samt personal- ochadministrationskostnader i samband med mottagande av FN-stipendiateri . Gäststipendierna fördelas tillutländska sökande för högre studier och forskning iSverige. Genomgående uppvisar stipendiaterna mycket godastudieresultat. UtredningarFrån delposten finansieras utredningar, seminarier,konferenser, information. Under delpostenfinansieras också den expertgrupp för studier i utvecklingsfrågor(EGDI), som regeringen tillsatte . EGDI:suppgift är att analysera prioriteradefrågeställningar inom det internationella utvecklingssamarbetet.Gruppen har behandlat ämnen som handel ochfinansiella flöden, biståndsberoende,kapacitetsuppbyggnad och barnens ekonomiska och sociala roll.Bidrag har vidare bl.a. lämnats till en utredning inomUtrikes-departementet, vilken skall utarbetaförslag till en svensk Asienstrategi. Utredningen lägger fram sinslutrapport och regeringenpresenterar en skrivelse till våren1999. Övriga insatserDet svenska bidraget till den nordiska samfinansieradeverksamheten vid Nordiska Afrikainstitutetfinansieras från delposten. Regeringen anser det angeläget attresurser används till att förstärka den policyrelateradeverksamheten. Under delposten finansierasvidare bl.a. bidrag till Stiftelsen , som bedriver en verksamhet med mycket gottinternationellt anseende. harverksamheten bl.a. inriktats på behovet att reformera FN-systemet, vilket är av stort värde med hänsyn till Sverigesstarka engagemang i dessa frågor.Svenska institutet i AlexandriaI budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt attundersöka möjligheter och förutsättningar för attinrätta ett svenskt institut i . I april1998 presenterades utredningen svenskt institut i (Ds1998:28) i vilken förutsättningar för att inrättainstitutet redovisas. På grundval av bl.a.denna promemoria beslöts att inrätta institutet varsverksamhet kommer att inledas den 1 november1998. Institutet skall, inom ramen förmålen för internationellt utvecklings-samarbete,utgöra en mötesplats för att främja ökade kontakter mellan samhällena iSverige och övriga länder i samtEgypten och övriga länder i medaktiviteter som konferenser, seminarier och föreläsningar.Swedfund SwedfundInternational AB bidrar till utveckling av bärkraftiga företag iu-länder och länder i Central- och Östeuropagenom riskkapitalsatsningar i form av aktiereller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k. jointventures. har ocksåi växande grad gått in i riskkapital- ochinvesteringsfonder, särskilt i söder om anser att bolaget spelar en viktig roll för att bidratill utveckling av ett konkurrenskraftigtnäringsliv i samarbetsländerna och anser att det är angelägetatt verksamheten kan fortsätta att expandera.Inga motioner har väckts i denna del.Budget för avgiftsbelagd verksamhet Föranslaget A 1 Biståndsverksamhet finns endast en mindre delavgiftsinkomster. beräknas dessauppgå till ca 0,9 miljoner kronor.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelserInom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslås regeringen få iklädastaten förpliktelser som tillsammans medtidigare gjorda, utestående utfästelser uppgår till högst för i enlighet medföljande tabell: Bemyndiganden omekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utvecklingssamarbetet Tusental kronor----------------------------------------------------------------------------1997 19981999 2000 2001utfall prognos beräknat beräknat beräknat----------------------------------------------------------------------------Utestående 9 472 061 8 - -förpliktelser vid åretsbörjan----------------------------------------------------------------------------Nya 167 776 559 000 4200 000 - -förpliktelser----------------------------------------------------------------------------Infriade -1 600 685 -1 634 139 -1825 185 -1 834 114 -1 747 486förpliktelser*----------------------------------------------------------------------------Utestående 8 - - förpliktelservid årets slut----------------------------------------------------------------------------Erhållen/ 8 föreslagenbemyndiganderam----------------------------------------------------------------------------* Utgiftsutfall till följd av ingångnaförpliktelser. Inom det bilateralautvecklingssamarbetet har bemyndigat regeringen att iklädastaten förpliktelser som tillsammans medtidigare gjorda, utestående utfästelser motsvarar högst femgånger landramen på årsbasis för det landramsfinansieradesamarbetet med programländer för vilkaregeringen fastställt landstrategier eller motsvarande. I fall då landramenförändras, t.ex. vid successiv avveckling avsamarbetet eller vid uppbyggnad av ett nytt programlandssamarbete, fårregeringen i varje särskilt fall fastställamaximal utfästelseram i syfte att undvika att redangjorda åtaganden överskrids. För övriga landprogram och andraverk-samheter får utfästelseramen uppgå tillhögst medelstilldelning. I enlighet medovanstående beräkningsregler föreslåsbemyndiganderamen för det bilaterala utvecklingssamarbetet fastställastill för enligtnedan. Sammanlagt för multi- ochbilateralt utvecklingssamarbete uppgår således den föreslagnabemyndiganderamen till 37 248 miljonerkronor. Tabell 3.12 Bemyndiganden omekonomiska förpliktelser inom det bilaterala utvecklingssamarbetetTusental kronor----------------------------------------------------------------------------1997 19981999 2000 2001utfall prognos beräknat beräknat beräknat----------------------------------------------------------------------------Utestående 6 477 000 8 469 00010 309 000 - -förpliktelser vid åretsbörjan----------------------------------------------------------------------------Nya 9 410 000 9 744 00010 041 000 - -förpliktelser----------------------------------------------------------------------------Infriade -7 418 000 -7 903 000-7 955 000 -8 431 000 -9 094 000förpliktelser*----------------------------------------------------------------------------Utestående 8 469 000 10 310 00012 395 000 - -förpliktelser ----------------------------------------------------------------------------Erhållen/föreslagen 26 166 000 26 120 00027 909 000 - -bemyndiganderam----------------------------------------------------------------------------* Utgiftsutfall till följd avingångna förpliktelser.Slutsatser och konsekvenser för anslagRegeringen föreslår att anslaget A 1 Biståndsverksamhet ökar med517 till totalt . I den beräknade medelsfördelningen har hänsyn tagitstill reservationer och tidigare ingångnaavtal. Det multilateralautvecklingssamarbetet inom anslaget beräknas 1999 öka med 351 miljonerkronor till . Helahöjningen förklaras av utgifter till följd av tidigare ingångnaavtal inom de multilateralautvecklingsbankerna och Europeiska utvecklingsfonden ().Det bilaterala utvecklingssamarbetet beräknasöka med till 7 345 miljoner kronor.Afrikaposten föreslås öka som ett led i regeringenssatsning på regionen, medan en minskning föreslås förAsienposten på grund av uppsägningen av samarbetsavtalet medIndien. För , vilken var ny ,beräknas också en höjning. Inom ramen för den satsning påkompetens- och kapacitetsutveckling som regeringenprioriterar beräknas höjningar för Särskilda utvecklingsprogram ochForskningssamarbete. Även för Ekonomiskareformer beräknas en betydande höjning då behovet av stöd är omfattande,inte minst inom ramen för det s.k.HIPC-initiativet. För Övrigtberäknas en sänkning med till 24 miljonerkronor med hänsyn tillreservationerna. A 2Biståndsförvaltning Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete (Sida) och ()Regeringen anger att Sida enligt förordningen (1995:869)med instruktion för Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida) är central förvaltningsmyndighet förSveriges bilaterala utvecklingssamarbete ochför stödet till länder i Central- och Östeuropa.Sida pekar i sitt budgetunderlag påutvecklingssamarbetets förändring, dvs. den ökade inriktningen påsystemförändring snarare än stöd tillenskilda projekt och dess inverkan på myndighetens arbetssätt ochresursfördelning.Anslagsutvecklingen Tusentalkronor--------------------------------------------Anslagssparande1997 Utfall 414 079 133 396--------------------------------------------Utgifts-1998 Anslag 409 333 prognos 421 000--------------------------------------------1999 Förslag 418 143 1--------------------------------------------2000 Beräknat 425 700 2--------------------------------------------2001 Beräknat 432 257 3--------------------------------------------1. Består av anslagsposterna:A 2.1 (Sida)408 573 tkr. A 2.2 () 9 570 tkr.2. Motsvarar 418 143 prisnivå.3. Motsvarar 418 143 prisnivå. Beräkning av anslaget för 1999Tusental kronor------------------------------------------------------------------------------------------Anslag 1998 409 333---------------------------------------------Pris- och löneomräkning7 412---------------------------------------------Justering av 1 398---------------------------------------------Förslag 1999418 143---------------------------------------------Anslaget A 2 består av två anslagsposter:Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) ochNordiska (). Av det totalaanslagsbeloppet på beräknas anslagspost 1 Sida till och anslagspost 2 till9 . Därutöver finansieras institutets forsknings- ochforskningsstödjande verksamhetgemensamt av de nordiska länderna. Den svenska andelen finansieras frånanslagsposten A 1 3. Regeringendelar Sidas uppfattning att utvecklingssamarbetets förändrade villkor,inriktning och utformning medför behov av enstörre satsning på kompetens- och kapacitetsutveckling och välkomnardärför myndighetens initiativ till en sådan satsning genomutnyttjande av sitt anslagssparande.Beträffande de föreslagna förändringarna ianslagsstrukturen vill regeringen inför seöver anslagskonstruktionen i sambandmed att försöksverksamheten med sakanslagsfinansierade tjänster i fältlöper ut. De föreslagna förändringarnai anslagsstrukturen inför avvisas därför.Målen för är enligtförordningen (1995:1352) med instruktion för myndigheten, att inomNorden främja och driva vetenskapligforskning om , främja samarbete ochkontakter mellan nordiska och afrikanska forskare,utgöra ett dokumentationscentrum för forskning och studier omAfrika, informera om Afrikaforskning ochaktuella afrikanska förhållanden.Under 1997 har en extern utvärdering gjorts av institutets helaverksamhet på initiativ av program- och forskningsrådet.Utvärderingens slutsatser om verksamheten var tillövervägande del mycket positiva. Viss kritik riktades mot den internaorganisationen. Institutet åtgärdar nudetta. MotionernaI partimotion U205 (m) yrkande 11 framhållerModeraterna att har det sammanhållande ansvaretför relationerna med samarbetsländernainom det svenska biståndet och med internationella organisationer.Utrikesdepartementet bör därför ha detcentrala ansvaret för utvecklingssamarbetet.För att öka förtrogenheten hos dem som utformar biståndet medde villkor som råder i mottagarländerna, föreslår iyrkande 12 att en särskild enhet författigdomsbekämpning, mänskliga rättigheter och demokratiutvecklingförläggs till södra . Därigenomkan verksamheten utformas i den miljö i vilken huvuddelen av de svenskabiståndsinsatserna sker.Kristdemokraterna framhåller partimotion U206 (kd) yrkande 8 attden nya partnerskapsrelation som eftersträvas medmottagarländerna medför en risk för att kraven på samarbetetsänks. Motionärerna anser det vara av stor vikt att allt samarbetebygger på övergripande krav och tydligakriterier. Det bör därför finnas ett fungerande system för uppföljning ochkontroll av det bilateralabiståndssamarbetet. I yrkande 12beklagar att Sekretariatet för analys och utvärdering avdet svenska biståndet (SAU) har lagtsned. Sida bör ej utvärdera sin egen verksamhet. anfördärför att det är av stor betydelse för biståndetseffektivitet att ett oberoende sekretariat för analys ochutvärdering inrättas på nytt. Ipartimotion U210 (mp) yrkande 17 framhåller vikten av attSida kan använda sin personal på ett flexibelt sätt.Sida bör därför ges större möjligheter att användabiståndsanslagen för personalinsatser som direkt kan hänföras tillvissa biståndsprogram. Därigenom skulleanvändandet av externa konsulter kunna minskas, anför motionärerna. Utskottets övervägandenI propositionen yrkande 7 (delvis) föreslårregeringen att det inom den begärda biståndsramen anvisas medeltill biståndsförvaltning enligt vad somframgår av tabell ovan. Utskottethar tidigare i betänkandet tillstyrkt propositionens yrkande 7 också idenna del. Det svenska biståndetbygger på partnerskap. Förslag till insatser kommer från respektiveutvecklingsland - från statsmakteneller från enskilda organisationer. Utformningen av de konkretabiståndsinsatserna sker i samråd mellan samarbetsländerna ochSida. Utskottet menar därför att en stor del avutformningen av utvecklingssamarbetet redan sker i u-landsmiljö. Vadgäller centralaansvar för det svenska utvecklingssamarbetet så har departementet sammaroll i förhållande till Sida som andradepartement har till verk och myndigheter inom den svenskastatsförvaltningen. Med detanförda får motion U205 (m) yrkandena 11 och 12 och U206 (kd) yrkande 8anses besvarade. I och medbildandet av nya Sida förstärktes kapaciteten för utvärdering ochresultatuppföljning genom skapandet av ettsekretariat för utvärdering och internrevision, direkt underställt Sidasstyrelse. Utskottet menar attresultatuppföljningen har stärkts genom den fördjupade landstrategiprocesssom lägger större vikt vidomprövning, grundad på analys av erfarenheterna frånutvecklingssamarbetet. Vidare har upprättandet av Expertgruppen förutvecklingsfrågor, EGDI, skapats för attinitiera oberoende studier av utvecklings- och biståndsfrågor.Studierna skall användas för atteffektivisera det svenska biståndet. Något behov av ett sådantsekretariat som föreslås i motion U206 (kd)föreligger enligt utskottets uppfattning därför ej.Därmed avstyrks motion U206 (kd) yrkande 12.Utskottet anser att det är olyckligt omanslagsstrukturen försvårar för Sida att använda egen personal på ettflexibelt sätt. För att ökaflexibiliteten har en försöksverksamhet initierats där vissa förordnandeni fält kan sakanslags-finansieras.Utskottet har inhämtat att regeringen kommer att göra en översyn avanslagskonstruktionen inför . Riksdagensrevisorer granskar också denna fråga i samband med enstörre revision av utvecklingssamarbetet. Denna rapport väntas /99.Med det anförda får motion U210 (mp) yrkande 17 ansesbesvarad. Samarbetet med Central- ochÖsteuropa Samarbetets inriktning,samarbetsländer m.m. Propositionen(avsnitt 4.1 s. 57-62)Verksamhetsområde B Samarbete med består av tvåanslag, B 1 Samarbete med och B 2Avsättning för förlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantier.I 1998 års ekonomiska vårproposition föreslog regeringen att 800miljoner kronor skall anvisas för perioden 1999-2001.Förslaget antogs av . Regeringenföreslår en ändrad tidsprofil för anslagstilldelningen för programmet.Beräknade medel för verksamhetsområdetuppgår till för och för att öka med100 jämfört medregeringens ekonomiska vårproposition. Regeringens bedömning är att deföreslagna förändringarna inte innebärnågra konsekvenser för verksamheten då reserverade medel för beslutadeinsatser finns. De av riksdagenfastlagda målen för utvecklingssamarbetet med Öst- och åren1999-2001 (prop. 1997/98:70, bet.1997/98:UU12, rskr. 1997/98:244) är följande:främja en säkerhetsgemenskap, fördjupademokratins kultur, stödja en socialthållbar ekonomisk omvandling samt stödja enmiljömässigt hållbar utveckling.Allt utvecklingssamarbete skall dessutom präglas av ettjämställdhetsperspektiv.Regeringen framhåller i propositionen att den kommer attprioritera: inriktningen avutvecklingssamarbetet på insatser för att främja medlemskap i förEstland, , och ,integreringen av och i europeiska samarbetsstruktureroch ett utökat samarbete på det socialaområdet. Regeringen menar att ävenett fördjupat samarbete på det rättsliga området är en angelägenuppgift. Prioriteradesamarbetsländer enligt det nya samarbetsprogrammet förutvecklingssamarbetet med Öst- och 1999-2001är , , , , ochUkraina. I skall de nordvästra delarna och Kaliningradprioriteras. Utvecklingssamarbetetkommer att inriktas på att stödja , , och Polensframtida medlemskap i och attytterligare integrera och i europeiskasamarbetsstrukturer. Vidareanför regeringen i propositionen att kommer särskild vikt attläggas vid insatser på de sociala områdena isamtliga samarbets-länder. Ipropositionen framhålls att en övergripande resultatbedömning avverksamhetsområdet har genomförts . Enslutsats från utvärderingen är att resultaten avöstsamarbetet överlag är goda. Härutöver har utvärderingar avdet säkerhetsfrämjande samarbetetrespektive den särskilda exportkreditgarantiramen redovisats förregeringen. Regeringen menar attvad gäller säkerhetsfrämjandestödet synes måluppfyllelsen varatillfredsställande mot bakgrund av rådandeomständig-heter. Vidare gör regeringen bedömningen att de insatser somgenomförts varit relevanta för att närma sigde mål som uppställts för verksamheten. Sida gör löpandeutvärderingar av insatser för att undersöka att de uppfyllereffektmålen. När det gäller de övergripandemålen menar regeringen emellertid att det är förenat med vissa svårigheteratt för en enskild insats mäta gradenav måluppfyllelse. Regeringenframhåller även att ytterligare , som skall användasunder en femårsperiod, har anslagits förnäringslivsinriktade insatser i Östersjöregionen.Slutligen yrkar regeringen i denna del att riksdagenbemyndigar regeringen att göra utfästelser under budgetåret 1999som inklusive tidigare gjorda åtagandenmedför utgifter om högst 750 000 000 kr.Motionerna Ipartimotion U203 (fp) yrkande 24 vill inte föreslå någongrundläggande förändring av östsamarbetets inriktningutom vad gäller samarbetet med . Partietkonstaterar att samarbetet med har koncentrerats tillde delar av landet som räknas tillÖstersjöområdet. menar att samarbete i stället böreftersträvas med regioner därdemokratiska reformpolitiker på allvar kunnat påverka utvecklingen ochnämner som exempel Nizjnij Novgorod och Jekaterinburg.En sådan förändrad inriktning skulle stärkareformkrafterna i landet, menar motionärerna.I kommittémotion U204 (c) yrkande 13 framhålls att när detgäller inriktningen av samarbetet med harCenterpartiet ingen från riksdagsmajoritetenavvikande uppfattning. Däremot vill motionärerna understryka vikten av attdet svenska stödet till de baltiskaländerna och understödjer deras EU-integration. Motionärerna menarockså att effekterna av de nordiskaländernas samarbete torde öka genom en koordinering av detbilaterala, det nordiska och det europeiskasamarbetet med dessa länder.I yrkande 14 framhåller motionärerna att anser attdet är viktigt med fortsatt stöd för en fördjupaddemokratisering. Partiet menar emellertid att en större del avdet svenska stödet till de baltiska länderna bör kanaliserasmellan myndigheter på regional och lokal nivå. Motionärerna framhåller särskilt imotionen att insatser för att stödja uppbyggnaden av lokalt och regionaltsjälvstyre i de baltiska länderna ärnödvändiga. De menar att svenska kommuner och landsting kan spela en viktigroll för att utveckla hälso- ochsjukvården, tandvården, barnomsorgs- och skolverksamheten samt denkommunala och regionala plan-, miljö- ochbyggverksamheten. Vidareanförs i motionen att i högre grad bör kunna koordinera sinainsatser i med övriga nordiska länder ochmed EU. bör i första hand prioritera insatser inordvästra . I motion U802(m) yrkande 2 (delvis) framförs ett flertal kritiska synpunkter på dens.k. Motionären menaratt de olika målsättningar som anslaget skall uppfylla ärsvårförenliga. I stället förordas i motionen Moderatasamlingspartiets linje att anvisa ett högre ordinarieanslag för Östersjösamarbetet. Ett utökat ordinarie stöd skallenligt motionen inriktas på uppbyggnadav rättsstatens och marknadsekonomins institutioner, miljöförbättringar ochkunskapsöverföring. Vidare ifrågasättsom en del av projekten skall vara föremål för skattefinansiering. Störreprojekt inom infrastruktur bör enligtmotionären finansieras via den internationella kapitalmarknaden.Även kommittémotion U806 (m) behandlarsamarbetet med . Motionärerna framhåller(yrkande 2) att de västligastödinsatserna har ändrat karaktär under de år som samarbetet pågått. Deser inte längre något behov för direktfinansiellt stöd för att förhindra ekonomisk kollaps.Motionärerna ser i stället samarbetet i perspektivetav att den europeiska integrationen utsträcks till Central-och . De menar att de nyademokratierna har rätt att delta i samarbetet på i princip samma villkorsom de etablerade västligademokratierna. I motionen anförs att stödinsatserna måste ses i dettaperspektiv och inte som ett bistånds-samarbete. Samarbetet och detekonomiska stödet bör i allt väsentligt inriktas på hjälp medanpassningen inför medlemskapet i EU.Motionärerna framhåller särskilt kunskapsöverföring, främst gällanderättsstaten och marknads-ekonomins institutioner samtpilotprojekt gällande miljöförbättrande åtgärder.I yrkande 3 anförs att det var fel attinordna stödet till i Sida, med dess koncentrationpå samarbete med tredje världen.Motionärerna vill att östsamarbetet bättre integreras i UD och att ensärskild enhet byggs upp för attadministrera detta. I motionU809 (s) framhåller motionärerna att är entillväxtregion som emellertid präglas av storamiljöproblem. För att främja samarbete och investeringar iBarentsområdet förordar motionärerna att avsätter medel förbildandet av ett Barentsinstitut.Utskottets övervägandenI motion U806 (m) yrkande 2 anförs att stödinsatserna inomsamarbetet med skall utformas i perspektiv avatt den europeiska integrationen utsträckstill dessa länder och att stödet i allt väsentligt inriktas på hjälpmed anpassningen inför medlemskapet iEU. Motsvarande grunduppfattning redovisas i motion U204 (c) yrkande 13med tillägget att effekterna avstödinsatserna torde öka med en koordinering av det bilaterala, detnordiska och det europeiska samarbetet meddessa länder. Riksdagenfastslog (bet. 1997/98:UU12, rskr.