bet · GL01UbU9 · 1998-04-15 00:00:00 — Utskottet har erfarit attfrågan om arbetsmiljölagens utvidgande till att även omfatta barnen inombarnomsorgen har berörts i Arbetarskyddsstyrelsens yttrande tillUtbildningsdepartementet med anledning av Barnomsorg och skolakommitténs (BOSK)slutbetänkande Att erövra omvärlden - Förslag till läroplan för förskolan (SOU1997:157). Arbetarskyddsstyrelsen framhåller bl.a. att om arbetsmiljölagenstillämpningsområde automatiskt utsträcks till att omfatta ävenförskoleverksamheten för barn i åldern liksom fritidsverksamhet iförskolan och skulle detta innebära ett mycket stort steg utöverlagstiftarens syften med bestämmelserna i arbetsmiljölagstiftningen. Utskottetkonstaterar att frågan om arbetsmiljölagstiftningens giltighet och tillämpningi utbildningssammanhang därmed är aktualiserad i Utbildningsdepartementet.Utskottet vill i likhet med motionärerna betona vikten av en god arbetsmiljöför barn. Såväl den psykiska som den fysiska arbetsmiljön är t.ex. viktig förresultatet i skolan. Som utskottet har redovisat ovan är arbetsmiljön i skolanoch förskolan föremål för flera insatser. Med hänvisning tillvad utskottet har anfört avstyrks motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 10,1997/98:Ub219 yrkande 3, 1997/98:Ub262 yrkandena 1 och 2, 1997/98:So308 yrkande19 och 1997/98:So674 yrkande 11.Utskottet avstyrker även motion 1997/98:Ub219 yrkande 2 om en utredning omkvaliteten m.m. i den kommunala barnomsorgen. Utskottet hänvisar till attSkolverket mot bakgrund av verkets vidgade ansvarsområde till att omfatta ävenbarnomsorg och skolbarnsomsorg har regeringens uppdrag att presentera en samladbedömning av verksamhetsområdet . skallockså utveckla indikatorer som belyser kvaliteten inom såväl barnomsorg som detobligatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformerna.När det gäller frågan om ett nationellt system för rapportering av olycksfallbland barn och ungdomar i skolan m.m. har utskottet erfarit att ett arbete iett forskningsprojekt i kommun med utveckling av en systematisk ansatsför skadeförebyggande arbete i skola och barnomsorg har utvecklats från ettpilotprojekt till ett bredare utvecklingsarbete. Inom projektet har man tagitfram en modell för ett systematiskt säkerhetsarbete i skola och barnomsorg. Encentral referensgrupp bestående av bl.a. representanter för ,, , , ,, och i , harföljt arbetet i kommun. iUppsala () har tillsammans med och Skola fått medel frånAllmänna arvsfonden även för för att överföra modellen till ett störreantal kommuner. Avsikten är bl.a. att anordna regionala konferenser. Utskottetvill också hänvisa till vad utskottet ovan har redovisat beträffande åtgärderinom området barns arbetsmiljö, bl.a. uppdraget till atteffektivisera sitt arbete tillsammans med myndigheterna inomArbetarskyddsverket. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionerna1997/98:Ub5 yrkande 9 och 1997/98:Ub219 yrkande 1.Utskottet vill i fråga om motion 1997/98:Ub254 om att sätta barnens bästafrämst i alla beslut peka på att konventionen om barnets rättigheter antogs avFN:s generalförsamling 1989 och ratificerades av 1990. Regeringentillsatte en parlamentarisk kommitté - - för attklarlägga hur anda och innebörd kommer till uttryck i svensklagstiftning och praxis. har överlämnat sittslutbetänkande Barnets bästa i främsta rummet - FN:s konvention om barnetsrättigheter förverkligas i (SOU 1997:116). Enligt betänkandet visar engenomgång av lagstiftning och läroplaner inom skolans område att det svenskautbildningsväsendets regelverk i allt väsentligt återspeglar barnkonventionensbestämmelser och anda utom på en punkt. Skollagens bestämmelser om attgrundutbildning skall vara kostnadsfri och tillgänglig för alla omfattar endastbarn som är bosatta i landet. Därmed utesluts asylsökande barn och barn som avannat skäl ansöker om uppehållstillstånd. föreslår därför attreglerna om rätt till utbildning för dessa barn och ungdomar ändras så attdessa barn i princip får samma rätt till utbildning som barn som är bosatta iSverige. Kommittén tar också upp ytterligare ett antal frågor inomutbildningsområdet och understryker bl.a. behovet av att situationen för barn ibehov av stöd förbättras.Barnombudsmannen () inrättades som en fristående myndighet meduppgift att bevaka frågor som angår barns och ungdomars rättigheter ochintressen. BO:s uppdrag utgår från , och BO skall särskiltuppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmermed åtaganden enligt . BO har bl.a. bildat nätverk avorganisationer för att stödja och påskynda processen i kommuner och landstingså att medvetenhet och kunskap om ökar. Regeringen har nyligenlämnat en skrivelse till med redovisning av arbetet med de allmännabarnfrågorna (skr. 1997/98:79).När det gäller de konkreta frågor som berörs i motionen vill utskottethänvisa till att utskottet i andra sammanhang har behandlat dessa frågor, bl.a.i betänkandena /98:UbU5 och 1997/98:UbU11. Med hänvisning till vadutskottet har anfört avstyrks motion 1997/98:Ub254.Vissa läroplans- och kursplanefrågorMatematik, svenska, miljökunskap och konsumentkunskapMotionernaEnligt motion 1997/98:Ub237 (s) bör åtgärder vidtas för att öka intresset förämnet matematik hos både ungdomar och vuxna. Motionärerna pekar på attinternationella undersökningar visar att svensk skola håller hög klass inommånga ämnesområden. I matematik är dock framgångarna inte lika markanta.Matematikämnet och metodutveckling i ämnet bör prioriteras, heter det imotionen.I motion 1997/98:Ub802 (kd) yrkande 1 begärs att kursplanen i ämnet svenska igrundskolan skall kompletteras med målet att eleverna skall lära sig attanvända ett vårdat språk i tal och skrift. Enligt yrkande 2 bör kursplanen isvenska i gymnasieskolan kompletteras med uppnåendemålet att det är skolansansvar att varje elev skall kunna uttrycka sig vårdat i tal och skrift. Imotion 1997/98:Ub266 (s) föreslås att skolan redan från första klass, som enstarkt poängterad del av ämnet svenska eller motsvarande block, inför momentetretorik. Motionärerna anser att eleverna kontinuerligt skall tränas i att talaoch muntligen uttrycka sig i eller inför en grupp.Frågor om utbildning i miljökunskap behandlas i motion 1997/98:Ub269 (m).Motionärerna anser att utbildning i naturkunskap måste förbättras i grundskolanoch gymnasieskolan (yrkande 1). I yrkande 2 begärs förslag tillutbildningssatsningar som ligger i nivå med med motsvarande satsningar inomEU. Det är angeläget att den svenska skolan, på liknande sätt som sker inomEU, söker integrera miljökunskap i utbildningen. Motionärerna anser vidare attdet finns brister inom skolan vad avser aktuell information om vilka framstegsom gjorts på miljöområdet. Eleverna får ofta en förlegad och därför negativinformation, heter det i motionen (yrkande 3).Enligt motion 1997/98:L716 (c) yrkande 4 bör konsumentkunskap garanteras allaelever från till gymnasieskolan. I motion 1997/98:Jo525 (c) yrkande13 pekas på att eleverna i gymnasieskolan har möjlighet att individuellt väljavissa ämnen. Motionärerna anser att konsumentkunskap bör införas som ett avdessa individuella val. Enligt motion 1997/98:Ub270 (s) yrkande 1 bör skolanåläggas att ge eleverna en ökad utbildning i konsumentkunskap. I yrkande 2föreslås att de som redan slutat skolan bör ges möjlighet att genomstudieförbund, organisationer och vuxenutbildning få ett kunskapslyft när detgäller lättlagad, god och billig mat, hushållning med egna, samhällets ochnaturens resurser samt beträffande konsumenternas rättigheter.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis peka på att har i uppdrag att inom enfemårsperiod genom ett arbete som påbörjas se över samtliga nationelltfastställda kursplaner (regleringsbrev för ).När det gäller ämnet matematik vill utskottet erinra om att svenska eleverskunskaper jämförts med andra länders elever inom ramen för IEA(). internationella undersökningar visade att flertaletsvenska elever hade dåliga kunskaper i matematik. Detta ledde till enomfattande fortbildning av lärare. Nya undersökningar visar att resultaten imatematik har förbättrats väsentligt. När det gäller gäller (13-åringar) visade , som genomfördes , att är ettgenomsnittsland i fråga om kunskaper i både matematik och naturvetenskap.Utskottet noterar att i den publicerade internationellaundersökningen inom TIMSS - Mathematics and ScienceStudy - intagit en tätposition vid en internationell jämförelse avgymnasieelevers kunskaper. Undersökningen har inriktats på elevers kunskaper imatematik och naturvetenskap efter avslutade studier i gymnasieskolan.Utskottet vill understryka vikten av fortsatt arbete med att utvecklaundervisningen i matematik och naturvetenskap.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion 1997/98:Ub237 ominsatser i ämnet matematik.Utskottet avstyrker även yrkandena som rör ämnet svenska (motionerna1997/98:Ub266 och 1997/98:Ub802 yrkandena 1 och 2). Som utskottet inledningsvisredovisat har en översyn av samtliga kursplaner påbörjats. Det ankommer påregeringen och i vissa fall att fastställa det närmare innehållet ikursplanerna. Något uttalande av med anledning av motionsyrkandena ärenligt utskottets uppfattning inte påkallat.Utskottet avstyrker motion 1997/98:Ub269 yrkandena 1-3 om utbildning imiljökunskap m.m. Motsvarande motionsledes framfört förslag har tidigarebehandlats och avstyrkts av utskottet, senast i betänkande 1996/97:UbU8(s. 12). Utskottet hänvisade bl.a. till att miljöperspektivet är ett av deövergripande perspektiv som skall anläggas i skolans olika ämnen och attmiljöperspektivet återfinns i bl.a. kursplanerna för naturorienterande ämnen igrundskolan. avslog yrkandena.När det gäller utbildning i konsumentkunskap m.m. vill utskottet peka på attrektor enligt läroplan (Lpo 94) har ett särskilt ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras i olika ämnen. Dit hör bl.a.miljö- och konsumentkunskap. Konsumentfrågor och ekonomi behandlas i huvudsak ikursplanerna för ämnena hemkunskap och samhällskunskap. I kursplanerna förämnet naturkunskap i gymnasieskolan och för naturorienterande ämnen igrundskolan behandlas miljöfrågor och energi- och resursfrågor. Utskottet villockså erinra om de möjligheter som finns inom ramen för det lokala tillägget igymnasieskolan att anordna kurser med olika innehåll och profileringar.Beträffande förslaget i yrkande 2 i motion 1997/98:Ub270 att studieförbund,organisationer m.fl. skall kunna ge vuxna utbildning i bl.a. konsumentkunskapoch hushållning med egna, samhällets och naturens resurser vill utskottet pekapå att studieförbund och folkhögskolor själva bestämmer innehållet i sittkursutbud. Det är således fullt möjligt att - om det finns ett sådant intresse- t.ex. anordna kurser i konsumentkunskap inom folkbildningen.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks yrkandena om utbildningi konsumentkunskap m.m. (motionerna 1997/98:Ub270 yrkandena 1 och 2,1997/98:L716 yrkande 4 och 1997/98:Jo525 yrkande 13).Sex- och samlevnadsundervisningMotionernaFrågor om sex- och samlevnadsundervisning berörs i flera motioner. Enligtmotion 1997/98:Ju919 (v) yrkande 7 är sexualkunskap inte ett ämne, det är endel av många ämnen och måste behandlas ur många aspekter. Sexualkunskap skallintegreras i alla allmänna ämnen i skolan. I motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande12 bör ämnet ?levnadslära? införas i kursplanerna i kärnämnena med undantag förämnena matematik och engelska. Ämnet bör belysas utifrån ett psykologiskt,socialt och etiskt perspektiv och utgå från elevernas frågor och tankar omrelationer och om sexualitet. I motion 1997/98:Ub5 (v) yrkande 11 begärs ensärskild uppföljning av sex- och samlevnadsundervisningen. Motionärerna pekarpå att sex och samlevnad enligt läroplanerna inte bara skall tas upp i ämnetbiologi utan även i religionskunskap och samhällskunskap. I motion 1997/98:A804(mp) yrkande 26 betonas behovet av en ökad sex- och samlevnadsundervisning igrundskolan och gymnasieskolan. Enligt motionärerna är ett effektivt sätt attpå sikt marginalisera pornografin att ungdomar i skolorna diskuterarrelationer, sexualitet och känslor. I motion 1997/98:So629 (kd) yrkande 7framhålls att samlevnadsundervisningen måste utvecklas och fördjupas så att deni större omfattning handlar om värderingar, känslor och ansvarstagande i enrelation. Liknande tankegångar finns i motion 1997/98:So347 (kd) yrkande 15.Motionärerna förordar en brett upplagd samlevnadsundervisning som betonaransvar för och hänsyn till andra människor. I motion 1997/98:A805 (kd) yrkande16 förordas en enkönad samlevnadsundervisning som en metod för att lära ungamän mer om känslor och om hur man skall fungera i relationer. I motion1997/98:Ub242 (s) pekas på att kunskapsområdet sex- och samlevnad inte baraskall tas upp i ämnet biologi utan även i religionskunskap och samhällskunskap.Motionärerna anser att det bl.a. krävs bättre metodikundervisning ilärarutbildningen och läromedelspaket som behandlar helheten inomkunskapsområdet. Även i motion 1997/98:Ub277 (s) betonas vikten av att ungdomarfår möjlighet att diskutera och reflektera kring sexualiteten och inte bara seden ur ett biologiskt perspektiv.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att mål- och resultatstyrningen av skolan innebär attläroplan och kursplaner inte skall styra hur undervisningen organiseras ochläggs upp eller hur skolans arbetsformer gestaltas, t.ex. huruvidasamlevnadsundervisning skall bedrivas enkönad eller ej. Från nationellt håll -riksdag och regering - anges de mål som skolan skall uppnå. Ansvaret för att denationella målen nås vilar på den lokala nivån. Genom läroplanen förgrundskolan (Lpo 94) har rektor ett särskilt ansvar för att eleverna fårkunskaper om sex och samlevnad. Sex- och samlevnadsfrågor är ett kunskapsområdesom rör flera olika ämnen. Kunskaper om sex och samlevnad finns angivna ikursplanen för ämnet biologi i . För att stödja undervisningen inomkunskapsområdet sex och samlevnad har gett ut ett referensmaterial -Kärlek känns! I referensmaterialet behandlas en rad olika frågorinom området som ger förutsättningar för en brett upplagdsamlevnadsundervisning. I uppdrag ingår att följa upp och utvärderaskolan. Något uttalande från sida om en särskild uppföljning av sex-och samlevnadsundervisningen är enligt utskottets uppfattning inte påkallat.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motionerna 1997/98:Ub5yrkande 11, 1997/98:Ub242, 1997/98:Ub277, 1997/98:Ub281 yrkande 12,1997/98:Ju919 yrkande 7, 1997/98:So347 yrkande 15, 1997/98:So629 yrkande 7,1997/98:A804 yrkande 26 och 1997/98:A805 yrkande 16.Alkohol, narkotika och tobak ()MotionernaSkolans undervisning om alkohol, narkotika och tobak () behandlas i fleramotioner. Enligt motion 1997/98:So655 (mp) yrkande 2 behövs en utvärdering avANT-undervisningen i och gymnasieskolan. Motionärerna pekar på attundervisningen varierar mycket mellan skolorna. I motion 1997/98:Ub256 (kd)yrkande 11 framhålls att har ett särskilt ansvar för att informeraom drogers skadeverkningar och visa på positiva alternativ. Enligt motion1997/98:So653 (kd) yrkande 4 är en bidragande orsak till den bristandeinformationen om ANT-frågor den bristfälliga utbildning som lärarkåren fårunder lärarutbildningen och den numera närmast uteblivna fortbildningen avlärarna. Motionärerna anser att ANT-utbildningen måste förbättras för lärare,socialarbetare och skolkuratorer. Enligt motion 1997/98:Ub231 (fp, m, c, v, mp,kd) bör på ett mera kraftfullt sätt markera skolans ansvar för ANT-undervisningen. Ett projekt bör startas i syfte att finna vägar för nya metoderrörande ANT-information (yrkande 2). Enligt yrkande 3 borde 50 miljoner kronorkunna prioriteras inom ramen för befintliga anslag för ANT-information.Motionärerna anser vidare (yrkande 4) att ett projekt rörande fortbildning iANT-frågor av yrkesverksamma lärare, social- och fritidsarbetare borde kunnaanordnas inom ett begränsat geografiskt område, t.ex. det nybildade . Därmed torde det kunna gå att få en utvärdering av effekterna aven sådan utbildning, heter det i motionen. Enligt motionärerna torde det kunnaskapas resurser för denna fortbildning inom ramen för Utbildningsdepartementetsanslag.Utskottets bedömningUtskottet behandlade under förra motionsyrkanden om ANT- frågor iskolan i betänkande 1996/97:UbU8 (s. 8). Utskottet hänvisade bl.a. till attrektor enligt läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har ettsärskilt ansvar för att ämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen i olika ämnen. Ett av dessa övergripande kunskapsområden ärriskerna med alkohol, narkotika och tobak och andra droger. ANT-frågor tasockså upp som kunskapsområden i ämnena biologi och idrott och hälsa. Skolverketsamarbetar med olika organisationer och myndigheter kring hälsofrågor. Enantologi om hälsoarbetet i skolan - Är en hälsoupplysare elleren hälsorisk? - har utarbetats. Inom pågår också arbetet med att tafram ett referensmaterial om ANT-frågor. Även har gett utmaterial som underlag för insatser i syfte att förebygga användandet av alkoholoch droger. Det finns också ett omfattande material utgivet av olikaorganisationer, t.ex. Ungdomens Nykterhetsförbund.Utskottet har utförligt behandlat och avstyrkt yrkanden om bl.a.fördjupade kunskaper om i de högre yrkesutbildningarna, bl.a.lärarutbildningen (bet. 1997/98:UbU13 s. 5). Utskottet hänvisar till vadutskottet då anförde. Utskottet erinrade bl.a. om examensordningen, där detföreskrivs att studenten skall ha kunskaper och färdigheter som behövs för attsom lärare kunna förverkliga skolans mål och medverka i utvecklingen av dessverksamhet. Ett av målen i som skall uppnås är att eleven skall hatillägnat sig grundläggande kunskaper om förutsättningarna för en god hälsa ochha förståelse för den egna livsstilens betydelse för hälsan. Utskottet pekadepå att - enligt vad utskottet erfarit - frågor om förebyggande avnarkotikamissbruk behandlas i lärarutbildningen vid samtliga berörda lärosäten.Utskottet hade även inhämtat att det inom (Justitie-departementet) pågår ett omfattande arbete med att ta fram en aktionsplan somrör narkotikafrågor. I denna avses berörda departements åtgärder bliredovisade, t.ex. på utbildningsområdet åtgärder som tar sikte på såväl skolansom högskolan. borde, menade utskottet, kunna utgå från att berördamyndigheter - universitet, högskolor och myndigheter med tillsynsansvar - sertill att högskolans utbildning uppfyller alla de rimliga krav som kan ställaspå densamma för att studenterna skall kunna fullgöra sina uppgifter i denkommande yrkesverksamheten på ett tillfredsställande sätt.Utskottet vill i det här sammanhanget tillägga att en parlamentariskutredning på begäran är tillsatt för att lämna förslag tillförnyelse av lärarutbildningen (dir. 1997:54). Utskottet vill också peka på attNationella folkhälsokommittén (dir. 1995:158, 1997:89) tillregeringen överlämnade ett delbetänkande, Hur skall må bättre? - förstasteget mot nationella folkhälsomål. Kommitténs huvuduppdrag är att utarbetaförslag till nationella mål för hälsoutvecklingen och folkhälsoarbetet iSverige. I uppdraget ingår att formulera mål för hur hälsan bör utvecklas iframtiden och att föreslå strategier för folkhälsoarbetet. Arbetet mednationella hälsomål skall stödja och inspirera folkhälsoarbetet på alla nivåeri samhället. Kommittén skall sträva efter en bred samverkan med skilda aktörerinom området och fortlöpande pröva förslag om nationella hälsomål i en dialogmed berörda instanser.Som utskottet har pekat på i det föregående ingår det i uppdragatt följa upp och utvärdera skolan. Något uttalande av om enutvärdering av ANT-undervisningen är enligt utskottets uppfattning intepåkallat. Utskottet är inte heller berett att föreslå att medel somär anvisade under befintliga anslag skall omprioriteras och specialdestinerastill att avse särskilda informationsinsatser m.m. i ANT-frågor.Med hänvisning till vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1997/98:Ub231 yrkandena 2-4, 1997/98:Ub256 yrkande 11, 1997/98:So653 yrkande 4och 1997/98:So655 yrkande 2.Skolans personalSkolledarutbildning m.m.MotionernaEnligt motion 1997/98:Ub238 (s) behöver skolledarutbildningen ses över för attpassa alla stadier, inklusive förskolan. Motionärerna anser att degrundläggande momenten i utbildningen bör göras obligatoriska för skolledare. Imotion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 11 föreslås att den statligarektorsutbildningen skall vara öppen inte enbart för nyanställda utan även förrektorer som är anställda . Motionärerna betonar att rektorernabehöver fortbildning och återkommande utbildning för att klara de högt ställdakraven på ledarskap.I motion 1997/98:Ub249 (m) begärs förslag om krav på pedagogisk kompetens förrektorer i . Motionären anser att pedagogisk kompetens förgrundskolans rektorer är ett grundkrav om kvaliteten i skolan skall kunnagaranteras. bör därför lagstifta om ett sådant grundkrav.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande skolledarutbildning peka på att den förändradestyrningen av skolan inte bara innebar en ändrad ansvarsfördelning mellan statoch kommun utan även en annorlunda utformad ledningsfunktion i skolan. Inteminst i läroplanerna markeras rektors roll när det gäller att förverkliga ennationellt likvärdig och kvalitativt högtstående skola. Det åligger rektor attansvara för den pedagogiska ledningen av verksamheten i skolan. Rektor harsåledes det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas ochutvecklas mot de mål som staten och skolans huvudman ställer upp. Rektor haransvar för att skolans verksamhet följs upp och utvärderas. Rektor harhärigenom att särskilt ansvar för kvalitetsutvecklingen i skolan. Rektor är denviktigaste länken mellan det nationella och det kommunala uppdraget och denpraktiska verksamheten i skolan.Den nuvarande statliga rektorsutbildningen utformades som det nyastyrsystemet infördes. Den infördes (prop. 1991/92:75, bet. UbU20).Utbildningen koncentreras på de delar som hänför sig till det pedagogiskaledningsansvaret. har genomfört och till regeringenöverlämnat en utvärdering av utbildningen. I missivskrivelsen framhållerSkolverket att det - utifrån den samlade kunskap som finns omrektorsrollen - behöver göras en genomlysning av mål och inriktning för enrektorsutbildning som motsvarar de krav som ställs på rektorsfunktionensinnehavare och kan ge de redskap rektor behöver för att fullgöra sitt statligauppdrag. Enligt vad utskottet har erfarit avser regeringen att ge denparlamentariskt tillsatta i tilläggsuppdrag attutreda och lämna förslag även avseende skolledarutbildning. Utskottet anser motdenna bakgrund att bör avslå motionerna 1997/98:Ub238 och1997/98:Ub281 yrkande 11.Utskottet avstyrker även motion 1997/98:Ub249 om att bör lagfästakrav på pedagogisk kompetens för grundskolerektorer. Enligt skollagen 2 kap. 2§ får som rektor bara anställas den som genom utbildning och erfarenhet harförvärvat pedagogisk insikt. I samband med att denna bestämmelse infördes iskollagen anförde föredragande statsrådet:Det ansvar som sålunda läggs på rektor förutsätter att denne har en allsidigpedagogisk insikt. En sådan kan säkerligen förvärvas på olika sätt. Gemensamtför dem alla torde dock vara att de inrymmer såväl utbildning som praktiskerfarenhet. Jag är däremot inte beredd att kategoriskt säga att detnödvändigtvis måste röra sig om en grundläggande lärarutbildning eller praktiksom lärare, även om detta självfallet i de allra flesta fall kommer att varadet aktuella. 1990/91:18 s. 36)Utskottet anser inte att någon ändring av nuvarande bestämmelse i skollagenär påkallad med anledning av motionen.LärarfrågorMotionernaBehovet av fler forskarutbildade lärare/lektorer behandlas i motionerna1997/98:Ub247 (m) yrkande 16, 1997/98:Ub267 (c) yrkande 6, 1997/98:Ub221 (fp)yrkande 16 och 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 2. Motionärerna framhåller vikten avatt skapa karriärvägar inom läraryrket och att inrätta karriärtjänster iskolorna.