bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — I avvaktandärpå verkar för att utdömande och verkställighet av dödsstraff skallinskränkas och endast ske med iakttagande av de begränsningar som trots alltfinns i internationell rätt. Svensk uppfattning är att dödsstraffet äroförenligt med rätten till liv, som bl.a. finns i FN:s allmänna förklaring omde mänskliga rättigheterna, FN:s konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och i om de mänskliga rättigheterna.Det svenska agerandet på detta område inom FN, och beskrevsutförligt i betänkande 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m. harytterligare steg tagits internationellt för att förmå stater som tillämpardödsstraff att minska dess användning. Vid möte med FN:s MR-kommissionantogs, vilken även framhålls av motionärerna bakom motion U621 (v, m, fp, mp,kd), en resolution med denna innebörd. - med aktivt svenskt stöd - toginitiativ till resolutionen vilken uppmanar stater som fortfarande tillämpardödsstraff att minska det antal brott för vilka dödsstraff kan utdömas samtöverväga att tills vidare avstå från verkställighet av dödsdomar. Resolutionenfick stöd av övriga EU-länder och antogs av kommissionen. FN:sgeneralsekreterare skall, i enlighet med resolutionen, rapportera tillMR-kommissionen om ändringar i nationell lagstiftning och praxis omdödsstraffet.Utskottet noterar vidare att utrikesministern vid årets möte i i sitt tal kraftfullt fördömde bruket av dödsstraff. Honvälkomnade att alltfler länder avskaffar dödsstraffet eller har införtmoratorium. I detta sammanhang noterade utrikesministern att parlamentnyligen har beslutat att avskaffa dödsstraffet. uttrycktes kritik motatt utvecklingen i vissa länder går i motsatt riktning med ett ökande antaldödsdomar och avrättningar. , särskilt delstaten , är ett sådantexempel vars omfattande bruk av dödsstraff upprört många svenskar.Utrikesministern kritiserade vidare som fortsätter att avrätta tusentalspersoner varje år.Utskottet fördömer skarpt bruket av dödsstraff och ger sitt fulla stöd tillregeringens aviserade ambitionshöjning och de fortsatta ansträngningarna att fåtill stånd ett universellt avskaffande av dödsstraffet.I motion U603 (fp) begärs att inom EU bör verka för ett förverkligandeav beslut att i söka få in en bestämmelseom att dödsstraff inte skall få utdömas - än mindre verkställas - inom EU ifredstid.Utskottet noterar att i praktiken kräver att nya medlemsstateråtminstone förbinder sig att införa ett moratorium avseende dödsstraff.Det kan konstateras att regeringen för en mycket aktiv politik i alla relevantainternationella fora för att dödsstraffet skall avskaffas och även tar uppfrågan i den bilaterala dialogen med de länder som fortfarande tillämpardödsstraffet. I skrivelsen uppger regeringen att detta arbete ytterligare skallintensifieras. Utskottet förutsätter att så även kommer att ske inom ramen förden dialog som förs inom Östersjösamarbetet och bl.a. inom det arbete sombedrivs av kommissarien för demokrati och mänskliga rättigheter iÖstersjöstaternas råd.Motionerna U38 (fp) yrkande 9, U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 13-16 ochU603 (fp) anses med detta besvarade.4. Internationella miljöfrågorSammanfattning av motionernaI motion U215 (kd) tar motionärerna upp problemen med oljeutsläpp i Östersjön.I yrkande 3 begärs att regeringen skall ta initiativ till skärptainternationella konventioner avseende miljöbrott i form av oljeutsläpp i sjöaroch hav. Frågans dignitet gör att man måste agera handlingskraftigt och så fortdet är möjligt i relevanta internationella fora.I motion U601 (mp) och motion U39 (mp) yrkande 1 begärs att skall verkaför att rätten till god miljö erkänns som en självständig rättighet. Rättentill en god miljö har även likheter med några av de medborgerligarättigheterna, som t.ex. den grundläggande rätten till liv, egendom m.m. Dessaoch andra allmänt vedertagna rättigheter tillsammans med de ekologiskaprinciper som knutits till folkrätten tyder på att det finns enmoralisk samstämmighet världen över om individens rätt att slippa en försämradmiljö. kräver inte en ny uppsättning självständiga rättigheterutan snarare att nationerna skall tvingas uppfylla de förpliktelser de redanåtagit sig. Rätten till en god miljö skall komplettera och förstärka andragrundläggande mänskliga rättigheter.I motion U602 (mp) hävdas att det är angeläget att skapa en domstol som barahar till uppgift att pröva ärenden inom den internationella miljörätten. Enpermanent internationell miljödomstol som kan koncentrera sig på miljöfrågoroch till vilken juridisk personal med miljörättslig kompetens rekryteratsbehövs för att få en enhetlig och kontinuerlig praxis inom miljörätten. Iyrkande 1 krävs att verkar för inrättande av en internationellmiljödomstol. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ävenmiljöorganisationer bör få talerätt vid en sådan. Det är viktigt att domstolenutformas på ett sådant sätt att alla berörda parter, t.ex. miljöorganisationer,ges talerätt.I motion U409 (mp) behandlar motionärerna kärnvapenprov på Mururoa.Det refereras därvid till en rapport som Kyrkornas världsråd offentliggjordeden . Enligt rapporten anställde mellan 600 och 900barn för arbete vid anläggningen, som var i bruk 1963 till 1996. Avrapporten framgår vidare att av de tillfrågade f.d. arbetarna inte harnågot förtroende för den hälsovård som erbjudits dem. I yrkande 3 begärs attregeringen på internationell nivå kräver att rapporten om barnarbete på Mururoaföljs upp.I motion U30 (mp) yrkande 5 begärs att skall verka för en FN-konventionsom innebär att god miljö skall anses vara en mänsklig rättighet. Vidare begärsatt en internationell miljödomstol inrättas, vid vilken inte bara stater utanockså organisationer har talerätt.FN har utropat till Havens år. Det är en uppmaning till FN:s medlemmaratt intensifiera sina ansträngningar för att prioritera skyddet av den marinamiljön. plats i säkerhetsrådet förpliktar och i yrkande 6 begärs extrainsatser från svensk sida, inte bara i vårt eget hav Östersjön.I motion U413 (mp) behandlar motionärerna internationella frågor i sambandmed kärnkraft. I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om att bör agerainternationellt för att avbryta program för utveckling av nya reaktorer, ävenflytande mobila sådana. Enligt motionärerna har planer på att byggamindre, flytande mobila kärnreaktorer för energitillförsel och avsaltning inomden arktiska regionen.Motionärerna vill i yrkande 4 att agerar internationellt för attbridreaktorer stoppas. Sådana reaktorer har redan stängts i och Frankrikeefter problem med natriumläckage, vilket kan orsaka explosion. Den nyateknologin är lika eller ännu farligare än den gamla. Det går, enligtmotionärerna, inte att hitta nya säkra kraftverk med uran och plutonium sombränsle.I yrkande 5 framställs krav på svenskt internationellt agerande för globalavveckling av all kärnkraft.I motionens yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om att inläggersitt veto mot all överflygning av MOX-bränsle och liknande kärnmaterial. Enmiljondels gram plutonium, som är en del av MOX-bränslet, är dödande vidinandning. En flygkrasch skulle således få katastrofala följder.I motion Bo516 (kd) beskriver motionärerna hur en del lovvärda initiativtagits efter vad gäller vattenutnyttjande. Ett exempel ärupprättandet av den internationella nätverksorganisationen , vars sekretariat finns inom Sida. Ett annat exempel är som fått i uppdrag av FN:s kommission för hållbarutveckling att i nära samverkan med berörda FN-organ utarbeta ett förslag global strategi för ett hållbart utnyttjande av vattenresurserna. Ettnaturligt nästa steg borde nu vara en global vattenkonvention. I yrkande 5begärs att skall verka för en sådan. Konventionen bör behandlavattentillgångar som delas mellan stater samt nyttjande av ändligagrundvattentillgångar. Vidare bör konventionen anvisa hur instrument skallskapas för ett globalt samarbete för att få till stånd spridning av teknik förett effektivt vattenutnyttjande.Utskottets övervägandenMotionärerna bakom motionerna U601 (mp), U30 (mp) yrkande 5 (delvis) och U39(mp) yrkande 1 begär att skall verka för att rätten till god miljöerkänns som en självständig mänsklig rättighet.Utskottet har under förra behandlat ett likalydande yrkande. Ibetänkande 1996/97:UU12 anförde därvid utskottet:Sedan FN:s tillkomst har ett omfattande arbete lagts ned på att definierabegreppet mänskliga rättigheter, att kodifiera dessa rättigheter ifolkrättsligt bindande instrument och att verka för att staterna uppfyller sinaåtaganden på området. Utskottet anser att det är av vikt att begreppetmänskliga rättigheter inte görs otydligt. Det går inte att förutse hurett internationellt kodifieringsarbete rörande mänskliga ?miljö?-rättigheterskulle utvecklas och hur ett sådant arbete skulle påverka det arbete som redanbedrivs för att få stater att efterleva nu allmänt erkända mänskligarättigheter. Utskottet finner därför i dagens läge inte skäl att iinternationella sammanhang aktualisera denna fråga.Utskottet vidhåller denna sin uppfattning och avstyrker därmed motionerna U30(mp) yrkande 5 (delvis), U601 (mp) och U39 (mp) yrkande 1.I motionerna U30 (mp) yrkande 5 (delvis) och U602 (mp) yrkande 1 tas frågan omen internationell miljödomstol upp. I sistnämnda motions yrkande 2 begärs attmiljöorganisationer bör få talerätt vid en sådan. Utskottet har vid fleratillfällen tidigare behandlat likalydande yrkanden, senast i betänkande1996/97:UU12, varvid hänvisades till tidigare betänkanden. I betänkande1996/97:UU12 noterades att en särskild miljökammare inrättats inominternationella domstolen i (ICJ) vars mandat skulle gå ut mensom förväntades få förlängt sådant. Utskottet konstaterade också atthavsrättsdomstolen i hade inrättats. Slutsatsen var att nuvarandeordning var till fyllest.Utskottet noterar att den särskilda miljökammaren nu har fått förlängttreårsmandat.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att, bortsett från svårigheternaatt nå internationell enighet om en sådan domstol - vilka inte skallunderskattas - och att få staterna att underkasta sig dess jurisdiktion, skulleett stort antal existerande miljödokument behöva ändras. Dessa föreskriverredan olika former av tvistlösning med nyttjande av befintligainstitutioner. Om dessa instrument inte ändrades skulle en valmöjlighet finnassom skulle riskera att underminera redan existerande institutioner för slitandeav tvister. Motionens förslag att en sådan domstol skulle få rådgivandefunktion för utformandet av nationell lagstiftning och internationellakonventioner bortser från att det redan finns sådana organ, t.ex. för hållbar utveckling (CSD) och UNEP.Utskottet vidhåller sin ovan framförda uppfattning att nuvarande ordning ärtillfyllest.Därmed avstyrks motionerna U30 (mp) yrkande 5 (delvis) och U602 (mp) yrkandena1 och 2.Kristdemokraterna begär i motion Bo516 (kd) yrkande 5 att skall verkaför en global vattenkonvention. Ett likalydande yrkande behandlades avutskottet i 1996/97:UU15 Internationellt utvecklingssamarbete. Utskottetnoterade då bl.a. det arbete som genomförts av () som i nära samarbete med berörda FN-organ utarbetat ett förslag till englobal strategi för åtgärder för ett hållbart utnyttjande av vattenresursernaför presentation vid FN:s generalförsamlings specialsession 1997. Utskottetanförde vidare:Rapporten offentliggjordes . Den innehåller bl.a.rekommendationer om att det vore önskvärt att uppnå internationell konsensus ivattenfrågor utöver existerande regelverk och principer förfärskvattenanvändning. Utskottet har erfarit att EU avser driva frågan om ettglobalt handlingsprogram för färskvattenanvändning bl.a. vid FN:suppföljningsmöte . Handlingsprogrammet syftar till ett hållbartutnyttjande och integrerat hanterande av vattenresurser i ett internationelltperspektiv. Härvid anses att im- plementeringen bör ske på nationell, regionaloch internationell nivå. EU avser fortsättningsvis att driva dessa frågor inomFN-systemet, särskilt i CSD.Utskottet delar regeringens bedömning att färskvattenanvändning är enbetydelsefull fråga och anser att det finns behov av någon form avinternationellt samförstånd för att uppnå ett hållbart utnyttjande av dessaresurser.Utskottet vidhåller denna sin uppfattning och noterar att är fortsattaktivt genom EU inom CSD för ett effektivt, integrerat vattenutnyttjandeinklusive hållbara lösningar för dricksvattenförsörjning ochsanitet. Årets s.k. sektortema är sötvatten. Vattentillgångar som delas avstater är regionala problem som bör lösas regionalt med stöd utifrån där detbehövs. ger , vilket närmare behandlas i betänkande 1997/98:UU14,stöd t.ex. till länderna runt för att bygga upp en struktur somkan hantera den gemensamma vattenresursen. Vid årets möte med CSD drev Sverigevia EU bl.a. uppföljningen av vattenfrågorna både nationellt ochinternationellt. Vad gäller det internationella arbetet vill och EU attFN, inklusive får mera konkreta mandat.Utskottet stöder regeringens strävanden för att uppnå ett hållbart ochrättvist nyttjande av sötvattenresurser.Med detta anses motion Bo516 (kd) yrkande 5 besvarad.Motionärerna bakom U30 (mp) yrkande 6 önskar se svenska initiativ under 1998som utropats till ?Havens år?. I motion U215 (kd) yrkande 3 begärs svenskainitiativ för skärpta internationella konventioner avseende beivran avmiljöbrott i form av oljeutsläpp.Utskottet noterar att ett omfattande arbete inletts för att medHavsrättskonventionen, vilken trädde i kraft , som grund ytterligareutveckla havsrätten.Ett exempel på detta är antagandet 1995 av om gränsöverskridandeoch långvandrande fiskbestånd. Detta globala instrument är radikalt och öppnarmöjligheterna för regionala fiskeorganisationer att väsentligt ökaansträngningarna för ett hållbart nyttjande av världshavens fisketillgångar.Sverige arbetar aktivt i EU för att gemenskapen och dess medlemsländer skallratificera detta avtal.Inom ramen för de regionala konventionerna HELCOM (Helsingforskonventionen)och OSPAR (Oslo- och ) har verkat för attministermötena kommer att hållas under Havens år.Inom ramen för FN:s kommission för hållbar utveckling förbereds nästa årss.k. sektortema som är oceaner och hav.Utskottet noterar vidare att är aktivt i det bilateralautvecklingssamarbetet där det pågår ett omfattande arbete för att stödja genom s.k. kustzonshantering, ett begrepp som anlägger en helhetssynpå frågor om marin miljö.Utskottet stöder regeringens främjande av den miljön och utgår frånatt kommer att fortsätta att hålla en aktiv och hög profil på dettaområde.Därmed anser utskottet att motionerna U30 (mp) yrkande 6 och U215 (kd) yrkande3 besvarade.I motion U409 (mp) yrkande 3, begärs att rapporten om barnarbetet i Muroroaföljs upp.Regeringen driver aktivt frågor om barnens rättigheter i internationellafora. I skrivelsen anges att detta arbete skall intensifieras. Detta harutskottets starka stöd. Utskottet har inte tagit del av den i motionen angivnarapporten men utgår från att regeringen, i den mån det förekommit skadligtbarnarbete på Mururoa, i lämpliga sammanhang tar upp detta med företrädare förFrankrikes regering.Därmed anses motion U409 (mp) yrkande 3 besvarad.I motion U413 (mp) yrkande 5 begär motionärerna att skall agerainternationellt för att all kärnkraft skall avvecklas. Vidare anförs attSverige skall verka för att bridreaktorer stoppas (yrkande 4). I yrkande 3begärs att skall agera internationellt för avbrytande av program förutveckling av nya reaktorer, inklusive flytande, mobila sådana. I yrkande 6begärs att skall verka för förbud mot lufttransporter av s.k. MOX-bränsle.Utskottet konstaterar att i samarbetet med Central- och Östeuropaprioriterar kärnsäkerhetsfrågor, en politik som utskottet ställt sig bakom,senast i betänkande 1997/98:UU12.Jordbruksutskottet har i betänkande 1996/97:JoU16 Nationell och internationellkärnsäkerhet m.m. bl.a. konstaterat att verkar för säker kärnkraft inomramen för och /(). Vidare har genommedlemskapet i EU också möjligheter att påverka EU:s program för kärnsäkerhet iÖsteuropa, främst i det s.k. TACIS- och Phareprogrammen. Utskottet uttaladeockså med anledning av ett motionsyrkande om flytande mobilakärnkraftsanläggningar att det utgår från att regeringen motverkar utvecklingenav sådana och i det internationella samarbetet noga följer frågan. Utskottetdelar jordbruksutskottets uppfattning i denna fråga.Vidare kan noteras att miljöministern i skriftligt svar på fråga (1996/97:288)angående kärnkraftverk i anförde att den svenska regeringengivetvis inte stöder en utbyggnad av kärnkraften i . betonadeministern att det i slutändan ändå är som självt måste ta ställningtill hur elproduktionen vid Kolareaktorerna skall ersättas och detta utifrånmiljö-, säkerhets- och ekonomiska förutsättningar.I frågesvar på fråga 1996/97:300 om radioaktiv transportanförde vidare miljöministern:IAEA:s rekommendationer om skyddsåtgärder för transporter av radioaktiva ämnen,inklusive radioaktivt avfall, är i och för sig inte bindande, med de har tagitsin i de bindande internationella regelverk som reglerar säkerheten vidtransporter av farligt gods. har tillträtt dessa internationellaregelverk såväl vad gäller land-, sjö-, järnvägs- som lufttransporter. Jag villockså påpeka att det såväl enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet somenligt strålskyddslagen (1988:220) krävs tillstånd för införsel och utförsel avradioaktivt avfall till och från . De svenska säkerhetsmyndigheterna harsåledes god kontroll över det radioaktiva avfall som passerar de svenskagränserna.Den europeiska unionen har dessutom utfärdat ett rådsdirektiv (92/3 Euratom)om övervakning och kontroll av transporter av radioaktivt avfall mellanmedlemsländerna och till och från den europeiska unionen.Utskottet konstaterar att det inom ramen för verksamhet har skett ettbetydande arbete på kärnsäkerhetsområdet. träddeden internationella konventionen om kärnsäkerhet i kraft. Vidare harkonventionen om säker hantering av använt kärnbränsle och säker hantering avradioaktivt avfall öppnats för undertecknande. var ett av deförsta länder som undertecknade konventionen och regeringen har i proposition1997/98:145 föreslagit att skall tillträda denna. Konventionen kommeratt ytterligare förstärka säkerheten vid hanteringen av det radioaktivaavfallet. Utskottet noterar att har deltagit i utformningen av dessabåda konventioner.Utskottet konstaterar att regeringen följer upp behovet av åtgärder vadgäller kärnsäkerhet och bedriver en aktiv politik i dessa frågor, såvälnationellt som i relevanta internationella fora. Det är därför inte motiveratatt påkalla något ytterligare agerande från regeringens sida. Utskottet avvisarsåledes de i motionen framförda kraven på initiativ rörande kärnkraftensavvecklande, stoppande av bridreaktorer, avbrytande av utveckling av nyareaktorer och förbud mot lufttransporter av MOX-bränsle.Motion U413 (mp) yrkandena 3-6 avstyrks därmed.5. MAI-förhandlingarnaSammanfattning av motionenMotionärerna bakom motion U58 (mp) aktualiserar förhandlingarna kring det s.k.MAI-avtalet (Multilateral Agreement on Investments). Avtalet går enligtmotionärerna ut på att reglera de folkvaldas möjlighet att utöva demokrati, påså sätt att nationella lagar och avtal inte skall få hindra kapitalstarkamultinationella investerare. Detta är ett klart brott mot respekten för demänskliga rättigheterna. Man skall helt enkelt befria det internationellakapitalet från ländernas regler och lagar. Avtalet skall bli juridiskt bindandeoch skall upprätthållas av en sorts ekonomisk domstol. Detta innebär att ländersom skärper miljölagar, sociala lagar, arbetsrätt eller inför miljöskatterskall kunna fällas. Motionärerna menar att regeringen i det längsta förhindratatt avtalet debatteras offentligt bl.a. i riksdagen.Som minimiåtgärd kräver motionärerna att regeringen lämnar en skrivelse omavtalet till (yrkande 1). Vidare krävs i yrkande 2 att avtaletssociala konsekvenser och miljökonsekvenser undersöks av en från regeringenfristående utredningsgrupp. Motionärerna ifrågasätter det tillvägagångssätt somavtalet förhandlats fram på. Den har tillsammans med och ett antal transnationella företag, , i tysthetdiskuterat avtalet. Vidare anförs att planerna var att förstskulle skriva på och därefter skulle de s.k. utvecklingsländerna mer ellermindre tvingas skriva under. Motionärerna anser att regeringen handlat mycketosolidariskt. I yrkande 3 krävs ett tillkännagivande om att inteskall utestänga ?utvecklingsländerna? genom sådana avtal som MAI.Utskottets övervägandenI motion U58 (mp) yrkandena 1-3 begär med anledning av MAI-förhandlingarna att sociala konsekvenser och miljökonsekvenser utreds, attregeringen förelägger avtalet i form av en skrivelse och att inte skall stänga ute utvecklingsländerna genom sådana avtal som MAI.Inledningsvis vill utskottet poängtera att är avsett attstimulera investeringar och ersätta den stora mängden bilaterala avtal mellanländer. Huvudsyftet är att MAI-länderna skall åta sig att inte behandlainvesterare från andra MAI-länder sämre än det egna landets investerare och attutländska investeringar skall skyddas. Utskottet kan också konstatera attreglerna om investeringsskydd bygger på vad som redan finns i deninternationella rätten. Vidare kan noteras att ett land, om det så önskar,kommer att kunna införa skärpta miljöregler. Det som krävs för att landet inteskall bryta mot är att dessa lagar inte behandlar utländskainvesterare sämre än inhemska. Avsikten är att intresserade icke-OECD-länderskall kunna bli medlemmar, men naturligtvis kommer ingen att tvingas blimedlem. Utskottet noterar vidare att länder vid tillträdet till avtalet kanbegära nationella undantag från reglerna.Förhandlingsarbetet har skett inom ramen för på mellanstatlig nivå. De29 samt Europeiska kommissionen deltar. Utskottet konstaterar attinga företag deltar i förhandlingarna. Däremot hålls konsultationer medfackförenings- och industriintressen samt även med NGO:s. Konsultationer hållsäven med icke-OECD-länder. Vidare kan noteras att ett antal seminarier om MAIhar genomförts runt om i världen. Utskottet konstaterar också att informationom MAI-förhandlingarna har givits kontinuerligt av såväl som regeringen iSverige. Regeringen har informerat , bl.a. i berättelserna omverksamheten i EU . I ett interpellationssvar iår anförde statsrådet att det från svensk synpunkt vore idealiskt omett enhetligt globalt regelverk för investeringar kunde förhandlas fram inomVärldshandelsorganisationen (WTO). Han hoppades dock att kan komma atttjäna som inspiration och utgångspunkt för sådana förhandlingar. Vidare verkarSverige för att särskild hänsyn skall kunna tas till individuellautvecklingsländers problem, om och när dessa länder önskar bli medlemmar avMAI. Han uppgav också att det från svensk sida förespråkades en bindandeartikel som skall förbjuda positiv diskriminering på miljö- ocharbetsrättsområdet. Slutligen betonades att avtalet innan det överlämnas tillriksdagen för beslut, skall utvärderas av någon som är fristående frånRegeringskansliet. Därutöver kommer, redan innan förhandlingarna slutförts,oberoende konsekvensanalyser att göras av delar av avtalet.Vid beslutades att en paus om sexmånader skulle göras i förhandlingarna. Ett antal länder utanför har nukommit med i MAI-förhandlingarna. Dessa är , , ochHongkong (). Övriga länder utanför som är med i förhandlingarna ärEstland, , och . Alla dessa, utom de baltiskastaterna, har redan deltagit som observatörer - dock utan talerätt - sedanhösten 1997.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att MAI-förhandlingarna ännu inteslutförts. Utskottet ser därför inte skäl att redan nu uttala sig om resultatetav dessa. Regeringen kommer att förelägga avtalet i form av enskrivelse och har också utlovat att en oberoende utvärdering skall göras, innandetta sker. Utskottet ser inte nu skäl att påfordra något ytterligare agerandefrån regeringens sida.Utskottet anser, mot bakgrund av vad som ovan anförts, motion U58 (mp)yrkandena 1-3 besvarade.6.