bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Syftet är att SPV genom ökade volymer bättre skall kunna utnyttjasina resurser och sin kompetens och därmed hålla nere kostnaderna för helaSPV:s verksamhet. Verksamheten bedrivs i konkurrens med andrapensionsadministratörer. Inom resultatområdet PA erbjöd SPV t.o.m. den 30juni 1998 statliga myndigheter olika löne- och personalinformationssystem.Verksamheten överfördes till det nybildade ESV.MotionLars Elinderson (m) anser i motion A601 dels att marknaden föradministration av statliga tjänstepensioner skall utsättas för konkurrens (yrk. 1), dels att skall ges i uppdrag att organiserasin verksamhet så, att myndighetsuppgifter och konkurrensutsattaservicefunktioner särredovisas (yrk. Som argument för det förstayrkandet har motionären bl.a. anfört att statens kostnader förpensionsadministrationen är mycket höga. Enligt regeringsbeslut skallavgiften uppgå till av den utbetalade bruttolönen , sägs det.Vidare refereras i motionen en skrivelse från tillregeringen i vilken föreslår att marknaden föradministration av statliga tjänstepensioner bör utsättas för konkurrens.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis påpeka att de statliga arbetsgivarna fr.o.m.den 1 januari 1998 inte längre betalar avgifter till SPV som ettlönekostnadspålägg. Avgifterna betalas nu i stället i form avförsäkringstekniskt beräknade . Enligt SPV:s årsredovisning för år1997 har SPV efter samråd med RRV lämnat förslag till avgifter förpensionsadministrationen 1998. Beslut om avgift fattas sedan,enligt årsredovisningen, av NSA, skrivelse till regeringen från som motionärenhänvisar till är daterad och innehåller i korthetföljande. Marknaden för administration av statliga tjänstepensioner börutsättas för konkurrens. Det skulle , menar ,innebära kostnadsbesparingar för staten. Det skulle också innebära attförutsättningarna för en effektiv konkurrens även inom den del av marknadensom riktar sig till den kommunala sektorn skulle förbättras. Upphandlingenav de aktuella tjänsterna borde delas upp i mindre poster, t.ex. genom attvarje myndighet sköter sin egen upphandling av administrationstjänsterna.Utskottet hänvisar i detta sammanhang till vad finansutskottet uttalade dåmotsvarande yrkande som i motion A601 yrkande 1 behandlades i det avriksdagen godkända betänkandet 1997/98:FiU7, rskr. 61, nämligen i huvudsakföljande. Reglerna för tjänstepensionen bestäms i centrala kollektivavtalmellan och arbetstagarnas huvud-organisationer på detstatliga området. Tillsammans med motparterna förfogar myndigheterna, somarbetsgivare genom sin centrala företrädare , övertjänstepensionsförmånerna. Parterna förfogar också över den avgiftsbaseradekompletterande ålderspensionen, vilken i konkurrens administreras av ansåg att den särskilda nämnd som skulle komma att bestämmagrunderna för försäkring, och ersättning till SPV borde getillräckliga garantier för att de avgifter som kommer att erläggas till SPVkontrolleras och prövas i syfte att hålla kostnaderna nere. Till skillnadfrån ansåg finansutskottet inte att myndigheterna kan varaförsäkringsgivare i egen regi då utfästelserna automatiskt tryggas i denjuridiska personen, staten. Sammanfattningsvis ansåg finansutskottet inteatt förslaget att enskilda myndigheter skulle upphandla administrationen avpensionsförmåner för statliga arbetsgivare var förenligt med det sätt varpåtjänstepensionsavtalet på det statliga området är konstruerat.Arbetsmarknadsutskottet ansluter sig helt till den bedömning somfinansutskottet tidigare gjort i frågan. Motion A601 (m) yrkande 1 avstyrksdärför.Av SPV:s årsredovisning för framgår att de olika resultatområdenaPension statlig, dvs. SPV:s icke konkurrensutsatta verksamhet, och PensionFörsäkring, dvs. den del av verksamheten som är konkurrensutsatt,särredovisas. Motion A601 (m) yrkande 2 avstyrks därför.Arbetsmarknadsutskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisningunder anslaget. I avsnitt 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.3.7 Sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen m.m. på utgiftsområde 14.Av nedanstående tabell framgår regeringens och oppositionspartiernasförslag om fördelning på anslag av utgifterna på utgiftsområde 14Belopp kronorAnslag Regeringens förslag m kd c fpA 1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader 4 189 814 -50 000 -100 000 -603 000A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder 21 961 114 -17 540 000-3 155 000 -2 290 000 -3 600 000A 3 Särskilda åtgärder för arbets-handikappade 6 655 092 +20 000 +200 000A 4 Europeiska socialfonden m.m. 1 840 484A 5 13 525A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring 61 183 -61 183B 1 376 133 -191 100B 2 145 733 -55 700B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. 295 780 -280 800-90 000B 4 26 463 -7 500B 5 Finansiering av forskning och utveckling inom arbetslivs-området 216 831 -74 800B 6 Bidrag till 4 262 419 +50000B 7 6 513B 8 Arbetsdomstolen 16 061B 9 Statens förlikningsmanna-expedition 2 402B 10 för arbetstagares uppfinningar 56B 11 Bidrag till Stiftelsen 3 229 -3 200B 12 Internationella avgifter 24 195B 13 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning 1000C 1 Jämställdhetsom-budsmannen 16 235 -3 973C 2 Särskilda jämställdhetsåtgärder 13 706 +3000C 3 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet 3 432D 1 Stabsuppgifter vidArbetsgivarverket 3 000D 2 Statliga tjänstepensioner m.m. 8 140 000TOTAL 48 274 400 -18 268 256 -3 325 000 -2 290 000-3 950 000Av avsnitten 3.2, 3.3, 3.4, 3.5 och 3.6 framgår att utskottet har anslutitsig till regeringens förslag om fördelning på anslag av utgifterna påutgiftsområde 14. Detta innebär att propositionen tillstyrkts i motsvarandedel (prop. 13) som motionerna A255 (fp) yrkande 20, A257 (kd) yrkande 34, A276 (m) yrkande 5, Fi210 (c) yrkande 14, och Fi211 (fp)yrkande 14 avstyrkts.Utskottets samt och förslag framgår av bilaga 1. beträffande allmän inriktning av politikenatt avslår motionerna 1998/99:A214 yrkandena 10, 15, 17och 18, 1998/99:A218, 1998/99:A230, 1998/99:A254 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A255 yrkandena 1-5 och 19, 1998/99:A257 yrkandena 1, 3, 4, 13, 30 och 31,1998/99:A276 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A291 yrkande 4, 1998/99:A804yrkande 1, 1998/99:Fi210 yrkandena 32-34, 1998/99:Sk310 yrkandena 17-19,1998/99:Sk670 yrkande 2, 1998/99:So309 yrkande 5, 1998/99:So460 yrkande 3,1998/99:Kr274 yrkande 10, 1998/99:T803 yrkande 10, 1998/99:N326 yrkande 17,1998/99:N330 yrkande 17, 1998/99:N332 yrkande 19, 1998/99:N334 yrkande 10,1998/99:N335 yrkande 16, 1998/99:N336 yrkande 5 samt 1998/99:N337 yrkande17,res. 1 (m, kd, fp)res. 2 (v)res. 3 (c)2. beträffande handlingsplan om sysselsättningspolitikatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 32,res. 4 (m, kd, fp)3. beträffande gränspendlare i Nordenatt avslår motionerna 1998/99:A204 och 1998/99:A243,4. beträffande arbetsmarknaden för handikappadeatt avslår motionerna 1998/99:A255 yrkande 14, 1998/99:So310 yrkande 9 och 1998/99:So376 yrkande 12,res. 5 (m) - motiv.res. 6 (fp)5. beträffande arbetsmarknaden för invandrareatt avslår motionerna 1998/99:A240 och 1998/99:A255yrkande 12,res. 7 (m) - motiv.6. beträffande kvinnors förutsättningar att starta egetföretagatt avslår motion 1998/99:A255 yrkande 13,res. 8 (kd, c, fp)7. beträffande arbetsmarknaden för kvinnor i övrigtatt avslår motionerna 1998/99:A208, 1998/99:A810yrkande 15 och 1998/99:So378 yrkande 3,res. 9 (kd)8. beträffande arbetsmarknaden för ungdomaratt avslår motionerna 1998/99:A212, 1998/99:A255yrkande 10, 1998/99:A257 yrkande 5 och 1998/99:A291 yrkande 2,res. 10 (m, kd, fp)9. beträffande arbetsmarknaden för äldreatt dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om arbetsmarknadspolitiska åtgärder för äldre, dels avslårmotionerna 1998/99:A213 och 1998/99:A255 yrkande 8,10. beträffande utredning om generationsväxlingatt avslår motion 1998/99:A207,11. beträffande beräkning av anslag A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning på utgiftsområde 13 för 2000 och 2001att avslår motion 1998/99:A275 yrkande 1,12. beträffande införande av en arbetslivs- ochohälsoförsäkring m.m.att avslår motion 1998/99:Fi210 yrkande 13,res. 11 (c)13. beträffande anslag på utgiftsområde 13 för 1999att riksdagena) med bifall till propositionen yrkande 1 antar det enligt bilaga2 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) omarbetslöshetsförsäkring,b) med bifall till propositionen yrkande 2 godkänner att högst150 av ramanslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning får användas under fram till ochmed för försöksverksamhet med friare användning avarbetslöshetsersättning,c) med bifall till propositionen yrkande 3 anvisar anslagen underutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet enligt vad som framgårav bilaga 1,d) avslår de i bilaga 3 upptagna motionsyrkandena som avserutgiftsområde 13,res. 12 (fp)14. beträffande arbetsförmedlingsverksamhet och lokalsamverkanatt avslår motionerna 1998/99:A206, 1998/99:A232yrkandena 1 och 2, 1998/99:A237, 1998/99:A265, 1998/99:A272 yrkande 1, 1998/99:A719 yrkande 2 samt 1998/99:Sf608 yrkande 11,res. 13 (c)15. beträffande försöksverksamhet vid centrumbildningaratt avslår motionerna 1998/99:Kr272 yrkande 6 imotsvarande del samt 1998/99:Kr274 yrkandena 9, 13 och 14,res. 14 (kd)16. beträffande uppföljning av arbetsmarknadspolitiskaåtgärderatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 33,res. 15 (m, kd)17. beträffande regelförenklingaratt avslår motionerna 1998/99:A231 och 1998/99:A257yrkande 12,res. 16 (m, kd)18. beträffande anställningsstöd för ungdomaratt avslår motion 1998/99:A291 yrkande 3,19. beträffande utformning av arbetsmarknadspolitiska åtgärderatt avslår motion 1998/99:A268,20. beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärder ur ettjämställdhetsperspektivatt avslår motion 1998/99:A810 yrkande 14,21. beträffande överförande av medel till kommuner ochlandstingatt avslår motion 1998/99:A262,22. beträffande frilänatt avslår motionerna 1998/99:A219, 1998/99:A250, 1998/99:Sk648 yrkande 2, 1998/99:T325 yrkande 4 och 1998/99:N237 yrkande 14,res. 17 (fp)23. beträffande överförande av anslagatt avslår motion 1998/99:A221 yrkande 5,res. 18 (v)24. beträffande arbetsgivaransvar vid OTAatt avslår motion 1998/99:A239 yrkande 1,res. 19 (mp)25. beträffande projekt inom arbetspraktik m.m.att avslår motion 1998/99:A225,26. beträffande arbetsmiljö vid arbetspraktikatt avslår motion 1998/99:A239 yrkandena 3-5,27. beträffande uppföljning av arbetspraktikatt avslår motion 1998/99:A255 yrkande 7,res. 20 (kd, c, fp)28. beträffande utredningen om kommunala utvecklingsgarantinatt avslår motion 1998/99:A255 yrkande 11,29. beträffande arbetsgivaransvar vid praktik enligtsocialtjänstlagenatt avslår motion 1998/99:A239 yrkande 2,res. 21 (mp)30. beträffande utredning om det statliga stödet vid kommunalutvecklingsgarantiatt avslår motion 1998/99:A273,res. 22 (v)31. beträffande arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendetatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 15,res. 23 (kd)32. beträffande bristyrkesutbildningaratt avslår motionerna 1998/99:A234 och 1998/99:A252 imotsvarande del,33. beträffande arbetshandikappade och ITatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 28,34. beträffande förnyelse av datortekenatt avslår motionerna 1998/99:A264 och 1998/99:A267,35. beträffande utredning om datorteken m.m.att avslår motion 1998/99:A257 yrkandena 16 och 17,res. 24 (m, kd)36. beträffande starta-eget-lånatt avslår motion 1998/99:A215 yrkande 8,37. beträffande förbättringar av starta-eget-bidragetatt avslår motionerna 1998/99:A277 och 1998/99:Sf634yrkande 9,res. 25 (fp)38. beträffande friår m.m.att avslår motionerna 1998/99:A205, 1998/99:A220, 1998/99:A257 yrkande 24, 1998/99:A280, 1998/99:So309 yrkande 6 och 1998/99:So373yrkande 1,res. 26 (m) - motiv.res. 27 (kd)res. 28 (mp)39. beträffande en tredje anställningsformatt avslår motion 1998/99:Kr272 yrkande 6 i motsvarandedel,res. 29 (kd)40. beträffande feriearbeteatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 18,41. beträffande beräkning av anslagen A 3 Särskilda åtgärderför arbetshandikappade och B 4 påutgiftsområde 14 för 2000 och 2001att avslår motion 1998/99:A275 yrkande 2,42. beträffande volontärtjänst m.m.att avslår motionerna 1998/99:A278 och 1998/99:A287,43. beträffande implementering av forskningsresultatatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 29,44. beträffande privatisering av AmuGruppen ABatt avslår motion 1998/99:A255 yrkande 6,res. 30 (m, kd, fp)45. beträffande jämställdhetsexperteratt avslår motion 1998/99:N335 yrkande 11,res. 31 (v)46. beträffande JämO:s arbete mot löneskillnaderatt avslår motion 1998/99:A810 yrkande 8,47. beträffande de politiska kvinnoorganisationernaatt avslår motion 1998/99:A803,res. 32 (m)48. beträffande administration av statliga tjänstepensioner m.m.att avslår motion 1998/99:A601 yrkandena 1 och 2,res. 33 (m)49. beträffande anslag på utgiftsområde 14 för 1999att riksdagena) med bifall till propositionen yrkande 1 antar det enligt bilaga2 framlagda förslaget till lag om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter,b) med bifall till propositionen yrkande 2 antar det enligt bilaga2 framlagda förslaget till lag om fortsatt giltighet av lagen (1996:870) omoffentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa,c) med bifall till propositionen yrkande 3 godkänner att 14 500 000kr av inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter får användas för tillsynen av arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget A 1 förvaltningskostnader),d) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfinansieringsbidrag i vissa fall vid arbetspraktik,e) med bifall till propositionen yrkande 4 godkänner att högst250 av medlen under ramanslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder får användas för tillfälligapersonalförstärkningar vid arbetsförmedlingar och arbetsmarknadsinstitutunder ,f) med bifall till propositionen yrkande 5 godkänner förslaget omutökat personskadeskydd för deltagare i vissa arbetsmarknadspolitiskaåtgärder där utbildningsbidrag lämnas (ramanslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder),g) med bifall till propositionen yrkande 6 godkänner attflyttningsbidrag till de övriga nordiska länderna för dem som är ellerriskerar att bli arbetslösa införs i enlighet med vad regeringen anför (anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder),h) med bifall till propositionen yrkande 7 bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst ,i) med bifall till propositionen yrkande 8 godkänner höjning avbidrag till arbetsbiträde för egenföretagare med storakommunikationssvårigheter (ramanslaget A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade),j) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omatt Kulturarvs-IT alternativt skall förbehållas personer med gravafunktionshinder vid länsmuseerna,k) med bifall till propositionen yrkande 9 bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget A 4 Europeiska socialfonden m.m.,besluta om åtaganden som exklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst 1 ,l) med bifall till propositionen yrkande 10 bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget B 3 Forskning, utveckling ochutbildning m.m., besluta om åtaganden, som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter , som uppgår till högst 250 000 000kr,m) med bifall till propositionen yrkande 11 bemyndigar regeringenatt , i fråga om ramanslaget B 5 Finansiering av forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet besluta om åtaganden, som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter , som uppgårtill högst ,n) med bifall till propositionen yrkande 12 bemyndigar regeringenatt träffa överenskommelse med och om verksamheten vidStiftelsen (anslaget B 11Bidrag till Stiftelsen ),o) med bifall till propositionen yrkande 13 anvisar anslagen underutgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv enligt vad som framgår avbilaga 1,p) avslår de i bilaga 3 upptagna motionsyrkandena som avserutgiftsområde 14.res. 34 (c)res. 35 (fp)den 26 november 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (), (), (), (), KristinaZakrisson (s), (), (), (), (), (), () ochHenrik (). Allmän inriktning av politiken (mom. 1)(), (), (), (), (), () och ()anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 1.1 Allmän inriktning avpolitiken under rubriken syn på inriktningen avarbetsmarknadspolitiken bort ha följande lydelse:InledningLedarna för Moderata samlingspartiet, och Folkpartietkonstaterade i ett gemensamt program benämnt Jobballiansen attden öppna och dolda arbetslösheten är vårt lands största ekonomiska ochsociala problem. De betonade att det avgörande politiska uppdraget under deår då tar steget in därför måste vara att skaparadikalt bättre förutsättningar för nya jobb och tillväxt. I endebattartikel presenterades ett sjupunktsprogram för att vända utvecklingen: 1) sänkta skatter på arbete och företagande, 2) särskilda skattelättnaderför hemnära tjänster, 3) minskat krångel för företagen, 4) en moderniseringav arbetsmarknadsreglerna, 5) möjlighet för företagen att använda euronäven vid ett utanförskap från valutaunionen, 6) en förnuftig energipolitiksamt 7) åtgärder för att göra till ett spjutspetsland inom IT.Programmet följs upp och preciseras i ett budgetalternativ som de trepartierna presenterat med anledning av budgetpropositionen.ArbetsmarknadslägetEnligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning har regeringen ibudgetpropositionen gjort en allvarlig felbedömning av den ekonomiskautvecklingen och av utvecklingen på arbetsmarknaden. De betydligt sämrekonjunkturutsikter som kunde förutses borde ha fått sättastörre spår i budgeten och den ekonomiska politik den är grundad på.Regeringen har dock valt att blunda för detta.Enligt den prognos som publicerats av AMS om utvecklingen påarbetsmarknaden dämpas tillväxten i den svenska ekonomin. Det ärframför allt exportindustrin som drabbas. Följden blir att återhämtningenpå arbetsmarknaden bromsas upp.AMS delar i prognosen inte regeringens optimistiska bedömning om enarbetslöshet på . AMS räknar i stället med en arbetslöshetpå . Också när det gäller utvecklingen av BNP-tillväxt och antalsysselsatta har regeringen genomgående gjort överoptimistiskaberäkningar, visar prognosen. Medan regeringen beräknat att BNP-tillväxtenskall uppgå till bedömer AMS att den skall stiga . Sysselsättningen kan enligt budgetpropositionen väntas öka med 59 000personer medan ökningen enligt AMS-prognosen endastväntas uppgå till 33 000 personer.Också () bedömer i sin novemberprognos atttillväxten i ekonomin dämpas. Industrikonjunkturen försvagas ochexporttillväxten mattas av, som vissa spridningseffekter tillinhemska delar av ekonomin uppstår. KI bedömer att regeringen inte kommeratt klara det sysselsättningsmål som innebär att av antalet personer iåldern skall vara sysselsatta . Enligt KI kommer drygt 100000 personer färre än vad regeringen räknar med att vara sysselsatta år2004. När det gäller målet om öppen arbetslöshet är detpraktiskt taget inte någon av dem som gör prognoser för svensk ekonomi somtror att regeringen kommer att uppnå detta.Följden av en svagare ekonomisk utveckling blir lägre sysselsättning ochhögre arbetslöshet. Enligt utskottet finns en växande risk för permanentmassarbetslöshet. Dagens höga arbetslöshetsnivåer riskerar att permanentasom det inte blir en konjunkturuppgång med en ordentligsysselsättningsökning.Enligt utskottets mening är det anmärkningsvärt att över 700 000 personereller av arbetskraften står helt eller delvis utanför arbetsmarknadenvid konjunkturtoppen när det finns överhettningsproblem. Antaletsom står utanför arbetsmarknaden är med stor sannolikhet ännu större.Exempelvis kan huvuddelen av dem som deltar i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder, 150 000-180 000 personer, också anses ståhelt eller delvis utanför arbetsmarknaden.Den öppna arbetslösheten har minskat . Detta berortill en del på att utbudet av arbetskraft har hållits tillbaka genom attantalet heltidsstuderande ökat och förtidspensioneringarna tilltagit.Arbetslinjen är enligt utskottets uppfattning på väg att överges,arbetslösa förtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl och andra lyfts urarbetskraften på andra sätt. Arbetsmarknadspolitiken tycks i långa styckengå ut på att statistiskt manipulera talen för den öppna arbetslöshetengenom att flytta bort människor ur arbetskraften. Av de åtgärder somregeringen föreslagit gäller merparten ökade offentligainsatser, medan viktiga åtgärder för att förbättra företagsklimatet ochföretagandets villkor nästan helt lyser med sin frånvaro.Förutsättningar för sysselsättningKraftfulla åtgärder måste till för att förhindra att massarbetslöshetenpermanentas. Sysselsättningen måste öka. Enligt utskottets uppfattningmåste politiken inriktas på att skapa förutsättningar för fler riktigaarbeten och växande företag. Skatter på arbete och företagande måste sänkas. Den privata sektorn och inte minst tjänstesektorn måste få bättremöjligheter att växa.Många nya företag måste tillkomma, små och medelstora företag måste fåförutsättningar att expandera. Enligt utskottets uppfattning är det framförallt i tjänste- och servicesektorn som antalet arbeten måste öka. Detgäller exempelvis moderna former av service och tjänster riktade motindustri, byggverksamhet respektive hushållen. Andra exempel är tjänsteroch service inom IT-sektorn och turismen. Om tjänste- och servicesektornskall kunna expandera ställs krav på arbetsmarknadspolitiken, något somutskottet återkommer till nedan.Genom att vidta särskilda åtgärder för att öppna marknaden för hushålls-tjänster kan förutsättningar skapas för ett stort antal nya arbeten. Ävenom det är svårt att veta exakt hur många arbeten som kan bli följden rördet sig om tiotusentals nya arbetstillfällen i den privata sektorn. Ettgemensamt förslag om skattereduktion för hemnära tjänster har nyligenlagts fram gemensamt av , ochFolkpartiet (bet. 1998/99:FiU1).Lönebildning, arbetsrätt och arbetslöshetsförsäkringArbetsmarknaden är alltför hårt reglerad. Den kan bli mer dynamisk genomatt dagens regelsystem omgående reformeras och moderniseras i syfte att ökarörligheten på arbetsmarknaden. Framför allt är detta viktigt för de mindreföretagen och för fler arbeten i små och medelstora företag. Genomavreglering på arbetsmarknaden förbättras vidare förutsättningarna för enbättre lönebildning.En ny arbetsrätt måste utformas. Den bör erbjuda ett gott skydd åt allaanställda men utformas så att den inte hämmar företagstillväxt ochnyanställningar. En ny arbetsrättslig lagstiftning måste ge utrymme förflexibilitet och göra det möjligt att träffa överenskommelser på allaarbetsplatser. Innan en mer genomgripande reformering skett avarbetsrättslagstiftningen anser utskottet att det är möjligt att återinförade arbetsrättsregler som infördes av fyrpartiregeringen och som gälldeunder 1994. Turordningsreglerna bör ändras så att två personer kan undantasi varje turordningskrets, möjligheterna till provanställning bör förlängasupp , den fackliga vetorätten vid entreprenader slopas ochförbud bör införas mot blockad av enmansföretag. Utskottet anser vidare attkonfliktreglerna bör ses över och fackets tolkningsföreträde i olika lagarersättas av medel för konfliktlösning som regleras i kollektivavtal.Modernisering av arbetslöshetsförsäkringen är en annan viktig åtgärd föratt skapa förutsättningar för fler arbeten och bättre lönebildning.Utskottet förordar att en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkringinförs. Försäkringen bör i större utsträckning än finansieras genomegenavgifter. En högre egenfinansiering motverkar att det träffas avtal sommedför ökad arbetslöshet. Den bidrar alltså till bättre lönebildning.Arbetslöshetsförsäkringen skall vara en omställningsförsäkring och inte enpermanent försörjningskälla.Utbildning och kompetensEn modern arbetsmarknad ställer höga krav på arbetstagarnas kompetens.