bet · GL01UbU9 · 1998-04-15 00:00:00 — De pekar på att den forskningsanknytning som fler lektorer innebärgivetvis ökar kvaliteten i skolan.Skolforskningen och dess närmande till verksamheten ute i skolorna tas upp imotion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 15. Enligt motionärerna bör forskare gesmöjlighet att tillfälligt gå in i skolarbetet och arbeta tillsammans med läraresom vill satsa på forskning inom sitt arbete. Forskning kan bli en karriärvägför lärare.Enligt motion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 15 bör lärarcertifikat införas. Ettlärarcertifikat bör användas som ett medel att bredda lärarrekryteringen inomskolan. Certifikaten bör tidsbegränsas till förslagsvis och medföra enskyldighet för skolan att se till att läraren får fort- ochvidareutbildning i enlighet med en individuellt utarbetad plan. Motionärernaanser att regeringen bör utreda frågan och återkomma med förslag. Liknandetankegångar finns i motion 1997/98:Ub206 (m). Genom införande avlärarcertifikat med återkommande prövningar t.ex. skall lärarnadokumentera sin kompetens för att få behålla rätten att undervisa, heter det imotionen.I motionerna 1997/98:Ub247 (m) yrkande 15 och 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 18behandlas frågan om yrkeslärares kompetens. Motionärerna anser att man måstekoppla uppdatering och yrkespraktik till någon form av lärarcertifikat därlärarna regelbundet är ute i arbetslivet och får adekvat yrkespraktik. Detta ärnödvändigt för att eleverna skall kunna erbjudas en modern utbildning, heterdet i motionerna.I motion 1997/98:Ub228 (fp) begärs förslag till lag om praktik för samtligalärare i och gymnasieskolan i syfte att ge elever och lärare en godoch relevant inblick i arbets- och näringsliv. Motionärerna anser att lärarnabör praktisera - förslagsvis minst - inäringslivet som en del av sin fortbildning.Enligt motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 9 bör nyutexaminerade lärare fåtillgång till en erfaren under sitt första år som lärare.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågan om behovet av flerforskarutbildade lärare/lektorer i skolan, senast i betänkande 1996/97:UbU8 (s.25) och 1996/97:UbU13 (s. 31). Utskottet har därvid bl.a. pekat på att etttillägg gjorts i 2 kap. 3 § skollagen, enligt vilket kommuner och landstingåläggs att sträva efter att för undervisning i gymnasieskolan, gymnasialvuxenutbildning och påbyggnadsutbildning anställa lärare som harforskarutbildning. har regeringens uppdrag att följa effekterna avdenna ändring i skollagen. Verket har lämnat en första redovisning. Utskottetanförde också att det är av stor vikt att kommunerna erbjuder lärare möjlighettill karriär och kompetensutveckling. Utskottet underströk vikten av att fåfler forskarutbildade lärare i skolan och utgick från att utvecklingen inomområdet noga följs av regeringen.Utskottet delar motionärernas uppfattning och upprepar att det enligtutskottets mening är angeläget att få fler forskarutbildade lärare i skolan.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 2,1997/98:Ub221 yrkande 16, 1997/98:Ub247 yrkande 16 och 1997/98:Ub267 yrkande 6.Utskottet har i sitt betänkande 1996/97:UbU8 (s. 26) även behandlat frågan omskolforskningen och dess närmande till verksamheten i skolorna. Utskottethänvisar till vad utskottet då anförde. Utskottet pekade bl.a. på framväxten avregionala utvecklingscentrum som ett forum där samarbete mellan skolan ochhögskolan kan utvecklas. Utskottet utgick från att dessa centrum kommer attstärka samverkan mellan skola och högskola vad gäller forskningsfrågor.Utskottet vill i likhet med motionärerna betona att det är angeläget attskolforskningen blir mer känd ute i skolorna. (dir.1997:54) har i uppdrag att lämna förslag om lärarutbildningensforskningsanknytning. Utskottet avstyrker motion 1997/98:Ub215 yrkande 15.Utskottet avstyrker också motionerna 1997/98:Ub206 och 1997/98:Ub208 yrkande15 om införande av lärarcertifikat. Även denna fråga behandlades och avstyrktesav utskottet under föregående i betänkande 1996/97:UbU8 (s. 25).Utskottet hänvisade till att på utskottets förslag begärt enparlamentarisk utredning om lärarutbildningen (bet. 1996/97:UbU1 s. 66).Utskottet uttryckte i betänkandet bl.a. behovet av att utreda frågor omfortbildning och vidareutbildning. Utskottet noterar attLärarutbildningskommittén enligt sina direktiv bl.a. skall lämna förslagrörande lärarnas fortbildning och vidareutbildning (dir. 1997:54).Utskottet avstyrker med samma motivering - arbeterörande fortbildning och vidareutbildning för lärare - motionerna 1997/98:Ub221yrkande 18 och 1997/98:Ub247 yrkande 15 om kompetensen hos yrkeslärare ochinförande av lärarcertifikat för denna yrkesgrupp samt förslaget i motion1997/98:Ub228 om införande av en lag om praktik för samtliga lärare igrundskolan och gymnasieskolan.När det gäller förslaget i motion 1997/98:Ub256 yrkande 9 om attnyutexaminerade lärare bör få tillgång till en erfaren under sitt förstaår som lärare erinrar utskottet om att det ankommer på kommunerna att pålämpligt sätt organisera lärarnas arbete. Utskottet vill i sammanhanget peka påatt vissa högskolor erbjuder kurser i handledning och mentorskap för lärare.Utskottet föreslår att avslår yrkandet.Övriga personalfrågorMotionernaI motion 1997/98:Ub279 (s) pekas på att en del skolor har organiserat sittarbete så att kamratstödjare anlitas. En del skolor ser till att eleverna iorganiserad form tar ett utökat ansvar för varandra. Motionärerna anser attarbetslösa bör användas som kamratstödjare i alla skolor.Behovet av teckenspråkskunnig personal i specialskolorna för döva tas upp imotion 1997/98:So430 (kd) yrkande 2. Motionärerna anser att det inte räcker medatt lärarna i dövskolorna kan teckenspråket. Målet bör vara att all personalsom arbetar på skolor för döva kan teckenspråket.Utskottets bedömningUtskottet ser i likhet med motionärerna i motion 1997/98:Ub279 positivt på atten del skolor har organiserat sitt arbete så att de anlitar kamratstödjare. del skolor tar t.ex. elever i högre årskurser ett utökat ansvar för yngrekamrater. Enligt utskottets uppfattning bör emellertid avslåmotionen, eftersom organiserandet av skolans verksamhet - t.ex. anlitande avkamratstödjare - är en angelägenhet.Beträffande frågan om teckenspråkskunnig personal i specialskolorna för dövanoterar utskottet att regeringen uppdrog åt Statens institutför handikappfrågor i skolan () att bl.a göra en analys av vilken kompetenslärare behöver inom olika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna. Iuppdraget ingår också att göra en kartläggning av behovet av utbildning iteckenspråk för andra personalkategorier än lärare. Med hänvisning till attfrågan således utreds avstyrker utskottet motion 1997/98:So430yrkande 2.Fristående skolor och valfrihetRätten att välja skola, m.m.MotionernaI motion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 6 framhålls att rätten att välja skola förelever och föräldrar innebär att det enskilda barnets behov kan tillgodosesbättre än . Motionärerna anser att ett aktivt skolval måste uppmuntras.Såväl eleven som föräldrarna måste få information om olika skolor ochtillfrågas om vilken skola man föredrar. Kommunernas skyldighet att i sinplanering utgå från elevers och föräldrars önskemål och därmed kommunicera medhemmen bör tydliggöras. Alla skall få möjlighet att välja skola, betonarmotionärerna.Segregation och utanförskap motverkas av etniskt och kulturellt baseradeskolor, hävdas det i motion 1997/98:Ub264 (fp) yrkande 1. Genom att elevernablir trygga i sin egen identitet har de lättare för att integreras i samhälleti övrigt. Föräldrar måste ha rätt att skapa och välja den skola de tror gerderas barn den bästa starten i livet. Motionären anser också att grundskoloroch gymnasieskolor i utsatta bostadsområden bör profileras och/eller genomgå ensärskild kvalitetssatsning till s.k. magnetskolor (yrkande 2). I kombinationmed fritt skolval kan detta leda till att barnen som bor i området får en extrabra skola och att elever från andra områden söker sig dit.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det finns en omfattande valfrihet inom skolväsendet.Elever och föräldrar har successivt givits större rätt och möjlighet att väljaskola. I fråga om stadgas i skollagen att kommunen vid fördelningenav elever på de olika skolenheterna så långt det är möjligt skall beaktaföräldrarnas önskemål om att deras barn skall tas emot vid en viss skola. Dettagäller under förutsättning att inte andra elevers berättigade krav på placeringi en skola nära hemmet åsidosätts eller betydande organisatoriska ellerekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. En kommun skall i sin grundskolaäven ta emot en elev för vars grundutbildning kommunen inte är skyldig attsvara, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskildaskäl att få gå i den kommunens grundskola. I gymnasieskolan finns en mångfaldav utbildningsvägar. Inom både och gymnasieskolan finns friståendeskolor som eleverna har möjlighet att välja som alternativ till den kommunalaskolan.Enligt av skolan 1996 visade verketsundersökningar att landets kommuner - beroende på hur de informerade omvalfrihet och utbud av skolor - kunde delas in i tre ungefär lika storagrupper. Den första gruppen kommuner bestod av dem som ansåg att det inte fannsreella ekonomiska eller organisatoriska förutsättningar att välja skola ikommunen. De informerade heller inte om valfrihet. Den andra gruppen kommuneransåg att informationsansvaret vilade på varje enskild skola och delegeradeockså ansvaret till dessa. Den sista gruppen såg valfrihet och information omvalfrihet som en central angelägenhet som gjordes till föremål förspeciella informationsinsatser.Utskottet utgår från att i sitt arbete med uppföljning,utvärdering och tillsyn även i fortsättningen har uppmärksamheten riktad på hurkommunerna sköter informationen om valmöjligheter och alternativa skolor.I en annan rapport från , Att välja skola - effekter avvalmöjligheter i (rapport nr 109), har verket redovisat enutvärdering med betoning på den eventuellt segregerande effekt valfriheten kanha. Denna rapport har utförligt refererats i utskottets betänkande 1996/97:UbU6(s. 7 f.). Här skall endast upprepas att rapporten visar att valfrihetenutnyttjas på olika sätt av skilda elevgrupper. Framför allt är det elever varsföräldrar har eftergymnasial utbildning som utnyttjar rätten att välja skola.Detta är särskilt tydligt vid skolbyten till de fristående skolorna. Dessaelever tenderar att söka sig till skolor i områden med större andelhögutbildade och elever med svensk bakgrund. Utvärderingen har ocksåtydliggjort boendesegregationen och dess effekter på elevsammansättningen iskolan. Som ett positivt resultat av utvärderingen har lyft fram attengagemang och genomtänkta satsningar kan bryta en negativ skolutveckling,vilket har skett i vissa skolor, i rapporten kallade trendbrytarskolor. Dessahar, ofta genom målmedvetna profileringar, lockat nya elever till skolorna.Skolverket har också på regeringens uppdrag undersökt om det ökade antaletfristående skolor som vänder sig till avgränsade grupper i samhället kan bidratill en ökad social, kulturell och ekonomisk segregation. I uppdraget ingickatt föreslå åtgärder i syfte att minska eventuellt segregerande effekter.Undersökningen genomfördes i huvudsak med hjälp av intervjuer på ett antalmuslimska, kristna, sverigefinska, judiska och estniska skolor. I rapportenBarn mellan arv och framtid, (dnr 97:810), konstaterades attundersökningen inte kunnat identifiera en så tydlig problembild att det skullekrävas någon omedelbar förändring av det regelverk som styr skolan. Debestämmelser som reglerar kommunernas rätt till insyn i fristående skolor, ochSkolverkets uppföljnings-, utvärderings- och tillsynsansvar, bör varatillräckliga även framgent - om de brukas med förstånd och utifrån ettgenomtänkt förhållningssätt, ansåg verket.Enligt vad utskottet erfarit kommer förslag till hur skolor i utsatta områdenkan stärkas att läggas fram för i enstorstadspolitisk proposition. Till grund för propositionen, som utarbetas inomFinansdepartementet, ligger bl.a. slutbetänkande Tre städer(SOU 1998:25).Mot bakgrund av vad utskottet nu redovisat och anfört anser utskottet attriksdagen bör avslå såväl motion 1997/98:Ub208 yrkande 6 som motion1997/98:Ub264 yrkandena 1 och 2.Fristående skolor på grundskolenivåMotionernaI flera motioner begärs tillkännagivanden till regeringen om att reglerna förgodkännande av fristående skolor på grundskolenivå bör ändras. I huvudsakåsyftas därmed en återgång till de bestämmelser för fristående skolor somtillämpades före den 1 juli 1997.Enligt motion 1997/98:Ub220 (m) yrkande 1 skall avgöra om en skolaskall godkännas eller inte, utifrån objektiva kriterier som att skolan i alltväsentligt följer gällande läroplan och att skolan är öppen för alla barn. Enskola som är godkänd skall ha rätt till ersättning från kommunen, framhållermotionären. - Liknande synpunkter uttrycks i motion 1997/98:Ub282 (c) yrkande1. Motionärerna understryker att bedömningen huruvida en fristående skola skallgodkännas skall göras utifrån skolans förmåga att uppfylla viktigakvalitetskrav. En godkänd skola skall ha rätt till offentlig finansiering.Reglerna om att kan återkalla rätten till bidrag bör ändras. I sammamotion begärs också att bestämmelserna om att skolan för att godkännas skall haett visst lägsta elevantal skall slopas (yrkande 5). skall kunnaavgöra om verksamheten är att betrakta som skola, anser motionärerna. - Även imotion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 11 förs fram att som förutsättning för att enfristående skola skall godkännas av bör gälla att skolans utbildningsvarar mot de kunskaper och färdigheter som förmedlar och attskolan även i övrigt väsentligen svarar mot mål. Skolan bördessutom ha ett tillräckligt elevunderlag, dvs. minst 10-15 elever i enårskurs. - Enligt motion 1997/98:Ub216 (kd), i denna del, bör reglernainnefatta att den fristående skolan skall vara godkänd av samt ståunder tillsyn av och delta i verkets uppföljning och utvärdering.Undervisningen i den fristående skolan skall väsentligen svara mot läroplanensallmänna mål och värdegrund. - Det hävdas i motion 1997/98:Ub264 (fp) yrkande 3att många kommuner ställer sig avvisande till nya fristående skolor underhänvisning till att verksamheten får negativa följder för skolväsendet ikommunen. Motionären anser att reglerna som medger denna inskränkning imöjligheten att etablera fristående skolor måste upphävas.Förslag läggs fram i flera motioner om ändrade regler för bidrag tillfristående skolor på grundskolenivå.Enligt motion 1997/98:Ub220 (m) yrkande 2 tolkar kommunerna de nya reglernaom bidrag olika, vilket gör det svårt för de fristående skolorna att planerasin verksamhet. Det är därför nödvändigt, anser motionären, att återinföra ettlägsta golv när det gäller bidraget. - Samma begäran, att en lägsta garanteradersättningsnivå skall återinföras för de fristående skolorna, framställs imotion 1997/98:Ub282 (c) yrkande 2. - Enligt motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande12 skall kommunen vara skyldig att ekonomiskt ersätta skolor som godkänts avSkolverket. Också här understryks att det är nödvändigt att statsmakternasätter ett golv, under vilket ersättningen inte får sjunka. - Likaså begärs imotion 1997/98:Ub216 (kd), i denna del, ändrade regler i syfte att friståendeskolor skall garanteras en lägsta grundnivå för ersättning och därutöverkompenseras för särskilda åtaganden. - I motion 1997/98:Ub218 (s) villmotionären stoppa allt ekonomiskt stöd till fristående skolor med konfessionellinriktning.Frågan om elevavgifter vid fristående skolor tas upp i två motioner. Det ärenligt motion 1997/98:Ub220 (m) yrkande 3 angeläget att förbudet mot att ta utskäliga elevavgifter undanröjs. Förbudet förhindrar utveckling av alternativaundervisningsformer och profiler som inte kan rymmas inom de ekonomiska ramarsom den gängse undervisningen sätter gränser för. - Undervisningen skallvara avgiftsfri, anförs det i motion 1997/98:Ub216 (kd) i denna del, men skolanskall ha möjlighet att ta ut avgifter för skäliga merkostnader utifrån sinprofil.Enligt motion 1997/98:Ub282 (c) yrkande 3 måste de fristående skolorna liksomde kommunala vara förpliktade att erbjuda utbildning på lika villkor för allaelever. Elever med behov av särskilt stöd, t.ex. funktionshindrade barn somkräver extra ekonomiska resurser, skall ha samma möjlighet som andra elever attta del av de fristående skolorna, framhåller motionärerna.I samma motion anser motionärerna vidare att elever i fristående skolor måsteha motsvarande möjlighet att få tillgång till skolskjuts som finns för elever ide kommunala skolorna (yrkande 4).Fristående skolor skall ingå i de kommunala skolplanerna. Det begärs imotionerna 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 15 och 1997/98:Ub216 (kd) i denna del.Behovet av en översyn av de fristående skolornas roll och andel i det svenskaskolväsendet påtalas i motion 1997/98:Ub227 (fp) yrkande 1. Motionärerna villatt det utreds hur man konstruktivt kan säkra fortsatt verksamhetsutrymme försåväl fristående skolor som nedläggningshotade byskolor (yrkande 2).Utskottets bedömningRiksdagen beslutade om nya regler för godkännande av och offentligtbidrag till fristående skolor på grundskolenivå (prop. 1995/96:200, bet.1996/97:UbU4, rskr.14). De nya reglerna i 9 kap. skollagen som trädde i kraftden och började tillämpas innebär i korthetföljande. Fristående grundskolor skall för att kunna godkännas av Skolverketsvara inte bara mot allmänna mål utan också mot den värdegrund somgäller för det offentliga skolväsendet; tidigare gällde att den friståendeskolan väsentligen skulle svara mot målen. Vidare skall skolan om intesärskilda skäl föreligger ha minst 20 elever. En godkänd fristående grundskolaskall av förklaras berättigad till bidrag från elevernashemkommuner. Bidrag skall dock inte lämnas, om skolans verksamhet skulleinnebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller om skolan tar ut elevavgifter. Om sådana förhållanden senareinträffar kan återkalla rätten till bidrag. Det bidrag somhemkommunen lämnar skall bestämmas med hänsyn till skolans åtagande och elevensbehov efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resursertill de egna grundskolorna. Den tidigare regeln att bidraget skall relaterastill kommunens genomsnittskostnad per elev har slopats.En kommun är inte heller skyldig att lämna bidrag till särskilt stöd, om enfristående grundskola tar emot en elev som har ett omfattande behov av särskiltstöd och det därför uppstår betydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter för kommunen.Utskottet vill med anledning av motionerna påminna om att regeringen i maj1997 tillkallat av resursfördelningen till friståendegrundskolor (dir. 1997:55). Denna skall följa och utvärdera kommunernastillämpning av de nya bidragsreglerna för fristående grundskolor under läsåren1997/98 och 1998/99. Kommittén skall belysa effekterna av tillämpningen såvälför fristående grundskolor som för kommunerna. Särskilt skall effekternabelysas för elever med behov av särskilt stöd och för elever i glesbygden.Dessutom skall frågor om fristående grundskolors kostnader för skollokaler ochkostnader för sådana skolor med särskild profil belysas. Till kommittén harknutits en referensgrupp med företrädare för de fristående skolornas olikaintresseorganisationer. En delrapport skall lämnas senast den 1 oktober 1998.Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 oktober 1999.Det bör även nämnas att i regleringsbrev för fått iuppdrag att följa hur fristående skolor och kommuner tillgodoser behoven hossärskilt stödkrävande elever och att därvid belysa effekterna utvalfrihetssynpunkt. skall redovisa detta uppdrag senast den 1oktober 1998.Utskottet konstaterar att de nya reglerna i skollagen har tillämpats undermindre än . Efter skall den nämnda kommittén lämnasin första rapport. Resultatet av kommitténs arbete i sin helhet bör avvaktas.När det sedan gäller frågan om skolskjuts för elever i fristående skolor harutskottet tidigare avstyrkt motionsyrkanden härom (bet. 1996/97:UbU4s. Utskottet anförde då att det skulle föra mycket långt och kunna åsamkakommunerna stora kostnader, om skyldigheten att sörja för skolskjuts utvidgadestill att gälla även elever som väljer annan skola än den som kommunen skulle haanvisat. Detta är fortfarande utskottets uppfattning.Också motionsyrkanden om utrymme för fristående skolor i den kommunalaskolplanen har behandlats och avstyrkts av utskottet under föregående riksmöte(bl.a. i bet. 1996/97:UbU6 s. 29). Utskottet hänvisar här endast till att dekrav som i skollagen ställs på den kommunala skolplanen inte innefattar någonbeskrivning av den enskilda skolans verksamhet eller pedagogiska profil (2 kap.8 §). Dock är de fristående skolorna numera skyldiga att delta i denuppföljning och utvärdering som kommunen gör av sitt eget skolväsende.Utskottet föreslår att avslår samtliga motionsyrkanden som rörfristående skolor på grundskolenivå.Fristående gymnasieskolorMotionernaI två motioner, nämligen 1997/98:Ub247 (m) yrkande 12 och 1997/98:Ub221 (fp)yrkande 19, anmärks att fristående gymnasieskolor visat sig kunna locka sökandetill utbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Somexempel nämns industrigymnasier med pedagogisk förnyelse av undervisningen. Ibåda motionerna hävdar motionärerna att framväxten av sådana nya skolor harförsvårats genom att kommunen i stället för numera skall görabedömningen huruvida en ny gymnasieskola kommer att påverka näraliggandeutbildning.Enligt motion 1997/98:A456 (fp) yrkande 3 bör kommunernas möjlighet attbegränsa tillkomsten av fristående gymnasieskolor avskaffas.Utskottets bedömningNu gällande regler för offentligt bidrag till fristående gymnasieskolor i 9kap. skollagen antogs av och trädde i kraft den 1 januari1997 (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. Bland annat infördesregeln att ansökan om bidrag skall lämnas direkt till som ocksåskall avgöra om en fristående gymnasieskola skall förklaras berättigad tillbidrag. Dock skall verket ha inhämtat yttrande från berördakommuner. får inte meddela beslut om rätt till bidrag i fråga omutbildning som skulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet iden kommun där gymnasieskolan är belägen eller i närliggande kommuner.Tidigare beslutade regeringen om rätt till bidrag efter det att berördakommuner yttrat sig och en regional bedömning gjorts av . Även iden då gällande lagtexten fanns motsvarande skrivningar om att förklaring omrätt till bidrag inte skulle lämnas i fråga om utbildning som skulle innebärapåtagliga negativa följder för gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendeti regionen.Genom den förändring av reglerna som gjordes har beslutsprocessen förenklats.Länsstyrelsens regionala bedömning i ärendet har upphört. Det ankommer istället på att vid prövningen i ansökningsärende lägga etthelhetsperspektiv på gymnasieutbildningen i lägeskommunen och i närliggandekommuner.Utskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden som de här aktuella,bl.a. med hänvisning till vikten av en allsidig bedömning (bet. 1996/97:UbU7 s.19). Utskottet anser att även motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 19,1997/98:Ub247 yrkande 12 och 1997/98:A456 yrkande 3 bör avslås av riksdagen.Övriga frågorBehovet av en utredning om en sammanhållen och flexibel ungdomsskola framhållsi motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 1. Motionärerna anmärker att en sådanutredning motiveras av att nästan alla elever går vidare från tillgymnasieskolan, varför ungdomsskolan mer bör anpassas till ungdomars olikautvecklingsstadier.U t s k o t t e t är inte berett att tillmötesgå motionärernas begäran om enutredning om en sammanhållen ungdomsskola. Dock vill utskottet hänvisa till attSkolverket driver ett utvecklingsprojekt, benämnt Bryggan,som rör övergången mellan och gymnasieskolan. deltar 11 fältenheter i samverkan med 12kommuner.