bet · GL01UbU11 · 1998-03-03 00:00:00 — 10 § skollagen (1985:1100) att en elev i , som intetillfredsställande har slutfört sista årskursen men bedöms ha förmåga attfullfölja utbildningen, skall få tillfälle att göra detta under högst två årefter det att skolplikten upphörde.Enligt i siffror 1998: del I fick avde elever som slutade ett ofullständigt slutbetyg.Utskottet noterar att regeringen i regleringsbrevet för föreskriver att verket skall prioritera insatser som syftartill att öka andelen elever som lämnar med fullständigt slutbetyg.Utskottet föreslår att avslår motionerna 1997/98:Ub201 yrkande 1,1997/98:Ub208 yrkande 8, 1997/98:Ub239, 1997/98:Ub250 yrkande 9, 1997/98:Ub256yrkandena 6 och 15, 1997/98:Ub267 yrkandena 1 och 5 samt 1997/98:Ub283.I två motioner begärs riksdagsuttalanden om nationella prov i . Allagrundskolor bör enligt motion 1997/98:Ub208 (m) yrkande 9 genomföra nationellaprov i centrala ämnen det femte respektive det nionde året. Skolornas resultatbör redovisas för kommunens skolstyrelse och på lämpligt sätt komma allaföräldrar till del. - I motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 10 understrykermotionärerna att regelbundna, obligatoriska nationella prov bör genomföras. Debehövs för att kvalitetssäkra skolan.U t s k o t t e t vill med anledning av motionerna anföra följande.Enligt 7 kap. 10 § grundskoleförordningen skall ämnesprov i svenska, engelskaoch matematik användas i slutet av årskurs 9 för att bedöma elevernaskunskapsutveckling och som stöd för betygssättning. Dessa prov är obligatoriskaoch kommer att genomföras första gången . Ämnesprovenfastställs av som också meddelar närmare föreskrifter om dem.Skolverket erbjuder också skolhuvudmännen ämnesprov för årskurs 5 i svenska,engelska och matematik samt diagnostiska material för årskurserna 2 (svenskaoch matematik) och 7 (svenska, engelska och matematik) för att ge stöd tilllärare vid bedömning av elevers kunskaper.Utskottet delar motionärernas uppfattning vad gäller nödvändigheten attkvalitetssäkra skolan. En likvärdig utbildning kräver att arbetet med attbedöma och utveckla kvaliteten i skolan stärks på alla nivåer. Genomförordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet, som trädde ikraft , har införts en skyldighet för varje kommun och skolaatt göra en skriftlig kvalitetsredovisning som ett led i denkontinuerliga uppföljningen och utvärderingen av skolplanen respektivearbetsplanen. En kvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning av dels ivilken mån målen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärder som behövs ommålen inte har uppnåtts. instruktion har ändrats så attverket nu också skall utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbetei skolväsendet.Enligt Verksamhetsplan 1998 skall verket genomförasärskilda kvalitetsgranskningar, utveckla nationella indikatorer för attbeskriva skolsystemets kvalitet och resultat samt utveckla de nationella provensom nationella indikatorer på utbildningens kvalitet (s. 6).Utskottet anser inte att bör göra något särskilt uttalande medanledning av motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 9 och 1997/98:Ub250 yrkande 10.Riksdagen bör alltså avslå desamma.Enligt motion 1997/98:Ub201 (m) yrkande 2 bör som behörighetskrav för tillträdetill gymnasieskolan krävas godkända betyg i svenska, engelska och matematik.U t s k o t t e t påminner om att i samband med beslutet om en nyläroplan för gymnasieskolan, m.m. fastställde kunskapsrelateradebehörighetskrav för studier på gymnasieskolans nationella program (prop.1992/93:250, bet. 1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). Bestämmelserna som infördesi 5 kap. 5 och 13 §§ skollagen (1985:1100) innebär att som krav för tillträdetill nationella och specialutformade program i gymnasieskolan skall gälla atteleven har slutfört sista årskursen i eller motsvarande medgodkända betyg i svenska - alternativt enligt senare riksdagsbeslut svenska somandraspråk - engelska och matematik. Enligt övergångsbestämmelserna skall denya behörighetsreglerna tillämpas första gången vid intagningen tillgymnasieskolan inför /99. Elever som inte uppfyllerbehörighetskraven skall hänvisas till studier på ett individuellt program igymnasieskolan.En arbetsgrupp inom () har idepartementspromemorian Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78)diskuterat huruvida det finns anledning att frångå behörighetskraven om detfinns särskilda skäl. Sådana särskilda skäl skulle kunna vara att en elev harpåvisbara läs- och skrivsvårigheter, eller att en invandrarelev på grund av enomfattande undervisning i svenska inte givits möjlighet till tillräckligastudier i engelska för att få ett godkänt betyg. Arbetsgruppens bedömning äratt det är nödvändigt att behörighetsreglerna skall gälla även fortsättningsvisför att gymnasieskolan skall ges grundläggande förutsättningar att nå målen.Reglerna får dock inte ge upphov till helt orimliga situationer. Därförföreslår arbetsgruppen att det skall vara möjligt att frångå behörighetskravenendast om det finns synnerliga skäl och efter individuell prövning av denenskilde elevens förutsättningar att klara av studier på ett nationelltprogram. - Arbetsgruppens förslag bereds inom Regeringskansliet.Utskottet anser att yrkande 2 i motion 1997/98:Ub201 är tillgodosett och böravslås.Föräldrainflytande m.m.Flera motioner tar upp frågan om ett ökat föräldrainflytande i skolan.Enligt motion 1997/98:Ub267 (c) yrkande 10 är det viktigt att föräldrarnadeltar i barnens skolarbete både hemma och i skolan och att de följer upp ochstödjer sina barn i inlärningsprocessen. Skolan måste uppmuntra föräldrar attta detta ansvar. Skolan bör också kunna ge föräldrar stöd och råd genom t.ex.temakvällar om pedagogik. Därtill bör föräldrar ges möjlighet till ökatinflytande i skolans arbete. Av skolan bör detta betraktas som en resurs sombättre skall tas till vara än i dag.I motion 1997/98:So805 (mp) yrkande 8 framhålls också vikten av att föräldraroch barn har inflytande över skola och barnomsorg och även valfrihet mellanolika alternativ. Då skapas bra förutsättningar för att ta till varafamiljernas engagemang för lokalt förändringsarbete och gemenskap, skrivermotionärerna.Två motioner behandlar särskilt försöksverksamheten med lokala styrelser medföräldramajoritet. Enligt motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 13 har en vissöverskattning gjorts av efterfrågan på föräldrainflytande i form av modellenmed lokala föräldrastyrelser. Motionärerna betonar att föräldrarnas inflytandeinte får innebära att de övertar det professionella och pedagogiska ansvaretför hur undervisningen skall bedrivas. Vidare måste det finnas tydliga reglerför hur ledamöter i föräldrastyrelsen skall utses. Motionärerna menar dock attproblemen med styrelserna kan lösas och att man kan prova sig fram till ett braföräldra- och elevinflytande i skolan.Kommande utvärdering av försöksverksamheten med föräldrastyrelser bör enligtmotion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 5 bl.a. inriktas på huruvida spridningenbland föräldrarna som deltar i styrelserna motsvarar spridningen bland elevernavad gäller socio-ekonomiska förhållanden. Det bör vidare under försöksperiodenvara möjligt att i skolstyrelserna välja in företrädare för lokala myndigheteroch organisationer samt lokalt näringsliv.U t s k o t t e t anser liksom motionärerna att det är viktigt attföräldrarna engagerar sig i skolan och barnens skolarbete samt får ökatinflytande över verksamheten i såväl skola som barnomsorg. Utskottet vill häråterknyta till vad utskottet anfört i det föregående, nämligen att ett viktigtinslag i barns skolgång är de utvecklingssamtal som lärarna regelbundet skallhålla med eleverna och deras föräldrar. Vid dessa samtal skall elever, lärareoch föräldrar tillsammans diskutera barnets skolarbete och utveckling och sättaupp mål för den närmaste framtiden.I fråga om försöksverksamheten med föräldrastyrelser har utskottet inhämtatfrån att det inkommit anmälningar från kommuner ominrättande av sådana styrelser vid ett 90-tal skolor. Det är enligt utskottetsuppfattning ännu för tidigt att dra några slutsatser av försöksverksamheten somäger rum . Inom har arbete inlettsmed att planera och lägga upp ett utvärderingsarbete med sikte på att verketskall kunna redovisa en första bild av verksamheten med föräldrastyrelser underår 1998. Enligt verket kan det redan nu sägas att det kan bli svårt att utanmera djupgående intervjuer kartlägga de socio-ekonomiska förhållandena och ivad mån dessa är återspeglade i styrelsesammansättningen.Enligt 4 § förordningen (1996:605) om försöksverksamhet med lokala styrelserinom och den obligatoriska särskolan får den kommunala nämndenbesluta att även andra än företrädare för elevernas vårdnadshavare och för deanställda vid skolan skall ingå som ledamöter. Från har utskotteterfarit att det i försöksverksamhetens initiala skede dock endast i mycketbegränsad omfattning förekommit att kommunen utsett företrädare för lokalaintressen att ingå i de lokala styrelserna.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att avslår häraktuella motionsyrkanden.Övriga frågorEnligt motion 1997/98:Kr269 (v) yrkande 12 bör hos regeringen begäraen parlamentarisk utredning i frågan huruvida kan omfattas avskollagen. Motionärerna anser att en av de viktigaste insatser som kan görasför att stödja barns och ungdomars konstnärliga skapande är att utveckla dekommunala musikskolorna till kommunala kulturskolor. som skolformbör skrivas in i skollagen och bör liksom vara avgiftsfri.U t s k o t t e t har samma uppfattning som motionärerna att kommunalamusik- och kulturskolor har en betydande uppgift när det gäller att stimulerabarns och ungdomars intresse för kultur och ta till vara talanger inom olikakonstformer. Dock är utskottet inte berett att ställa sig bakom enparlamentarisk utredning i syfte att lagreglera dessa skolor som skolform.Utskottet kan nämna att kulturministern i svar på fråga iriksdagen uppgett att hon inte avser att verka för en lagstiftning somgaranterar musik- och kulturskola.Ett arbete med att stärka kulturinnehållet och de kulturella uttrycksformernai skolan har pågått i inom arbetsgruppenför projektet i skolan. Arbetsgruppen består av företrädare för Kultur-och Utbildningsdepartementen samt för berörda myndigheter m.fl.Enligt vad utskottet inhämtat skall arbetsgruppen presenteraen idéskrift, där man kommer att ta upp frågor om de kommunala musik- ochkulturskolorna och hur de kan bidra till att utveckla kulturarbetet i denobligatoriska skolan.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att avslårmotionsyrkandet.I dag finns det enligt motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 10 ingen samlad kunskapom orsaker till särplacering av elever - varför elever placeras i särskildaundervisningsgrupper och skoldaghem, får anpassad studiegång eller förlängdpraktisk arbetslivsorientering (prao) och vilka elever som placeras. De fåstudier som finns visar dock, hävdar motionärerna, att eleverna och även derasföräldrar mycket sällan får vara med och bestämma om vilka åtgärder som skallvidtas. Motionärerna anser att det behövs en kartläggning och beskrivning avkonsekvenserna av boendesegregationen i samhället, liksom forskning på området.U t s k o t t e t vill i frågan hänvisa till Barnpsykiatrikommitténsslutbetänkande Det gäller livet - stöd och vård till barn och ungdomar medpsykiska problem (SOU 1998:31) som överlämnats till socialministern.Kommittén konstaterar att förutom familjen torde skolan vara samhälletsviktigaste fostran och utveckling. En välfungerande skolaär därmed av avgörande betydelse också för barns och ungdomars psykiska hälsa.Kommittén anser att skolans elevvårdande verksamhet skall besitta kvalificeradkunskap om barns och ungdomars psykiska, sociala och biologiska utveckling. Engrundläggande princip för elevvården skall vara att skolrelaterade problemskall hanteras inom skolan, i samråd med hemmen. Den elevvårdande personalenskall kunna bistå med konsultation, handledning och utredning av enskild elevsskolsvårigheter. En sådan utredning skall enligt kommittén utformas i samrådmed eleven och elevens vårdnadshavare efter de svårigheter och behov elevenhar. Den skall kunna innefatta pedagogisk, psykologisk, medicinsk och socialutredning och skall vara inriktad på åtgärd. Kommittén lägger fram förslag tillbestämmelser i skollagen, grundskoleförordningen och gymnasieförordningen avdenna innebörd.Utskottet är inte berett att tillmötesgå motionsyrkandet utan anser attberedningen av förslag bör avvaktas. böralltså avslå motion 1997/98:Ub281 yrkande 10.En utökning av timplanen för träningsskolan till att omfatta samma timtal somgäller för grundsärskolan begärs i motion 1997/98:Ub265 (c). Motionären påpekaratt eleverna i träningsskolan har mindre än eleverna igrundsärskolan. Det är en orättvisa som bör rättas till.U t s k o t t e t erinrar om att enligt särskoleförordningen (1995:206)bilaga 1 är utbildningens omfattning i årskurserna 1-10 i grundsärskolan totalt7 . Enligt bilaga 2 i samma förordning omfattar utbildningen iårskurserna 1-10 i träningsskolan totalt . Denna undervisningstidhar framräknats genom omvandling till klocktimmar av de timplaner medstadieveckotimmar som gällde enligt Läroplan för den obligatoriska särskolan1990 (Lsä 90). Dock utgjorde den motsvarande timplanen i Lsä 90 ett tak förundervisningstiden och inte som den minsta totala undervisningstiden.Kommunerna får besluta om ytterligare undervisningstid utöver den tid somanges i timplanerna (2 kap. 3 § särskoleförordningen).Särskolan har egna kursplaner, vilka också är olika för grundsärskolanrespektive träningsskolan. Grundsärskolans kursplaner anger de mål som eleven,utifrån sina förutsättningar, skall ha uppnått i varje ämne i slutet av detfemte och det nionde skolåret. Kursplanerna för träningsskolan beskriver eneftersträvad utveckling av varje elevs förmåga inom ett antal områden. Mål someleven efter sina förutsättningar skall ha uppnått anges endast för årskursnio.Riksdagen beslutade om en tidsbegränsad lag angåendeförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång (prop. 1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1, rskr. 1995/96:27). Lagen, somgäller , ger föräldrar tillutvecklingsstörda barn rätt att avgöra om deras barn skall tas emot igrundskolan eller i särskolan. Utskottet anförde i betänkandet att man utgickfrån att det i utvärderingen av försöksverksamheten skulle närmare belysas omnuvarande organisation av särskolan, med en uppdelning i grundsärskola ochträningsskola, är den mest ändamålsenliga (s. 6). Med hänvisning till vadutskottet anfört uppdrog regeringen åt att utvärderabl.a. nuvarande organisation av den obligatoriska särskolan. skullei denna fråga samråda med utredningen om funktionshindrade elever i skolan(dir. 1995:134), som bl.a. har att utreda hur ansvaret skall fördelas mellanstat, kommun och landsting för utbildning av funktionshindrade elever och derasomvårdnad i anslutning till utbildningen.Skolverket har redovisat utvärderingsuppdraget i en rapport daterad den 28januari 1998 (dnr 96:565). Verkets bedömning är att den obligatoriskasärskolans uppdelning i grundsärskola och träningsskola bör finnaskvar. Verket anför att flera av landets kommuner tog över huvudmannaskapet försärskolan från landstingen först /96. De nya huvudmännenbehöver för att lära känna särskolans verksamhet och de särskilda behovelever med utvecklingsstörning har, innan någon eventuell förändring avsärskolan sker. I rapporten redovisas att arbete pågår i några kommuner med atthitta individuella lösningar för att tillgodose varje elevs specifika behov,men detta arbete är ännu i ett inledningsskede.Utskottet anser inte att bör göra något uttalande med anledning avmotionsyrkandet. Yrkandet bör avslås.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 12 begärs ett riksdagsuttalande omfritidshemsverksamhetens integrering i skola och ungdomsverksamhet.Motionärerna vill att skall få tydliga direktiv om attskolbarnsomsorgen i form av fritidshemsverksamhet faller under verketstillsynsansvar. De anför vidare att fritidshemmens personal ofta är viktigavuxenkontakter för barnen. Fritidspedagogerna inom skolbarnsomsorgen bordedärför knytas till kommunernas verksamhet vid fritidsgårdar och ungdomsgårdar.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandet. Utskottetpåminner om att beslutade att bestämmelserna omförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i socialtjänstlagen skulle inarbetas iskollagen i form av två nya kapitel, nämligen 2 a kap. Förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg och 2 b kap. Förskoleklassen (prop. 1997/98:6, bet. UbU5, rskr.107). De nya bestämmelserna i skollagen trädde i kraft den 1 januari 1998.Skolverket blev därmed fr.o.m. sektorsmyndighet även förbarnomsorgen. har i Verksamhetsplan redovisat det planeradearbetet med barnomsorgsfrågorna. Bland annat skall verket på olika sätt följaoch förbättra kunskapen om integreringen mellan skola, förskoleklass ochfritidshem. En fortsatt integrering av verksamheterna skall främjas. Det angesockså att verket måste ha en beredskap för att genom uppföljning, snabbautvärderingar och tillsyn bevaka kvaliteten inom området i olika avseenden.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till att Barnomsorg och skolakommittén(BOSK) i sitt betänkande Växa i lärande - Förslag till läroplan för barn ochunga (SOU 1997:21) diskuterar skola och fritidsverksamheter i ettvidare perspektiv. Kommittén menar att det är viktigt att vuxna som intearbetar i integrerade former samverkar med varandra (s. 81). Det kan gällaföräldrar, fritidsledare, dagbarnvårdare, lärare, socialarbetare, fält-assistenter m.fl. En samverkan med vuxna som utvecklas till stabila ochvaraktiga nätverk i ett bostadsområde kan betyda mycket för barns och ungasuppväxtvillkor, anför kommittén. Läroplanen bör kunna användas även i sådansamverkan kring barns och ungas fostran, fritid och lärande. - Ärendet angåendeläroplan för barn och unga bereds inomRegeringskansliet.Det bör framhållas att det ankommer på kommunerna att organisera och samordnasina verksamheter.Enligt motion 1997/98:Ub248 (m) handikappas många barn i kamratumgänget avbristande kunskaper i sociala färdigheter som simning, skridskoåkning, cyklingetc. Motionären anser att förskolan borde se som en av sina viktigastepedagogiska uppgifter att träna barnen i sociala färdigheter.U t s k o t t e t citerar ur slutbetänkande Att erövraomvärlden - Förslag till läroplan för förskolan (SOU 1997:157) att förskolanskall lägga grunden till att barnen kan tillägna sig de kunskaper somutgör den gemensamma referensram alla i samhället behöver. I avsnittetUtveckling och lärande sägs att förskolan skall erbjuda barnen en godpedagogisk verksamhet där omvårdnad, omsorg, fostran och lärande integreras.Den pedagogiska verksamheten skall bedrivas mot givna mål och planeras ochgenomföras så att den stimulerar och utmanar barnets intellektuella och socialautveckling. Verksamheten skall främja leken, kreativiteten och det lustfylldalärandet och ta till vara och stärka barnets intresse för att lära och erövranya erfarenheter, kunskaper och färdigheter. - Också ärendet angående läroplanför förskolan bereds inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. beträffande svenska som andraspråkatt avslår motionerna 1997/98:Ub247 yrkande 5 och 1997/98:Ub250yrkande 6,res. 1 (m, c, fp, kd) - delvis2. beträffande modersmålsundervisningenatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 10,res. 2 (mp) - delvis3. beträffande orientering om det moderna samhällets sårbarhetatt avslår motion 1997/98:Fö404 yrkande 6,4. beträffande barnkunskapatt avslår motion 1997/98:So629 yrkande 8,5. beträffande allsidig historieundervisningatt avslår motion 1997/98:Ub203,6. beträffande idrottsundervisningen i skolanatt avslår motionerna 1997/98:Kr510 yrkande 3, 1997/98:Kr516 yrkande5 och 1997/98:Kr517 yrkande 2,res. 3 (fp) - delvis7. beträffande kunskap i hjärt-lungräddningatt avslår motion 1997/98:Fö404 yrkande 7,8. beträffande simundervisning i skolanatt avslår motion 1997/98:Ub241,9. beträffande skolans undervisning i dansatt avslår motionerna 1997/98:Ub274 och 1997/98:So676 yrkande 6,res. 2 (mp) - delvis10. beträffande betygssystemet i grundskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub201 yrkande 1, 1997/98:Ub208 yrkande8, 1997/98:Ub239, 1997/98:Ub250 yrkande 9, 1997/98:Ub256 yrkandena 6 och15, 1997/98:Ub267 yrkandena 1 och 5 samt 1997/98:Ub283,res. 4 (m)res. 5 (c) - delvisres. 3 (fp) - delvisres. 2 (mp) - delvisres. 6 (kd) - delvis11. beträffande nationella provatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 9 och 1997/98:Ub250yrkande 10,res. 1 (m, c, fp, kd) - delvis12. beträffande behörighetskrav för tillträde till gymnasieskolanatt avslår motion 1997/98:Ub201 yrkande 2,13. beträffande ökat föräldrainflytande m.m. i skolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub267 yrkande 10 och 1997/98:So805yrkande 8,res. 5 (c) - delvisres. 2 (mp) - delvis14. beträffande försöksverksamheten med lokala styrelser medföräldramajoritetatt avslår motionerna 1997/98:Ub250 yrkande 13 och 1997/98:Ub256yrkande 5,res. 3 (fp) - delvisres. 6 (kd) - delvis15. beträffande utredning i frågan huruvida kan omfattasav skollagenatt avslår motion 1997/98:Kr269 yrkande 12,res. 7 (v) - delvis16. beträffande kunskap om orsaker till särplacering av eleveratt avslår motion 1997/98:Ub281 yrkande 10,res. 7 (v) - delvis17. beträffande utökad timplan för träningsskolanatt avslår motion 1997/98:Ub265,res. 5 (c) - delvis18. beträffande fritidshemsverksamhetens integrering i skola ochungdomsverksamhetatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 12,19. beträffande träning i sociala färdigheter i förskolanatt avslår motion 1997/98:Ub248.Stockholm den 3 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). Svenska som andraspråk, m.m. (mom. 1 och 11)(), (), (), (), (), () och () anför:Vi anser att goda kunskaper i ämnet svenska är en förutsättning för atteleverna skall kunna tillgodogöra sig undervisningen i gymnasieskolan. Elevermed ett annat modersmål behöver en annan pedgogik för att lära sig svenska änden som övriga elever får. Men syftet med undervisningen i svenska somandraspråk måste vara att så fort som möjligt ge eleverna sådana kunskaper attde kan gå över till den ordinarie undervisningen i svenska. Bestämmelsen om attgodkänt betyg i svenska som andraspråk skall vara likvärdigt med godkänt betygi svenska vid antagning till gymnasieskolan bör därför slopas. börbifalla motionerna 1997/98:Ub247 yrkande 5 och 1997/98: Ub250 yrkande 6 och hosregeringen begära förslag till sådan ändring av skollagen.Enligt vår uppfattning skall alla grundskolor regelbundet genomföraobligatoriska nationella prov i centrala ämnen. På nationell nivå behövscentralt utarbetade prov för att bibehålla en likvärdig utbildning över riket.Också på lokal nivå ökar behovet av att kunna stämma av att utbildningen kommeratt uppfylla nationellt satta mål. De aktuella motionsyrkandena bör därförbifallas av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1 och 11 borthemställa1. beträffande svenska som andraspråkatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub247 yrkande 5 och1997/98:Ub250 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,11. beträffande nationella provatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 9 och1997/98:Ub250 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Modersmålsundervisningen, m.m. (mom. 2, 9, 10 och 13)() anför:Modersmålsundervisningen i bör enligt min mening stärkas. Därmedavser jag att minoritetsgruppers rätt till undervisning i sitt modersmål skallskyddas. Det skall finnas tillgång till goda språklärare som inte särbehandlasvid skolan utan ingår som en del av lärarlaget. Organisationen ochschemaläggningen av modersmålsundervisningen måste också ske på samma sätt ochmed samma krav på smidighet som ställs för övriga skolämnen.