bet · GM01FiU3 · 1998-12-03 00:00:00 — Totaltinnebär detta att anslag A 1 Generellastatsbidrag till kommuner och landsting börminska med iförhållande till propositionens förslag.Propositionens och motionernas förslag till anslaginom utgiftsområde 25 framgår av följande tabell:Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i -----------------------------------------------------------------------Oppositionspartiernasförslag i förhållande tillregeringens förslag-----------------------------------------------------------------------Anslag Anslags-Regeringens (m) (kd) (c) (fp)typ förslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A 1 Generellt statsbidrag (ram) 78 680,0 +21 -1 +1 -till kom- 364,0 235,0 450,0 800,0muner och landsting-----------------------------------------------------------------------A 2 Bidrag till särskilda (res.) 1 014,0 -insatser i 814,0vissa kommuner ochlandsting-----------------------------------------------------------------------A 3 Statligt (obet.) 21 270,0utjämningsbidrag tillkommuner ochlandsting-----------------------------------------------------------------------A 4 Bidrag till Rådet för(obet.) 0,7kom-munal redovisning-----------------------------------------------------------------------A 5 Bidrag till kommuners(obet.) 2 600,0ochlandstingsskatteinkomster -----------------------------------------------------------------------Summaför 103 564,7 +21 -1 +1 -1utgiftsområdet 364,0 235,0 450,0 614,0-----------------------------------------------------------------------Utskottets ställningstagandePå närmast föregående sidor har regeringensförslag till medelsanvisning för anslagen inomutgiftsområde 25 samt anslutande motionsförslagredovisats. Utskottet övergår nu till att redovisasin samlade syn på anslagsfördelningen.Ramen för utgiftsområdetRiksdagen har efter förslag av utskottet ibetänkande 1998/99:FiU1 beslutat om ramar förutgiftsområden och om beräkningen av statensinkomster för . Ramen förutgiftsområde 25 har därvid lagts fast till103 . Utskottet har därvidställt sig bakom den samhällsekonomiska bedömningav det finansiella utrymmet för kommunsektorn somregeringen har gjort i budgetpropositionen.Utskottet noterade i samband därmed att denallmänna ekonomiska utvecklingen och saneringen avde offentliga finanserna skapat förutsättningarför betydande höjningar av statsbidragen tillkommuner och landsting. Beslutade och aviseradehöjningar innebär att statsbidragsnivån successivtkan höjas med mellan åren1996 och 2001. Utskottet konstaterade också medanledning av partiernas alternativa förslag tillramar att det finns en hög grad av samstämmighet isynen på betydelsen av de centrala verksamhetersom kommuner och landsting bedriver liksom tillbehovet av att ge kommunsektorn godautvecklingsbetingelser. Utskottet ansåg i likhetmed vad som anges i propositionen att tillskottenförutom att göra det möjligt att behållakvaliteten i kärnverksamheterna också kanunderlätta för kommuner och landsting att möta deökande behoven av service.Vissa effekter av den tillfälliga överföringen avytterligare skattemedel till kommuner ochlandsting i samband med indelningsändringarFör att utrymmet för skola, vård och omsorg inteskall minskas som en följd av bl.a.Arbetsdomstolens dom om det kommunalapensionsavtalet föreslår regeringen ibudgetpropositionen att kommuner och landsting år1999 tillförs genom att denstatliga skatt om som utgår på fysiskapersoners förvärvsinkomster skall utgöra kommunalinkomstskatt. Utskottet behandlade förslaget isitt ovan nämnda betänkande om utgiftsramar ochinkomster (1998/99:FiU1). Enligt lagen skall 66,av medlen utgöra skatt till kommun och 33,5 %skall utgöra skatt till landsting. Medlen kommeratt betalas ut i samband med dereguljära utbetalningarna av kommunalskattemedelmed utgångspunkt från den indelning i kommuner ochlandsting som råder vid ingången av år 1999.På grund av att och kommunerfr.o.m. överlåter sina landstingsuppgiftertill landstingen i respektiveSkåne län kommer de två kommunerna inte att få delav de medel som avser kompensation för retroaktivapensionsutbetalningar för dessa verksamhetsgrenar.På motsvarande sätt kommer de aktuella landstingenatt bli överkompenserade. Utskottet utgår från attdessa icke förutsedda effekter kommer att åtgärdasgenom överenskommelser mellan berörda kommuner ochlandsting. Utskottet har erfarit att regeringennoga följer frågan.Anslagen inom utgiftsområdetOppositionspartierna har i motioner redovisat sinaalternativa förslag till anslag inomutgiftsområdet.Centerpartiet förespråkar i motion Fi210 ökadesatsningar på kommunsektorn. understryksatt det stora arbetet redan är gjort fram tillvåren 1998 genom de tillskott på sammanlagt 20miljarder kronor till kommunerna som Centerpartietbidrog till att få fram. Utskottet kan för sin delkonstatera att förslag för år 1999reellt sett ligger på samma nivå sombudgetpropositionens förslag men att partiet valtatt kompensera kommunerna för den s.k.Törlingdomen med ett höjt generellt statsbidrag.Utskottet ställer sig bakom förslaget ibudgetpropositionen och avstyrker motion Fi210 (c)yrkande 25. Utskottet kan också notera attCenterpartiets samlade förslag till utgifter inomutgiftsområdet överskrider den av riksdagenfastställda ramen.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi211reduceringar i förhållande till regeringensförslag på vardera ca påanslagen till generellt statsbidrag (A 1)respektive till särskilda insatser (A 2). Enligtmotion Fi606 har motiven för anslaget tillsärskilda insatser förskjutits över åren.Folkpartiet motsätter sig att medlen alltmerkommit att användas för att ge bidrag tillkommuner som misskött sina bolagsaffärer och inteförmår ansvara för detta. Utskottet delar för sindel de överväganden som gjorts i propositionen omnivån på här aktuella anslag. Utskottet vill ocksåpeka på att i samband medställningstagandet till den bostadspolitiskapropositionen beslutat hur frågan om stöd tillkommuner med övermäktiga åtaganden för boendetskall hanteras (prop. 1997/98:119, bet.1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306).Utskottet delar inte heller det som sägs i motionFi606 (fp) om specialdestinering av tillkommandestatsbidrag. Det nuvarande statsbidragssystemetbygger på den grundläggande tanken att det ärkommunernas uppgift att göra lokala prioriteringarmed utgångspunkt från det ansvar somspeciallagstiftningen anger för skolan m.fl.kärnverksamheter med beaktande av det tillgängligaresursutrymmet. Syftet med ett generellt system ärinte minst att främja det kommunalasjälvbestämmandet och anpassningen av denkommunala verksamheten till lokala behov.Utskottet vill i sammanhanget erinra om attFolkpartiet var en av de varmaste förespråkarnaför ett nytt generellt statsbidragssystem fr.o.m.år 1993 och avskaffandet av flertaletspecialdestinerade statsbidrag. Utskottetavstyrker motionerna Fi211 (fp) yrkande 8 ochFi606 (fp) yrkande 1.Kristdemokraterna tillgodoräknar sig i sin motionFi608 positiva kommunalekonomiska effekter i formav minskade kommunala kostnader och ökadekommunala skatteintäkter av sina olika förslagtill regeländringar. väntaseffekterna för kommunsektorn av Kristdemokraternaspolitik förbättra de kommunala finanserna meddrygt . Utskottet vill erinraom att flertalet av de förslag till förändringarsom det alternativa förslaget bygger på, t.ex.införandet av ett vårdnadsbidrag och en andrakarensdag, redan tidigare avvisats av . Imotionen hävdas att kommunsektorn medKristdemokraternas förslag får ett nettotillskottår 1999 på . Utskottet hartidigare i betänkandet framhållit att kommuner ochlandsting inte minst genom förbättradesamhällsekonomiska förutsättningar till följd aven framgångsrik budgetsanering kunnat tillförasett betydande resurstillskott. Utskottet anser attkommuner och landsting med en kristdemokratiskpolitik haft betydligt sämre möjligheter atttillgodose de ökande behoven av inte minst vårdoch omsorg. Utskottet avstyrker motion Fi608yrkandena 2 och 3.Moderata samlingspartiets kommunalekonomiskaalternativ framgår av motion Fi208. Redan isamband med sin behandling i betänkandet1998/99:FiU1 av ramen för utgiftsområde 25 pekadeutskottet på att Moderata samlingspartiet i sittsenaste budgetalternativ gjort väsentligajämkningar i sitt sätt att redovisa konsekvensernapå statsbudgeten av sina förslag förkommunsektorn. Enligt det nu aktuella förslagetförutsätts således kommuner och landstingkompenseras för skattesänkningar som påverkar detkommunala skatteunderlaget. handlardet om ca , vilket i sin turfår genomslag i form av en utvidgning förutgiftsområde 25 med över 21 miljarder kronor.Utskottet noterar att med bredmarginal överskrider den av nyligenfastställda ramen för utgiftsområde 25.I motionen hänvisas till att Moderatasamlingspartiet står bakom den s.k.finansieringsprincipen, som enligt motionärernainnebär att kommunernas ekonomiska ställning inteskall förändras genom statliga beslut. Utskottetvill i sammanhanget emellertid understryka attfinansieringsprincipen, som tillämpas sedan år1993, innebär att staten och kommunsektorn skallgöra en inbördes reglering när staten fattarbeslut om ändrade regler för kommunernas ochlandstingens verksamheter. Principen omfattardäremot inte beslut som inriktar sig på annat änden kommunala verksamheten, även om de fårindirekta följder för kommunsektorn. Det kan t.ex.gälla åtgärder som påverkar det kommunalaskatteunderlaget. Utskottet konstaterar samtidigtatt det är tillfredsställande att villkompensera kommuner och landsting för effekternaav sina skatteförslag. Detta innebär dock inte attkommunerna reellt sett får ökade resurser.Förutom förändringar av statsbidragen till följdav kompensation för förändrat skatteunderlagpåverkas statsbidragsnivån för i detmoderata förslaget av kommunalekonomiska effekterav en ändrad ekonomisk politik. Således hävdas imotionen att en mer tillväxtorienterad politikenligt moderat modell skulle skapa ett ökatkommunalekonomiskt utrymme på 2,7miljarder kronor. Enligt utskottets mening skullede mycket omfattande skattesänkningar som föreslåsi motion Fi208 (m) leda till fördelningpolitiskakonsekvenser som är helt oacceptabla. ärriskerna stora för att ånyo kommer i ettläge med instabila statsfinanser med negativaeffekter för både företagsklimatet och för denekonomiska tillväxten. Utskottet kan för sin delinte ställa sig bakom en sådan politik. Utskottetavstyrker motion Fi208 (m) yrkande 15.Med vad utskottet här anfört tillstyrkssammanfattningsvis förslaget till medelsanvisningi propositionen och avstyrks motionerna Fi208 (m)yrkande 15, Fi210 (c) yrkande 25, Fi211 (fp)yrkande 8, Fi606 (fp) yrkande 1 samt Fi608 (kd)yrkandena 2 och 3.Beräkning av generellt statsbidrag vidändring i rikets indelning i kommuner ochlandstingBudgetpropositionenEnligt regeringen bör det generella statsbidrageti samband med ändringar i rikets indelning ikommuner och landsting beräknas på grundval av denindelning som gäller vid bidragsårets ingång.Motsvarande gäller vid beräkningen avutjämningsbidrag och utjämningsavgift. Lagen(1995:1514) om generellt statsbidrag bör därförkompletteras med en bestämmelse så attindelningsändringar behandlas på motsvarande sättsom när det gäller utjämningsbidrag ochutjämningsavgift.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att förslaget har beretts isamråd med ochLandstingsförbundet. Utskottet tillstyrkerlagförslaget.Villkoren för statsbidrag till kommunerMotionenI motion Fi611 av m.fl. (s) uttalasatt riksdag och regering påett effektivt sätt i praktiken omöjliggjort förkommunerna att genomföra skattehöjningar. Det skergenom den lag som innebär att om en kommun ellerett landsting höjer skatten så minskas detgenerella statsbidraget med ett belopp sommotsvarar hälften av den ökning som följer avskattehöjningen.Motionärerna understryker att destatsbidragshöjningar som genomförts sedan år 1996är avsedda för skola, vård och omsorg och innebären förstärkning av den kommunala ekonomin ochdärmed en ökad välfärd för invånarna. För deflesta kommuner har de ökade statsbidragen varitav stor betydelse. Motionärerna menar dock att deaviserade skattesänkningarna i kommuntyder på att den nya borgerliga majoriteten anseratt det redan finns tillräckligt med resurser förskola, vård och omsorg och att man därför kanminska kommunens inkomster på detta sätt.Enligt motionärernas uppfattning borde det finnassamma tydliga samband mellan skattesänkningar ochstatsbidrag som mellan skattehöjningar ochstatsbidrag. Kommuner som anser att de befintligaresurserna är tillräckliga för att säkerställa engod kvalitet bör på motsvarande sätt förlorastatsbidrag. Dessa medel kan i stället överförastill kommuner som har problem med att fåresurserna att räcka. I motionen ställs krav påatt regeringen bör återkomma med förslag tillåtgärder som jämställer villkoren för statsbidragmellan kommuner som beslutar att höja respektivesänka skatten.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att bestämmelserna omminskning i särskilda fall av det generellastatsbidraget skall ses i sammanhang medsaneringen av de offentliga finanserna. För attförbättra kontrollen över utgiftsutvecklingen harriksdagen fastställt ett tak förde offentliga utgifterna. Utgiftstaket förkommuner och landsting har getts en annan innebördeftersom staten inte direkt kan styra de kommunalautgifterna. Målet om utgiftsbegränsning förkommunsektorn kan i stället uppnås genom vissarestriktioner för inkomstutvecklingen, främst vadavser skattemedel och statsbidrag. Med hjälp avsådana restriktioner i kombination med detlagstadgade balanskravet kanstatsmakterna uppnå att utvecklingen av dekommunala utgifterna begränsas till en nivå som ärlångsiktigt samhällsekonomiskt hållbar. Syftet medlagen är främst att undvika att grunden för detoffentliga utgiftstaket rycks undan genom attkommuner och landsting höjer skatten. Lagen utgördärmed en del i strävandena att åstadkommastabilitet i de offentliga finanserna.Utskottet kan således konstatera att motiven tillden här aktuella lagstiftningen i första hand ärav samhällsekonomisk karaktär. I samband medlagens införande konstaterade utskottet (bet.1996/97:FiU6 s. 5) att den konstruktion som valtssom spärr mot höjningar av den kommunalautdebiteringen var en lämplig avvägning mellankraven på samhällsekonomisk balans och kraven påkommunal självstyrelse. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi611 (s).Villkoren för statsbidrag i samband medindelningsändringarMotionenI motion Fi612 av () framhållsatt ansvaret för hemsjukvården kommer attöverföras från till kommunerna isamband med bildandet av det nya iVästra . Detta innebär enligtmotionären ökade kostnader för kommunerna i norraBohuslän. Motionären konstaterar attkommunerna i i samband medbildandet av det nya länet fått lagstöd för attjämna ut kostnaderna mellan kommunerna till följdav verksamhetsöverföringar. Lagen innebär dockinte någon skyldighet att lämna bidrag utan ärhelt frivillig. I den mån som den mellankommunalautjämningen inte medger en lösning avkostnadsskillnaderna mellan berörda kommuner börenligt motionären möjligheter ges till enskildakommuner i att öka utdebiteringen inomramen för oförändrat skatteuttag utan att statenkräver in hälften av intäktsökningen.Utskottets ställningstagandeSom framgår av motionen får kommunerna i lämna bidrag till varandra om detbehövs för kostnadsutjämning mellan kommunernatill följd av att kommunerna vidverksamhetsöverföringar mellan kommuner ochlandsting har olika kostnader för den verksamhetsom överlåts. Det sker med stöd av lagen(1998:587) om rätt för och kommunernai län och att lämnabidrag till annan kommun.Utskottet vill peka på att regeringen den 12november 1998 fattat beslut med anledning avframställningar från ett antal kommuner i Bohuslänom undantag från lagen (1996:1061) om minskning isärskilda fall av det generella statsbidraget tillkommuner och landsting 1997-1999. Regeringen hardärvid inte funnit skäl att föreslå ensådan ändring i lagen som föreslagits avkommunerna. Regeringen anger också att kommunernagenom den särskilda lagstiftningen för länoch har möjlighet att lämnabidrag för att jämna ut kostnadsskillnaderna.Regeringen har dessutom utsett en förhandlare somskall bistå och kommunerna i arbetetmed att träffa en överenskommelse om ekonomiskreglering med anledning av den ändrade indelningeni . Med vad utskottet häranfört avstyrks motion Fi612 (s). beträffande utvecklingen inomkommunsektornatt avslår motionerna 1998/99:Fi608 yrkande 1och 1998/99:So311 yrkande 1,res. 1 (kd)res. 2 (m) - motiv.2. beträffande anslagen inomutgiftsområde 25 budgetåret 1999att med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 25 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi208 (m) yrkande 15,1998/99:Fi210 (c) yrkande 25, 1998/99:Fi211(fp) yrkande 8 i denna del, 1998/99:Fi606yrkande 1 samt 1998/99:Fi608 yrkandena 2 och 3för anvisar anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerenligt utskottets förslag i appendix tillhemställan,3. beträffande beräkning av generelltstatsbidrag vid ändring i rikets indelning ikommuner och landstingatt med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 25 yrkande 1 antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1995:1514) om generellt statsbidrag tillkommuner och landsting,4. beträffande villkoren för statsbidragtill kommuneratt avslår motion 1998/99:Fi611,5. beträffande villkoren för statsbidragi samband med indelningsändringaratt avslår motion 1998/99:Fi612.Stockholm den 3 december 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (),(), (),(), Per (), (), (), (), (), (), () ochCamilla ().Förslag till beslut om anslag inomutgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerUtskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet,, har avgivit särskilda yttranden.1 000-tal kronor---------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets---------------------------------------------------------Anslagförslag------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Bidrag och ersättning till kommuner ochlandsting---------------------------------------------------------1 Generellt statsbidrag till kommuner och 78 680 000landsting (ram)---------------------------------------------------------2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting (res. )1 014 000---------------------------------------------------------3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner 21 270 000och landsting (obet.) ---------------------------------------------------------4 Bidrag till Rådet för 700redovisning (obet.) ---------------------------------------------------------5 Bidrag till kommuners och landstingsskatteinkomster (obet. )2 600 000------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 103 564 700------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ Utvecklingen inom kommunsektorn (mom. 1)(kd)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtvecklingen inom kommunsektorn bort ha följandelydelse:Utskottet vill understryka betydelsen av attkommunsektorns långsiktiga resursbehov tryggas.Samtidigt kan utskottet konstatera att sektorns samladeresurser kraftigt har skurits ner under densocialdemokratiska regeringsperioden, inte minst tillföljd av de successivt ökande egenavgifterna. Undernästa år kommer de avdragsgilla egenavgifterna att draundan kommunala skatteintäkter på i storleksordningen 18miljarder kronor.Det finns vidare ett nära samband mellan kommunsektornsskatteinkomster och sysselsättningsutvecklingen inom denprivata sektorn. Den ensidiga inriktningen påbudgetsanering och de begränade insatserna för attförbättra företagsklimatet och landets långsiktigatillväxtförutsättningar har inneburit attsysselsättningen utvecklats ogynnsamt och hittills i årär lägre än . mening är sysselsättningsutvecklingen denviktigaste enskilda faktorn som kan säkra kommunsektornsfinanser sett i ett längre perspektiv. Fler sysselsattabetyder fler skattebetalare och därmed ökadeskatteinkomster men också färre arbetslösa och därmedfärre personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Andra viktiga frågor för kommunsektorn långsiktigautveckling är ett fortsatt arbete med att effektiviseraoch samordna verksamheter för att därigenom frigöraresurser, en förbättring av upphandlingen liksom enstörre användning av privata entreprenörer samt ettbättre utnyttjande av den nya informationstekniken föratt minska administrationen.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi608 (kd) yrkande1 och avstyrker motion So311 (v) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande utvecklingen inom kommunsektornatt med bifall till motion 1998/99:Fi608yrkande 1 och med avslag på motion1998/99:So311 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utvecklingen inom kommunsektorn (mom. 1,motiveringen) (m), , ochAnna (alla m) anser att utskottetsställningstagande i avsnittet Utvecklingen inomkommunsektorn bort ha följande lydelse:Utskottet delar det som står i motion Fi208 (m) om attansvaret för de brister som uppmärksammats inom dekommunala kärnverksamheterna främst måste bäras avSocialdemokraterna. Förutom regeringsansvaret har manunder den förra mandatperioden haft makten i cirka 200kommuner och i samtliga landsting utom ett. Partiet ochdess företrädare har inte förmått att prioritera inomramen för de stora resurser som finns i den kommunalasektorn. Man har inte heller lyckats utnyttja resursernatillräckligt effektivt. Följden har blivit att desvenska medborgarna betalar världens högsta skatter meninte får världens bästa välfärd.Enligt utskottet är den förda poltiken kortsynt. Istället för att förbättra förutsättningarna förkommunerna genom tillväxt av skatteunderlaget,effektivitetsarbete och prioritering avkärnverksamheterna tror man sig lösa problemen genomytterligare statsbidrag. Dessutom försvåras enlångsiktig politik genom att staten ständigtändrar kommunernas förutsättningar. Den nödvändigaförändringen av gamla strukturer i kommunsektorn hindrasgenom regeringens politik. Därigenom finns risker föratt den primära verksamheten hotas eller trängs ut.Regeringens metod att undvika kraven på förnyelsemotverkar också den utveckling som är nödvändig för engod och stabil ekonomi, nämligen en tillväxt iskattebasen genom fler och nya jobb.Utskottet menar att den kommunala sektorns storaomfattning - den samlade kommunsektorns inkomsterberäknas uppgå till -understryker betydelsen av att pengarna används väl.Grunden för den kommunala ekonomin är skatteintäkterna,dvs. den andel av medborgarnas inkomster man tar ianspråk. Detta framstår klart eftersom avinkomsterna utgörs av skatteinkomster medanstatsbidragen utgör och avgifterna ca 13 %.Enligt utskottets uppfattning är därför det bästasättet att stärka den kommunala ekonomin och skapautrymme för god service och lägre skatter att se tillatt skattebetalarna blir fler. En ökning avarbetsinkomsterna innebärförbättrade skatteintäkter med ca 10 miljarder kronor.Kommunernas ekonomiska problem löses således främstgenom en politik som leder till att fler jobb växer frami företagen. Genom en sådan utveckling underlättasfinansieringen av kärnuppgifterna som utrymmetför skattesänkningar ökar.Utskottet kan mot den här tecknadebakgrunden inte ställa sig bakom vadsom i motionerna Fi608 (kd) och So311(v) sägs om utvecklingen inomkommunsektorn. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Fi608 (kd) yrkande1 och So311 (v) yrkande 1.Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 25 budgetåret1999 (mom. 2) (m), , ochAnna (alla m) anför:I finns en majoritet beståendeSocialdemokrater, förslagen i budgetpropositionen (prop.