bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Regelrevision (mom. 17), , och (alla m) ochKarl-Göran Biörsmark (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med?Näringsutskottet framhåller? och slutar med ?därmed yrkandet.? bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet anser att arbetet med att säkerställa en väl fungerande inremarknad utgör en viktig del i ansträngningarna att uppnå en hållbar tillväxtoch ett högt välstånd. ansluter sig därför till uppfattningenatt inom EU bör verka för att en systematisk genomgång av såväl EG:seget regelverk som de nationella regelverken kommer till stånd i syfte attundanröja de formella hindren mot en väl fungerande konkurrens på den inremarknaden. Ett sätt att stärka detta arbete vore - i likhet med vad somföreslås i motion 1997/98:U501 (m) - en regelrevision, med uppgift attfortlöpande granska både gemensamma och nationella regler. Resultatet avgranskningarna bör enligt utskottets mening offentliggöras, och rådet skalldärefter ha i uppgift att rekommendera hur bristerna skall åtgärdas. Utskottetvill framhålla att framsteg i strävandena att fördjupa den inre marknaden ochatt avreglera nationella hinder och monopol är av stor vikt för att skapa enunion för företagande så att EU skall kunna bli mer konkurrenskraftigt.Med hänvisning till det nu anförda tillstyrker utrikesutskottet yrkande 3 imotion U501 (m).dels att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande regelrevisionatt men anledning av motion 1997/98:U501 yrkande 3 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.17. Sysselsättning (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjar med ?Arbets-marknadsutskottet konstaterar? och på s. 52 slutar med ?i berörd del.? bort haföljande lydelse:Utrikesutskottet anser att Amsterdamfördragets sysselsättningsavsnitt är enviss förhandlingsframgång för . Utskottet anser att det är positivt attskärpta skrivningar om sysselsättningen förs in i fördraget och att dessafrågor kommer att behandlas mer samordnat, regelbundet och inom ramen för degemensamma institutionerna. Utskottet menar dock att förändringarna ifördragetinte är så långtgående att det med fog kan påstås att sysselsättningsfrågornakommer att få högsta prioritet inom EU. Utskottet vill framhålla att det integår att diskutera sysselsättningspolitiken frikopplad från besluten avseendeden ekonomiska politiken. EMU, konvergenskrav och stabilitetspakt sätter medrigida krav på prisstabilitet och budgetdisciplin snäva ramar förmöjligheternaatt bekämpa arbetslösheten framgångsrikt, enligt utskottets mening. Utskottetnoterar att åtgärder i kampen mot arbetslösheten medges endast om de intehotardenna rigida tillämpning av reglerna om prisstabilitet och budgetdisciplin,något som utskottet ser som en brist.Utskottet är övertygat om att det behövs ett internationellt samarbete för attverksamt kunna bekämpa arbetslösheten. För att ett sådant samarbete skall varaverksamt och effektivt krävs emellertid en helt annan ekonomisk politik än densom är dominerande . Utskottet anser att om regelverket för EMU bryts uppskulle det finnas utrymme för sådana mellanstatliga lösningar som skulle kunnage betydande tillväxt- och sysselsättningseffekter.Utrikesutskottet anser att med anledning av motion U17 (v) yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande sysselsättningatt med anledning av motion 1997/98:U17 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.18. Den inre marknaden (mom. 19), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?I den del?ochslutar med ?är besvarad.? bort ha följande lydelse:Vad gäller yrkande 5 i motion U501 (m) konstaterar utrikesutskottet att en högoch ihållande arbetslöshet är ett problem som plågar många av EU:s medlemmar.Den inre marknaden ger enligt utskottets mening goda förutsättningar föruthållig tillväxt och högt välstånd. De faktorer som bestämmer arbetslöshetenär däremot föremål för nationella beslut. Utskottet vill framhålla attansvaretför att reformera arbetsmarknaden och bringa ned det höga skattetrycket påarbete och företagande ligger hos de enskilda länderna. Enligt utskottet finnsdet inte förutsättningar för en centralisering av en sådan politik. De kommeratt bli än mindre i takt med att unionen utvidgas och blir än mer heterogen.Utskottet menar att det måste i stället finnas ett rikt utbud avanställningsmöjligheter av olika slag så att varje individ kan hitta någotarbete som passar hans eller hennes förutsättningar. För det krävs en uniondärföretag kan skapas och växa. Utskottet anser att en fortsatt fördjupning avdeninre marknaden och avreglering av kvarvarande nationella hinder förföretagandeär de bästa medel mot arbetslösheten som kan tillgripas på unionsnivå. Det ären uppgift för EU att verka i denna riktning. Enligt utskottets mening ärframgång i dessa strävanden betydelsefullt för att hela EU skall kunna bli merkonkurrenskraftigt.Med det anförda tillstyrker utrikesutskottet motion U501 (m) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under moment 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande den inre marknadenatt med anledning av motion 1997/98:U501 yrkande 5 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.19. Den gemensamma handelspolitiken (mom. 20)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med ?Utrikes-utskottet har? och slutar med ?yrkande 4 (delvis).? bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet noterar vad näringsutskottet anfört men vill för sin delframhålla att även om ändringen kan förefalla vara av mindre betydelse innebärden, i linje med vad som påpekas i motionen, en ytterligare uppluckring avsvensk suveränitet i handelspolitiska sammanhang. Med denna ändring kan enligtutskottets uppfattning unionens handelspolitik inte längre sägas vara ensamordning av självständiga länders handelspolitik. Medlemsländernas egnagodkännandeprocedurer förbigås helt - den enda reella avtalsslutande partenblir EG. avvisar att på detta sätt ger upp sinsuveränitet i handelspolitiska frågor och instämmer sålunda i vad som i dennadel anförs i motion U16 (mp) yrkande 4 (delvis).dels att utskottets hemställan under moment 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande den gemensamma handelspolitikenatt med anledning av motion 1997/98:U16 yrkande 4 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.20. Miljöpolitiken (mom. 21)(), (), () och TuveSkånberg(kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?Skatte-utskottet konstaterade? och på s. 55 slutar med ?yrkande 5.? bort ha följandelydelse:Utrikesutskottets uppfattning avviker från vad skatteutskottet har redovisat isina yttranden. Utskottet menar att kravet på enhällighet vid beslut ommiljöskatter utgör en allvarlig begränsning vad gäller möjligheten att vidtadeåtgärder som behövs för att uppnå de gemensamma miljömålen. Svårigheterna attnå enighet kring en miniminivå för koldioxidskatten visar enligt utskottetsmening på problemen med dagens beslutsregler.Utskottet beklagar därför starkt att regeringskonferensen inte kunde kommaframtill beslut om att ändra ordningen i artiklarna 99 och 130.2 i EG-fördraget påsådant sätt att beslut angående miljöskatter i rådet kan fattas medkvalificerad majoritet. Utskottet menar att regeringen borde ha lagt fram ettförslag i regeringskonferensen om att miljöskatter skall avgöras sommiljöbeslut och ej som skattebeslut. På detta område har ett tillfälle till enpositiv förändring därmed gått förlorat.Utskottet uppmanar därför regeringen att vid nästa regeringskonferens drivadenna fråga och på ett tidigt stadium lägga fram förslag om en ändring i EG-fördraget som gör det möjligt att med kvalificerad majoritet införamiljöavgifter som syftar till att motverka gränsöverskridande miljöproblem. Avändringen bör det enligt utskottets mening framgå vilka föroreningar som kanavgiftsbeläggas, att intäkten tillfaller det enskilda medlemslandet och attdetskall vara fråga om minimiavgifter. Det är också utskottets mening att Sverigebör verka för att beslut om miljöavgifter fattas i miljöministerrådet iställetför i finansministerrådet.Utskottet tillstyrker således motion 1994/95:U503 (fp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande miljöpolitikenatt med anledning av motion 1994/95:U503 yrkande 5 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.21. observatörskap i VEU (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61 börjar med ?Utskottetbehandlade? och slutar med ?yrkande 9.? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening tar medlemsstaterna med Amsterdamfördraget ett stegnärmare en gemensam försvarspolitik genom en formulering i artikel J 7 att dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skall omfatta alla frågor somgällerunionens säkerhet, inklusive den gradvisa utformningen av en gemensamförsvarspolitik. Utskottet noterar att EU får militär kompetens genom attunionen ges möjlighet att anlita VEU för utförande av Petersbergsuppgifter(fredsbevarande operationer, humanitära insatser och krishantering medmilitäramedel).Utskottet konstaterar att den nyordning som Amsterdamfördraget medför innebäratt - som är ett alliansfritt land - genom medlemskapet i EU kommerattdelta i beslut att anlita VEU för militära uppdrag som utförs av NATO.Utskottet ifrågasätter varför en regional organisation som EU ges befogenheteratt besluta om militära insatser i andra länder. Även om det rör sig omfredsbevarande operationer menar utskottet att denna uppgift uteslutande bordeligga på FN.Utskottet menar att den svenska anslutningen som observatör i VEU harinneburiten helt ny och olycklig linje i svensk utrikespolitik. Utskottets ståndpunktäratt i stället borde den svenska säkerhetspolitiken bygga på aktivneutralitetspolitik och solidaritet med tredje världen.Utskottets uppfattning är därför att bör dra sig ur allt samarbeteinomVEU.Utskottet tillstyrker därmed motion U16 (mp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande obeservatörskap i VEUatt med anledning av motion 1997/98:U16 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.22. Beslutsformerna inom tredje pelaren (mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjar med ?Justitie-utskottet konstaterar? och på s. 73 slutar med ?yrkande 10.? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att såväl vad gäller de samarbetsområden som förs överfrån tredje till första pelaren som de områden som blir kvar under tredjepelaren införs nya former för beslutsfattande. Enligt utskottets mening bildarbeslutsformerna enligt Amsterdamfördraget en oöverskådlig blandning avbestämmelser för olika typer av beslut.Vidare konstaterar utskottet att det genom rambesluten i tredje pelaren iprincip införs en beslutsform som liknar den som gäller för de direktiv somantas inom första pelaren. Detta står enligt utskottets mening inte iöverensstämmelse med att samarbetet inom tredje pelaren skall varamellanstatligt. Utskottets uppfattning är att regeringen bör arbeta för enförenkling av beslutsformerna och för att den typ av bindande beslut i tredjepelaren som rambesluten utgör avskaffas.Utskottet vill vidare uttrycka sin oro över att den nordiskapassunionsmodellen, som kombinerar passfrihet med nationell kontroll vidgränserna, försvinner i och med att gränskontrollerna mellan EU-ländernaavskaffas. Utskottet menar vidare att gränskontrollernas avskaffande kommerattfå följdverkningar vad gäller varusmuggling.Utskottet noterar att enligt ett protokoll (B.2) somfogatstill Unionsfördraget och EG-fördraget skall införlivas inom Europeiskaunionensramar. Regelverket kommer att delas upp och hänföras till relevantabestämmelser i första och tredje pelaren. Rådet skall med enhällighetfastställa till vilken pelare delar av regelverket skall hänföras. Medavseendepå de stora skillnader som föreligger beträffande såväl rättslig somdemokratisk kontroll i första respektive tredje pelaren är det enligtutskottets mening av stor betydelse att de nationella parlamenten får enfullständig insyn i denna process. Utskottet anser därför att protokollet omdenationella parlamentens roll i Europeiska unionen (D.13) skall tillämpas idetta förfarande. Särskilt viktig i detta sammanhang är enligt utskottetsmening en punkt i protokollet om att förslag till åtgärder skall lämnas tilldenationella parlamenten de antas av rådet.Utskottet anser att med bifall till motion U17 (v) yrkande 10 somsinmening bör ge regeringen till känna vad som ovan anförts.dels att utskottets hemställan under moment 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande beslutsformerna inom tredje pelarenatt med anledning av motion 1997/98:U17 yrkande 10 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.23. Europoltjänstemännens befogenheter (mom. 26)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 73 börjar med ?Justitie-utskottet anför? och slutar med ?yrkande 11.? bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet konstaterar att enligt Amsterdamfördraget kommer det att blimöjligt för företrädare för Europol att delta i operativa insatser avgemensamma grupper i en stödjande funktion. Enligt utskottets mening är detoklart var gränserna går för vad som är en stödjande funktion. Utskottet kaninte se att det enligt regelverket föreligger några hinder mot att företrädareför Europol får rätt till myndighetsutövning här i landet.Det är utskottets uppfattning att företrädare för Europol inte skall tillåtasatt delta i operativt arbete på svenskt territorium. Detsamma gäller polisensverksamhet inom ramar - inte heller dessa bör tillåtasverka på svensk mark. Det må ankomma på regeringen att vidta de åtgärder sombehövs med anledning av vad utskottet nu anfört.Utskottet anser att med bifall till motion U17 yrkande 11 som sinmening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande Europoltjänstemännens befogenheteratt med anledning av motion 1997/98:U17 yrkande 11 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.24. Eurodac (mom. 27)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74 börjar med ?Social-försäkringsutskottet anför? och slutar med ?yrkande 12.? bort ha följandelydelse:Utskottet har noterat att medlemsstaterna diskuterar ett utkast till enkonvention om ett datoriserat fingeravtrycks- och personregister för allaasylsökande som är . Detta kontrollsystem, Eurodac, är enligtutskottets mening ett uppenbart hot mot rättssäkerheten och bör därförundvikas. föreslår att som sin mening gerregeringentill känna vad som anförts i motion U17 yrkande 12.dels att utskottets hemställan under moment 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande Eurodacatt med anledning av motion 1997/98:U17 yrkande 12 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört.25. Samrådet med regeringen (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 83 börjar med ?Konsti-tutionsutskottet anför? och på s. 84 slutar med ?är besvarat.? bort haföljandelydelse:Utrikesutskottet konstaterar att utvecklingen sedan inrättades fördrygt har visat att regeringen frångått dethandlingsupplägg som förankrats i nämnden. Det bör därför enligt utskottetsmening införas en möjlighet för att binda regeringen vid en visshandlingslinje, på liknande sätt som sker i en del andra medlemsländer. Detanförda bör med bifall till motion U17 (v) yrkande 5 ges regeringen tillkänna.Vidare är det utskottets uppfattning att sexveckorsfristen när det gäller attpresentera underlag till de nationella parlamenten skall gälla ävenbeträffandeförslag inom den tredje pelaren, både när det gäller förslag från kommissionenoch förslag från en eller flera medlemsstater. Utskottet tillstyrker yrkande13i motion U17 (v).dels att utskottets hemställan under moment 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande samrådet med regeringenatt med bifall till motion 1997/98:U17 yrkande 5 och med anledningavmotion 1997/98:U17 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.26. Rådet och (mom. 29)Skånberg (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med ?I dessafrågor? och slutar med ?yrkandena 18 och 19.? bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet delar motionärernas uppfattning och tillstyrker motion K715(kd) yrkandena 18 och 19 med de motiv som framgår av nämnda motion.dels att utskottets hemställan under moment 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande rådet och Europaparlamentetatt med anledning avmotiomening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.27. Rådet och (mom. 29)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med ?Konsti-tutionsutskottet delar? och slutar med ?yrkandena 18 och 19.? bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet menar att de mindre ländernas ställning i rådet och förmågaatt utöva ett betydelsefullt inflytande måste värnas. Ett välfungerande EUförutsätter att även de mindre länderna finner det värt att bidra med kreativalösningar på gemensamma problem och att dessa länders medborgare uppleverdelaktighet i europeisk politik. Det är därför enligt utskottets uppfattningenangelägen uppgift för att vid nästa regeringsförhandling föra framkravpå att nuvarande proportioner när det gäller viktningen av röster i rådetbevaras.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrker utrikesutskottet motionK715(kd) yrkande 19 och tillstyrker att med anledning av motion K715(kd)yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts omröstviktningen i rådet.dels att utskottets hemställan under moment 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande rådet och Europaparlamentetatt avslår motion 1997/98:K715 yrkande 19 och med anledning avmotion1997/98:K715 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.28. Euratomfördraget (mom. 31)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med ?Närings-utskottet anför? och slutar med ?yrkande 4.? bort ha följande lydelse:Som framgår av den föregående redovisningen är en väsentlig del av Eur-atomfördraget föråldrad. Enligt utskottets mening bör regeringen ta initiativtill en omförhandling av detta fördrag. Politiken bör enligt utskottets meninginriktas på avveckling av de icke förnybara energislagen, på skyddande avnaturresurser, på främjande av förnybara energislag och påenergieffektiviseringsåtgärder.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U20 (c) yrkande 2 och U412 (mp)yrkande4.dels att utskottets hemställan under moment 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande Euratomfördragetatt med anledning av motionerna 1997/98:U20 yrkande 2 och1997/98:U412 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. Sysselsättning och jämställdhetGöran Lennmarker, , och (alla m) anför:Arbetsmarknadsutskottet kommenterar i sitt yttrande 1997/98:AU6yAmsterdamfördraget till utrikesutskottet bl.a. frågan om partsdeltagande i densociala beslutsprocessen och möjligheterna till s.k. positiv särbehandling irelationen mellan män och kvinnor. Den senare frågan behandlar ävenutrikesutskottet i betänkandet.Enligt vår uppfattning redovisar korrekt vadAmsterdamfördraget innehåller på dessa båda punkter liksom utrikesutskottetnärdet gäller den senare punkten.I anslutning härtill vill vi för vår del understryka vår övertygelse om attdeneuropeiska arbetsmarknaden måste utvecklas bort från kollektiva lösningar ochiriktning mot mer individuella och flexibla lösningar. Sker inte detta kan inteden europeiska massarbetslösheten bekämpas. Dessa åtgärder, som var mycketkontroversiella när de introducerades, har efter att erfarenhet vunnits fåttett närmast enigt politiskt stöd i Storbritannien.I fråga om särbehandling av män och kvinnor är det vår uppfattning attjämställdhet normalt bäst främjas genom att alla kvinnor och män uppfattas ochbehandlas som unika individer med de kompetenser, rättigheter, möjligheter ochförpliktelser som följer av detta.2. () anför:Enligt uppfattning skall beslut fattas så nära den enskilde sommöjligt och allra helst av den enskilde själv och hans familj. Där det inte ärmöjligt med individuella beslut bör besluten fattas på den lägsta praktiskapolitiska nivån. Vi anser att borde ha varit mer pådrivande för attstärka subsidiaritetsprincipen i . Regeringen borde ha agerat föratt införa en kompetenskatalog i fördraget, av vilken det bort framgå vilkafrågor EU skall syssla med. Unionsnivån bör bara användas i de fall dånationella nivåer eller nivåer inom medlemsländerna inte är till fyllest föratt lösa problemen.3. Kvalificerad majoritetEva () och () anför:Vi instämmer i utskottsmajoritetens uppfattning att EU:s ramprogram förforskning är en för viktig fråga. Grundforskningens villkor i Sverigepåverkas av ramprogrammet, enligt vår erfarenhet i huvudsak på ett negativtsätt.Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 1997/98: U14,1997/98:U15, 1997/98:U16 och 1997/98:U17 att Amsterdamfördraget innebär enutveckling av EU i federalistisk riktning. Denna utveckling anser vi olycklig.Sverige är inne på en farlig väg om vi nu går med på att ta bort kravet påenhällighet i rådet vid beslut om t.ex. ramprogram för forskning. Förstärkningav ställning och försvagningen av nationernas röst iministerrådet innebär ytterligare inskränkningar i svensk demokrati, folketsmöjlighet att genom valda ombud i riksdag själv bestämma, t.ex. översvensk forskningspolitik.Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionenHärigenom föreskrivs att 4 § lagen (1994:1500) med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse4 §De fördrag och andra instrument somavses i 2 och 3 §§ är:1. Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- ochstålgemenskapen2. Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiskagemenskapen3. Fördraget om upprättandet av Europeiskaatomenergigemenskapen4. Konventionen om vissa gemensammainstitutioner för Europeiska gemen-skaperna5. Konventionen den 13 november1962om ändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemen-skapenisyfte att göra den särskilda ordningen för associering av utomeuropeiskaländeroch terri-torier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig medavseende på Nederländska Antil-lerna4. Konventionen omändring av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemen-skapen isyfte att göra den särskilda ordningen för associering av utomeuropeiskaländeroch terri-torier som behandlas i fjärde delen av detta fördrag tillämplig medavseende på Nederländska Antil-lerna6. Fördraget omupprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiskagemenskaperna5. Protokollet om Europeiska gemenskapernasimmunitet och privilegier7. Fördraget om ändring av vissabudget-bestämmelser i fördragen om upp-rättandet av Europeiska gemen-skapernaoch i fördraget om upp-rättandet av ett gemensamt råd och en gemensamkommission för Europeiska gemenskaperna6. Fördraget omändring av vissa budget-bestämmelser i fördragen om upp-rättandet avEuropeiskagemen-skaperna och i fördraget om upp-rättandet av ett gemensamt råd och engemensam kommission för Europeiska gemenskaperna8. Fördraget den 22 januari1972 om , , och Förenadekonungariket och anslutning till Europeiska ekono-miska gemenskapen och Euro-peiska atomenergigemenskapen7. Fördraget den 22januari 1972 om , , ochFörenade och anslutning tillEuropeiska ekono-miska gemenskapen och Euro-peiska atomenergigemenskapen9.Beslutet av Europeiska gemenskapernas råd av omKonungariket , , och Förenade konungariketStorbritannien och anslutning till Europeiska kol- ochstålgemenskapen8.