bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Återställare och en rad nyautgiftsåtaganden har successivt holkat ur värdet avde besparingar som gjordes i mandatperiodens början.De nya utgiftsåtagandena har dessutom kommit att ökai omfattning ju närmare valdagen vi kommit. Därtillkommer att regeringen i sitt besparingsprogramtillgodoräknat sig neddragningar som genomfördesredan av den borgerliga fyrpartiregeringen. Deförändringar som då gjordes i bl.a.bostadssubventionerna och sjukförsäkringen fickbetydande effekt på utgiftsnivån, vilket densocialdemokratiska regeringen haft stor nytta av.Regeringens väg bort från konsolideringsprogrammetsutgiftsminskningar kan ses som en vindlande väg motnollsparande. Den kan sammanfattas på följande sätt.Effekten av regeringens förslag till utgifstförändringarunder mandatperiodenBelopp i miljarder kronor--------------------------------------------Varaktigeffekt----------------------------------------------------------------------------------------Ingångsvärde av besparingar ärvdafrån fyrpartiregeringen -9--------------------------------------------Saneringsprogrammet 66--------------------------------------------Utgiftsökningar vid sidan av -32saneringsprogrammet--------------------------------------------Summa 1998 25--------------------------------------------Ytterligare utgiftsökningar till2001---------------------------------------------Vårpropositionen 1997 -4---------------------------------------------Budgetpropositionen 1997 -8---------------------------------------------Vårpropositionen 1998 -16--------------------------------------------Summa 2001 -3----------------------------------------------------------------------------------------Om man i detta sammanhang även beaktar det s.k.beräkningstekniska utrymmet som regeringen satt avför 2001 och utgår från att det liksom hittillskommer att användas till nya utgiftsåtaganden kommerutgifterna i stället varaktigt att ha ökat med drygt30 miljarder kronor.Det är ett grundläggande fel i samhällssystemet närett ständigt växande antal svenskar görs beroende avbidrag och offentliga subventioner. I och med attden offentliga sektorn tar i anspråk en så stor delav de totala resurserna beskärs den privata sektornsmöjligheter att erbjuda nya arbeten som kan få nedarbetslösheten.I likhet med Moderata samlingspartiet anserutskottet därför att budgetpolitiken bör inriktas påatt begränsa den offentliga sektorn. Partiets mål påmedellång sikt är att uppnå balans mellan denoffentliga och den privata sektorn, vilket begränsarde offentliga finansernas känslighet förkonjunktursvängningar.Ett första steg i denna riktning tas av Moderatasamlingspartiet i motion Fi17, där partiet läggerfram förslag som innebär att utgifts- ochskattekvoten kan begränsas med ungefär 4procentenheter fram . Partietsbudgetalternativ är inriktat på balans i deoffentliga finanserna. De överordnade målen förModerata samlingspartiets budgetalternativ är:att skapa förutsättningar för så många nyaarbetstillfällen i företagen att arbetslöshetenavskaffas som samhällsproblem. Det förutsätteroch leder till en högre tillväxt och därmedbättre välståndsutveckling,att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot bidrag ochsubventioner så att det blir möjligt att leva på sin lön ochbygga upp ett eget sparande,att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sinagrund-läggande åtaganden genom prioritering av kärnuppgifternainom ramen för de omfattande resurser som tas i anspråk av denoffentliga sektorn.Sålunda föreslår Moderata samlingspartiet i sittbudgetalternativ nettobesparingar som för 1999uppgår till och och2001 till 53,8 respektive 59,7 miljarder kronor.I det moderata budgetalternativet görbesparingarna det möjligt att sänkaskatter med 1999,62,2000 och84,2001.Moderata samlingspartiet föreslår en långtgåendeväxling från sub-ventioner och bidrag tillskattesänkningar för de breda grupperna av låg- ochmedelinkomsttagare. Sänkta skatter gör det lättareatt leva på den egna lönen.Det är framför allt vanliga familjer med låga ochmedelstora inkomster som har drabbats av de senasteårens skattechocker. Enligt finansutskottets meningär det därför naturligt att man - såsom Moderatasamlingspartiet förordar - i första hand inriktarsig på att sänka såväl skatten på arbetsinkomsterför låg- och medelinkomsttagare som andra skattervilka begränsar vanliga hushålls marginaler, såsomfastighetsskatt samt skatt på bensin och resor medkollektivtrafik. I enlighet med detta synsätt har idet moderata budgetalternativet skattesänkningarnafördelats så att användsför att minska skatten på företagande ochkapitalbildning, medan , ellernärmare , avser lägre skatt på arbete, familjoch boende. Av särskild betydelse är atttyngdpunkten i inkomstskattesänkningarna ligger isådana åtgärder som främst gynnar låg- ochmedelinkomsttagare. Det gäller inte minst förslagetom ett förvärvsavdrag på alla typer avpensionsgrundande inkomster upp till 7,5 basbelopp,ett avdrag som alltså också skall kunna göras påt.ex. sjukpenning- och a-kasseersättning och somskall medges 1999, 2000 och med 12 %2001. Det gäller också förslaget om höjt grundavdragsamt förslaget om ett särskilt grundavdrag vid denkommunala beskattningen på per barn liksomolika förslag inriktade på att sänkakommunalskatten. Skattesänkningar utformade på dettasätt skapar enligt utskottets mening större trygghetför enskilda och familjer.De besparingsförslag Moderata samlingspartiet förfram är väl avvägda. noterar medtillfredsställelse att grupper som har svårt atttillgodogöra sig skattesänkningarna är undantagnafrån Moderata samlingspartiets besparingar. Tvärtomföreslår man betydande förbättringar i förhållandetill regeringen för exempelvis handikappade ochpensionärer. En skattesänkning, i form av ettsärskilt kommunalt grundavdrag för barnfamiljer, ärockså tänkt att kunna utgå som ett bidrag för demsom på grund av låga inkomster inte kan tillgodogörasig avdraget.Moderata samlingspartiet föreslår inte heller någrabesparingar som berör sjukvård, äldreomsorg ellerundervisningen i grundskola och gymnasium.I stället går besparingarna ut på att behållatidigare 75-procentiga ersättningsnivå inomsocialförsäkringssystemen ocharbetslöshetsförsäkringen samt att införaytterligare en karensdag i sjukförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkringen bör dessutom omvandlastill en omställningsförsäkring med enersättningsperiod , vilketmotsvarar . För dem som likväl stårutan arbete efter försäkringsperiodens slut skallett kompletterande trygghetsskydd gälla. Dessutombör egenfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringenöka.Utgiftsminskningar bör också åstadkommas genomminskat företagsstöd, minskade bidrag tillorganisationer och politiska partier, en snabbareavveckling av bostadssubventionerna, en lägre nivåpå infrastrukturinvesteringarna och besparingar inomden statliga administrationen.Samhällets grundläggande funktioner som t.ex.rättsväsendet bör däremot i enlighet med detmoderata alternativet ges ökade anslag i förhållandetill vad regeringen föreslagit. Partiet anslår också1,mer än regeringen för kostnaderför statlig assistansersättning. Likaså bör åtgärdervidtas för att stärka kvaliteten såväl i dengrundläggande skolutbildningen som inom högskolansram, vilket innebär större forskningsanslag än vadregeringen förordat.Kommunernas ekonomi har försvagats kraftigt sedanSocialdemokraterna övertog regeringsansvaret 1994.Enligt utskottets mening kan emellertid dennödvändiga förnyelsen av kommunsektorn inteåstadkommas på det sätt regeringen föreslår genomutfästelser om ytterligare statsbidrag tillkommunsektorn. Erfarenheterna av vad som skett medanledning av tidigare tillskott bekräftar detta.Statens viktigaste uppgift i detta sammanhang är istället att skapa förutsättningar för störreskatteunderlag genom ökad sysselsättning ochgenomföra omfattande avregleringar för den kommunalaverksamheten. Verksamheterna måstekonkurrensutsättas och så långt möjligteffektiviseras och rationaliseras för attmedborgarna skall få valuta för sina skattepengar. Ilikhet med Moderata samlingspartiet föreslårutskottet en omfattande avre- glering ochkonkurrensutsättning.Den kommunala verksamheten bör sålunda renodlas ocheffektiviseras. Dessutom bör tidigare tillskott avstatsbidrag utnyttjas. Om man därtill beaktar attekonomin torde utvecklas starkare med den avutskottet här förordade politiken uppkommer ettutrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen.Kommunalskatten bör därutöver sänkas genom attstaten övertar kostnader som åvilarkommunerna. Utskottet föreslår att maninför en nationell skolpeng av det slagModerata samlingspartiet förordar för attlyfta över finansieringsansvaret förskolan (men inte ansvaret förundervisningen som sådan) till staten.För 2000 skapas därmed ett utrymme sommotsvarar en sänkning av den kommunalautdebiteringen med och 2001 medytterligare 1 kr.Förutom det nämnda utrymmet för att ta överkostnaderna för att möjliggöra sänkt kommunalutdebitering föreslår utskottet enligt moderatförebild också höjt allmänt grundavdrag ochinförande av ett särskilt grundavdrag för barn vidden kommunala beskattningen.Såsom Moderata samlingspartiet framhåller är detett oavvisligt krav att stat och kommun kanfullfölja sina grundläggande åtaganden när detgäller exempelvis sjukvård, äldreomsorg,undervisning och rättstrygghet. Det kan emellertidske om verksamheten koncentreras tillkärnuppgifterna.Finansutskottet har tidigare ställt sig bakomModerata samlingspartiets förslag till besparingar.De utgiftsminskningar som följer av dessa förslaginnebär att utgiftstaket under de kommande trebudgetåren bör bestämmas till 697 miljarder kronor1999, 2000 och 683 miljarderkronor . Det är en minskning med 38 respektive62 och jämfört med regeringensförslag för de tre åren.Vid beräkningen av utgiftstaket har utskottet ilikhet med Moderata samlingspartiet inte inkluderatnågon budgeteringsmarginal eftersom den påverkarbudgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna takenför statens utgifter behöver överskridas, fårregeringen återkomma till med redovisningav varför det ökade resursbehovet uppstått samtförslag till åtgärder för att uppfylla detursprungligen fastställda taket för de statligautgifterna.Tabell. Utskottets och Moderata samlingspartiets förslagtill utgiftsramar m.m. för 1999-2001Belopp i miljoner kronorFörändring i förhållande till regeringens förslagSammanfattningsvis anser utskottet således attModerata samlingspartiets i motion Fi17 redovisadeförslag till inriktning av budgetpolitiken bör liggatill grund för budgetpolitikens utformning underkommande år. Det innebär att utskottet tillstyrkerde av detta parti föreslagna nivåerna förutgiftstaket för staten (yrkande 7) för 1999-2001liksom partiets förslag till beräkning av utgifternaför den offentliga sektorn (yrkande 2). Vidaretillstyrker utskottet Moderata samlingspartietsförslag till preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden i enlighet med ovanstående tabell(yrkande 8). Slutligen biträder utskottet ävenövriga av Moderata samlingspartiet i dettasammanhang framförda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottetsåledes motionerna Fi17 (m) yrkandena 2, 7 och 8samt Fi26 (m) yrkandena 1-5.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidareavstyrks övriga motioner som är aktuella i dettasammanhang.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi17 yrkande 7och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi18 yrkande 2, 1997/98:Fi19 yrkande 3,1997/98:Fi20 yrkande 3, 1997/98:Fi21 yrkande 41 och1997/98:Fi22 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenför 1999 till , till 682miljarder kronor och till samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom inriktningen av budgetpolitiken,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi17 yrkande 2och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 2 samtmotionerna 1997/98:Fi19 yrkande 2, 1997/98:Fi20 yrkande 2,1997/98:Fi21 yrkande 40 och 1997/98:Fi22 yrkande 2 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ienlighet med vad utskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi17 yrkande8 och 1997/98:Fi26 yrkandena 1-5 samt med avslag påproposition 1997/98:150 yrkande 4 och motionerna 1997/98:Fi18yrkandena 3, 20 och 25, 1997/98:Fi19 yrkandena 4, 10 och 27,1997/98:Fi20 yrkandena 4, 8, 21, 22 och 28, 1997/98:Fi21yrkandena 42 och 43, 1997/98:Fi22 yrkande 4, 1997/98:Fi38,1997/98:Fi41, 1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 och 1997/98:Fi61godkänner utskottets förslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden som riktlinjerför regeringens budgetarbete,27. Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak m.m. för 1999-2001 (mom. 9-11)(c)() anserdels att finansutskottets yttrande under avsnitt2.6.2-2.7 och 3.0-3.28 bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom Centerpartietsbudgetalternativ som presenteras i motion anser att skatter skall sänkas påarbete, boende och riskkapital och att beskattningenbör skärpas på miljö, energi och hälsa.Arbetsgivaravgifterna har under den gångnamandatperioden sänkts för framför allt mindreföretag. föreslår nu att man gårvidare på den inslagna vägen och sänkerarbetsgivaravgifterna ytterligare. Sänkningenfinansieras till en del av höjda energi- ochmiljöskatter. Så t.ex. bör produktionsskatten på elfrån kärnkraftverk höjas, liksom kväveoxid-skatten. Miljöskatten på inrikes flyg böråterinföras. avvisar regeringensförslag om sänkt tobaksskatt och förslaget attlindra fastighetsbeskattningen för äldrevattenkraftanläggningar.Förmögenhetsskatten bör avvecklas i tre steg framtill 2002. Skatten för låg- och medelinkomsttagarebör sänkas genom ett höjt grundavdrag.Egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringen börhöjas med . En försöksverksamhet medskattesubventionerade hushållstjänster bör inledas.Finansutskottet vill dessutom införa en vårdgarantisamt förbättra situationen för de sämst ställdapensionärerna genom ett höjt pensionstillskott.Under första hälften av nästa mandatperiod villfinansutskottet också sälja ut vissa statligaföretag med ett beräknat marknadsvärde av 80miljarder kronor. Försäljningsinkomsterna skallanvändas för att amortera statsskulden, ochutgifterna för statsskuldsräntor kan därförbegränsas.Finansutskottet ser inte någon anledning attföreslå någon ändring av utgiftstaket för åren 1999och 2000. förespråkar finansutskottetett något lägre utgiftstak än regeringen, främstmotiverat av att utskottet ifrågasätter den enligtutskottets mening alltför höga nivån påbudgeteringsmarginalen för 2001.Utskottets syn på regeringens förslag tillpreliminär fördelning på statsbudgetens 27utgiftsområden sammanfattas i den efterföljandetabellen och kommenteras nedan.Tabell. Utskottets och förslag tillutgiftsramar m.m. för 1999-2001Belopp i miljoner kronorFörändring i förhållande till regeringens förslag tillutgiftsramarResurser tillförs (utgiftsområde 1) med sikte påSveriges kommande ordförandeskap i EU. Utskottetanser att detta är fullt naturligt men utskottetavstyrker ändock en del av tillskottet.Utskottet avvisar regeringens förslag(utgiftsområde 2) om inrättande av en ny myndighetför kvalitets- och kompetensutveckling i staten.Utgiftsområdet (utgiftsområde 3) bör enligtutskottets uppfattning tillföras ytterligare medelför kontrollåtgärder.Polisväsendet bör (utgiftsområde 4) tillförasytterligare medel inom den av regeringen anvisaderamen.Utskottet motsätter sig (utgiftsområde 5) attinformationen om Europapolitiken får ytterligareanslag.Den av utskottet förordade utgiftsramen(utgiftsområde 6) överensstämmer med regeringensförslag.Utskottet anser att det är viktigt att kange ett aktivt och generöst bistånd (utgiftsområde7). När ekonomin tillåter är det motiverat att ökabiståndet som sådana insatser måste vägasmot angelägna åtgärder på andra områden. Utskottetsförslag till utgiftsram för utgiftsområdetöverensstämmer med regeringens förslag.Den av utskottet förordade utgiftsramen(utgiftsområde 8) överensstämmer med regeringensförslag.Utskottet anser att ett system med servicecheckarbör införas (utgiftsområde 9) så att pensionärer kananlita hemhjälp för hushållstjänster genom ensubvention från staten. Utskottet biträderregeringens förslag om ökade resurser tilläldreomsorgen men föreslår en alternativ användningav medlen. Utskottet avstyrker förslaget om dettillfälliga bidraget till äldrebostäder. Utskottetanser vidare att Apoteksbolaget börkonkurrensutsättas och att en successivutförsäljning av enskilda apotek genomförs.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag(utgiftsområde 10) men anser därutöver attberäkningen av den sjukpenninggrundande inkomstenskall ändras. Löneanpassningen bör slopas ochkvalifikationsvillkoren bör ändras.Situationen för de sämst ställda pensionärernamåste förbättras. Utskottet föreslår därför(utgiftsområde 11) att pensionstillskottet höjs med0,03 basbelopp eller ca per år.Sammanboende pensionärer bör likställas med giftaavseende folkpensionen. Utskottet anser attkapitalinkomster skall beaktas på samma sätt vid BTPsom vid beräkning av bostadsbidrag samt att endastbidragsberättigad pensionärs del av boendekostnadenskall ligga till grund för rätten till BTP.Förslaget om en slopad löneanpassning av densjukpenninggrundande inkomsten får även effekterinom detta utgiftsområde (utgiftsområde 12).Utskottet förordar att frågan om att på längre siktgöra om stödet till barn i åldern till etts.k. barnkonto utreds.Den av utskottet förordade utgiftsramen(utgiftsområde 13) överensstämmer med regeringensförslag. Utskottet anser dock att en utredning börges i uppdrag att skyndsamt se över drivkrafternaför arbete och återkomma med förslag som innebär attfler arbetslösa tjänar på att ta arbete, när sådanmöjlighet finns. Utskottet anser attarbetslöshetsförsäkringen inte i egentlig mening ärnågon försäkring eftersom avgiften är mycket låg.Avgiften skall höjas till . Förslagetkommer att öka inkomsterna på statsbudgeten.Utgifterna påverkas däremot inte. Vad utskottetanfört om avgiften till arbetslöshetsförsäkringenbör som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet anser att det finns behov av förändringarinom utgiftsområdet (utgiftsområde 14). Det krävs enökad flexibilitet i arbetsmarknadspolitiken för attsysselsättningen markant skall kunna öka. Utskottetsutgångspunkt är att ALU eller liknande åtgärder intebör användas i konkurrensutsatt verksamhet. Den avregeringen föreslagna ökningen av anslaget tillarbetsförmedlingarna för bör minskas med 400miljoner kronor. Ytterligare böröverföras till utgiftsområde 19 försmåföretagssatsningar. Utskottet anser att 90miljoner kronor skall överföras till utgiftsområde17 för insatser på kulturområdet.Ett nytt studiestödssystem måste utarbetas med eninriktning mot att göra skuldbördan mer hanterlig(utgiftsområde 15). Det nya studiestödssystemetskapar utrymme för en minskning av ramen.De mindre och medelstora högskolorna måste få ökadeforskningsresurser (utgiftsområde 16). Utskottetvill vidare göra satsningar på läs- ochskrivutveckling, distansutbildning, IT-projekt ochutveckling av IT-pedagogik samt fort- ochvidareutbildning av lärare.Utskottet anser att medel från utgiftsområde 14skall föras över till utgiftsområdet (utgiftsområde17) för aktiva insatser för konstnärer och kultur.Vidare bör anslaget till uppsökande verksamhet isamhällsfrågor avskaffas.Räntebidragen bör ersättas med investeringsbidrag(utgiftsområde 18). Vidare anser utskottet att delokala investeringsprogrammen inte skall tillförasmedel år 2001.Utskottet anser att skall förasfrån utgiftsområde 14 till utgiftsområdet(utgiftsområde 19) att fördelas mellanlänsstyrelserna för näringslivsutveckling. Systemetmed nedsatta socialavgifter i inland börbehållas och även inkludera reduktion för jord- ochskogsbruk.Utskottet anser att den av regeringen föreslagnahöjningen av ramen är otillräcklig varför ramen börhöjas utöver regeringens förslag (utgiftsområde 20).Det av regeringen tidigare indragna anslaget på 3miljoner kronor till ideella miljöorganisationersinternationella arbete bör återställas. Regeringensanslag för inköp av mark och skötsel avnaturvårdsområden är för litet för att i tillräckligomfattning skydda den biologiska mångfalden iskogen. Kalkning av sjöar och inköp av mark förnaturskyddsändamål är prioriterade frågor förutskottet varför utskottet anser det förvånande attregeringen bortsett från begäran om höjtanslag till kalkning.Den av utskottet förordade utgiftsramen(utgiftsområde 21) överensstämmer med regeringensförslag.Luftfartsverket, liksom alla statliga verksamheter,måste ta ett regionalpolitiskt ansvar inom sittsektorsområde (utgiftsområde 22). Utskottet anseratt bör bidra med de 105 miljonerkronor som regeringen föreslår skall anvisasöver statsbudgeten för drift av de kommunalaflygplatserna. Utskottet anser att resurser börtillföras för satsningar på enskilda vägar samthårdbeläggning av grusvägar. Vidare bör ökadesatsningar på upprustning av länsvägnätetprioriteras före satsningar på riksvägarna.Utskottet motsätter sig den av regeringenföreslagna neddragningen av utgiftsramen(utgiftsområde 23). En neddragning skulle begränsanäringens utvecklingsmöjligheter. Utskottet anseratt skatteåtgärder bör vidtas med anledning avutredningen livsmedelsstratergi för (SOU1997:167).Utskottet anser att medel bör tillföras forskningoch utveckling, exportfrämjande åtgärder samtgårdsförädling av livsmedel (utgiftsområde 24).Utskottet anser vidare att det är oklart variregeringens IT-satsning består. Satsningen bör kunnarymmas inom ordinarie anslag. Utskottet motsättersig regeringens förslag att medel skall avsättas föratt främja de små och medelstora företagens handelmed Europa.En omfattande utförsäljning av statligt ägande iföretag medför betydandeengångsintäkter till statskassan (utgiftsområde 26).Utskottet anser att tillskottet bör användas för attbetala av statsskulden, vilket får till följd atträntekostnaderna sjunker.Utskottet anser att det är angeläget att Sverigekan minska sin avgift till EU (utgiftsområde 27).Regeringen bör med kraft driva detta krav i EU. anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Sammanfattningsvis anser utskottet således attCenterpartiets i motion Fi18 redovisade förslag tillinriktning av budgetpolitiken bör ligga till grundför budgetpolitikens inriktning under kommande år.Det innebär att utskottet tillstyrker de av dettaparti föreslagna nivåerna för utgiftstaket förstaten (yrkande 2) för . Vidare tillstyrkerutskottet förslag till preliminärfördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighetmed ovanstående tabell (yrkandena 3, 20 och 25).Regeringens förslag i berörda delar avstyrks.