bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken (mom. 1) (mp)() anserdels att utskottets yttrande under rubriken 1.2.7Finansutskottets syn på vårpropositionens ochpartimotionernas konjunkturbedömningar bort utgå,dels att utskottets yttrande under rubriken 1.3Finansutskottets förslag till inriktning av denallmänna ekonomiska politiken bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening har den ekonomiska politiksom förts i medfört entilltagande utarmning av naturkapital, högarbetslöshet och ökade sociala motsättningar.Regeringen godtar dessutom i vårpropositionen attden negativa utvecklingen fortsätter. Den politiksom föreslås är i stort sett oförändrad jämfört medtidigare, trots de mycket stora brister som 1990-talets ekonomiska kris ådagalagt. Den optimistiskabild av ekonomins utveckling som regeringen målarupp i vårpropositionen är också orealistisk ochsaknar trovärdighet.Utskottet delar de grönas uppfattningatt problemen i den svenska ekonomin framför allt ärstrukturella, inte konjunkturella. Problemen harockså i huvudsak orsakats av regeringens egenpolitik.De tre allvarligaste strukturella problemen ärenligt utskottets mening:Många tjänar pengar på att utarma naturresurser och förstöramiljön. Skattesystemets utformning gör att det ofta är lönsamtatt ersätta människor med hjälpenergi, vilket stimulerar enlångsiktigt och miljömässigt ohållbar energianvändning. Högskatt på arbete och låg skatt på energi och utsläpp leder tillatt resursslösande och miljöfientliga beteenden på marknadernagynnas.Arbetstiden har inte sänkts i takt medproduktivitetsutvecklingen. Detta har starkt bidragit till attfrämst ungdomar permanent ställts utanför den normalaarbetsmarknaden. Detta har också ökat de ekonomiskaorättvisorna och de sociala klyftorna i samhället samtidigtsom en ökad jämställdhet mellan könen motverkas.Priset på tjänster och arbete är för högt. Det är en följd avatt skatterna är för höga. Arbetsmarknaden pressas ihop.Småföretagen kan inte växa trots goda förutsättningar i övrigtoch storföretagen rationaliserar bort människor mycket hårt.Vidare innebär detta att arbetskrävande återvinning har svårtatt konkurrera och att både privat och offentlig service blirsämre eller uteblir helt.För att rätta till dessa grundläggande strukturellafel behöver nu enligt utskottets mening engrön ekonomisk politik. De kommande tre åren måstepolitiken läggas om med en grön skattereform därskatterna höjs på energianvändning och utsläppsamtidigt som skatten på arbete sänks genom t.ex.sänkta egen- och arbetsgivaravgifter. börarbetstiden under loppet av nästa mandatperiodsänkas . Denna reformkombineras med sänkta egenavgifter och sänktainkomstskatter för inkomsttagare i låga och måttligalönelägen. Vidare måste villkoren för små ochmedelstora företag förbättras somsocialförsäkringssystemen reformeras till attomfatta en grundtrygghet för alla.De långsiktiga målen för den ekonomiska politikenbör enligt utskottet vara:Miljöskulden skall upphöra att öka och därefterskall den minska. Det kräver långtgående miljökrav ilagstiftningen, en miljöanpassning av skattesystemet ochbetydande satsningar på miljön inom både offentlig och privatsektor.En rättvisare och solidarisk fördelning av såväl tillgångarsom besparingar. Detta skall uppnås med en förstärktfördelningspolitik genom lägre ersättningar och bidrag tillmedel- och höginkomsttagare och färre besparingar på stöd tillekonomiskt och socialt klämda människor.Jämlikheten mellan könen skall öka.Den öppna arbetslösheten skall minska till . Antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall minskaskraftigt. Detta skall bl.a. ske genom sänkt arbetstid, minskadbeskattning av arbete, statliga investeringssatsningar pågröna jobb inom bl.a. kultur och kommunikations- ochenergiområdena.Enskilda människors ekonomiska självtillit skall stegvisstärkas genom generellt sänkt arbetstid, brutet tak ochgrundskydd i socialförsäkrings- och pensionssystemen. Vidareskall arbete beskattas lägre och inflytandet i dendemokratiska processen öka.Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skall varai balans 1998. skall sparandet visa ett överskott på0,av BNP och därefter skall den offentliga sektornsfinanser uppvisa ett långsiktigt överskott på av BNPsett som ett medelvärde över en konjunkturcykel. Det är lägreän det överskott på av BNP över konjunkturcykeln somriksdagen tidigare beslutat om. Men enligt utskottet behövs enrevidering av överskottsmålet för att betona det privatasparandet före det offentliga.Förutsättningar skall skapas för en växande privat sektor medfler små och medelstora företag och kooperativa företag.Utskottet delar också de grönasuppfattning att prisstabilitetsmålet ipenningpolitiken måste kompletteras med ettallmänekonomiskt mål. Sedan inflationsmålet på 2 %med ett toleransintervall på plus minus infördes1995 har den genomsnittliga inflationstakten varit1,. Detta visar att den penningpolitik somRiksbanken fört inte på ett acceptabelt sätt följtmålet, vilket resulterat i att realräntorna varithögre och åtstramningen av ekonomin varit större ännödvändigt. Vidare konstaterar utskottet att detfinns utrymme för att sänka den s.k.reporäntan. Inflationen var i början av 1998väsentligt lägre än vad räknat med, ochdet finns ingenting som ser ut att brytaden trenden.Den nuvarande valutapolitiska regimen med enflytande krona har varit lyckosam och bör behållas.Utskottet är också övertygat om att börstanna utanför den europeiska valutaunionen, EMU.Vidare bör ocksåupphöra med medlemskapet i EU. Därför finns detingen anledning att föra in kronan i det europeiskavalutasamarbetet, eller 2, vilket i förstahand är en förberedelse för medlemskap i utskottets mening är det viktigt attfinanspolitiken kännetecknas av en brautgiftskontroll och långsiktig balans i deoffentliga finanserna. Underskott under normala årfår inte accepteras. Utgiftskontrollen i staten ochi kommunsektorn måste förbättras och utgiftstrycketi den offentliga ekonomin måste minska genom t.ex.besparingar i främst de transfereringar som har enbegränsad fördelningseffekt och i föråldrad statligverksamhet. Effektiviteten och organisationen i deoffentliga verksamheterna och transfereringssystemenmåste förbättras. Framför allt måste prioriteringarur social och miljösmässig synpunkt förbättrasavsevärt. Besparingar kan t.ex. göras påtransfereringar till hög- och medelinkomsttagare,inom försvaret och på större vägbyggen. Däremot ärde besparingar som gjorts på t.ex. kalkning motförsurning, sanering av allvarligt miljöskadadeområden och miljöforskning klart kontraproduktiva.Utskottet delar också de grönasuppfattning att en väl fungerande vård, omsorg ochskola är av helt avgörande betydelse för helasamhällsutvecklingen. Den omläggning av denekonomiska politiken som utskottet ställer sig bakominnebär också att kommunsektorns ekonomi förbättrasmed 1999, 2,8 miljarder kronor2000 och 2001 jämfört med detförslag regeringen för fram i vårpropositionen.Vad utskottet här anfört om riktlinjer för denekonomiska politiken med anledning av motionernaFi21 (mp) yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38 samt Fi55(mp) bör som sin mening ge regeringen tillkänna.De förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken som framförs i propositionen ochmotionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi20 (v)och Fi22 (kd) i här aktuella delar avvisas avutskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi21yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38 och 1997/98:Fi55 samt medavslag på proposition 1997/98:150 yrkande 1 och motionerna1997/98:Fi17 yrkandena 1 och 3, 1997/98:Fi18 yrkandena 1 och22, 1997/98:Fi19 yrkandena 1 och 5, 1997/98:Fi20 yrkandena 1och 16-19, 1997/98:Fi22 yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört och som sin mening ger regeringen detta till känna,5. Penning- och valutapolitiken (mom. 2)(v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.4 Penning- och valutapolitiken bort haföljande lydelse:Utskottet anser att den penningpolitik som bedrivitsi genomgående har varit förstram. Höga realräntor har hämmat nyföretagande ochinvesteringar och hållit tillbaka konsumtionen.Under 1996 inleddes en omläggning av räntepolitikenför lägre räntenivåer och sänkte den s.k.reporäntan. tog dock återigen ett stegtillbaka när banken omotiverat höjdereporäntan till 4,35 %.Enligt utskottets mening finns det utrymme försänkningar av reporäntan. Med hänsyn till den lågainflationen ligger realräntan fortfarande på enomotiverat hög nivå. I kombination med en starkarekronkurs kan penningpolitiken därmed på nytt få enåtstramande inverkan på ekonomin. Det vore olyckligtoch skulle kunna hämma den konjunkturuppgång somSverige är mitt inne i. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion Fi20 (v)yrkande 11. Motion Fi21 (mp) yrkandena 34-36avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkande 11och med avslag på motion 1997/98:Fi21 yrkandena 34-36 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Penning- och valutapolitiken (mom. 2)(mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.4 Penning- och valutapolitiken bort haföljande lydelse:Sedan inflationsmålet om en KPI-inflation på medett toleransintervall på plus minus 1 procentenhetinfördes har den genomsnittligainflationstakten varit . Dessutom varinflationstalen under den nedre gränsen 14 månader irad . Denövre gränsen överskreds enbart två gånger, vidmitten av 1995.Detta visar enligt utskottet att den politik somRiksbanken fört inte på ett acceptabelt sätt följtmålet. Det har resulterat i att realräntorna varithögre och åtstramningen av ekonomin varit större ännödvändigt. Detta innebär vidare att Riksbankensprisstabiliseringsmål bör kompletteras med ett all-mänekonomiskt mål.Den extremt låga svenska inflationen och små riskerför stigande inflation framöver gör att det enligtutskottets mening finns utrymme att sänka den s.k.reporäntan under 1998.Sverige bör också behålla den rörliga växelkursen.Den valutapolitiska regimen med flytande krona harvisat sig vara lyckosam. Det vore direkt olämpligtatt nu knyta kronan till en annan valuta eller korg av valutor. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi21(mp) yrkandena 34-36. Motion Fi20 (v) yrkande 11avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande penning- och valutapolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi21 yrkandena34-36 och med avslag på motion 1997/98:Fi20 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. EMU och (mom. 3) (m, fp)(), (), (), Per () och ()anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.5 EMU och bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör omgående knytakronan till det europeiska växelkurssamarbetet, ,för att därefter så snabbt som möjligt inträda ivalutaunionen, EMU, och delta fullt ut i deteuropeiska valutasamarbetet.Riksdagens beslut att ställa Sverigeutanför eurosamarbetet vid starten 1 januari 1999riskerar att öka instabiliteten på den svenskaränte- och valutamarknaden. Risken är också stor attinvesteringsflykten tilltar och att räntan stiger.Regering och riksdag har förvisat tillåskådarläktaren i denna för så viktigasamarbetsfråga.Ett svenskt medlemskap i skulle minskatransaktionskostnaderna och förbättraplaneringsförutsättningarna, inte minst för demindre företagen. Att gjorts oberoendestärker inflationsmålets och penningpolitikenstrovärdighet. Ett svenskt deltagande i skulleförhindra att den för svensk ekonomierfarenhetsmässigt så skadligadevalveringsmöjligheten ånyo används för att justeraför ännu en kostnadskris orsakad av högre inflationi än i omvärlden.Vad utskottet anfört med anledning av motionernaFi17 (m) yrkande 13 och Fi19 (fp) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.Motionerna Fi20 (v) och Fi21 (mp) i här aktuelladelar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande EMU och ERMatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi17 yrkande13 och 1997/98:Fi19 yrkande 9 och med avslag på motionerna1997/98:Fi20 yrkandena 26 och 27 samt 1997/98:Fi21 yrkandena37 och 45 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. EMU och (mom. 3) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.5 EMU och bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det bra att inteskall vara med i från start. Dessvärre villregeringen hålla "dörren öppen" till EMU för att hafull handlingsfrihet att föra in . Detär därför som den första omgången igrundlagsändringen när det gäller Riksbankensställning drivits igenom. Det är därför som denekonomiska politiken anpassats till de krav som enframtida låsning av kronan till euron kräver. Deöverdrivet stora planerade amorteringarna av denoffentliga skulden och de planeradeutförsäljningarna av offentlig egendom är en direktföljd av behovet att få ned bruttoskulden i enlighetmed EMU-kriterierna. Genom denna politik får detsvenska folket bära många av EMU:s negativakonsekvenser utan att är medlem avvalutaunionen. Det enda som regeringen i praktikenhar att anföra mot EMU tycks vara att opinionen ännuinte är mogen.Enligt utskottets mening bör riksdag ochregering i stället forma en politik som gerförutsättningar att varaktigt hålla utanförEMU. En del i en sådan politik är en valutapolitikneutral till andra valutor i och utom EU. Tillsvidare bör forma en halvfast kronkurs knutentill en valutakorg med alla världsvalutorna. Korgenbör kunna ändras efter behov.Enligt utskottets mening bör också svenska folket ien folkomröstning få ta ställning till helaprojektet - ja eller nej till EMU med allt vaddärtill hör.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi20(v) yrkandena 26 och 27. Motionerna Fi17 (m), Fi19(fp) och Fi21 (mp) avstyrks i här aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande EMU och ERMatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkandena 26och 27 och med avslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 13,1997/98: Fi19 yrkande 9 och 1997/98:Fi21 yrkandena 37 och 45som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. EMU och (mom. 3) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.5 EMU och bort ha följande lydelse:Utskottet delar de grönas uppfattningatt bör stanna utanför EMU. Dessutom börSverige så snabbt som möjligt upphöra medmedlemskapet i EU. Det innebär enligt utskottetsmening att det inte heller finns något skäl attknyta kronan till det europeiska växelkurssamarbetetERM, vilket i första hand är en förberedelse förmedlemskap i gå in i innebär det att kronanknyts till de där ingående europeiska valutornaeller, i fallet 2, till den nya valutan euro.Det skulle i så fall strida mot en brapenningpolitik för svensk del, eftersom avsiktennaturligtvis är att upphäva den nationella penning-och valutapolitiken till förmån för en centraltbeslutad penning- och valutapolitik inom dennybildade , ECB.Utskottet anser vidare att medlemskapet i EU intehar medfört några ekonomiska fördelar för densvenska ekonomin. Tvärtom har tillväxten fortsattatt vara låg och arbetslösheten hög. Ett utträde urEU skulle enligt beräkningar ge en nettobesparingför staten på per år.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi21(mp) yrkandena 37 och 45. Motionerna Fi17 (m), Fi19(fp) och Fi20 (v) avstyrks i här aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande EMU och ERMatt med bifall till motion 1997/98:Fi21 yrkandena 37och 45 och med avslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 13,1997/98: Fi19 yrkande 9 och 1997/98:Fi20 yrkandena 26 och 27som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. nationella handlingsplan försysselsättning (mom. 4) (m), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken 1.6 nationella handlingsplan försysselsättning bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i motionFi24 (m) att regeringen bör återkalla denhandlingsplan för sysselsättning som regeringenöversänt till . Handlingsplanen bör istället ersättas med den alternativa handlingsplansom finns utformad i motionen.Utskottet delar motionärernas uppfattning attSveriges ekonomiska problem är strukturella. I fjolvar den öppna arbetslösheten enligt mått . Det är den högstauppmätta arbetslösheten i modern tid.Sysselsättningen var dessutom den lägstasedan 1970-talet.Detta leder enligt utskottets mening tillslutsatsen att arbetsmarknadsåtgärder inte medautomatik leder till fler jobb. Därför måste densvenska strategin att maximera antalet åtgärderläggas om till förmån för insatser som tillgodoserarbetsmarknadens behov. Dessutom skall regeringenbyta mål för arbetsmarknadspolitiken, från störstamöjliga volym åtgärder till största möjliga framgångi fråga om erbjudanden om ett riktigt jobb.Det övergripande målet för regeringens agenda förarbete och företagande skall enligt utskottetsmening vara att avveckla arbetslösheten som ettsamhällsproblem. Agendan kan sammanfattas i sjuhuvudrubriker:Sänkt skattetryck.En friare arbetsmarknad.En reformerad arbetsmarknadspolitik.En avveckling av företagskrånglet.Svenskt deltagande i det europeiska valutasamarbetet.En god energiförsörjning.Kunskap och kompetens i världsklass.Enligt utskottets uppfattning ligger dennaskisserade politik väl i linje med 1998 årssysselsättningsriktlinjer som EU:s medlemsstaterkommit överens om. Förbättringar av möjligheten tillinträde på arbetsmarknaden skall ske genomförbättrad kvalitet på utbildningen bl.a. genomkonkurrens, examina, kvalitetskontroll ochlärlingsverksamhet för ungdomar. Större möjlighetertill provanställningar, lägre ingångslöner för ungaoch en reformerad arbetslöshetsförsäkring har härockså betydelse.För att utveckla företagsandan skall det totalaskattetrycket och särskilt direkt och indirektbeskattning av arbete och företagande sänkas. mening bör regeringen genomföra samtligaförslag till förenklingar av företagarnas bördor somlagts fram av den s.k. Småföretagsdelegationen.För att uppmuntra företagens och de anställdasanpassningsförmåga krävs ökad flexibilitet påarbetsmarknaden med bl.a. avtal som medgerindividuella variationer och annan modernisering avarbetsrätten samt avregleringar som stimulerarsmåföretagandet och företagstillväxten.Jämställdhetspolitiken bör stärkas genom en mervarierad arbetsmarknad för kvinnor där denoffentliga sektorns dominans som arbetsgivare inomden sociala sektorn minskas. Ett nyttfinansieringssystem för sjukvården kommer attintroduceras. Funktionshindrade bör ges möjligheteratt arbeta i vanliga företag, snarare än i densärskilda koncernen det anförda tillstyrker utskottet motion Fi24(m).dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande nationella handlingsplan försysselsättningatt med bifall till motion 1997/98:Fi24 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. nationella handlingsplan försysselsättning (mom. 4, motiveringen) (c)() anser att den del avfinansutskottets ställningstagande som underrubriken 1.6 nationella handlingsplan försysselsättning börjar med "Utskottet delarregeringens" och slutar med "ur ettsysselsättningsperspektiv" bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning ihandlingsplanen att det totala skatteuttaget intebör vara så högt att det står i vägen för högretillväxt eller ökad sysselsättning.För att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten bör enligt utskottets mening skattenpå arbete sänkas . Utskottetdelar därför uppfattning attarbetsgivaravgifterna för speciellt de mindreföretagen bör sänkas ytterligare under perioden1999-2000, ovanpå de sänkningar som Centerpartietredan medverkat till under innevarande mandatperiod.Det är i de mindre företagen som anställnings- ochtillväxtpotentialen är störst. Gränsen förlönesumman för företagare och egenföretagare börhöjas, och successivt böravgiftsprocenten reduceras med ytterligare 3procentenheter.Utskottet instämmer också i Centerpartietsståndpunkt att internationellt sett har enhög beskattning av låga inkomster. Därför börskatten för låg- och medelinkomsttagare sänkas.Sänkningen bör ske genom en höjning avgrundavdraget, och kommunerna skall enligtfinansieringsprincipen få full kompensation avstaten för skattebortfallet. Lägre skatter på lågaoch medelstora inkomster ger fler människor ökademarginaler som förutsättningarna för ökadsysselsättning förbättras. Fler unga ochlågutbildade kan då komma in på arbetsmarknadeneftersom de lägre skatterna kompenserar för en lägrelön.Men enligt utskottet är det också viktigt attskattesänkningar finansieras fullt ut. Den uppnåddastabiliteten i statsfinanserna får inte äventyras.12. nationella handlingsplan försysselsättning (mom. 4, motiveringen) (mp)() anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken 1.6 Sverigesnationella handlingsplan för sysselsättning bort haföljande lydelse:Utskottet delar kritik mot att fråganom ökad sysselsättning och minskad arbetslöshetförts upp på central EU-nivå. Det hotar att minskaeffektiviteten i de åtgärder som måste vidtas föratt höja sysselsättningen. Dessutom är orsakernatill den höga arbetslösheten ofta olika i de olikaeuropeiska länderna. Det innebär att den analys ochde åtgärder som föreslås på central EU-nivå kanskeinte alls löser de specifika svenska problemen. Detfinns också anledning att påminna om att de löftenom minskad arbetslöshet som framfördes i samband medEU-omröstningen inte har infriats.Enligt utskottets mening bör regeringen återkalladen handlingsplan för sysselsättning som skickatstill . I stället bör en alternativinhemsk plan konstrueras som bygger på insikten attden höga arbetslösheten och problemen i svenskekonomi framför allt är strukturella, intekonjunkturella.För att rätta till strukturproblemen och se till såarbetslösheten inte fastnar på nuvarande höga nivåbehövs en omläggning av den ekonomiska politiken igrön riktning. Huvudpunkterna i en ny handlingsplanför sysselsättning bör vara:En generell sänkning av arbetstiden. har inte arbetstiden sänkts i takt medproduktivitetsutvecklingen. Det har starkt bidragittill att främst ungdomar permanent ställts utanförarbetsmarknaden.En sänkning av skatten på arbete. Priset påtjänster och arbete är för högt till följd av attskatterna är för höga. Det gör att arbetsmarknadenpressas ihop. Småföretagen kan inte växa trots godaförutsättningar i övrigt och storföretagenrationaliserar bort människor mycket hårt. Vidareinnebär detta att arbetskrävande återvinning harsvårt att konkurrera och att både privat ochoffentlig service blir sämre eller uteblir helt.Statliga investeringssatsningar på gröna jobb inombl.a. kultur, kommunikations- och energiområdena.En reformering av arbetsmarknadspolitiken ochbättre spelregler för företagen.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi24 (m).13. Budgetprocessens tillämpning (mom. 5)(m, fp, kd)(), (), (), Per (), () och BoLundgren (m) anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 2.2 Budgetprocessens tillämpning bort haföljande lydelse:Sedan våren 1996 använder man sig av treårigautgiftstak i budgetarbetet. På förslag av regeringeni vårpropositionen fastställer ett tak förde statliga utgifterna för de kommande tre åren. Deför fastställda nivåerna omprövas normaltinte och regeringen har därför bara lagtfram förslag om ett nytt tak för itreårsperioden enligt ett rullande schema.Syftet med utgiftstaket är att det skall "fungerasom ett styrinstrument som ger regering och riksdagett fastare grepp över utgiftsutvecklingen underlöpande budgetår" (bet. 1995/96:FiU10 s. 64).