bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Vidare framgår hurledningen följt upp övertidsuttag,sjukskrivningar m.m. Motionärernaanser att detta är viktiginformation till bolagens ägare ochtill de fackliga organisationerna.Enligt motionärerna bör det påsamma sätt ligga i statens intresseatt som ägarrepresentanter elleruppdragsgivare få veta hurstatligt, landstings- respektivekommunalt ägda bolag, stiftelseroch nämnder hanterar depersonalsociala frågorna.Finansutskottets ställningstagandeVad gäller de statligamyndigheterna har regeringennyligen (prop. 1997/98:1, utg. omr.14, s 78 f.) introducerat ettcentralt uppföljningssystem för attfortlöpande följa uppmyndigheternas arbetsgivarpolitik.Myndigheterna skall isamband med att de lämnarårsredovisningar redovisa sinkompetensförsörjning och de mål somgäller för denna. Redovisningenbaseras på tre övergripandekompetensnivåer, ledningskompetens,kärnkompetens och stödkompetens.Inom dessa nivåer skallåldersstruktur, könsfördelning,rörlighet samt lönenivå ochlöneutveckling redovisas. Deuppgifter som myndigheterna skallredovisa ligger till grund fördepartementens löpande uppföljningav de enskilda myndigheterna ochför regeringens övergripandebedömningar av utvecklingen av denstatliga arbetsgivarpolitiken.Uppföljningssystemet kommer attbyggas ut steg för steg. Regeringenmeddelade också att den i kommandebudgetpropositioner avsåg attredovisa en samlad bild av denstatliga arbetsgivarpolitiken ochett utfall till . Enförsta sådan redovisning ges i dennu aktuella budgetpropositionen.Som framgår ovan haruppföljningssystemet för attfortlöpande följa uppmyndigheternas arbetsgivarpolitiknyligen introducerats. Vidareframgår att systemet kommer attbyggas ut.Vad ett bolag tar upp i sinårsredovisning styrs i första handav bestämmelserna iredovisningslagstiftningen, och detär en sak för varje bolags styrelseatt avgöra om årsredovisningenskall innehålla mer än vad somkrävs enligtredovisningslagstiftningen. Isammanhanget kan nämnas attRedovisningskommittén, som haft iuppdrag att göra en översyn avredovisningslagstiftningen, haravlämnat sitt slutbetänkandeÖversyn avredovisningslagstiftningen (SOU1996:157), där de nu aktuellafrågorna behandlas. Betänkandet ärföremål för beredning inomRegeringskansliet.Enligt utskottets mening är detnaturligt att de statliga bolagensredovisningar byggs ut i enlighetmed den information som berörs imotionen.Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att det inte finnsanledning att vidta någraytterligare åtgärder och avstyrkerdärmed motion Fi904 (s).5.4 Miljöhänsyn vid statligstyrningMotionenI motion Fi908 av ()anförs att byggandet av detHållbara nu har påbörjats.För att det nya ekologiskatänkandet skall få bättregenomslagkraft anser motionären attde politiska intentionerna måstevara mycket tydliga. Regeringen böri sin styrning av myndigheter ochstatliga bolag ytterligare betonaatt miljöhänsyn måste vägas in ibeslutsprocessen.Finansutskottets ställningstagandeBeträffande de statligamyndigheterna gäller attmyndighetens chef, enligt 7 §Verksförordningen (1995:1322),skall beakta de krav som ställs påverksamheten när det gäller enekologiskt hållbar utveckling.Vissa myndigheter är dessutom redani dag ålagda att lämna enmiljöredovisning. InomMiljödepartementet pågår förnärvarande ett arbete med att seöver vilka myndigheter som har enskyldighet att lämnamiljöredovisning, vilka myndighetersom bör ha en sådan skyldighet ochvilken form miljöredovisningenskall ha. Arbetet beräknas varaavslutat och enrapportering planeras att lämnas ibudgetpropositionen för år 2000.Vad gäller de statliga bolagen ärhuvudprincipen att det är varjebolags styrelse som bestämmer vilkamiljöhänsyn som bolaget skall ta.Näringsutskottet har dock, vid sinbehandling av regeringens skrivelseRedogörelse för företag medstatligt ägande (skr. 1998/99:20),uttalat att utskottet utgår frånatt redogörelserna fr.o.m. år 2000bör omfatta uppgifter om destatliga företagen med avseendebl.a. på miljöanpassning (bet.1998/99:NU5). Betänkandet kommerenligt nuvarande plan att behandlasav den 25 november 1998.Av den ovan lämnade redogörelsenframgår att regeringen på olikasätt lyfter fram och betonarmiljöfrågan i sin styrning avmyndigheter och statliga bolag.Utskottet anser det angeläget attdenna utveckling fortsätter ochfinner därför inte anledning attföreslå någon åtgärd.Med hänvisning härtill anserutskottet att motion Fi908 (s) böravslås av riksdagen.6 Övriga frågor6.1 Försäljning av statligatillgångarMotionenI motion Fi708 av m.fl.(v) om den ekonomiska maktenframhålls att det statligaägarengagemanget historiskt setthar haft en avgörande betydelse fördet svenska näringslivets styrka.Motionärerna pekar på att dagensstörsta svenska börsbolag såsomEricsson, , ABB, ochSAAB alla är nära kopplade till denoffentliga sektorn och den statliganäringspolitiken.Under 1980-talet lyckadesemellertid den nya högern fågenomslag för tanken att stateneller kommunerna inte dög som ägarei näringslivet. Enligt motionärernafinns det visst fog för kritiken.Samtidigt understryks att detfrämsta felet var att de offentligtägda företagen ibland imiterade detsämsta hos de privata genomkortsiktiga satsningar och att deinte vågade formulera en egenlångsiktig ägarstrategi. Denutförsäljning som inleddes påallvar under den borgerligaregeringsperioden har fortsattunder den socialdemokratiskaregeringen. Motionärerna ställermot denna bakgrund krav på etttillkännagivande till regeringen omatt utförsäljning av statligegendom inte får ske utanriksdagens godkännande.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka att ilagen (1996:1059) om statsbudgetenanges de grundläggandebestämmelserna under vilkaregeringen får sälja statensegendom. Där framgår att regeringenfår besluta om försäljning av fastegendom vars värde inte överstiger50 . När det gälleraktier får regeringen besluta attsälja statens aktier i bolag därstaten har mindre än hälften avrösterna om inte för detbolaget beslutat om annat.Regeringen får inte utan riksdagensbemyndigande genom försäljningeller på annat sätt minska statensägarandel i bolag där staten harminst hälften av rösterna. Avbestämmelserna framgår också attförsäljningen skall genomförasaffärsmässigt om inte särskildaskäl talar mot detta.Utskottet vill också erinra om attriksdagen beslöt omvilka huvudprinciper som skallgälla för förvaltningen av statensföretagsägande och om en minskningav statens ägande - med vissarestriktioner - skulle kunna skebeträffande några särskilt angivnaföretag (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26). Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande somriksdagen lämnade påförslag av den dåvarande borgerligaregeringen. lämnar vidare regeringenårligen till enredogörelse för företag medstatligt ägande. Ett aktivt arbetehar pågått med attsuccessivt utveckla och förbättraden årliga redogörelsen förstatliga företag.Utskottet kan således konstateraatt frågor om förfogandet överstatens egendom genom budgetlagenstillkomst numera är lagreglerade,att av lämnadebemyndiganden om försäljning ärklart preciserade och attregeringen till riksdagenlämnar en redogörelse för företagmed statligt ägande. Med detanförda avstyrker utskottet motionFi708 (v) yrkande 8.6.2 Utbetalningsdagar för statligaersättningarMotionenI motion Fi902 av () framhållsatt många företag har problempå grund av att statligautbetalningar i form av bidrag ochpensioner ofta sammanfaller medlöneutbetalningarna i slutet avmånaden. Det innebär bl.a. attarbetsbelastningen är mycketintensiv i i varjemånad. Effekterna av attsenarelägga alla utbetalningar avbarnbidrag, bidragsförskott ochpensioner med har varitmycket negativa för detaljhandelnmen även för andra näringsidkare.Motionärerna pekar på att det kanuppstå problem medpersonalplanering, trängsel ibutikerna, ojämn varuhantering ochsvårigheter med parkeringsplatser.För att få en jämnare fördelning avinköpen över månaden bör därförregeringen utreda möjligheten ochkostnaden för att åter förändrautbetalningsdagarna för statligaersättningar så att dessa intesammanfaller med de vanligalöneutbetalningsdagarna i slutet avmånaden.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om attutbetalningsdagarna för ett antalstatliga ersättningar under denföregående valperioden senareladessom en del av saneringen av deoffentliga finanserna. Genom dennaåtgärd kunde staten tillgodogörasig en betydande och beståenderäntevinst. Mot bakgrund av att deoffentliga finanserna därefterutvecklats mer positivt beslutaderiksdagen efter förslagi budgetpropositionen för år 1998att ändra utbetalningstidpunkternaför pension. Fr.o.m. den 1 januari1998 utbetalas således folkpension,tilläggspension och bostadstilläggden 18 respektive den 19 varjemånad. I propositionen bedömdes devaraktigt ökade ränteutgifternauppgå till ca 150 miljoner kronorper år. Det bör också noteras attutbetalningarna av barnbidrag frånmars 1996 har tidigarelagts tillden 20:e i månaden.Utskottet är givetvis medvetet omatt ansamlingen av utbetalningartill kan innebäraproblem för bl.a. detaljhandel ochbetalningssystem. En eventuellytterligare spridning avutbetalningsdagarna får emellertidvägas mot andra angelägna behovinom ramen för en ansvarsfullfinanspolitik. Utskottet utgår frånatt regeringen överväger fråganinom ramen för det ordinariebudgetarbetet med beaktande bl.a.av effekterna för affärslivet.Utskottet är inteberett att ompröva tidigare beslut.Med vad utskottet här anförtavstyrks motion Fi902 (c).6.3 Statliga projektbidragMotionenI motion Fi202 av () hävdas att ordinarieverksamheter på såväl riksplanetsom på det kommunala planetskurits ned ordentligt trots attkraftiga skattehöjningar hargenomförts. Däremot tycks detenligt motionären inte ha skettnågra begränsningar på alla demånga statliga bidragen tillprojekt av olika slag - s.k. funny-money. Mycket av tidigare ordinarie(eller närbesläktad) verksamhetbedrivs nu enligt motionären medsådana medel. Genom att hitta rättnyckelord i ansökningarna om bidragkan den kreative verksamhetschefenha goda möjligheter att kringgåbesparingarna. Det finns därför allanledning till en översyn av och enökad sparsamhet med de statligaprojektbidragen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka attgrundregeln bör vara att statligamedel till olika offentligaverksamheter skall fördelas igenerella former, efterförutbestämda kriterier ochkanaliseras till den ordinarieverksamheten. Den helt dominerandedelen av statens bidrag tillkommunsektorn utgår t.ex. som ettgenerellt bidrag till kommuner ochlandsting. På detta sättunderlättas i hög grad såvälstyrning som planering avverksamheterna liksomuppföljningsverksamhet ochkontroll. Även förutsebarheten förenskilda och företag som är berördablir god med en sådan ordning.Samtidigt bör enligt utskottetsuppfattning inte uteslutas att deti vissa fall kan vara befogat medsärskilt statligt stöd iprojektform. Det kan t.ex. varafallet när det är angeläget attpåskynda och stimulera en vissverksamhetsinriktning eller attbidra till att sektorsövergripandelösningar kommer till stånd.Utskottet anser att det i sådanafall är särskilt angeläget attmålen och kriterierna förbidragsgivningen är väldefinierade, att en kontinuerliguppföljning sker och att enordentlig utvärdering görs efteråt.Utskottet anser att en vissrestriktivitet bör iakttas ianvändningen av stöd i projektformmen anser det inte befogat med engenerell översyn av det slag sommotionären förespråkar. Med vadutskottet här anfört avstyrksmotion F202 (m).6.4 Ekonomiska konsekvensanalyserMotionenI motion Fi501 av ()anförs att de statligamyndigheterna harvarit utsatta för storabesparingskrav vilket tillsammansmed mål- och ramstyrningen har letttill tämligen storaomorganisationer. Konsekvenserna avomorganisationerna har i många fallblivit att en besparing för enmyndighet har lett till kostnaderför en annan myndighet. belysts i en rapport angåenderättsväsendet i nordvästra gjorts av Kriminalvårdensinternrevisor (). Irapporten pekas bl.a. på bristen påsamordning mellan berördamyndigheter och avsaknaden avkonsekvensanalyser innan beslutfattas om en omorganisation.Motionären anser att statligamyndigheter bör åläggas att göra engrundlig analys och redovisning avkonsekvenser innan en myndighetfattar beslut som påverkar en annanstatlig myndighet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat motionerangående ekonomiskakonsekvensanalyser, senast ibetänkande 1997/98:FiU1. Ibetänkandet redovisadefinansutskottet att utskottet i ettyttrande till justitieutskottet(1996/97:FiU2y) gjort en bredgenomgång av de frågeställningarsom aktualiseras i sammanhanget ochatt finansutskottet där ävenredogjort för tidigareställningstaganden. Yttrandet tilljustitieutskottet avgavs medanledning av revisorersförslag 1996/97:RR7 angåendeekonomiska konsekvensanalyser.I yttrandet redovisadefinansutskottet att man deladerevisorernas uppfattning attekonomiska konsekvensanalyser kanvara ett värdefullt hjälpmedelinför beslut där olikahandlingsalternativ övervägs.Samtidigt underströk utskottet attden betydelse som sådana analyserskall tillmätas i ett ärende avgörsav beslutsfattarna. Denna typ avanalyser kan inte heller ersättaannan slags information sombeslutsunderlag men utgör ettvärdefullt komplement. Utskottetuttalade även att kravet påbeslutsunderlagets innehåll ochomfattning måste ställas i relationtill de effekter ett beslut kanväntas få. Det innebär, framhöllutskottet, att den som fattarbeslutet - , regeringeneller någon myndighet - från falltill fall måste pröva om ekonomiskakonsekvensanalyser skall läggastill grund för ett beslut. Medanledning av revisorernas förslagbeslutade om etttillkännagivande till regeringen omvissa krav på konsekvensanalyser ienlighet med förslaget samt enbegäran om en redovisning averfarenheterna av den avrevisorerna föreslagna ordningenmed konsekvensanalyser (bet.1996/97:JuU14, rskr. 1996/97:196).Enligt uppgift frånFinansdepartementet avserdepartementet att presentera enredovisning ekonomiskavårproposition.I yttrandet betonade utskottetockså att det inte är meningsfulltatt ställa generella krav påekonomiska konsekvensanalyser. Medanledning av vad som sägs i motionFi501 (m) om behovet avkonsekvensanalyser före störreorganisationsförändringar utgårfinansutskottet från att berördamyndigheter, i enlighet med vad somovan anförts, prövar detta frånfall till fall. Något särskiltuttalande från sida ärsåledes inte påkallat. Med detanförda avstyrks motion Fi501 (m).6.5 Beräkning avkapitaltäckningskrav(budgetpropositionen, utgiftsområde2)BakgrundGenom EG-direktivet 93/6/EEG av den15 om kapitalkrav förvärdepappersföretag ochkreditinstitut(kapitalkravsdirektivet) infördesregler för kapitaltäckning avmarknadsrisker i EG-rätten. ochkreditinstitut ha en kapitalbas somvid varje tidpunkt täcker bl.a.marknadsrisker i handelslagret ochvalutakursrisker i helaverksamheten. Syftet medkapitaltäckningskravet är attsäkerställa att instituten hartillräckligt med kapital för attklara förluster som kan uppstå tillföljd av kursförändringar på definansiella marknaderna. De metoderför beräkning av positionsriskeroch valutakursrisk som föreskrivs ikapitalkravsdirektivet kallasallmänt för de standardiserademetoderna.Baselkommittén för banktillsyn -ett samarbetsorgan på bankområdetför centralbanker och andratillsynsmyndigheter från G 10-länderna - har parallellt med EGarbetat fram rekommendationer omkapitalkrav för marknadsrisker.Enligt Baselkommitténsrekommendationer kan bankerna, somett alternativ till destandardiserade metoderna, användas.k. egna riskberäkningsmodellerför att beräkna kapitalkrav förpositionsrisker och valutakursrisk.I avvaktan på attkapitalkravsdirektivet anpassadestill Baselkommitténsrekommendationer uttaladekommissionens rättsenhet efter entolkning av direktivet atttillsynsmyndigheterna imedlemsländerna kunde tillåtainstitut att använda andra metoder- dvs. egna riskberäkningsmodeller- än de som anvisats i direktivetför att beräkna kapitalkraven förpositions- och valutakursrisker. Enförutsättning var emellertid attinstitutets kapitalbas alltidmotsvarade eller överstegkapitalkraven beräknade enligt destandardiserade metoderna.BudgetpropositionenKapitalkravsdirektivetsbestämmelser genomfördeshuvudsakligen genom lagen(1994:2004) om kapitaltäckning ochstora exponeringar förkreditinstitut ochvärdepappersföretag(kapitaltäckningslagen).Kapitaltäckningslagens bestämmelserom beräkning av kapitalkrav förmarknadsrisker är generellt hållna.Bestämmelserna kompletteras av merdetaljerade regler i Finans-inspektionens föreskrifter ochallmänna råd.Efter kommissionenstolkningsuttalande omtillåtligheten av egna modeller,infördes i kapitaltäckningslagen enmöjlighet att använda sådanamodeller för beräkning avmarknadsrisker. Instituten måstedock uppfyllakapitalkraven beräknade enligt destandardiserade metoderna.Den 22 juni 1998 antogs direktivet98/31/EG om ändring avkapitalkravsdirektivet. Det nyadirektivet innehåller bl.a. enmöjlighet för EU:s medlemsländeratt tillåta värdepappersföretag ochkreditinstitut att beräknakapitalkrav för positionsrisker ochvalutakursrisker med användning avs.k. egna riskberäkningsmodeller,utan att behöva uppfyllakraven beräknade enligt de metodersom direktiv föreskriver.Regeringen föreslår i propositionenatt kreditinstitut ochvärdepappersbolag, efter medgivandeav , skall fåanvända andra metoder för attberäkna kapitalkravet förpositionsrisker ochvalutakursrisker i stället för demsom anges i 4 kap. 2-4 och 8 §§kapitaltäckningslagen. Förslagetinnebär att instituten bör kunnaanvända egna riskberäkningsmodellerför beräkning av kapitalkrav utanatt tvingas att användade standardiserade metoderna. Föranvändande av egenriskberäkningsmodell krävs docktillsynsmyndighetens godkännande.Ändringen föreslås träda i kraftden . Regeringenavser att återkomma med förslag omhur övriga bestämmelser iändringsdirektivet skallgenomföras. Vad gäller förslagetsekonomiska konsekvenser avserregeringen att återkomma tillbehovet av ytterligare medel förFinansinspektionen när underlagfinns för att bedöma verksamhetensframtida omfattning.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringensförslag i budgetpropositionen omberäkning av kapitaltäckningskrav(utg. omr. 2, yrkande 1).6.6 Ett operativt skrattmålMotionenEnligt motion Fi912 av PerRosengren och ()skrattade svenska folket igenomsnitt per dag under1960-talet. Denna siffra har nufallit per dag.Detta är, påpekar motionärerna,mycket allvarligt. Ett operativtmål för ökat skrattande måsteställas upp i vårbudgeten 1999.Motionärernas preliminära förslagär ett ökat dagligt skrattande meden minut så att man 2010 återställt 1960-talsnivån.Vad som anförts om ett operativtskrattmål vårbudget börriksdagen enligt motionärerna somsin mening ge regeringen tillkänna.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvisframhålla att målformuleringar ipolitiken är viktiga. Också inomandra verksamheter kan mål varaviktiga. Inom talekonsten finnsolika mål, t.ex. dalmål. Inomjuridiken kan målet vara att avgöramål, medan det inom idrottsvärldeni själva verket ofta är ett mål attgöra just mål. Vidare kan ett målmat vara nödvändigt för att orkamed en arbetsdag i pressande tempo.Motionärerna påstår att mängdenskratt minskar. Utskottet är försin del inte berett att utan vidareöverväganden instämma imotionärernasverklighetsbeskrivning. Utskottetkan konstatera att motionärernasaknar erfarenhet frånfinansutskottets sammanträden.Dessa kännetecknas av god stämningoch alls icke avsaknad av skratt.Det är utskottets förhoppning attdenna goda stämning skall kunnasmitta av sig på andra delar avriksdagen och övriga samhället.Utskottet kan inte svara för hurmycket det skrattas i de sammanhangmotionärerna verkar, men utskottetfinner inte att ett operativtskrattmål är påkallat. Att ioträngt mål biträda motionärernaskrav vore mindre lämpligt.Utskottet, som således inte stårmållöst inför motionen, avstyrker,inte utan antydan till ett leende,motion Fi912 (v). Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande allmännariktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi203,1998/99:Fi204, 1998/99:Fi207,1998/99:Fi208 yrkande 1,1998/99:Fi209 yrkandena 1 och 10,1998/99:Fi210 yrkande 1 och1998/99:Fi211 yrkande 1 godkännervad utskottet anfört och som sinmening ger regeringen detta tillkänna,res. 1 (m, kd, fp)res. 2 (c)2. beträffandesysselsättningsmåletatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi208 yrkande 2,1998/99:Fi209 yrkande 9,1998/99:Fi211 yrkande 2 och1998/99:A257 yrkande 2 fastställermålet för sysselsättningen till attandelen sysselsatta av befolkningenmellan 20 och skall öka från74 % år ,res. 3 (m, kd, c, fp)3. beträffande formerna förbeslutsfattande om Sverigesframtida deltagande ivalutaunionenatt avslår motionerna1998/99:Fi201, 1998/99:Fi210yrkande 31, 1998/99:Fi215,1998/99:Fi216 yrkandena 1 och 2,1998/99:U507 yrkande 3 och 1998/99:U509yrkande 7,res. 4 (v)res. 5 (c)res. 6 (fp)res. 7 (mp)res. 8 (m) - motiv.4. beträffande analyser aveurons effekter och informationtill allmänheten om konsekvensernaav deltagande i valutaunionenatt avslår motionerna1998/99:Fi216 yrkande 3, 1998/99:Fi905 och 1998/99:N275 yrkande 3,res. 9 (m) -motiv.5. beträffande mellanstatligtsamarbete för ökad sysselsättningatt avslår motionerna1998/99:Fi216 yrkande 4 och1998/99:N336 yrkande 1,res. 10 (v)res. 11 (m) - motiv.res. 12 (c) - motiv.res. 13 (fp) - motiv.Budgetpolitikens inriktning6. beträffande mål förbudgetpolitikenatt med bifall tillproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget och finansplan m.m.yrkande 4 samt med avslag påmotionerna 1998/99:Fi208 yrkande 4och 1998/99:Fi209 yrkande 12fastställer målet förbudgetpolitiken om ett överskott ide offentliga finanserna till 2 %av bruttonationalprodukten för år2000,res. 14 (m)res. 15 (kd)Inkomster och utgifter7. beträffande budgetförslagenför år 1999att riksdagena) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 3 medanledning av ålderspensionsreformenfastställer utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för år1999 till , förår 2000 till 761 miljarder kronoroch för till 786 miljarderkronor,b) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 5 godkännerden reviderade beräkningen av deoffentliga utgifterna för åren1999-2001,c) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 9 beslutarom fördelning av utgifterna på utgiftsområdenenligt utskottets förslag iappendix 1 till hemställan,d) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 10godkänner beräkningen avförändringar avanslagsbehållningarna ,e) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 7 godkännerberäkningen av förändringar avmyndigheters m.fl. in- och utlåningi för budgetåret1999 samt beräkningen av överföringav medel från AP-fonden ,f) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 30 i dennadel godkänner vad utskottet anförtom skattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare,g) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 31 i dennadel godkänner vad utskottet anförtom det fasta beloppet vidbeskattningen av förvärvsinkomster,h) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 32 i dennadel godkänner vad utskottet anförtom fastighetsskatten påbostadshyreshus,i) med bifall till proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 8 godkännerberäkningen av statsbudgetensinkomster för budgetåret 1999enligt utskottets förslag iappendix 1 till hemställan,j) avslår de i appendix 2 tillhemställan upptagnamotionsyrkandena,res. 16 (m)res. 17 (kd)res. 18 (c)res.