bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Han kunde konsdet framräknade beloppet låg långt från de beräkningar parterna, dvs. Luftfartsoch kommunen, hade redovisat.Frågan om en förtida avveckling av är nära förknippad med behoav flygplatskapacitet i på . harregeringens uppdrag att utreda sistnämnda fråga. Uppdraget skall redovisas undeI en delredovisning av uppdraget har konstaterat atkommande trafikutvecklingen snarare kommer att vara starkare än vad hittillsupprättade prognoser antyder. Mot denna bakgrund konstaterar atutöver den tredje banan på - ny rullbanekapacitet i regionen måste tillsenast om efterfrågan skall kunna tillgodoses. Härvid ser verket två mölösningar. En av dessa är en fjärde rullbana på . Detta alternativ bidraregional obalans. En ny flygplats i regionen ser verket som ett attraktivt alteVerket avser att studera möjliga lägen för en sådan flygplats. Däremot avvisasNyköping, och andra lokaliseringar eller mer från Stockholm.Verksamheten vid grundas - utöver på nämnda nyttjanderättsavtapå beslut . Beslutet ger möatt driva som trafikflygplats för främst inrikes linjefart ochallmänflyg. Till tillståndet har kopplats 11 särskilda villkor. Tre av villkoreljudemissioner, har efter överklagande ändrats av regeringen. Ett ärende rörandav villkoren - bl.a. avseende förbud mot jettrafik - bereds iMiljödepartementet.Enligt utskottets mening måste ett ställningstagande till frågan om fortsatt vevid bygga på bl.a. två förutsättningar. För det första måste Ssom landets huvudstad tillförsäkras goda flygförbindelser. För det andra måsteflygplats kunna fylla sin funktion som nav i det svenska flygsystemet. Vidare autskottet i likhet med regeringen att en fortsatt positiv marknadsutveckling inluftfarten förutsätter att en tredje rullbana på tillkommer inom en snaoch att en tillräcklig flygplatskapacitet i säkerstänämnts utreder frågan om behovet av flygplatskapregionen . Utredningen beräknas vara klar . Enligt utskotmening bör resultatet av denna utredning avvaktas innan ställning tas till en eförtida avveckling av . En avveckling skulle, somutskottet ser det, innebära stor risk för att regionen står utan tillräcklig möta framtida efterfrågan. Detta skulle inte bara kunna hindra en önskvärdutveckling i regionen utan också äventyra centrala funktion som nav isvensk flygplatssystemet.Utskottet är med hänvisning till det anförda inte berett att tavare sig en förtida avveckling av eller en i tiden icke närmare angivendrift av flygplatsen. Följaktligen avstyrks motionerna 1996/97:T50 (kd) yrkande1996/97:T201 (m) yrkande 23, 1996/97: T701 (m), 1996/97:T702 (m), 1996/97:T708(c), 1996/97:A434 (v) yrkande 12, 1997/98:T202 (m) yrkande 21, 1997/98:T226yrkande 7, 1997/98:T702 (m), 1997/98:T703 (m) och 1997/98:T705 (m).5.2 Ökat statligt ansvar för kommunala flygplatser5.2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att skall godkänna vad som i propositionen förordprinciperna för ett nytt statligt stöd till kommunala flygplatser (punkt 19). Finnebär att staten tar ett större ansvar för kommunala flygplatser. Ett nytt stinföras . Stödet skall ersätta dels nuvarande driftbidrag till flygplatsdels resultatutjämningen mellan statliga och kommunala flygplatser. Stödet bör1999 uppgå till varav finansieras genomnytt anslag på statsbudgeten och återstående av Luftfartsversektorsmyndighet.Enligt regeringens uppfattning måste luftfartens infrastruktur betraktas som etsammanhållet system av flygplatser med inbördes beroende. En flygplats förutsäannan. Därmed har staten ett övergripande ansvar för såväl statliga som kommunaflygplatser. Ansvaret gäller i princip hela landet. Men, säger regeringen, stödomfattning måste bero av flygplatsens regionalpolitiska betydelse.I det nya system som föreslås skall rörelseintäkter vara den primära finansieriStödet måste vara så utformat att det ger incitament för en effektiv drift. Därett stöd som är direkt kopplat till verksamhetsunderskott.I stödsystemet skall enligt förslaget ingå flygplatser som har icke säsongsbundreguljär passagerartrafik. Härutöver bör flygplatser som har en sådan reguljärpassagerartrafik som är av särskild betydelse för de transportpolitiska målen iregeringen bör sistnämnda bestämning sammanfalla med EU:s mål 6-område.Stödets storlek bestäms dels utifrån en given totalram, för angiven tilmiljoner kronor, dels med ledning av ett antal fördelningskriterier enligt följKostnadsdrivande faktorertyp av flygtrafikledningkrav på brand- och räddningstjänstklimatförhållandenDen regionalpolitiska faktornavståndet till , eller SturupIntäktspåverkande faktorerfördelning på inrikes respektive utrikes fartfrakt- och postvolymerAvtrappningsfaktorerintäktspåverkande faktorerproduktivitetsfaktor om av det totala stödbehovet. Stödet upphör vitrafikvolym som beror på trafikblandningen vid respektive flygplats, men som ifall motsvarar ca 300 000 passagerare.En begränsad del av stödet bör även kunna tilldelas projekt för utveckling ocheffektivisering av verksamheten vid de kommunala flygplatserna.Med införandet av det nya stödet bortfaller bidragen till kommunala flygplatseskogslänen och också de resultatutjämningsbidrag som under en följd av år utgåtfem kommunala flygplatser. Däremot skall även i fortsättningen investeringsmedekunna utgå till kommunala flygplatser inom ramen för den regionalainfrastrukturplaneringen. Också stöd till trafikering av vissa linjer skall kungenom Rikstrafikens upphandling.Regeringen erinrar i sammanhanget om att det pågår arbete inom Emed att ta fram ett direktiv om flygplatsavgifter. Direktivet, som avses innehåom vissa grundprinciper vid fastställande av trafikavgifter, kan komma att påveavgiftssättningen vid de svenska kommunala flygplatserna. Det förefaller som omförslaget tillåter viss korssubventionering mellan statliga och flertalet kommuflygplatser. Men risk finns för att direktivet kan sätta gränser för en fortsatkorssubventionering 2002.Administrationen av det nya stödet skall enligt förslaget omhänderhas avLuftfartsverket. Avsikten är att stödet utvärderas efter fem år.5.2.2 MotionsförslagDe motionsyrkanden som utskottet behandlar i detta avsnitt är dels sådana som drör det av regeringen framlagda förslaget till nytt stödsystem, dels yrkanden sde olika former för stöd som utgår till kommunala flygplatser och dels slsådana yrkanden som tar sikte på särskilt utpekade flygplatser.Motionsyrkanden som avser förslaget till nytt stödsystemI motion 1997/98:T30 (kd) uttalas tillfredsställelse över att regeringen tar etför de kommunala flygplatserna genom att anvisa sammanlagt 115 miljoner kronorår 1999. När det gäller den exakta nivån och den närmare utformningen av stödetsig avvakta förslagen i budgetpropositionen (yrkande 12).I motion 1997/98:T40 (mp) avstyrks regeringens förslag rörande principerna förstatligt stöd till kommunala flygplatser. Motionärerna säger sig acceptera nuvastöd till vissa flygplatser i skogslänen. Också bör komma i fråga för seftersom där saknas alternativa järnvägsförbindelser. I den mån andra flygplatsbehöver stöd bör detta utgå i form av ett resultatutjämningsbidrag från Luftfardock utan någon motsvarande nedsättning av kraven på inleveranser till statsverBidrag till kommunala flygplatser bör, om de skall utgå, helt bekostas inom sekRegeringens subventionsförslag är särskilt utmanande i ett läge där flyget långbetalar för sina egna miljökostnader, hävdar motionärerna (yrkande 30).I motion 1997/98:T25 (m) noteras att av de 115 miljoner kronregeringen anser bör utgå i stöd till kommunala flygplatser skall finanLuftfartsverket inom ramen för verkets sek-torsansvar. Därmed ökar enligt motiomening risken för att måste prioritera ner andra viktiga åtagant.ex. den statliga flygplatsen finns ett stort investerinDen stora tillströmningen av passagerare har nämligen lett till att stationsutrdag är otillräckliga. bör analysera den uppkomna situationen ocvidta nödvändiga åtgärder.Motionsyrkanden rörande det nuvarande stödsystemetI motion 1997/98:T217 (s) uttalas att ett väl utbyggt inrikesflyg är en viktigför att hela landet skall kunna bebos och utvecklas. Avregleringen av inrikesfllett till högre priser och sämre turtäthet på de flesta håll i inlandkommuner har tvingats gå in med bidrag för att trafiken skall kunna hållas i gåär en oacceptabel ordning. Staten bör ta huvudansvaret för de kommunalaflygplatserna på samma sätt som för övriga flygplatser (yrkande 7).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T231 (c) är driftbidraget till kommunalflygplatser i skogslänen helt avgörande för fortsatt verksamhet. I avvaktan påställningstagande till förslag bör bidraget återställa1994/nivå, dvs. bör inom ramen förregionalpolitiska ansvar bidra med mellanskillnaden, dvs. , umotsvarande nedsättning av inleveranserna till staten (yrkande 13). I samma motförordas ett system för statlig upphandling av regionalpolitiskt viktiga flygtrSådan upphandling bör finansieras med en avgift på övriga inrikes flygresor (yr14).Motionsyrkanden med anknytning till särskilt utpekad flygplatsI motion 1997/98:T701 (m) begärs förslag till åtgärder som säkerställerkonkurrensneutraliteten mellan olika flygplatser i landet. De 19 statliga flygpLuftfartsverket driver ingår i ett resultatutjämningssystem, vilket innebär attlönsamma flygplatser får sina underskott täckta av det överskott som uppstår frde stora flygplatserna. Ytterligare fem flygplatser har fått särskildaresultatutjämningsbidrag. Kommunala flygplatser i skogslänen har fått ettspecialdestinerat statligt stöd. Många kommunala flygplatser har fått en kombinstöd, såväl statligt som kommunalt. flygplats har som en av fåkommunala flygplatser lyckats uppnå balans mellan intäkter och kostnader och drnumera utan något stöd. Emellertid står flygplatsen inför stora investeringar dkommande åren. Enligt motionären måste stödet till landets flygplatser ses överdet blir konkurrensneutralt. Flygplatserna bör drivas på lika villkor och kunnakonkurrera på egna meriter.De ekonomiska förutsättningarna för tas upp också i mot1997/98:T704 (s). Motionärerna finner att haruppmärksammat obalansen mellan statliga och kommunala flygplatser och föreslagiförlusttäckningsbidrag om av underskottet. Förslaget har emellertid fått eolycklig utformning eftersom det inte ger tillräckliga incitament till god hushDärför efterlyser motionärerna ett förslag som innebär rättvisa bidrag till driinvesteringar vid regionala flygfält. Dessutom bör verka för en ändringregelverket så att flygplatser utanför men av ekonomisk betydelsådana områden kan komma i åtnjutande av EU:s strukturfondsmedel. En sådanflygplats är (yrkande 1).I motion 1997/98:T706 (c) uttalas att är jämförbarflygplatserna i skogslänen men till skillnad från dessa inte får något statligtHultsfred-Vimmerbyregionen är enligt motionären ett område som väl uppfyller dekriterier som ligger till grund för stöd (yrkande 1). Beträffande anslaget tilli skogslänen bör detta räknas upp till 1994/nivå, dvs. till 30,2 miljone(yrkande 2). Motionären pekar på ytterligare en möjlighet, nämligen att upphandregionalpolitiskt viktig flygtrafik. Försök bör inledas med Hultsfred-Vimmerbysom pilotprojekt (yrkande 3).5.2.3 Utskottets ställningstagandeSom regeringen anför i propositionen har frågan om statens ansvar för de kommunflygplatserna diskuterats och lett till ett antal mer eller mindprovisoriska lösningar. Vissa flygplatser, , , , Troch , har erhållit s.k. resultatutjämningsbidrag från . Härdriftbidrag utgått till flygplatserna i skogslänen. Utskottet anser det glädjakan ges en mer övergripande lösning som bygger på att luftfartens infrastrukturett sammanhängande system med ett inbördes beroende flygplatserna emellan. Detsvenska flyglinjenätets konstruktion där en flygplats utgör nav medför att de söverskotten i systemet samlas till . Men resultat beror självfastor del på den trafik som genereras vid övriga flygplatser, såväl statliga somkommunala.Ett förslag till system för statligt stöd till kommunala flygplatser lanseradesKommunikationskommittén i dess betänkande Ny kurs i trafikpolitiken (SOU 1997:3Förslaget innebar att staten genom bidrag skulle täcka av det samladedriftsunderskottet vid flygplatser med linjetrafik, säsongstrafik eller betydanDet förslag som regeringen nu lägger fram har, som utskottet ser det, den förddet skapar större incitament till en effektiv drift. En annan väsentlig fördelregeringens förslag innebär att ett tak kan läggas fast för statens ekoengagemang. Utskottet har inte heller i övrigt någon erinran mot vad som ipropositionen föreslås beträffande stödets utformning och stödets omfattning fö1999. Med det anförda föreslår utskottet att godkänner vad regeringenom principerna för ett nytt statligt stöd till kommunala flygplatser.Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T30 (kd) är det bra att staten nu tar eansvar för driften av de kommunala flygplatserna. Men motionärerna säger sig avförslagen i budgetpropositionen när det gäller stödnivån och stödsystemets närmutformning (yrkande 12). Utskottet anser för sin del att regeringen på etttillfredsställande sätt har redovisat stödets tänkta konstruktion. När det gällför utgår utskottet från att regeringen i budgetpropositionen kommer atfram förslag till medelsanvisning i enlighet med vad som redovisas i den nu behpropositionen.I motion 1997/98:T25 (m) noteras att enligt regeringens förslagegenskap av sektorsmyndighet skall bidra med till det stöd o115 som föreslås för . Enligt motionären kan det härigenfinnas risk för att tvingas avstå från angelägna investeringarflygplatssystemet. Motionären pekar i sammanhanget på att det finns storainvesteringsbehov vid flygplatsen /. Utskottet kan med anleav motionärens farhågor konstatera att det belopp avses bidra men mycket liten del av verkets totala investeringar. Enligt den investeringsplariksdagen har godkänt (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) plsålunda investeringar för om sammanlagt . Vidare kakonstateras att beloppet inte är högre än vad sammanlagt har utresultatutjämningsbidrag till fem kommunala flygplatser för vart och ett av åreoch 1998. Med beaktande av den grundläggande synen på flygplatserna som ettsammanhängande system hade den rent principiellt riktiga lösningen möjligen varålägga att ensamt svara för stödet till de kommunala flygplatsesom utförligt redovisas i propositionen är verkets möjligheter att finansiera snärvarande begränsade. Regeringen finner vid en samlad bedömning att Luftfartsvbör bidra med . Utskottet delar denna uppfattning.I motion 1997/98:T40 (mp) avstyrks regeringens förslag. Motionärerna anser attnuvarande bidraget till flygplatser i skogslänen kan accepteras. Också Gotlandkomma i fråga för statligt stöd, eftersom där saknas alternativa järnvägsförbinSkulle andra flygplatser behöva stöd bör detta utgå som resultatutjämningsbidraLuftfartsverket utan någon nedsättning av kravet på inleveranser till staten (yUtskottet har i det föregående uttryckt tillfredsställelse över att staten nu tövergripande ansvar för det svenska inrikesnätet. Som utskottet ser det innebärföreslagna stödsystemet ett erkännande av principen om att flygplatserna, oavsehuvudmannaskap, ingår i ett sammanhängande system. Det är därmed rimligt att iprincip alla flygplatser kommer i åtnjutande av det överskott som samlas i systI motion 1997/98:T217 (s) anförs att staten bör ta huvudansvaret för de kommunaflygplatserna i likhet med det ansvar man tar för övriga flygplatser (yrkande 71997/98:T321 (c) föreslås att det hittillsvarande driftbidraget till kommunalai skogslänen återställs till den ursprungliga nivån, dvs. 30,2 miljoner kronor13). Samma krav framförs i motion 1997/98:T706 (c). Med det av regeringen föresoch av utskottet tillstyrkta förslaget till nytt bidragssystem torde syftet medyrkanden vara tillgodosett.I motionerna 1997/98:T701 (m) och 1997/98:T704 (s) nämns flygplatsom exempel på kommunala flygplatser som inte kommit i åtnjutande av vresultatutjämningsbidrag eller annat statligt stöd. Motionärerna efterlyser ettsäkerställer konkurrensneutralitet mellan olika flygplatser respektive innebärrättvisa i fråga om rätten till bidrag. I motion 1997/98:T706 (c) anförs att HuVimmerby flygplats i mänga hänseenden är jämförbar med flygplatserna i skogslänmen ändå inte fått något statligt stöd. Utskottet konstaterar att båda de nu akflygplatserna kommer att få statligt stöd enligt det nya systemet för bidrag tikommunala flygplatser. Enligt beräkningar som regeringen har presenterat och sobygger på de förutsättningar som gällde skulle fåstorleksordningen medan bidraget till flsamma år skulle uppgå till ca . Motionärernas önskemål får danses vara tillgodosedda.Utskottet anser sammanfattningsvis att bör godkänna vad regeringen ipropositionen föreslår rörande principerna för ett nytt statligt stöd till kommflygplatser. Härav följer att utskottet avstyrker motionerna 1997/98:T25 (s),1997/98:T30 (kd) yrkande 12, 1997/98:T40 (mp) yrkande 30, 1997/98:T217 (s) yrka7, 1997/98:T321 (c) yrkande 13, 1997/98: T701 (m), 1997/98:T704 (s) yrkande 1 o1997/98:T706 (c) yrkandena 1 och 2. Syftet med flera av motionerna blir docktillgodosett.Enligt vad som anförs i motion 1997/98:T231 (c) bör ett system för statlig upphav regionalpolitiskt viktiga flygtrafiktjänster införas. Sådan upphandling börmed en avgift på övriga inrikesresor. Ett liknande förslag framförs i motion1997/98:T706 (c). Enligt detta bör försök med upphandling inledas med HultsfredVimmerby flygplats som pilotprojekt. Utskottet vill med anledning av dessa yrkaerinra om att staten upphandlar flygtrafiken mellan ocvilket sammanhänger med sjukvårdens organisation i regionen. Av propositionensavsnitt 8.3.2 framgår att den föreslagna nya myndigheten för rikstrafikfrågor -Rikstrafiken - skall kunna upphandla transportpolitiskt motiverad interregionalpersontrafik i de fall där det inte finns förutsättningar för kommersiell driftinförandet av ett nytt system för stöd till kommunala flygplatser kommer det såfinnas möjligheter till statlig upphandling av flygtrafik. Med hänvisning härtimotionerna 1997/98:T231 (c) yrkande 14 och 1997/98:T706 (c) yrkande 3.5.3 Luftfartens kostnadsansvar och finansiering5.3.1 PropositionenRegeringen anser att en fullständig internalisering av samhällsekonomiskamarginalkostnader bör eftersträvas. Ännu ej internaliserade kostnader är främstträngselkostnader och buller samt utsläpp av koldioxid och luftföroreningar. Desamhällsekonomiska marginalkostnader som motsvaras av kostnader vid flygplatserbör internaliseras genom landningsavgifter.Regeringen avvisar tanken på en prissättning som varierar mellan flygplatser. Eregeringen finns det inte heller skäl att införa tidsanpassad taxa på Arlanda.Flygbränsle har länge varit befriat från skatt. EG:s mineraloljedirektiv innehåuttryckligt förbud mot sådan beskattning. Direktivet är föremålöversyn.5.3.2 MotionsförslagEnligt vad som uttalas i motion 1997/98:T40 (mp) är flyget i förhållande till utrafikarbete det mest energikrävande och nedsmutsande av alla transportslag. Mobakgrunden är det olyckligt att flyget sannolikt är det trafikmedel som minst abetalar för sina externa miljökostnader. Som regeringen anger är nämligen flygeföljd av internationella överenskommelser befriat från såväl energiskatt somkoldioxidskatt. I avvaktan på en ändring av dessa internationella avtal måste Senligt motionärerna pröva möjligheterna att på andra sätt än genom skatt på flylåta flyget betala för sina miljökostnader. En sådan internalisering bör kunnastart- och landningsavgifterna. Landningsavgifterna bör kunna utformas så att dinternaliserar kostnaden för utsläpp under hela resvägen över svenskt territorifrån en svensk flygplats. Regeringen bör återkomma med förslag till sådlandningsavgifter (yrkande 29).5.3.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet kan med anledning av motion 1997/98:T40 (mp) konstatera att ,ramen för vad som varit möjligt med hänsyn till internationella restriktioner,ett ambitiöst arbete på att minska luftfartens miljöpåverkan. differentlandningsavgifterna med hänsyn till buller. Systemet vidareutvecklades år 1996.1998 infördes avgiftsdifferentiering med hänsyn till kväve och kolväten. Systemgäller såväl inrikes som utrikes luftfart, har införts vid nio flygplatser. Änninternaliserade externa effekter avser svavel och koldioxid. Utsläppen av svaveförhållandevis måttliga. Enligt vad utskottet har inhämtat anser regeringen attför sig är möjligt att internalisera kostnader för koldioxidutsläpp i landningsMen med hänsyn till att utsläppen av koldioxid sker längs hela flygplanets färdförsta hand någon form av beskattning komma i fråga. Eftersom koldioxidutsläppeett globalt problem borde problemet i första hand lösas inom ramen för ICAO.Utskottet, som instämmer i denna bedömning, vill dessutom hänvisa till att regepropositionen, avsnitt 10.6 om långsiktig strategi för EU-arbetet och annatinternationellt arbete, redovisar sin avsikt att i första hand verka för globalöverenskommelser om skärpta miljökrav och i andra hand bedriva samma arbete inobl.a. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1997/98:T40 (mp) yrka29.5.4 Långsiktig strategi för EU-arbetet och annat internationellt arbete5.4.1 PropositionenRegeringen anser att bör verka för globala överenskommelser om skärptamiljökrav. I andra hand bör samma arbete bedrivas inom bl.a. EU. Vidare bör Svefortsätta arbetet inom EU, JAA och Eurocontrol för större säkerhet och bättre k5.4.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T28 (fp) anförs att avregleringen av det svenska inrikesflygeten rad fördelar. Flyget har blivit tillgängligt för en bred allmänhet, prisernaservicenivån har höjts och antalet operatörer har ökat. bör regeringen gå viverka för en fortsatt avreglering även internationellt. Den svenska regeringenpådrivande inom EU för att flygdirektiven skall tillämpas fullt ut samt förnyasmoderniseras med sikte på en avreglering utan skyddande nationella lagar och reDärtill bör den inom EU driva på för att uppnå gemensamma reför miljö, säkerhet, ekonomiska garantier samt fri etablerings- och landningsräbör regeringen verka för tillkomsten av ett gemensamt europeisktflygtrafikledningssystem. Med ett sådant system skulle flyget få en mer neutralkonkurrenssituation gentemot landsvägstrafiken (yrkande 16 delvis).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T202 (m) krävs åtgärder för att främjakonkurrensen inom luftfarten. Bl.a. behöver systemet med fördelning av s.k. sloses över. Marknadsprissättning av sådana tider skulle enligt motionärerna ge ökprissegmentering och ett bättre flygplatsutnyttjande. Vidare bör åtgärder motkonkurrensbegränsande boknings- och bonussystem övervägas. Båda dessa frågor bödrivas inom ramen för EU-samarbetet (yrkande 20 delvis).Två motionsyrkanden rör flygsäkerhetsfrågor.I motion 1996/97:T201 (m) anförs att flyget har drabbats av enolyckor. Till följd härav har EU presenterat en gemensam strategi för flygsäkerSAFA. Denna omfattar dock i stort sett endast flygledningsfrågor. Motionärernaatt i en gemensam säkerhetsstrategi också bör ingå frågor om bl.a. utbildning,flygplatssäkerhet och teknisk säkerhet. Vidare bör EU vara pådrivande för en ökinternationell harmonisering av säkerhetskrav (yrkande 24). I motion 1997/98:T2återfinns ett förslag av samma innebörd (yrkande 22).5.4.3 Utskottets ställningstagandeI motion 1997/98:T28 (fp) föreslås åtgärder för stärkt konkurrens inom luftfartMotionärerna menar att regeringen bör vara pådrivande inom EU när det t.ex. gälluftfartens avreglering. Utskottet vill i detta sammanhang hänvisa till riksdagvåren 1997 med anledning av proposition 1996/97:126 om skandinavisk luftfartspooch förlängning av SAS-samarbetet (bet. 1996/97:TU9, rskr. 1996/97:232). I sambdärmed antogs nya luftfartspolitiska riktlinjer. Enligt dessa skall de skandinaresurserna samordnas för att bästa möjliga flygtrafikförbindelser med omvärldenuppnås.