bet · GL01BoU3 · 1998-01-20 00:00:00 — bort ha följande lydelse:Som framgår av motion 1997/98:Bo532 (c) har kommun ställt sig positivtill att en nationalstadspark bildas inom kommunen såsom utredningen omnationalstadsparker föreslagit. kommun har tillregeringen redovisat hur kommunen i sin planering avser att tillgodose olikaintressen inom det område som föreslagits utgöra nationalstadspark. Avredovisningen framgår att den nuvarande lydelsen av 3 kap. 7 § NRL inte äranpassad till det aktuella området. I kommunens redovisning anförs att någonberedskap från sida inte finns för att diskutera enmateriell bestämmelse anpassad till specifika förhållanden.I den beredning som måste genomföras för att bilda en nationalstadspark iUppsala bör sådan revidering av NRL göras att det blir möjligt att ta hänsyntill kommunens uppfattning om gränser och till deföreskrifter som behövs för att området Uppsalaåsen-Fyrisån skall kunna utgöranationalstadspark.Beredningen i regeringens kansli bör vägledas av vad nu anförts om vissrevidering av NRL avseende nationalstadspark i . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. Vad nu anförts är en anslutning till c-motion 1997/98:Bo532.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande nationalstadspark i Uppsalaatt med anledning av motion 1997/98:Bo532 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Inrättande av ytterligare nationalstadsparker (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Som framgått?och slutar med ?övervägas framöver? bort ha följande lydelse:I partimotion 1997/98:Jo784 yrkande 2 och i motion1997/98:Bo539 (c) föreslås tillkännagivande till regeringen om att ytterligarenationalstadsparker bör inrättas inte bara i och utan t.ex.också i , och Sala. Vad i motionerna förordats ligger delvis ilinje med vad som anförs i utredningen om nationalstadsparker. Utskottet har ioch för sig förståelse för att det synsätt som Nationalstadsparksutredningenanammat och som innebär ett restriktivt synsätt när det gäller att inrätta nyaparker initialt kan ha fog för sig. Emellertid är det viktigt att det relativtnya nationalstadsparksbegreppet ges en vidare användning än det har ochatt därför nya parker bör inrättas. Naturligtvis bör det förberedelsearbete sombehövs bedrivas gemensamt av regeringen, berörda länsstyrelser och kommuner.Det är viktigt att regeringen visar en öppenhet mot de kommuner som vill bildanationalstadsparker och informerar dem om det väsentliga i att nya parkerkommer till stånd.Vad nu anförts bör vägleda regeringens arbete när det gäller att bilda nyanationalstadsparker. Detta är en anslutning till förslagen i Centerpartietspartimotion /98:Jo784 och till motion 1997/98:Bo539 (c).dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande inrättande av ytterligare nationalstadsparkeratt med anledning av motionerna 1997/98:Bo539 yrkande 11 och1997/98:Jo784 yrkande 24 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Beskrivningar av natur- och kulturvärden m.m.(mom. 22)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Utskottetförutsätter? och på s. 19 slutar med ?natur- och kulturvärden m.m.? bort haföljande lydelse:Det finns grundad anledning för att ge sin anslutning tillförslaget i motion 1997/98:Bo542 (c) vad gäller ett fördjupat underlag somutgångspunkt för beskrivningar av den befintliga natur-och kulturvärden samt till förslaget om en utredning avseende miljöförbättrandeåtgärder i parken.Som framgått ovan har i samt ochStockholms kommuner i uppdrag att redovisa ett fördjupat underlag för den delav parken som ligger kring södra . Även om detta är bra är det intetill fyllest. Det finns anledning att ta fram ett fördjupat underlag även förde övriga delarna av parken. Anledning finns också för att föreslåregeringen att uppdra åt och att i samverkan medlänsstyrelsen och kommunerna utreda frågan om det lämpliga i att sänka nedBergshamravägen.Vad nu anförts om vidare utredningar avseende nationalstadsparkenUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården bör med anledning av c-motionensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande beskrivningar av natur- ochkulturvärden m.m.att med anledning av motion 1997/98:Bo542 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Regeringsprövning av sjökabel till PolenOwe () och Per () anför:Sjökabelförbindelser av den karaktär som planeras mellan och Polenomfattas inte av den obligatoriska regeringsprövning som regleras i 4 kap. 1§ NRL. Då negativa miljökonsekvenser inte kan uteslutas i samband medanläggning och drift av sjökabelförbindelser av den här typen och dess effekterär dåligt kända, bör försiktighetsprincipen tillåtas spela en avgörande roll.Denna princip ges särskild vikt i och med dess status som generellt giltighänsynsregel i den kommande miljöbalk som ligger på riksdagensbord. Den blir också tillämplig vid prövning enligt ellagen i och med attmiljöbalken införs. Huvudagerandet från regeringens sida bör i och med dettaframgent vara att en prövning av anläggningar liknande den här behandlade s.k.polenkabeln bör ske efter förbehåll enligt 4 kap. 2 § NRL eller motsvaranderegler i miljöbalken.2. Möjlighet för regeringen att avgöra viss prövning enligt NRL m.m.Per () anför:Så som 4 kap. 2 § NRL är utformad, med motsvarighet imiljöbalkspropositionen, ges regeringen stora möjligheter att avgöra om sådanaverksamheter skall prövas. Det är inte alltid tillfredsställande att regeringentillåts avgöra om en verksamhet med betydande miljöpåverkan över huvud tagetskall underställas dess prövning. Sådana ställningstaganden riskerar dessutomatt inkludera överväganden som innebär att prövning avstås i syfte attförhindra berörda kommuner möjligheter att utnyttja det s.k. kommunala veto somåterfinns i 4 kap. 3 § NRL. Det är vår uppfattning att viss flexibilitet iregeringens prövningsplikt i vissa fall kan vara nödvändig, beroende på enverksamhets angelägenhetsgrad och lokalisering. Om regeringens möjlighet attavstå prövning av en verksamhet enligt 4 kap. NRL visar sig medföra sådanakonsekvenser att skyddsvärda naturvärden riskeras att sättas på spel, börkraven på en prövningsplikt för verksamhet med betydande miljöpåverkan elleringripande beskaffenhet i enlighet med motion 1997/98:Bo517yrkande 3 på nytt aktualiseras.3. Domstol som den mest lämpliga prövningsinstansen avseende vissa miljöärendenPer () anför:Jag anser att det förslag till inrättande av särskilda miljödomstolar samttydligare prövningsförfarande och kompetensfördelning hos länsstyrelserna somåterfinns i miljöbalkspropositionen till viss del tillgodoser yrkande 4 imotion 1997/98:Bo517 (mp). Den regeringsprövning som kvarstår avseende enverksamhets tillåtlighet anser jag dock lämna utrymme för ställningstagandensom i inte ringa grad kan antas bygga på politiska bedömningar till men försakliga överväganden och omtanke om miljön. Med särskild oro befarar jag attmiljön kan tvingas stå tillbaka för sådana kortsiktiga tillväxtsträvanden somvanligen förfäktas av ett vinstmaximerande näringsliv eller som i många fallutgår från ett i och för sig beaktansvärt motiv att skapa ökad sysselsättning;ett motiv som dock långt i från alltid låter sig förenas med dem som börkänneteckna en progressiv miljöpolitik.Om det efter utvärderingar av den nya prövningsregler visar sigatt miljön får stå tillbaka för politiska överväganden av den karaktär jagnämner ovan, bör prövningssystemets uppbyggnad på nytt övervägas. Ett möjligtalternativ är att strama upp miljölagarnas detaljeringsgrad och att låtamiljödomstolarna sköta tillståndsprövningarna fullt ut. De prövningar som i daggörs av regeringen kan överlåtas på den föreslagna miljööverdomstolen.4. Ny prövning av likströmskabeln till PolenErling () anför:I motion 1997/98:Bo544 (fp) yrkande 1 anförs att regeringen i den del som berörangiven kabelteknik bör ompröva sitt beslut att ge koncession för den s.k.polenkabeln. I samma motions yrkande 2 anförs att polenkabeln borde haföregåtts av prövning enligt 4 kap. 2 § NRL. I sak motsvarande fråga tas upp imotion 1997/98:Bo517 (mp).Utskottet anför brist på stöd i grundlagen för att avslå det första motions-yrkandet. Inte heller anser utskottet att regeringens handläggning av ärendetvarit sådan att bör initiera en närmare granskning av handläggningenenligt 12 kap. 1 § regeringsformen. Jag har inget att anföra mot dessautskottsmajoritetens ställningstaganden, men finner det nödvändigt attunderstryka att det vid framtida regeringsprövningar av liknande karaktärnärmare bör övervägas om inte annan teknik med mindre negativamiljökonsekvenser bör användas. Särskilt angeläget är detta i fall då denegativa miljökonsekvenserna kan befaras drabba enskilda yrkesgrupper så somexempelvis kan bli fallet för yrkesfiskarna i om den planeradePolenkabelns miljökonsekvenser skadar fiskreproduktionen i det aktuellaområdet.5. Ny prövning av likströmskabeln till PolenOwe () anför:I flera motioner har riktats kritik mot regeringens bedömning av denmiljöpåverkan som kan förväntas i samband med etableringen och driften av dens.k. Regeringens uppfattning var att konsekvenserna inte kommeratt bli av sådan omfattning att en prövning enligt 4 kap. NRL är motiverad.Jag har självfallet förståelse för de konstitutionella argument som anförssom skäl för utskottsmajoritetens ställningstagande att avstyrka motionerna1997/98:Bo517 (mp) yrkande 1 och 1997/98:Bo544 (fp) yrkande 1 om en omprövningav den s.k. Polenkabeln. Jag vill framhålla vikten av att anläggningar av dennaomfattning och där miljökonsekvenserna inte är helt kända fortsättningsvis börgöras till föremål för obligatorisk prövning enligt de grunder som återfinns i4 kap. NRL. Prövningen bör göras av de miljödomstolar som föreslås imiljöbalkspropositionen och bl.a. bygga på sådana grundläggande principer somförsiktighetsprincipen och principen om bästa möjliga teknik.6. Miljökonsekvensbeskrivningar och utformningen av det kommunala vetotOwe () och Per () anför:I några motioner från företrädare för , ochMiljöpartiet som behandlades i detta betänkande tas upp frågor om hur detkommande vetot i NRL bör utformas liksom vilka krav som bör ställas påmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) enligt naturresurslagen (NRL). Dessa tvåfrågor kan inte anses ha ett särskilt starkt samband med varandra. Att vi ändåtar upp dem gemensamt i detta särskilda yttrande beror på följandeomständighet.I den till överlämnade propositionen med förslagtill miljöbalk finns såväl regler om MKB som regler om det kommunala vetot med.MKB-reglerna föreslås i vissa avseenden skärpas i förhållande till dagensregler medan utformningen av det kommunala vetot väsentligen utan förändring isak föreslås införas i miljöbalken.I samband med presentationen av balkförslaget framgick att företrädare förVänsterpartiet och deltagit i regeringens beredningsarbete medbalken. Med denna samverkan bör en betydande majoritet ha skapats i iavsikt att skapa en modern och helgjuten miljöpolitik för 2000-talet. Dennafråga skall inte diskuteras här, det finns anledning att återkomma till densenare i samband med behandling av balkförslaget.Vad vi emellertid vill erinra om är den omständigheten att företrädare förvåra partier medverkade till att kraven på MKB föreslås utökas i (se ovan s. 5 samt 8-9) medan det däremot tyvärr inte gick att få gehör föruppfattningen att det kommande vetot bör vara absolut och inte i vissa fallkunna genombrytas (se ovan s. 4 samt 11-12).Vad nu redovisats är ett uttryck för den politiska kompromissens villkor. Detär långt ifrån alltid möjligt att få gehör för alla de frågor som bedömsviktiga. är det nödvändigt att avstå från att driva vissa ståndpunkterför att vinna andra.Vad nu anförts innebär emellertid inte att vi i sak ändrat vår inställningtill hur det kommunala vetot bör utformas. Denna uppfattning framgår bl.a. avmp-motionen 1997/98:Bo514.7. Ansvaret för upprättande av miljökonsekvensbeskrivningarPer () anför:Lagstiftningen avseende miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) ger inte besked omvem som skall upprätta en MKB. Beträffande undersökningar av plats förslutförvaring av utbränt kärnbränsle innebär detta att SvenskKärnbränslehantering dvs. näringen själv kan utarbeta en MKB. Denna ordning kanstarkt ifrågasättas. Det kan finnas anledning att framöver överväga den i mp-motionen 1997/98:Bo517 föreslagna lösningen om att en oberoende instans skallansvara för miljökonsekvensbeskrivningen. Jag utgår från att regeringen - ommotionärernas farhågor besannas - återkommer till i ärendet.8. Begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gäller investeringar förvattenkraftsändamålErling () och () anför:Det finns anledning fästa uppmärksamhet på den fråga som tas upp i motion1997/98:Bo504 (mp) och som rör vad som ofta kallas mindre ombyggnader av sådanavattenområden och älvsträckor som omfattas av älvskydd enligt 3 kap. 6 § NRLförsta och andra styckena. Som framgår av motionen finns exempel på att sådanaombyggnader är så omfattande att frågan är om de inte är att betrakta somutbyggnader av orörda vattendrag. Vi förutsätter att regeringen har sinuppmärksamhet riktad på frågan. Det kan också finnas skäl att återkomma tillden vid behandlingen av miljöbalkspropositionen.9. Projekt som återställer Sölvbacka strömmar i ursprungligt skickRigmor (), (), (), Per () ochUlf () anför:I fempartimotionen 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp, kd) tas upp frågan om attåterställa Sölvbacka strömmar i ursprungligt skick genom att riva den damm somfinns i . Som framgår av motionen skulle en sådan åtgärd göra detmöjligt att utvärdera en mängd intressanta erfarenheter såsom biologiskaläkningsprocesser samt återställningens ekonomiska effekter. Området skulledessutom bli högintressant för ekoturism.Vi har emellertid avstått från att nu yrka bifall till motionsförslaget. Somframgår av betänkandet (s. 16) har regeringen avslagit en ansökan från Bergskommun om att få överta fallrättigheterna vid Sölvbacka strömmar. Detta beslutmåste tolkas så att regeringen anslutit sig till uppfattning attströmmarna inte bör byggas ut för vattenkraftsproduktion. I linje med dennauppfattning finns anledning förutsätta att regeringen eller iJämtlands län agerar i den riktning motionärerna förordar. Mot denna bakgrundhar vi avstått från att nu yrka bifall till motionärernas förslag. Det kanfinnas anledning återkomma till frågan.10. Inrättande av ytterligare nationalstadsparkerErling () anför:I betänkandet behandlas två motioner i vilka förordas att ytterligarenationalstadsparker inrättas. Det finns all anledning att se positivt på dessaförslag. Som framgår av betänkandet pågår emellertid överväganden i regeringenskansli om att inrätta ytterligare nationalstadsparker. Jag har därför avståttfrån att nu stödja motionärernas förslag men vill framhålla att det finns godaskäl att fatta beslut om flera parker. I de kommande övervägandena bör det, somanförs i motionerna, kunna bli aktuellt att bl.a. inrätta en sådan park iGöteborg och då i området Slottsskogen-Botaniska trädgården-Änggården. Detfinns trolgen anledning att återkomma till frågan när nu pågåendeberedningsarbete kommit längre.Av reservanter i reservationerna 9 och 10 - (c), (fp), (v), (mp) och (kd) -framlagtFörslag tillLag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 § lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m[1] skall ha följande lydelse:-------------------------------------------------------| | ||Nuvarande lydelse |Utskottets förslag |-------------------------------------------------------3 kap.6 §-------------------------------------------------------|Vattenkraftverk samt | Vattenkraftverk samt||vattenreglering eller |vattenreglering eller||vattenöverledning för |vattenöverledning för||kraftändamål får inte |kraftändamål får inte||utföras i nationalälvarna |utföras i nationalälvarna||, , |, ,||och |och ||med tillhörande |med tillhörande||vattenområden samt i |vattenområden samt i||följande vattenområden |följande vattenområden |-------------------------------------------------------|I ||I ||| |uppströms | |uppströms || |Hummelforsen | |Hummelforsen|| |och | |och || || ||| |uppströms | |uppströms || |Trängslet | |Trängslet |-------------------------------------------------------|I Ljusnan ||I Ljusnan ||| |uppströms | |uppströms || |Vallhaga | |Vallhaga |-------------------------------------------------------|I ||I ||| |uppströms | |uppströms || || ||| |samt Gimån | |samt Gimån|| |uppströms | |uppströms || || ||-------------------------------------------------------|I |, |I |, |||Ammerån, ||Ammerån, || |Storån | |Storån || |-Dammån samt | |-Dammån samt|| |Hårkan | |Hårkan || | | | || | | | || | | | || | | | || | | | || | | | |-------------------------------------------------------|I |, |I |,|||Storån ||Storån || |uppströms | |uppströms || |Klumpvattnet,| |Klumpvattnet,|| |Långselån - | |Långselån -|| |,| |,|| |Saxån, | |Saxån, || |Ransarån | |Ransarån || |uppströms | |uppströms || |Ransarn samt | |Ransarn samt|| |Vojmån | |Vojmån || |uppströms | |uppströms || || ||-------------------------------------------------------|| || ||| || ||| || ||| || ||I |Tärnaån, |I |Tärnaån, || |Girjesån och | |Girjesån och|| |Juktån | |Juktån || |uppströms | |uppströms || |Fjosoken | |Fjosoken |-------------------------------------------------------|Sävarån | |Sävarån | ||I |källflödena |I |källflödena|||uppströms ||uppströms || |Sädvajaure | |Sädvajaure || |respektive | |respektive || |Riebnes samt | |Riebnes samt|| |Malån | |Malån |-------------------------------------------------------|| || ||| || ||I |Stora |I |Stora || || ||| |uppströms | |uppströms || |Akkajaure, | |Akkajaure, || |Lilla | |Lilla || || ||| |uppströms | |uppströms || |Skalka och | |Skalka och|| |Tjaktjajaure | |Tjaktjajaure|| |samt | |samt || || ||-------------------------------------------------------|| || ||| || ||Bräkneån | |Bräkneån | ||| || ||Fylleån | |Fylleån | ||I |Enningdals- |I |Enningdals-|||älven ||älven || |uppströms | |uppströms || || ||| |till . | |till .|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|Vattenkraftverk samt |Vattenkraftverk samt||vattenreglering eller |vattenreglering eller||vattenöverledning för |vattenöverledning för||kraftändamål får inte |kraftändamål får inte||heller utföras i följande |heller utföras i följande||älvsträckor |älvsträckor |--------------------------------------------------------------------------------------------------------------|I |sträckan |I |sträckan || |mellan | |mellan || |och | |och|| |Edebäck | |Edebäck |-------------------------------------------------------|I ||I ||| |nedströms | |nedströms || || ||| |samt | |samt || || ||| |nedströms | |nedströms || |bruk | |bruk |-------------------------------------------------------|I Ljusnan |sträckan | I Ljusnan |sträckan || |mellan | |mellan || |och | |och || |samt | |samt || |sträckan | |sträckan || |mellan | |mellan || |Laforsen och | |Laforsen och|| || ||-------------------------------------------------------|I |sträckan |I |sträckan || |mellan | |mellan || |Havern och | |Havern och|| || ||| |samt | |samt || |sträckan | |sträckan || |nedströms | |nedströms || |Viforsen | |Viforsen |-------------------------------------------------------|I |Långan |I |Långan |||nedströms ||nedströms || || ||-------------------------------------------------------|I ||I ||||mellan ||mellan || |och | |och|| || ||| | | | |-------------------------------------------------------| | |I |sträckan || | | |mellan || | | |och|| | | ||-------------------------------------------------------|I |Tärnaforsen |I |Tärnaforsen|| |mellan Stor- | |mellan Stor-|| |och | |och|| |Gäuta. | |Gäuta. |-------------------------------------------------------Första och andra styckena gäller inte vattenföretag som orsakar endastobetydlig miljöpåverkanDenna lag träder i kraft den 1 april 1998.Beträffande mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291) som anhängiggjortshos vattendomstol före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser tillämpas. **FOOTNOTES**[1]: Lagen omtryckt 1992:1146 Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Uppgifter i anslutning till motionerna................3Kort redogörelse för uppbyggnaden av naturresurslagen m.m.3Regeringsprövning av vissa industrianläggningar m.m. och det kommunalavetot 4Miljökonsekvensbeskrivningar........................5Polenkabeln.........................................5Plan för utbyggnad av vattenkraft...................6Älvskydd m.m........................................6Nationalstadsparker................................7Utskottet.............................................8Inledning...........................................8Vissa övergripande frågor om NRL....................8Tillåtlighetsprövningen av visa industrianläggningar9Prövningsgrunder och prövningsordning av vissa industrianläggningar9Prövning av Polenkabeln..........................11Det kommunala vetot m.m............................11Utformning av skyddet mot utbyggnad av vattenkraft m.m.13Skydd av vissa älvsträckor.........................15Sölvbacka strömmar...............................15Gideälven........................................17Långan...........................................17Nationalstadsparker................................17Hemställan.........................................19Reservationer......................................211 Ny prövning av likströmskabeln till (mp)...212 Utformningen av det kommunala vetot (c)........213 Miljöorganisationernas delaktighet i kärnavfallsprocessen (mp)224 Vattenkraftens roll i energibalansen (c, fp, v, mp, kd)235 Utformningen av älvskyddet (m)...................246 Begreppet miljöanpassaad vattenkraft (c, fp, v, mp, kd)247 Begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gäller investeringar förvattenkraftsändamål (mp)258 Utbyggnad av små vattendrag (mp).................269 Sölvbacka strömmar (c, fp, v, mp, kd)............2610 uppströms (c, fp, v, mp, kd)..2711 Nationalstadspark i (c) ...............2812 Inrättande av ytterligare nationalstadsparker (c)2913 Beskrivningar av natur- och kulturväreden (c,mp) 30Särskilda yttranden..................................301. Regeringsprövning av sjökabel till (v, mp)302. Möjlighet för regeringen attavgöra viss prövning enligt NRL m.m. (mp)313. Domstol som den mest lämpliga prövningsinstansen avseende vissamiljöärenden (mp).314 Ny prövning av likströmskabeln till (fp)...325 Ny prövning av likströmskabeln till (v)....326 Miljökonsekvensbeskrivningar och utformning av det kommu- nala vetot(v, mp) 327 Ansvaret för upprättande av miljökonsekvensbeskrivningar (mp)338 Begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gäller investeringar förvattenkraftsändamål (fp, kd)349 Projekt som åteställer Sölvbacka strömmar i ursprungligt skick (c, fp,v, mp, kd) 3410 Inrättande av ytterligare nationalstadsparker (fp)34BilagaAv reservanter (c, fp, v, mp, kd) framlagt förslag till lag om ändringi lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser36