bet · GL01KrU13 · 1998-05-14 00:00:00 — Regeringen har för avsikt att lämna förslag i angivnahänseenden i budgetpropositionen för år 1999.Motionärerna bakom motionerna Kr13 (c) yrkande 7 och Kr15 (v) yrkande 1 i härberörd del anser att bidrag till de fria teater- och dansgruppernabör delas upp i två anslagsposter, ett verksamhetsbidrag och ett turnéstöd.Utskottet anser det viktigt att, som regeringen anger, det ökade stödet tillfria teater- och dansgrupper främst inriktas på att underlätta turnerandet ochpå konstnärlig utveckling. Utskottet anser emellertid att bidraget till de friateater- och dansgrupperna inte bör delas upp på två anslagsposter. En sådanuppdelning skulle med hänsyn till de skiftande förhållanden som råder skapasvårigheter vid bidragsgivningen. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet motionerna Kr13 (c) yrkande 7 och Kr15 (v) yrkande 1 i här aktuelldel.I motion Kr12 (s) anges att Stiftelsen är äldsta verksammaorganisation för att visa och bevara oberoende film- och videokonst. Staten gerstöd för produktion av experimentell film- och videokonst. Däremot finns detenligt motionärerna betydande svårigheter att få till stånd distribution avden. Stiftelsen har för avsikt att bygga upp en egen organisation fördistribution av film- och videokonst och rådgivning till museer och bibliotekom sådan konst. För denna verksamhet bör enligt motionärerna medel beräknas ibudgetpropositionen för (yrkande 2). Dokumentationen av svenskakonstverk på film, video och digitala medier är enligt motionärernabristfällig. För detta ändamål har ett nära samarbeteägt rum mellan Arkivet för ljud och bild () och Stiftelsen med den dokumentation som skett har varit att den skall användasför forskning inom film- och konstvetenskap och för att sprida information omden experimentella filmen som konstyttring. För att möjliggöra ett fortsattsamarbete bör beräknas (yrkande 1).Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget att visa ochbevara experimentell film- och videokonst. Ett hundratal av de viktigastesvenska experimentella filmerna har överförts från 16 mm-format till videogenom samarbete mellan och . Utskottet ser positivtsåväl på det samarbete som skett som på tanken att bygga upp en organisationför rådgivning och distribution när det gäller film- och videokonst. Regeringenbör i budgetpropositionen för beräkna medel för dessa ändamål. här anfört bör med anledning av motion Kr12 (s) som sinmening ge regeringen till känna.I motionerna Kr15 (v) yrkande 7, Kr16 (mp) yrkande 10 i här berörd del, Kr17(fp) och Kr19 (c, m, v, mp, kd) yrkande 1 föreslår motionärerna att ettrådgivningscenter bör inrättas för dansare. Syftet med centret skall enligtmotionärerna vara att dansarna skall kunna få stöd för att finna en nyyrkesinriktning efter danskarriären, som i allmänhet slutar redan i åldernmellan 35 och . I motion Kr17 (fp) anförs att ett rådgivningscenter skullekunna organiseras t.ex. som en fristående enhet eller som en avdelning - kalladrådgivningscenter för dansare - inom något arbetsförmedlingskontor.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande att utskottet de tvåsenaste åren behandlat liknande motionsförslag, (bet.1997/98:AU1). I korthet har arbetsmarknadsutskottets ställningstaganden varitföljande. Dansarna är en yrkesgrupp med mycket speciella förhållanden.Karriären är kort och koncentrerad och i allmänhet fysiskt och psykisktkrävande. Det är inte förvånande om många får problem i samband med sittyrkesbyte, som kan uppfattas som påtvingat. Stöd kan behövas inte bara i frågaom yrkesval, utan även när det gäller allmänt rådgivande eller kurativainsatser. Det är viktigt med förebyggande insatser under utbildningen och underkarriären, och det ligger ett stort ansvar på dansarnas egna organisationer ochde institutioner där dansarna är anställda. När yrkesbytet är ett faktum hararbetsmarknadsmyndigheterna sitt ansvar att hjälpa till inom ramen för denbefintliga arbetsförmedlingsverksamheten. Det är en fördel om förmedlaren harkännedom om gruppens speciella förhållanden, men det är inte realistiskt attbygga upp en särskild organisation för denna yrkesgrupp. Det är viktigt medvidgade kunskaper så att särskilda behov kan tillgodoses. Det viktigaste äremellertid att rådgivning och kunskap lämnas om hela arbetsmarknaden så attinte perspektivet snävas in i onödan. Stödåtgärder utöver detta kan lämnasefter individuell prövning.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande att utskottet inte har ändratuppfattning i frågan men tillägger att ingenting hindrar t.ex. attarbetsförmedlingarna anställer särskilda handläggare inom ramen förtillgängliga resurser.Kulturutskottet delar motionärernas uppfattning att särskilda åtgärder måstevidtas för att underlätta för dansarna att finna nya yrkesvägar närdanskarriären är slut. Frågan bör lösas med utnyttjande av den befintligaarbetsförmedlingsorganisationen genom att, inom ramen för tillgängligaresurser, en eller flera särskilda handläggare anställs för ändamålet. På såsätt skapas en form av rådgivningscenter inom arbetsförmedlingsorganisationen.Med tanke på att yrkeskåren ännu är förhållandevis liten torde det inte varamöjligt, eller ens lämpligt, att anordna sådan rådgivningsverksamhet på mer änett eller två ställen i landet. Koncentrationen av dansare tillstorstadsområdena talar också för detta. Utskottet vill särskilt betona attrådgivning till dansare kräver en speciell kunskap om dansares utbildning,arbetssituation och kvalifikationer, vilket måste beaktas vid valet avhandläggare.Utskottet förutsätter således, mot bakgrund av det anförda, att regeringenmedverkar till att frågan får sin lösning inom arbetsförmedlingsorganisationenutan att gör ett sådant uttalande som begärs i motionerna. Utskottetavstyrker motionerna Kr15 (v) yrkande 7, Kr16 (mp) yrkande 10 i här aktuelldel, Kr17 (fp) och Kr19 (c, m, v, mp, kd) yrkande 1.Utskottet avstyrker motion Kr16 (mp) yrkande 10 i vad avser motionärernasförslag att medel för ett rådgivningscenter bör anvisas på tilläggsbudet för år1998, och motion Kr19 (c, m, v, mp, kd) yrkande 2, där motionärerna föreslåratt medel för inrättande och drift av ett rådgivningscenter bör beräknas för år1999.Konstnärer inom ordområdet (avsnitt 10)Stöd för att främja nyskriven svensk dramatik m.m. (avsnitt 10.1)Regeringen föreslår att ett statligt stöd införs för att främja nyskrivensvensk dramatik. Stödet föreslås införas . Stödet inrättas för attstimulera fria teatergrupper, stads- och länsteatrar liksom radio och TV attgöra nybeställningar av dramatiska verk. Härigenom ges dramatikerna bättremöjlighet att försörja sig på utfört konstnärligt arbete.I motion Kr20 (c) framhåller motionärerna vikten av att de fria gruppernaskall ha en särskild andel av stödet att söka bidrag från när det gällerbeställning av ny svensk dramatik (yrkande 1).Utskottet vill här erinra om att, som anförts ovan, regeringens avsikt är attstödet skall inrättas för att stimulera bl.a. de fria teatergrupperna att göranybeställningar av dramatiska verk. Enligt utskottets bedömning bör inte enviss bestämd andel avsättas för de fria grupperna, utan styrelsen för Sverigesförfattarfond bör, på grundval av de ansökningar som inkommit, göra enkvalitetsbedömning. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motion Kr20 (c) yrkande 1.Regeringen föreslår vidare att det införs ett statligt stöd till en digitalpjäsbank. Tanken är att banken skall utvecklas till att innehålla allt frånäldre klassiker till nyskriven dramatik, även sådana arbeten som ännu ejuppförts. Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Förmedling av konstnärers arbete och internationellt kulturutbyte (avsnitt 11)Centrumbildningar (avsnitt 11.1)I propositionen föreslås att det införs ett statligt stöd för arbetsförmedlingvid centrumbildningarna . Bakgrunden är den utvärdering som utförts avKonstnärliga arbetsmarknadsutredningen och som visar att man vidcentrumbildningarna med små resurser på ett mycket bra sätt lyckats förmedlakonstnärers arbete. Med hjälp av stödet skall centrumbildningarna kunnaanställa arbetsförmedlare. Försöksverksamheten avses bli finansierad inomutgiftsområde 14 (Arbetsmarknad och arbetsliv).Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande inte haft någon invändning motförslaget.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) anser att försöksverksamheten börutsträckas till (yrkande 2).Utskottet anser att den unika kunskap som centrumbildningarna har inom sinarespektive konstarter och om de konstnärer som är aktiva inom dem måste tastill vara. Likaså måste de betydande kontaktnät som centrumbildningarna har motarrangörer och den icke-kommersiella marknaden utnyttjas. Mot denna bakgrundvälkomnar utskottet regeringens förslag om ett statligt stöd förarbetsförmedling vid centrumbildningarna.Utskottet anser att tiden för försöksverksamheten, ett och ett halv år, kanvara väl knapp men är ändå inte berett att föreslå en förlängning. Det kanligga ett värde i att snabbt få utvärderingsresultat att lägga till grund förbeslut om huruvida verksamheten skall permanentas. Med hänsyn till det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motionsyrkandet.I en motion från den allmänna motionstiden, motion Kr270 (mp), ansermotionärerna att centrumbildningarnas betydelse för kulturarbetarnasmöjligheter till arbetstillfällen bör belysas när regeringen lägger fram sinaförslag om konstnärernas villkor och att centrumbildningarna bör ges ekonomiskförstärkning ekonomiska vårproposition (yrkande 13).I och med det förslag som regeringen nu lagt fram om ett stöd förarbetsförmedling vid centrumbildningarna får motionen anses vara tillgodosedd iifrågavarande hänseende. Utskottet anser i likhet med regeringen atterforderliga medel bör beräknas i budgetpropositionen för . Med hänsyntill det anförda avstyrker utskottet motion Kr270 (mp) yrkande 13.Motionärerna bakom motion Kr13 (c) vill ha ett klarläggande av vad som händerdå försöksverksamheten hos centrumbildningarna är slut och hur och närregeringen avser att genomföra en utvärdering av verksamheten (yrkande 5 i häraktuell del).Utskottet vill här erinra om att det i propositionen anges att det föreslagnastödet bör utvärderas av AMS i samråd med ochKonstnärsnämnden. Vad som händer efter försöksverksamheten är självfalletberoende av utfallet av utvärderingen. Utvärderingen bör enligt utskottet inteföregripas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion Kr13 (c)yrkande 5 i här berörd del.Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - bedömningen attStatens kulturråd bör få disponera ytterligare medel för verksamhetsbidrag tillcentrumbildningarna för att i första hand stärka verksamheten på regional nivå.Inom ramen för en sådan medelsförstärkning bör enligt regeringen utrymme skapasför stöd även till andra ideella föreningar med arbetsförmedlande verksamhet.I motion Kr11 (s) föreslår motionärerna att även studieförbundens ochFolkparkernas förmedlingsverksamhet skall omfattas av de nya stödformerna.Utskottet anser i likhet med motionärerna att studieförbunden ochFolkparkerna, med sina breda kontaktnät, bör erhålla bidrag för sinarbetsförmedlande verksamhet från de tillförda medlen. Vad utskottet här anförtbör med anledning av motion Kr11 (s) som sin mening ge regeringentill känna.Stöd till internationellt kulturutbyte (avsnitt 11.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning. , , Svenska rikskonserter och STIM-Svensk Musik bör få disponera ytterligare medel för internationelltkulturutbyte. Regeringen har för avsikt att lämna förslag om detta ibudgetpropositionen för år 1999.I motion Kr16 (mp) anser motionärerna att en ansvarsfördelning saknas mellan deolika organisationer som har att fördela de ytterligare medel som enligtregeringens bedömning bör anvisas till internationellt kulturutbyte . Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om en sådan fördelning (yrkande 11).I propositionen anges att det internationella kulturutbytet handhas av ettflertal aktörer. Inom ansvarsområde nämns Statenskulturråd, , Svenska rikskonserter och STIM-Svensk Musik. nämns i propositionen som handläggare av frågor om bidragtill internationellt kulturutbyte. Institutet har till uppgift att spridakunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inomkultur, utbildning, forskning och samhällsliv i övrigt. Regeringens bedömninggår ut på att i ökad utsträckning skall verka för lanseringenav svensk dramatik i utlandet, att skall vidareutveckla detinrättade internationella ateljécentret IASPIS, att Svenska rikskonserter skalllansera svenska sångare och musiker inom det internationella musiklivet och attSTIM-Svensk Musik skall marknadsföra ny svensk musik och dess upphovsmän.Av Statens kulturråds årsredovisning för framgår att Kulturrådetsbidragsgivning i huvudsak koncentreras till yrkesverksamma konstnärsgrupper.Enskilda personer som ansöker om bidrag hänvisas till ellerKonstnärsnämnden.Utskottet anser att något sådant uttalande av som begärs i motioneninte är påkallat. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Kr16 (mp)yrkande 11.I samma motion, Kr16 (mp), anges vidare att motionärerna anser att STIM-SvenskMusiks uppdrag bör utökas till att marknadsföra även oskyddad musik, såsomfolkmusik och äldre tiders musik (yrkande 12).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet erinra om följande. STIM-Svensk Musik har till uppgift att marknadsföra tonsättare och deras verk.Uppgiften är inriktad endast på skyddad musik.Till Svenska rikskonserters övergripande mål hör bl.a. att verka för attsvenskt musikliv berikas genom ökade kontakter med andra länder. Verksamhetenomfattar även oskyddad musik.Av regeringens regleringsbrev för framgår att ett mål förSvenska rikskonserter, när det gäller svensk och internationellkonsertproduktion och musikförmedling, är att fortsätta att prioritera insatserför musikformer med svag institutionell förankring, t.ex. folkmusik. Svenskarikskonserter skall vidare enligt regleringsbrevets återrapporteringskravredovisa bl.a. sin internationella konsertverksamhet under de tre senaste åren.Redovisningen bör, enligt regleringsbrevet, ske genrevis eller på annat sättsom belyser målinriktningen.Utskottet vill vidare erinra om att även och SvenskaInstitutet disponerar medel för internationellt kulturutbyte och lansering avsvensk musik utomlands.Mot bakgrund av det anförda delar utskottet inte motionärernas uppfattningatt STIM-Svensk Musiks uppdrag bör utökas till att omfatta även oskyddad musik.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Kr16 (mp) yrkande 12.Motionärerna framhåller i samma motion, Kr16 (mp), att kulturfestivalersbetydelse för integration och för ökad förståelse människor emellan böruppvärderas (yrkande 13).Riksdagen beslöt om sju mål för en nationell kulturpolitik. Ettav målen är att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olikakulturer inom landet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att kulturfestivaler, i likhet medmycket annat internationellt och nationellt utbyte inom kulturen, skapar enstörre förståelse människor emellan och att denna förståelse är viktig. Det är,enligt utskottets mening, en självklar kulturpolitisk uppgift för aktörerna påkulturområdet att bidra till att människor med olika etnisk och kulturellbakgrund kan mötas och ge impulser åt varandra. Utskottet anser inte att någotsådant uttalande av som begärs i motionen är påkallat. Utskottetavstyrker därför motion Kr16 (mp) yrkande 13.Anslagsfrågor m.m.I propositionen anger regeringen att lämnade förslag och bedömningar ryms inomen total ram för på , varav avsertidsbegränsade insatser för bl.a. försöksverksamheter inomArbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde. Av den totala ramen har regeringen,enligt propositionen, för avsikt att i budgetpropositionen för bl.a.föreslå följande fördelning: ca till konstnärer på bild- ochformområdet, ca till konstnärer på ton- och musikområdet ochca till konstnärer på scen- och filmområdet.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) föreslår att medel till de förslag omselektiva stöd som läggs fram i propositionen bör anvisas på tilläggsbudget förår 1998 (yrkande 1). Motionärerna anser vidare att regeringen på tilläggsbudgetför bör föreslå till stöd tillkollektivverkstäder (yrkande 5).Utskottet delar regeringens bedömning att förslag om erforderliga medel börframläggas i budgetpropositionen för . Med hänsyn härtill avstyrkerutskottet motion Kr16 (mp) yrkandena 1 och 5.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) anser det som en självklarhet att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna för konstnärer bör vara underställda dekulturpolitiska målen och inte bara anpassas till dem (yrkande 3).I motion Kr13 (c) anser motionärerna att kulturen inte bör främjas genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Medel bör därför överföras frånarbetsmarknadsområdet till kultursektorn (yrkande 2).Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande anfört bl.a. följande. Dearbetsmarknadspolitiska satsningar som gjorts har lett till att oetableradekonstnärer kunnat stanna kvar i sitt yrke trots att de inte haft konstnärligauppdrag mellan åtgärderna. Detta har bidragit till en ?amatörisering? som letttill att de etablerade konstnärernas arbetsmarknad kan ha försämrats. Dessaeffekter är enligt utskottets mening inte godtagbara vare sig frånkulturpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska synpunkter. För att komma tillrätta med detta måste det enligt arbetsmarknadsutskottets mening i första handhandla om ett ändrat arbetssätt hos arbetsmarknadsmyndigheterna. En rätttillämpad arbetsmarknadspolitik motverkar en överetablering av konstnärer ochdärmed också ett kulturutbud som inte svarar mot det kulturpolitisktmotiverade. De kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målen skall därför,enligt arbetsmarknadsutskottet, inte behöva ställas mot varandra.Kulturutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning att med en rätttillämpad arbetsmarknadspolitik skall de kulturpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska målen inte behöva ställas mot varandra.Satsningarna till förmån för konstnärerna bör fortsatt ske i samverkan. Medhänsyn härtill avstyrks motion Kr16 (mp) yrkande 3.Frågan om resurser till de i propositionen föreslagna åtgärderna avsesföreläggas i budgetpropositionen för . Det blir dåtillfälle för att ta ställning till bl.a. frågan om under vilketutgiftsområde som medel skall beräknas för de olika satsningarna. Med hänsyntill det som anförts avstyrks motion Kr13 (c) yrkande 2.Vissa myndighetsfrågor m.m.I motion Kr288 (s) anser motionären att det statliga stödet till kulturgrupperinte borde fördelas av många olika organ. Enligt motionären är det både merrationellt och mer tillfredsställande ur kulturskaparnas och arrangörernassynvinkel att samordna resurserna. Frågan om myndighetsstrukturen bör enligtmotionären utredas.Utskottet uttalade så sent som att mångfalden och förnyelsen inomkulturområdet främjas av att statligt stöd fördelas av ett antal från varandrafristående instanser såsom , medBildkonstnärsfonden och olika arbetsgrupper, , och (bet. 1997/98:KrU1 s. 65).Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga och avstyrker därmedmotion Kr288 (s).Motionärerna bakom motion Kr270 (mp) anser att alla, organisationer såväl somenskilda, skall ha förslagsrätt till de nämnder som beslutar om bidrag tillkonstnärer, däribland . Motionärerna påpekar attlångt ifrån alla konstnärer är organiserade, och även de som valt att ståutanför organisationerna måste kunna få föra fram sina åsikter (yrkande 12).I dag utser regeringen dels fem ledamöter i efterförslag av KLYS, dels sju ledamöter i Bildkonstnärsfonden efter förslag av KRO(tre ledamöter), Svenska konsthantverkare och Industriformgivare (tvåledamöter), Svenska Tecknare (en ledamot) och (enledamot).Utskottet behandlade en liknande motion (bet. 1996/97:KrU1) ochuttalade då bl.a. att utskottet självfallet utgår från att organisationerna,utifrån sina kunskaper om konstnärerna, låter kompetensen vara en heltavgörande faktor vid nomineringarna. Utskottet framhöll vidare att det givetvisstår regeringen fritt att göra en självständig bedömning av de nominerade närden utser styrelserna. Utskottet förutsatte också att regeringen, när den utserstyrelserna, tar till vara den kunskap och kompetens som finns hos konstnäreroch andra även utanför de nominerande organisationerna.Utskottet vill understryka att regeringen vid sin bedömning inte är bunden avde personer som har nominerats. Regeringen har att fritt avgöra vem som är mestlämpad för uppdraget. Det kan tilläggas att regeringen, vid åtminstone etttillfälle, har tillsatt en person som föreslagits av någon annan än av denominerande organisationerna. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Kr270 (mp) yrkande 12.För vägledning åt arrangörsledet vid valet av kultur anser motionärerna bakommotion Kr15 (v) att regionala konstnärsråd skall inrättas. Råden skall bestå avrepresentanter från arrangörsledet och kulturarbetare (yrkande 9).I propositionen redovisar regeringen dels förslag, dels bedömningar som gårut på att underlätta för arrangörer vid valet av kultur. Regeringen lägger, somtidigare nämnts, fram ett förslag om en s.k. tredje anställningsform därparterna föreslås bilda ett aktiebolag. Bolaget skall bl.a. bedrivaartistförmedlingsverksamhet. Regeringen lägger dessutom fram ett förslag om attinföra ett statligt stöd för arbetsförmedling vid centrumbildningarna. Vidaregör regeringen den bedömningen att stödet till arrangerande musikföreningar börförstärkas kraftigt. En förmedlingsagentur för dansare, (DPS), drivs på försök av Stiftelsen . Regeringen gör bedömningenatt denna försöksverksamhet bör fortgå under och har föravsikt att avsätta medel för detta ändamål. Med hänsyn till de av regeringenföreslagna åtgärderna avstyrker utskottet motion Kr15 (v) yrkande 9.MomsfrågorI motion Kr8 (m) kräver motionärerna att konstnärers och konstgalleriersförsäljning av konst samt konstgalleriernas försäljningsprovision skallbeskattas . Motionärerna åberopar dels kulturpolitiska skäl, dels denoförmånliga konkurrenssituationen i förhållande till ideella organisationer somkan sälja och förmedla konst skattefritt (yrkande 1).Skatteutskottet har behandlat ett liknande motionsyrkande (bet.1997/98:SkU17). I korthet var skatteutskottets ställningstagande följande.Utskottet erinrade inledningsvis om att det enligt EG-reglerna saknas möjlighetatt införa en reducerad skattesats i vad gäller just galleriers försäljning avkonstverk i allmänhet. Vad gäller skattenivån på konstnärernas försäljning avegna konstverk möjligheten att sänka skattesatsen till 6 %.Detta kräver dock enligt EG-reglerna att också mervärdesskatten vid import avkonstverk, samlarföremål och antikviteter sänks till . Utskottet ansåg attfrågan därför endast kan övervägas i ett sådant vidare sammanhang. Enligt vadutskottet hade erfarit hade frågan om skattesatsen vid försäljning av konstverkaktualiserats i en skriftlig framställning till som ännu intehade färdigbehandlats. Regeringens prövning av frågan borde enligt utskottetsmening avvaktas. avstyrkte därför motionen.Kulturutskottet är inte av någon annan åsikt än skatteutskottet. Motion Kr8(m) yrkande 1 avstyrks därför.I samma motion yrkande 2 och i motion Kr10 (m) yrkande 3 tas frågan om temporärimport av konst upp. Motionärerna yrkar att momsdepositionen för konst sominförs temporärt för utställningsändamål från länder utanför EU skallavskaffas.Vid import av konstverk, samlarföremål och antikviteter utgår moms med 12 %.Om importen avser föremål från länder utanför EU och syftar till att visaföremålen på utställning kräver tullmyndigheten en momsdeposition avmotsvarande storlek.Ett liknande motionsyrkande har behandlats av skatteutskottet (bet.1997/98:SkU17). erinrade om att de bestämmelser sommotionärerna kritiserar är bestämmelser av tillämpningskaraktär somGeneraltullstyrelsen utfärdar.Kulturutskottet har inhämtat att i samband med enöversyn av föreskrifterna har för avsikt att ändra dessa.