bet · GL01JuU19 · 1998-04-21 00:00:00 — För de sjukvårdshuvudmän sombedriver rättspsykiatrisk undersökningsverksamhet på entre-prenad gäller intesamma regler. I sådana fall förs patienten över från undersökningsenheten tillannan enhet först när domen vunnit laga kraft. Mot den angivna bakgrunden harStraffansvarsutredningen i sitt betänkande Straff-ansvarets gränser (SOU1996:185 s. 603 f) föreslagit en ändring i 6 § lagen om rättspsykiatrisk vårdsom innebär att vård får ges på den enhet som gjort undersökningen fram tilldess att domen vinner laga kraft.Utskottet konstaterar att de redan nu gällande reglerna innebär att den somär i behov av vård också får vård. Såvitt gäller frågan om antalet transporterav patienter bör nedbringas genom en lagändring såsom föreslagits i motionen,anser utskottet att beredningen av arbete böravvaktas. Motion Ju502 avstyrks.Barn med föräldrar på anstaltI motionerna Ju512 (kd, s, m, c, fp, v, mp), Ju506 (kd, s, m, c, fp, v) ochJu39 (c) föreslås olika åtgärder för att förbättra situationen för de barn somhar någon förälder som sitter i fängelse.I augusti 1997 gav regeringen och iuppdrag att se över förhållandena för barn vars föräldrar är intagna i häkteeller anstalt samt lämna förslag till förändringar av gällande författningaroch de andra åtgärder som översynen kan ge anledning till. Uppdraget skallredovisas senast den 1 december 1998.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden med en liknande innebörd. Isamband med behandlingen av budgetpropositionen för behandladeutskottet sålunda en motion vari föreslogs att fängelserna skulle anpassas isyfte att förbättra barns möjligheter till umgänge med sina föräldrar (bet.1997/98:JuU1 s. 60). Utskottet anförde då att barn vars föräldrar är intagna ikriminalvårdsanstalt befinner sig i en svår situation. Utskottet ansåg dock attberedningen av den rapport som och skalllägga fram i frågan bör avvaktas.Motionsyrkanden om stöd till familjer där en förälder frigetts från fängelseoch om medverkan av barnpsykologisk expertis när åtgärder vidtas avseende barnvars förälder intagits i kriminalvårdsanstalt har tidigare prövats isocialutskottet. I den sistnämnda frågan har socialutskottet (bet. 1996/97:SoU8s. 23) ansett att de föreslagna åtgärderna kan komma till stånd inomsocialtjänstens normala verksamhet. När det så gäller medverkan avbarnpsykologisk expertis har socialutskottet (se bet. 1996/97:SoU18 s. 79)ansett förslaget tillgodosett bl.a. med det i då aktuella förslagettill 50 a § socialtjänstlagen (1980:620). Enligt den föreslagna - och numeragällande - bestämmelsen får socialnämnden konsultera sakkunniga vid enutredning om huruvida nämnden behöver ingripa till en underårigs skydd ellerstöd.Utan att vilja föregripa det arbete som pågår när det gäller barn tillintagna vill utskottet inledningsvis i likhet med sitt tidigare uttalandeframhålla att barn med föräldrar på anstalt befinner sig i en svår situation.När det gäller tänkbara åtgärder måste utgångspunkten alltid vara barnensbästa. Man får räkna med olika lösningar i olika fall. T.ex. kan det enligtutskottets mening, såsom redan sker, undantagsvis få förekomma att mycket småbarn vistas i anstalt tillsammans med sin förälder. Detta är knappast lämpligtnär det gäller något större barn. Det är också önskvärt om den redanförekommande verksamheten med särskilda besökslägenheter kan byggas ut; pådetta sätt blir det möjligt för barn och föräldrar att umgås under så normalaförhållanden som möjligt.Härutöver finns det naturligtvis en rad ytterligare aspekter på frågan om vadsom i det konkreta fallet är till barnets bästa och som tas upp i motionerna.Enligt utskottets mening bör dock den kommande beredningen av den ovan nämndarapporten avvaktas innan ställning tas till vilka mer konkreta åtgärder som kanvara lämpliga. Motionerna Ju506, Ju512 och Ju39 i nu aktuella delar avstyrks.DisciplinåtgärderI motionerna Ju901, Ju904 och Ju38 (alla m) efterlyses regler som gör detmöjligt att vidta disciplinåtgärder gentemot livstidsdömda.I 47-49 §§ KvaL finns bestämmelser om disciplinär bestraffning av intagna ikriminalvårdsanstalt. Reglerna innebär i huvudsak följande. En intagen sombrutit mot en anbefalld ordning eller anvisningar som meddelats kan åläggasantingen tidstillägg eller varning. Tidstillägg får avse ochinnebär att inte räknas som verkställighet av det utdömda straffet.Vid prövningen av om någon skall åläggas tidstillägg skall beaktas bl.a. omförseelsen inverkar på möjligheterna att få permission. Vidare finns regler omhur mycket tidstillägg som maximalt får åläggas en intagen. Av intresse här äratt den som undergår fängelse än får åläggas högst45 dagars tidstillägg.Det finns inte någon uttrycklig bestämmelse som hindrar att disciplinåtgärdersätts in mot livstidsdömda. Däremot har frågan om tidstillägg för livstidsdömdasom inte fått straffet tidsbestämt prövats i domstol; sådant tillägg har inteansetts kunna beslutas (Kammarrättens i dom imål nr 1127-1981).Frågan om disciplinär bestraffning av långtidsdömda har tagits upp avFängelseutredningen i betänkandet Verkställighet av fängelsestraff (SOU 1993:76s. 365 f). Utredningen konstaterade att viss kritik riktats mot reglerna omtidstillägg. Det hade exempelvis hävdats att de långtidsdömda är okänsliga förett förordnande om att inte skall tillgodoräknas dem såsom verkställdi anstalt. Effekten av ett sådant förordnande inträder för de långtidsdömdavanligen inte i anslutning till förseelsen utan vid den senare tidpunkt dåfrigivning skulle ha skett. Det disciplinära tidstillägget tappar därmed ipedagogiskt värde. Viss annan kritik förekom också, och utredningen ansåg attdet mot den bakgrunden fanns anledning att överväga vilka former av disciplinärbestraffning som borde förekomma inom kriminalvården. Utredningen ansåg att detförelåg ett behov av ytterligare sanktionsmedel, och utredningen föreslogdärför att det skulle vara möjligt att göra avdrag på den ersättning som utgårtill intagen för deltagande i anvisad verksamhet samt att besluta omensamvistelse i den intagnes bostadsrum. förslag avseendedet disciplinära sanktionssystemet har inte lett till lagstiftning.Regeringen anför att frågan om det disciplinära sanktionssystemet inte tasupp nu eftersom den bör tas upp i samband med utformandet av en nyverkställighetslag (prop. s. 28). Enligt vad utskottet inhämtat pågår förnärvarande inte något beredningsarbete i i frågan.I den avlämnade propositionen Vissa reformer av påföljdssystemet(prop. 1997/98:96 s. 127 f) föreslås att villkorlig frigivning skall kunnasenareläggas om den intagne misskött sig under verkställigheten. Någon särskildmaximitid föreslås inte. Reglerna om senareläggning av villkorlig frigivningföreslås ersätta bestämmelserna i om tidstillägg. De föreslagna reglernainnebär att de livstidsdömda som fått sitt straff tidsbestämt kan få sinfrigivning framflyttad, för övriga livstidsdömda innebär reglerna ingenändring. Utskottet återkommer till denna fråga i ett senare betänkande (JuU21).Utskottet utgår från att misskötsamhet från den intagnes sida underverkställigheten men innan straffet blivit tidsbestämt - i enlighet medhittillsvarande praxis - beaktas vid prövningen av om livstidsstraffet genomnåd bör omvandlas till ett tidsbestämt straff. Något initiativ från riksdagenär inte påkallat. Motionerna Ju38, Ju901 och Ju904 i nu aktuella delaravstyrks.NarkotikabekämpningTre motioner tar upp frågan om bekämpning av narkotikan i anstalterna. I motionJu38 (m) föreslås bl.a. strängare kontroll, exempelvis förespråkas användningav narkotikahundar. I motionerna Ju512 (s, m, c, fp, kd, v, mp) och Ju506 (s,m, c, fp, kd, v) understryks vikten av att anstalterna är fria från narkotika,särskilt med tanke på att barn som besöker föräldrar inte skall behöva komma ikontakt med droger.Utskottet har behandlat motionsyrkanden somtagit sikte på kampen mot narkotikan i anstalterna. Senast skedde det i sambandmed att utskottet tog ställning till budgetpropositionen (se bet. 1997/98:JuU1s. 63 f). För en redovisning av gällande regler och pågående arbete hänvisasdit. Utskottet avstyrke då ett antal yrkanden i ämnet, i huvudsak medhänvisning till att utskottet utgår från att organiserarnarkotikabekämpningen på anstalterna på ett ändamålsenligt ochkostnadseffektivt sätt. Utskottet ansåg vidare att befintliga regler ärändamålsenligt utformade.Enligt vad utskottet inhämtat kommer den i budgetbetänkandet omnämndarapporten från det s.k. att färdigställas under april månad.Vidare kan nämnas att det inom arbetats fram enrapport om orsakerna till våld mellan intagna, den s.k. . I denanförs att narkotikahantering inom anstaltssystemet alltjämt utgör ett stortproblem - inte minst ur ett hot- och våldsperspektiv. Rapporten, somfärdigställdes , innehåller en rad förslag på åtgärder för eneffektiviserad narkotikabekämpning inom anstalterna. I rapporten föreslås bl.a.att möjligheterna att ta emot obevakade besök begränsas för de intagna somanvänt narkotika i anstalten. Det föreslås också att narkotikahundar skallinförskaffas i verksamheten i de fall hundar inte kan rekvireras externt.Enligt vad utskottet inhämtat följer regeringen beredningen inomKriminalvårdsstyrelsen av rapporten.I regleringsbrevet för kriminalvården för har - i likhet medtidigare år - bland verksamhetsmålen angetts att kriminalvården skall hållaanstalter och häkten fria från narkotika. Till målet har även kopplatsåterrapporteringkrav om bl.a. gjorda insatser.Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av att fängelserna görsdrogfria. Denna målsättning är av betydelse inte bara för de intagna utan ävenför de barn som besöker en förälder som sitter i fängelse. Utskottet kan ocksåkonstatera att det pågår ett visst arbete i frågan. Vilka konkreta åtgärder somär mest lämpliga bör dock det kommande arbetet få utvisa. Utskottet är såledesinte berett att nu tillstyrka förslag som i huvudsak går ut på att kontrollenpå anstalterna bör bli hårdare. Motion Ju38 i denna del avstyrks.Enligt utskottets mening är frågan om narkotikan i anstalterna emellertid avsådan dignitet att det framstår som mycket angeläget att åtgärder vidtas meddet snaraste för att komma till rätta med problemen. Regeringen bör därför gesi uppdrag att skynda på det arbete som pågår. Vad utskottet nu anfört medanledning av motionerna Ju512 och Ju506 i aktuella delar bör ges regeringentill känna.Innehav av datorerI motion Ju501 (m) hävdas att intagna inte bör få ha egna persondatorer, bl.a.eftersom dessa kan användas till att utväxla meddelanden och planera nya brott.Frågan om de intagnas rätt att inneha teknisk utrustning regleras förnärvarande av allmänna råd (ARK 1987:4). Datorer tasdock inte upp i dem.Justitieombudsmannen har i ett beslut (Dnr 683-1993)tagit upp klagomål från ett förtroenderåd vid en kriminalvårdsanstalt.Klagomålet gick ut på att anstalten i fråga beslutat att de intagna inte fickinneha egna datorer eller disketter. JO konstaterade att ett generellt förbudför alla intagna att inneha datorutrustning inte är förenligt med lagen. Motbakgrund av bl.a. den tekniska utvecklingen och det förhållandet att frågan ominnehav av datorutrustning inte behandlas i allmännaråd överlämnades anmälan till Kriminalvårdsstyrelsen.Enligt vad utskottet inhämtat pågår ett arbete med att ta framnya allmänna råd när det gäller innehav av teknisk utrustning. Tyngdpunkten idem kommer att ligga just på innehav av datorer. De nya råden beräknas varafärdiga i sådan tid att de kan träda i kraft den 25 maj 1998.Utskottet konstaterar att åtgärder vidtagits när det gäller behovet av reglerför innehav av datorutrustning. Utskottet utgår från att reglerna får enändamålsenlig utformning. Motion Ju501 avstyrks.Internationellt verkställighetssamarbeteI motion Ju513 (m) föreslås att utländska medborgare som begått brott i Sverigeskall utvisas för att avtjäna straffet i hemlandet.En utländsk medborgare som döms till fängelse avtjänar i regel sitt straffhär. Vissa möjligheter till verkställighet i andra länder finns dock. Av 8 §lagen (1963:193) om samarbete med , , och angåendeverkställighet av straff m.m. (nordiska verkställighetslagen) följer att en domsom meddelats i får verkställas i något av de nu nämnda länderna. Enförutsättning är att den dömde är medborgare eller har hemvist i den andrastaten. Verkställighet i annat nordiskt land kan också ske om den dömdeuppehåller sig i den staten och det med hänsyn till omständigheterna ärlämpligt. Samtycke krävs inte för överförande av verkställigheten.Sverige har tillträtt två inom utarbetade konventioner påområdet, konventionen om brottmålsdomars internationella rättsverkningar(brottmålsdomskonventionen) och konventionen om överförande av dömda personer(överförandekonventionen). Överförandekonventionen skiljer sig frånbrottmålsdomskonventionen bl.a. på så sätt att den förutsätter den dömdesmedgivande till överförandet. Lagen (1972:260) om internationellt samarbeterörande verkställighet av brottmålsdom (internationella verkställighetslagen)bygger på dessa konventioner. Överförandekonventionen har kompletteratsmed ett tilläggsprotokoll som bl.a. innebär att straffverkställighet skallkunna överföras utan den dömdes samtycke, när domen innehåller ett beslut omutvisning. Protokollet är öppet för undertecknande sedan den 18 december 1997.Hittills har , , , och undertecknatprotokollet.Överförande av straffverkställighet kan i vissa fall ske också med stöd avandra internationella överenskommelser. Vidare kan regeringen, enligt 3 §internationella verkställighetslagen, om det finns synnerliga skäl, för visstfall träffa överenskommelse med främmande stat om överförande avstraffverkställighet.Här kan nämnas att det i (artiklarna 67-69) finns reglersom innebär att straffverkställighet kan överföras mellan medlemsstaterna, närden dömde genom att fly till sitt hemland undandrar sig straffet. Sådanöverföring kan ske utan den dömdes samtycke.Utskottet har behandlat likartademotionsyrkanden (se bet. 1994/95:JuU16 s. 13 f med där gjorda hänvisningar).Vid dessa tillfällen har utskottet sammanfattningsvis ansett att bordearbeta för att överförande av straffverkställighet bör kunna ske utan dendömdes samtycke. Något initiativ från sida har dock inte ansettsnödvändigt.Utskottet konstaterar att den internationella utvecklingen ligger väl i linjemed vad utskottet tidigare uttalat i frågan. Utskottet utgår också från attregeringen vidtar de åtgärder som erfordras för att innehållet itilläggsprotokollet till överförandekonventionen skall kunna genomföras.Utskottet vill dock erinra om att situationer finns när det inte är ett svensktintresse att verkställigheten sker utomlands. Detta är t.ex. fallet om enutlänning i dömts till ett långt fängelsestraff för narkotikabrott ochdet är realistiskt att räkna med en betydande nedsättning av straffet om detfår avtjänas i hemlandet. Någon åtgärd med anledning av motion Ju513 är intepåkallad. Motionen avstyrks.ÖvrigtÄndringen i bör göras i den lydelse som paragrafen erhöll genomSFS 1994:1622.Utöver det ovan anförda har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen eller motionerna. beträffande en ny lag om verkställighet av fängelsestraffatt avslår motionerna 1997/98:Ju38 yrkande 1 och 1997/98: Ju41yrkande 1,res. 1 (m)res. 2 (v)2. beträffande särbehandling av långtidsdömdaatt med bifall till regeringens förslag i denna del och med anledningav motionerna 1996/97:Ju922 yrkande 2 och 1997/98: Ju929 yrkandena 10 och11 samt med avslag på motionerna 1996/97:Ju509 och 1996/97:Ju510 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt såvitt avser7 §, 11 § fjärde stycket, 14 § fjärde stycket, 32 § fjärde stycketoch34 § fjärde stycket,3. beträffande placering av kvinnoratt med bifall till regeringens förslag i denna del och med avslag påmotionerna 1997/98:Ju41 yrkande 3 och 1997/98:Ju904 yrkande 21 antar det imoment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 8 a §, dock att paragrafen gesden lydelse utskottet föreslår i bilaga 2,res. 3 (m)res. 4 (v)4. beträffande kvinnoanpassat behandlingsinnehållatt avslår motionerna 1996/97:Ju922 yrkande 8, 1997/98: Ju929yrkandena 2 och 8 samt 1997/98:A807 yrkande 7,res. 5 (v, mp)5. beträffande permissionsregleratt med bifall till regeringens förslag i denna del och med avslag påmotionerna 1996/97:Ju901 yrkande 25, 1996/97:Ju903 yrkande 25 (delvis),1997/98:Ju904 yrkande 26, 1997/98:Ju910 yrkande 26 och 1997/98:Ju38yrkande 2 antar det i moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 32 §första, andra och tredje styckena,res. 6 (m, c)6. beträffande elektronisk övervakning vid utslussningatt avslår motionerna 1996/97:Ju903 yrkande 25 (delvis) och1997/98:Ju910 yrkande 27,res. 7 (c)7. beträffande kostnadsansvaret för § 34-placeringatt avslår motionerna 1997/98:Ju503 och 1997/98:Ju929 yrkande 15,res. 8 (m, v, mp, kd)8. beträffande beslutanderätten om § 34-placeringatt avslår motion 1997/98:Ju510,res. 9 (m)9. beträffande vaktbolag inom kriminalvårdenatt med bifall till regeringens förslag i denna del och med avslag påmotionerna 1997/98:Ju40 och 1997/98:Ju41 yrkande 4 antardels det i moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 61 a §,dels regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:371) ombehandlingen av häktade och anhållna m.fl.,res. 10 (v, mp)10. beträffande underrättelse till målsägande vid fängelseatt med bifall till regeringens förslag i denna del och med avslag påmotion 1997/98:Ju38 yrkande 5 antar det i moment 2 nämnda lagförslagetsåvitt avser 35 §,res. 11 (m)11. beträffande underrättelse till målsägande vid rättspsykiatriskvårdatt avslår motionerna 1996/97:A806 yrkande 12 och 1997/98:A804yrkande 18,res. 12 (m, mp)12. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen om kriminalvårdi anstalt i övrigtatt antar det i moment 2 nämnda lagförslaget i den mån det inteomfattas av utskottets hemställan ovan,13. beträffande brottsbalkenatt antar regeringens förslag till lag om ändring i ,dock med den ändring utskottet föreslår i bilaga 2,14. beträffande polislagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring i polislagen(1984:387),15. beträffande psykiskt störda lagöverträdareatt avslår motion 1997/98:Ju41 yrkande 2,res. 13 (v)16. beträffande rättspsykiatrisk vård i avvaktan på domatt avslår motion 1997/98:Ju502,res. 14 (m, mp, kd)17. beträffande barn med föräldrar i anstaltatt avslår motionerna 1996/97:Ju512 yrkandena 1, 2, 4 och 6,1997/98:Ju506 yrkandena 1-3 och 5-8 samt 1997/98:Ju39,res. 15 (c, v, mp, kd)18. beträffande disciplinstraff för livstidsdömdaatt avslår motionerna 1996/97:Ju901 yrkande 26, 1997/98:Ju904yrkande 27 och 1997/98:Ju38 yrkande 3,res. 16 (m)19. beträffande hårdare kontroll mot narkotikaatt avslår motion 1997/98:Ju38 yrkande 6,res. 17 (m, c, kd)20. beträffande åtgärder mot narkotikan i anstalternaatt med anledning av motionerna 1996/97:Ju512 yrkande 3 och1997/98:Ju506 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,21. beträffande datoreratt avslår motion 1996/97:Ju501,res. 18 (m)22. beträffande internationellt verkställighetssamarbeteatt avslår motion 1997/98:Ju513.res. 19 (m)den 21 april 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngbrittIrhammar (c), (), (), (), (), (), (), JeppeJohnsson (m), () och (). En ny lag om verkställighet av fängelsestraff (mom. 1)(), (), () och ()anför:Vi anser att det är angeläget att regeringen tar ett samlat grepp omfrågan hur framtidens verkställighetslagstiftning skall utformas. Inte minsttorde utvecklingen i riktning mot fler alternativa påföljdsformer ställa nyakrav på verkställighetsreglerna. Inriktningen av ett sådant reformarbete börbl.a. vara att de grundläggande principer angående straffverkställighet somFängelseutredningen föreslagit även skall gälla vid verkställighet avungdomsstraff.Enligt vår uppfattning finns det också en stor pedagogisk poäng med att förseen ny straffverkställighetslagstiftning med ett namn som överensstämmer medlagstiftningens syfte, nämligen att ange de regler som skall gälla för hurfängelsestraff skall verkställas. En ny lag bör sålunda såsomFängelseutredningen föreslagit benämnas fängelselagen.Regeringen bör återkomma till med ett förslag i enlighet med vad vinu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande en ny lag om verkställighet av fängelsestraffatt med anledning av motion 1997/98:Ju38 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:Ju41 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 1.2. En ny lag om verkställighet av fängelsestraff (mom. 1)() anför:Jag anser i likhet med majoriteten att de principer som bär upp den nuvaranderegleringen av kriminalvården alltjämt bör gälla. Däremot anser jag att det kanfinnas behov av en ny verkställighetslag. Denna uppfattning grundar jag på detförhållandet att kriminalvårdens verksamhet förändrats en hel del de senasteåren. Som jag ser det behövs en översyn av verkställighetens innehåll. Dessutombehövs en redaktionell översyn. En sådan översyn bör bl.a. avse rättssäkerhetenför de intagna, frågor om disciplinär bestraffning och reglerna för innehav avpersonliga tillhörigheter.Regeringen bör ges i uppdrag att tillsätta en utredning med den angivnainriktningen.Jag anser att utskottets hemställan under moment 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande en ny lag om verkställighet av fängelsestraffatt med anledning av motion 1997/98:Ju41 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:Ju38 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 2.3. Placering av kvinnor (mom. 3)(), (), () och ()anför:Vi anser att regeringens förslag om anstaltsplacering när det gäller kvinnor ärett steg i rätt riktning.Många av de kvinnor som döms till fängelse har i hela sitt liv dominerats ochutnyttjats av män. Manliga fängelsedömda har inte sällan en kvinnosyn som inteär acceptabel i ett samhälle som ser män och kvinnor som jämlika. Dennakvinnosyn riskerar kvinnorna att utsättas för när de placeras på blandadeanstalter. Härtill kommer att kvinnorna riskerar att utsättas för såväl fysiskasom psykiska övergrepp.Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att kvinnor och män inte skall avtjänafängelsestraff på samma anstalter. Blandade anstalter bör alltså inteförekomma. För att göra detta möjligt måste enligt vår uppfattning ytterligareett kvinnofängelse inrättas. Den pågående minskningen av antaletfängelseplatser försvårar en sådan utveckling.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder med anledning av vad vi nuanfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande placering av kvinnoratt med bifall till regeringens förslag i denna del och med anledningav motion 1997/98:Ju904 yrkande 21 samt med avslag på motion 1997/98:Ju41yrkande 3dels antar det i moment 2 nämnda lagförslaget såvitt avser 8 a §, dock attparagrafen ges den lydelse utskottet föreslår i bilaga 2,dels som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservation 3.4. Placering av kvinnor (mom. 3)() anför:Jag anser i likhet med majoriteten att utgångspunkten för regleringen av fråganom kvinnors placering bör vara att kvinnor i anstalt inte skall vistas med män.Enligt min mening lägger regeringens förslag dock ett för tungt ansvar påkvinnan. Möjlighet till undantag bör bara finnas när det föreligger mycketstarka skäl, t.ex. när kvinnan själv önskar en placering som gör det lättareför henne att träffa sina barn. En sådan placering bör dock komma till ståndendast när kvinnan aktivt ansöker om det - inte som ett initiativ frånmyndigheterna.