bet · GL01JoU18 · 1998-03-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas revisorers förslag angåendemiljövårdsarbetet och försurningen. I anslutning härtill behandlas treföljdmotioner med sammanlagt nio yrkanden. Utskottet instämmer i huvudsak irevisorernas allmänna överväganden. Med hänvisning till bl.a. riksdagensbehandling av förslaget till miljöbalk, en aviserad proposition ommiljöpolitiken, tidigare riksdagsuttalanden i frågan och pågående arbete påområdet anser utskottet emellertid att förslaget inte bör medföra någonsärskild åtgärd från sida. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (m, c, fp, mp) och ettsärskilt yttrande (mp).Riksdagens revisorers förslag 1997/98:RR2Riksdagens revisorer föreslår att som sin mening ger regeringen tillkänna vad revisorerna anfört i avsnitt 5, Revisorernas slutsatser, om detsvenska miljövårdsarbetet för att komma till rätta med försurningen. 1997/98:Jo21 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning med uppdrag att utreda hurekonomiska styrmedel kan användas och utvecklas för att stärka enkretsloppsanpassning,2. att hos regeringen begär en utredning med syfte att utredaNaturvårdsverkets uppdrag och organisation.1997/98:Jo22 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag - i enlighet med vad i motionenanförts - om att målet för försurningssituation minst skall vara attingen försämring skall ha skett jämfört med ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av årliga kontrollstationer.1997/98:Jo23 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försurning kontra kortsiktig ekonomi,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatteväxling mot försurningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsyn enligt miljöskyddslagen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försurningsforskningen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kalkningsverksamheten. InledningRiksdagens revisorer har i det föreliggande förslaget gjort en omfattandegranskning av försurningsproblemens uppkomst, karaktär och effekter. Vidareredovisas det nationella och internationella miljövårdsarbetet på detta område.I avsnittet Revisorernas slutsatser erinras om att det finns en stor enighet iriksdagen om det nödvändiga i att minska luftföroreningar och försurandeutsläpp. Arbetet med att minska utsläppen är av både nationell ochinternationell karaktär. I likhet med flera andra länder i har Sverigevarit framgångsrikt med att minska svavelutsläppen medan det har varit svårareför både och andra länder att klara uppställda mål för att minskautsläpp av kväveoxider och ammoniak. Revisorerna konstaterar atthittillsvarande mål och åtaganden om utsläppsbegränsningar, enligt forskarnasberäkningar, är för lågt satta. Genom det förslag till strategi motförsurningen som antogs av Europeiska kommissionen höjs dockambitionerna.Utskottet ansluter sig i stor utsträckning till revisorernas allmännaöverväganden om allvaret i de miljöproblem som sammanhänger med försurningen.Det är enligt utskottets mening värdefullt att får ett samlatunderlag för fortsatta överväganden i denna fråga. Som revisorerna anför visarderas granskning att flera frågor behöver uppmärksammas vad gäller Sverigesinsatser i såväl ett nationellt som ett internationellt perspektiv. anledning att framhålla vikten av det arbete som pågår inom EU iförsurningsfrågan. Som närmare framgår av det följande har utskottet emellertidinte ansett det nödvändigt att nu föreslå några särskilda åtgärder frånriksdagens sida i de frågor som revisorerna särskilt lyfter fram. Utskottetsställningstagande beror till stor del på att de aktuella frågorna kommer attbehandlas närmare i samband med redan framlagda eller aviserade propositionerpå miljöområdet. Detta utesluter givetvis inte att revisorernas granskning kanutgöra ett allmänt underlag för fortsatta överväganden i försurningsfrågan.Det internationella miljöarbetet på försurningsområdetRiksdagens revisorers förslagI de förändringar som är aktuella i fråga om miljöforskningens finansieringförutsätter revisorerna att regeringen slår vakt om forskning ochforskningskompetens som rör försurningssituationen, inte minst i fråga om deomtvistade orsakssamband som rör markförsurningen. Revisorerna konstaterar medtillfredsställelse att de problem med finansieringen av en analys avbaskatjoner, som uppmärksammats under granskningen, nu är på väg att ut.Revisorerna anser även att landets trovärdighet i internationella sammanhangförutsätter ett seriöst arbete inom landet med att minska de egna utsläppen. Deproblem revisorerna pekar på bör därför åtgärdas i det fortsatta miljöarbetet.MotionenEnligt motion Jo23 (mp) yrkande 4 utgör överföringen av miljöforskningen frånNaturvårdsverket till MISTRA () ett hotmot försurningsforskningen. Motionärerna instämmer i revisorernas uppmaningtill regeringen att slå vakt om forskning och forskningskompetens som rörförsurningssituationen.Utskottets övervägandenI samband med behandlingen av budgetpropositionen (prop. 1997/98:1utgiftsområde 20, bet. 1997/98:JoU2) redovisade utskottet att anslaget förmiljö- och kretsloppsforskning utgår . I stället kommerhuvuddelen av miljöforskningen att administreras via MISTRA som har tilländamål att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö. Ipropositionen anförde regeringen att resurserna för miljöforskning totalt setthar vuxit trots nedskärningar av i första handNaturvårdsverkets miljö- och kretsloppsforskning och Skogs- och jordbruketsforskningsråds miljörelaterade forskning. De nya resurserna har framför alltskjutits till av MISTRA och EU, vilket inneburit att forskningen om åtgärderoch lösningar fått större tyngd. Förändringen innebär emellertid också attstatens del av den med näringslivet gemensamt finansierade forskning sombedrivs av upphör år 1999.Regeringen anser att denna forskning är viktig och uttalar i propositionendärför sin avsikt att följa frågan om den långsiktiga finansieringen av dennaforskning.Utskottet delar revisorernas uppfattning om försurningen som ett allvarligtmiljöproblem och om dess effekter som både långväga och långsiktiga.Försurningens orsakssamband är komplexa och olika miljöhot griper in ivarandra. På vissa områden, bl.a. när det gäller markförsurning, är vetenskapeninte heller enig om orsakssambanden. Försurningsproblemens karaktär medfördärför att det behövs tillförlitliga system för fortlöpande kontroll ochuppföljning av försurningen och dess effekter i olika ekologiska system. Sådanauppföljningssystem måste också medge långa tidsserier. Regeringensforskningspolitik på miljöområdet syftar till att omfattningen av de nationellaforskningsresurserna skall upprätthållas på en internationellt sett hög nivå.Det statsfinansiella läget har emellertid medfört att resurserna måsteutnyttjas så effektivt som möjligt, vilket är bakgrunden till att forskningennu har samordnats.I sammanhanget vill utskottet erinra om den värdering av emissioner frånvägtrafik när det gäller kväveoxider som på regeringensuppdrag har utförts av isamarbete med Lunds tekniska högskola.Granskningen har gett vid handen att dessa emissioner har minskat med ca 30 %under perioden och att den nedåtgående emissionskurvan fortsätter under denärmaste åren. Granskningen har utgjort underlag för den trafikpolitiskaproposition (1997/98:56) som kommer att överlämnas till riksdagen.Mot bakgrund av det ovan anförda, och då utskottet förutsätter att regeringennoga följer frågan om den långsiktiga finansieringen av miljöforskningen,finner utskottet att revisorernas förslag i denna del bör kunna tillgodosesutan något särskilt uttalande i frågan. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo23 (mp) yrkande 4.Lagstiftningen som styrmedelRiksdagens revisorers förslagRevisorerna konstaterar att arbetet med ett miljöproblem av försurningenskaraktär är behäftat med flera svårigheter. Miljöfrågor hanteras inte inom etteget politikområde utan skär tvärsöver andra samhällssektorer, därmiljöhänsynen närmast får karaktär av en tillkommande restriktion i deavvägningar som görs mellan olika intressen. Granskningen visar att dennarestriktion i många fall inte tas på allvar. Miljöintresset behöver därförstärkas genom att de långsiktiga konsekvenserna av olika handlingsalternativtydliggörs.Revisorerna konstaterar vidare att miljölagstiftningen endast delvis täckerin de utsläppskällor som rör försurningsproblemet. Denna fråga böruppmärksammas när ett förslag till miljöbalk skall behandlas av riksdagen.Revisorerna konstaterar även att lagstiftningen endast nyttjas i begränsadutsträckning av rättsvårdande myndigheter vid överträdelser. Det är regeringensuppgift att kontrollera att rättsvårdande myndigheter beaktar miljön vidrättstillämpningen. Ett av syftena med en ny miljölagstiftning är också attgöra myndigheternas befogenheter tydliga. Regeringen bör därför - i enlighetmed revisorernas tidigare förslag i fråga om tillsyn - undersöka i vad mån debrister i länsstyrelsernas tillsyn av tillståndspliktiga anläggningar som haruppdagats under granskningen är generella. Därtill bör regeringen övervägabehov av åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Därmed övervägsrevisorernas förslag om att underlätta länsstyrelsernas arbete med tillsyn avtillståndspliktiga anläggningar. Regeringens översyn kan enligt revisorernagöras i form av ett uppdrag till , som har det övergripandetillsynsansvaret. Åtgärderna bör övervägas i anslutning till verkets pågåendearbete med informationssamverkan inom miljötillsyns-området. Regeringen böråterkomma till med en redovisning av resultatet av denna översyn samtvidtagna åtgärder.MotionenFrågan om försurning gentemot kortsiktig ekonomi tas upp i motion Jo23 (mp).Enligt motionärerna ställs miljöintresset mot olika ekonomiska intressen ochhar regelmässigt getts underordnad prioritet i avvägningar inom olikasamhällssektorer. De styrmedel som påverkar avvägningarna bör förändras(yrkande 1). När det gäller tillsyn enligt miljöskyddslagen finner motionärernadet märkligt att den av revisorerna efterfrågade granskningenav tillsynens innebörd och tillämpning ännu inte har redovisats för riksdagen.Motionärerna förutsätter att förslag om överföring tilllänsstyrelserna av tillsyn av vissa omfattande verksamheter inte läggs tillgrund för beslut om den framtida prövningen av miljöfarliga verksamheter(yrkande 3).Utskottets övervägandenSom revisorerna konstaterar hanteras miljöfrågor inte inom ett eget politik-område utan återfinns även inom andra samhällssektorer, där miljöhänsynennärmast får karaktär av en tillkommande restriktion i de avvägningar som görsmellan olika intressen. Miljöintresset behöver därför stärkas genom att delångsiktiga konsekvenserna av olika handlingsalternativ görs tydligare.Revisorernas granskning har visat på brister i miljölagstiftningen och imyndigheternas befogenheter. I sammanhanget nämns särskilt länsstyrelsernastillsyn av tillståndspliktiga anläggningar. Miljökonsekvensbeskrivningarna harvisat sig otillräckliga och har inte uppfyllt det avsedda syftet. Somrevisorerna anför kan en tydligare reglering av de krav som bör ställas påmiljökonsekvensbeskrivningar bli ett viktigt stöd för miljöhänsyn i detfortsatta miljövårdsarbetet.Utskottet behandlar regeringens förslag till miljöbalk (prop.1997/98:45, bet. 1997/98:JoU20). När det gäller länsstyrelsernas prövning avtillstånd till miljöfarlig verksamhet föreslås denna få fastare former genomatt tillstånden prövas av en självständig och till administrativtknuten prövningsmyndighet. Förfarandet vid skall enligt förslagetanpassas till förfarandet i den miljödomstol som föreslås inrättad. Regeringenföreslår vidare att kraven på miljökonsekvensbeskrivningar utökas och skärpsoch anpassas ytterligare till EG-regler och andra internationella regler. Ocksåi andra avseenden kommer den nya att få betydelse när det gällerförsurningsarbetet. Det gäller t.ex. bestämmelser om allmänna hänsynsregler,miljökvalitetsnormer, miljöriskområden och befogenheten för regeringen attutfärda generella föreskrifter i fråga om miljöfarlig verksamhet.Enligt utskottets mening kommer de synpunkter och förslag som framförs avrevisorerna att i stor utsträckning bli tillgodosedda med införandet av enmiljöbalk och med den följdlagstiftning som i samband därmed kommeratt ta ställning till. När det gäller miljöfrågor av mer övergripande art villutskottet hänvisa till den miljöpolitiska proposition som kommer attpresenteras för . Revisorernas förslag i denna delbör således inte medföra någon vidare åtgärd.Utskottet vill i anslutning till motion Jo23 (mp) - utöver vad som anförtsovan - hänvisa till regeringens uttalanden i olika sammanhang om inriktningenav den ekonomiska politiken och till finansutskottets bedömning i betänkande1996/97:FiU1. Enligt finansutskottet råder det inget motsatsförhållande mellansträvan att öka tillväxten och ambitionen att skydda och förbättra miljön. Enhållbar utveckling förutsätter att miljöarbetet får genomslag i allasamhällssektorer. behandlade utskottet regeringens skrivelse om enhållbar utveckling (skr. 1996/97:50, bet. 1996/97:JoU11). I skrivelsen anförderegeringen att ett centralt mål för tillväxtpolitiken är en varaktigt hög ochekologiskt långsiktigt hållbar tillväxt. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo23 (mp) yrkandena 1 och 3 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda.Ekonomiska styrmedelRiksdagens revisorers förslagRevisorerna anser att de positiva erfarenheterna av ekonomiska styrmedel till vara. Regeringen bör undersöka om det finns en outnyttjad potentialför ekonomiska styrmedel även på det nationella planet, t.ex. inomjordbruksområdet, där vidtagna åtgärder ännu inte har lett till minskadeammoniakutsläpp. Införande av ekonomiska styrmedel i större skala förutsätteremellertid att andra länder genomför motsvarande förändringar. Revisorernaerinrar om bedömning att förutsättningarna förskatteväxling i ett 15-årsperspektiv är minst lika stora som under 1980- och1990-talen. En undersökning av möjligheten att öka användningen av ekonomiskastyrmedel kan enligt revisorerna ske i form av ett uppdrag till en inom områdetfristående myndighet såsom ellerNaturvårdsverket.MotionernaEnligt motion Jo21 (c) bör en utredning tillsättas med uppdrag att utreda hurekonomiska styrmedel kan användas för att stärka en kretsloppsanpassning(yrkande 1). Frågan om skatteväxling mot försurningen tas upp i motion Jo23(mp) yrkande 2. Motionärerna efterlyser ett beslut om skatteväxlingför åren 1998-2000 och därefter principbeslut om fortsatt skatteväxling framtill . Beslutet bör omfatta ca t.o.m. och ca100 miljarder kronor inom 25 år.Utskottets övervägandenEkonomiska styrmedel har visat sig effektiva för att hejda och minska miljöhot.Det kan konstateras att den successivt ökade miljörelateringen avskattesystemet i vårt land har bidragit tilluppnåendet av viktiga miljömål. Enligt utskottets mening bör ävenfortsättningsvis vara pådrivande i arbetet för att bekämpa de globala ochregionala miljöhoten. I detta arbete bör de positiva erfarenheterna avekonomiska styrmedel tas till vara. Som revisorerna påpekar förutsätteremellertid införande av ekonomiska styrmedel i större skala att andra ländergenomför motsvarande förändringar. I sitt slutbetänkande Skatter, miljö ochsysselsättning (SOU 1997:11) presenterar ett antalövergripande principer och rekommendationer för arbetet med ökadmiljörelatering av skattesystemet. Vissa av dessa förslag torde utskottet fåanledning att återkomma till i samband med behandling av denaviserade propositionen om miljöpolitiken.Utskottet har inte någon annan uppfattning än revisorerna om ekonomiskastyrmedel som effektiva instrument i miljöarbetet. Med hänvisning till det ovananförda är utskottet emellertid inte berett att i detta sammanhang särskiltförorda någon av de åtgärder som föreslås av revisorerna. Förslaget bör i dennadel inte föranleda någon ytterligare åtgärd.Det ovan anförda innebär även att avstyrker motionerna Jo21 (c) ochJo23 (mp) i motsvarande delar. När det gäller skatteväxlingsfrågor börtilläggas att av formella skäl inte kan fatta beslut som avser år1998.Förtydligande av miljömålenRiksdagens revisorers förslagRevisorerna har under granskningen konstaterat att det råder skildauppfattningar om mål att minska ammoniakutsläppen med 25 %.Osäkerheten gäller främst den geografiska avgränsningen av målet. Dennaosäkerhet framstår som betydelsefull - inte bara principiellt - med hänsyn tillNaturvårdsverkets senaste uppgifter om de geografiska skillnaderna i fråga ombehovet av minskade ammoniakutsläpp, Revisorerna förutsätter att de nyamiljömål som regeringen avser att föreslå kommer att blimer tydligt definierade.MotionenMålet för försurningssituation tas upp i motion Jo22 (kd). Regeringenbör återkomma med förslag som innebär att någon försämring inte bör ske till år2020 i jämförelse med (yrkande 1). bör ges i uppdragatt kontrollera försurningssituationen (yrkande 2).Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare uttryckt viss kritik mot de nationella miljömålensutformning och struktur (bet. 1996/97:JoU11). Enligt utskottets mening berorproblemen delvis på oklarheter i fråga om den statsrättsliga och politiskabetydelsen av olika riksdagsbeslut och uttalanden om inriktningen avmiljöarbetet. Målen är inte formulerade utifrån en klar målstruktur, och en radodefinierade begrepp har använts i målbeskrivningen. Utskottet ansåg det iangivna betänkande angeläget att dessa brister i största möjliga utsträckningrättas till i det fortsatta arbetet och att den miljöpolitiska propositionenutformas på ett sätt som gör det möjligt för att fatta ett konkretoch överskådligt beslut om miljöpolitikens mål och medel.Utskottet delar således de synpunkter på de nationella miljömålen som försfram i revisorernas förslag. I likhet med revisorerna förutsätter utskottet attde nya miljömål som kommer att föreslås i den miljöpolitiskapropositionen får en utformning som överensstämmer med ochrevisorernas önskemål. Någon särskild åtgärd i frågan är därmed intepåkallad. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo22 (kd) i den månmotionen inte kan anses tillgodosedd.Naturvårdsverkets rollRiksdagens revisorers förslagRevisorerna anser att roll behöver förtydligas. Verket är entillförlitlig kunskapsförmedlare men har problem med sin pådrivande roll.Uppgiften som pådrivare är emellertid viktig. Regeringen bör därför se öververkets instruktion. Det pådrivande momentet bör renodlas genom att detegentligen orealistiska kravet att verket mer eller mindre skall säkerställagod miljö och biologisk mångfald tas bort. Enligt revisorerna kan detta krav istället ersättas med kravet att verket skall främja en god miljö och biologiskmångfald eller - helt enkelt - en ekologiskt hållbar utveckling.MotionenI motion Jo21 (c) begärs en utredning med syfte att göra en översyn avNaturvårdsverkets uppdrag och organisation (yrkande 2).Utskottets övervägandenI ett framgångsrikt miljöarbete har en tongivande roll och ärsamtidigt en förutsättning för att kommuner och organisationer skall kunnaarbeta aktivt med miljöfrågor. Utskottet instämmer emellertid i revisorernasbedömning att roll behöver diskuteras närmare mot bakgrundbl.a. av det miljöpolitiska reformarbetet. Införandet av de nya miljömål somkommer att föreslås i den miljöpolitiska propositionen tillsammans medinförandet av en miljöbalk kommer givetvis att få stor betydelse förNaturvårdsverkets kommande uppgifter och organisation. Utskottet anser detlämpligt att avvakta erfarenheterna av de kommande miljöpolitiska besluten ochär således inte berett att föreslå något särskilt uttalande omNaturvårdsverkets framtida roll och om utformningen av en instruktion förverket. Utskottet har för övrigt inhämtat att verket på egetinitiativ beslutade om en ny organisation. Organisationen är inriktad påverkets uppgifter i ett femårsperspektiv och på verkets nyckelroll i dekommande årens miljöarbete.Det ovan anförda innebär att utskottet avstyrker motion Jo21 (c) yrkande 2 iden mån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.KalkningMotionenEnligt motion Jo23 (mp) bör kalkningsverksamheten bibehållas och utvidgas(yrkande 5).Utskottets ställningstagandenDet långsiktiga målet med det svenska kalkningsprogrammet skall enligtutskottets mening vara det nationella intresset att bevara den biologiskamångfalden och att bibehålla förutsättningarna för utnyttjandet avnaturresurserna i sjöar och vattendrag. Kalkningen innebär därför ettlångsiktigt åtagande, och en långsiktig planering är önskvärd för attkalkningsverksamheten skall kunna bedrivas effektivt. I sitt betänkande överstatsbudgeten för , utgiftsområde 20, redogjorde utskottetutförligt för det arbete som pågår inom departement och myndigheter när detgäller kalkningsverksamheten (bet. 1997/98:JoU2). Vidare beslöts, på utskottetsförslag, att ytterligare skulle tillföraskalkningsverksamheten. I betänkande 1997/98:JoU9 föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen av innebörd att kalkning och åtgärder för attminska övergödning av sjöar är exempel på åtgärder som måste fortgå ioförminskad omfattning. Regeringen borde därför i budgetpropositionen för år1999 lägga fram förslag om medelstilldelning till kalkning som innebär attverksamheten kan fortgå i oförminskad omfattning i de sjöar och vattendrag somär av betydelse för fisket och den biologiska mångfalden. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion Jo23 (mp) yrkande 5 i allt väsentligttillgodosett. beträffande det internationella miljöarbetet påförsurningsområdetatt avslår revisorers förslag i motsvarande del och motion1997/98:Jo23 yrkande 4,res. 1 (mp)2. beträffande lagstiftningen som styrmedelatt avslår revisorers förslag i motsvarande del och motion1997/98:Jo23 yrkandena 1 och 3,3. beträffande ekonomiska styrmedelatt avslår revisorers förslag i motsvarande del ochmotionerna 1997/98:Jo21 yrkande 1 och 1997/98:Jo23 yrkande 2,res. 2 (c)res. 3 (mp)4. beträffande förtydligande av miljömålenatt avslår revisorers förslag i motsvarande del och motion1997/98:Jo22,5. beträffande rollatt avslår revisorers förslag i motsvarande del och motion1997/98:Jo21 yrkande 2,res. 4 (m, c, fp)6. beträffande revisorers förslag i övrigtatt avslår revisorers förslag i de delar som ej omfattasav utskottets hemställan ovan,7. beträffande kalkningatt avslår motion 1997/98:Jo23 yrkande 5.Stockholm den 3 mars 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), (), (), GudrunLindvall (mp), () och (). Det internationella miljöarbetet på försurningsområdet (mom. 1)() anför:I sina slutsatser uppmärksammar revisorerna försurningsforskningens allvarligasituation. De förändringar som genomförs när det gäller miljöforskningen,dvs. överföring av ansvaret för forskningen från för miljöstrategisk forskning (MISTRA), utgör ett hot motförsurningsforskningen, inte minst i fråga om markförsurningen. Jag instämmer irevisorernas uppmaning till regeringen att slå vakt om forskning ochforskningskompetens som rör försurningen.Detta bör , med anledning av revisorernas förslag och motion Jo23 (mp)yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande det internationella miljöarbetet på försurningsområdetatt med anledning av revisorers förslag i motsvarande deloch motion 1997/98:Jo23 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,2. Ekonomiska styrmedel (mom. 3)() och () anför:I sitt förslag diskuterar revisorerna de positiva effekterna av ekonomiskastyrmedel och erinrar om bedömning attförutsättningarna för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv är minst lika storai dag som (SOU 1997:11).