bet · GM01FiU3 · 1998-12-03 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner behandlar i detta betänkandeförslagen i budgetpropositionen till anslag inom utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner samt de motioner som väcktsmed anledning därav.Bidragen, som sammanlagt uppgår till , omfattar huvuddelen av statensekonomiska stöd till kommuner och landsting.Bidragen lämnas dels i form av ett allmäntfinansiellt stöd till kommuner och landsting, dels iform av ett bidrag för att åstadkomma likvärdigaekonomiska förutsättningar mellan kommunerrespektive landsting. Dessutom kan bidrag lämnas försärskilda insatser i vissa kommuner och landsting.Utskottet tillstyrker propositionens förslag ochavstyrker motionsyrkandena.Till betänkandet har 2 reservationer och 4särskilda yttranden fogats. I proposition 1998/99:1 i vad avser utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner föreslår regeringen1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landsting,2. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner enligt följande uppställning:-------------------------------------------------------------Verksamhetsområde AnslagsbeloppAnslag 1 000-talkr--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Bidrag och ersättning till kommuner och landsting-------------------------------------------------------------1 Generellt statsbidrag till kommuner och 78 680landsting (ram) 000-------------------------------------------------------------2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner 1 014 000och landsting (res.) -------------------------------------------------------------3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och 21 270landsting (obet.) 000-------------------------------------------------------------4 Bidrag till Rådet för redovisning 700(obet.) -------------------------------------------------------------5 Bidrag till kommuners och landstings 2 600 000skatteinkomster (obet.) --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 103 564700--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. 1998/99:Fi208 av m.fl. (m) vari yrkas15. att godkänner beräkningen av utgifternainom den kommunala sektorn (utgiftsområde 25) i enlighetmed vad som anförts i motionen.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas25. att beslutar om fördelning av anslag inomutgiftsområde 25 i enlighet med vad i motionen anförts,1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att för anvisar anslagenunder utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner enligt uppställningen i bilaga 2 (delvis).1998/99:Fi606 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om specialdestinering av detillkommande statsbidragen,1998/99:Fi608 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tryggandet av kommunsektornsframtid,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunsektorns behov av ökadestatsbidrag på kort sikt,3. att till anslaget A 1 Generellt statsbidragtill kommuner och landsting för anvisar mindre än vad regeringen föreslagit ellersåledes 77 445 000 000 kr.1998/99:Fi611 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den återkommer medförslag till åtgärder som jämställer villkoren förstatsbidrag mellan kommuner som beslutar att höja skattenrespektive sänka densamma.1998/99:Fi612 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om skatteväxling i enlighet medmotionens förslag.1998/99:So311 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas framtida behov avekonomiska resurser för att upprätthålla en god kvalitet iäldreomsorgen. har beslutat om utgiftsramarför statsbudgetens 27 utgiftsområden för (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1, rskr. 1998/99:38).Vid fortsatta beredning av anslagen inomrespektive utgiftsområde får dessa ramar inte överskridas.För utgiftsområde 25 fastställde ramen till103 . behandlar idetta betänkande regeringens förslag i budgetpropositionentill anslag för inom utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner samt de motioner som väcktsmed anledning därav.I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställsanslagen inom utgiftsområdet genom ett beslut. Frågor sominte påverkar anslagsbelopp, anslagstyp elleranslagsvillkor för behandlas emellertid separat.Utvecklingen inom kommunsektornBudgetpropositionenI budgetpropositionen understryker regeringen attkommunsektorns ekonomiska förutsättningar i hög gradpåverkas av den samhällsekonomiska utvecklingen. Det finnsett nära samband mellan den samhällsekonomiskautvecklingen, det statsfinansiella läget ochkommunsektorns ekonomi. Den statliga budgetsaneringen harindirekt fått effekter även på kommunsektorn. Sedan börjanav har kommunsektorns resurser sammantagetminskat med och personalresurserna med ca 9 %.Regeringen understryker att de enskilda kommunernas ochlandstingens ekonomiska situation dock varierar kraftigt.Många kommuner och landsting har genom omprövningar och eneffektivisering av verksamheten uppnått balans mellanintäkter och kostnader. Andra kommuner och landsting måstefortsätta arbetet med att anpassa sina kostnader för attnå ekonomisk balans. För att möta de ökande behoven avkommunal verksamhet och bl.a. motverka skattehöjningar ikommuner och landsting har regeringen föreslagit ochaviserat betydande tillskott till kommuner och landstingför åren 1997-2001.I propositionen pekar regeringen också på att den sedanår 1996 disponerar medel för bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. Dessa medel harbl.a. fördelats till kommuner med stor andel flyktingaroch för omstruktureringsprojekt samt till kommuner med ensvår ekonomisk situation.I bilagan Svensk ekonomi till finansplanen (bilaga 2)redogörs för de bedömningar som regeringen gjort av denkommunala ekonomin de nämaste åren. Enligt dessabedömningar väntas de kommunala skatteinkomsterna blihögre än vad som förutsågs i vårpropositionen till följdbl.a. av en ökad sysselsättning och högre löneökningar.Även statsbidragen ökar till följd av beslutade ochaviserade förstärkningar. beräknasdet finnas utrymme för en ökning av konsumtionsvolymen medi genomsnitt . Denna ökning medger att antaletsysselsatta kan öka med i genomsnitt drygt 11 000 personerper år. Utrymmet för volymökning av konsumtionen bedömsungefär lika stort i kommuner och landsting, men fördelarsig något olika över åren.MotionernaI motion Fi608 av m.fl. (kd) framhållermotionärerna att kommunsektorns samlade resurser undersenare år kraftigt har urholkats bl.a. genom de successivtökande egenavgifterna, genom att kommunsektornsskatteintäkter påverkats av den dåligasysselsättningsutvecklingen i den privata sektorn ochgenom de ökade kostnaderna för socialbidrag. Mot dennabakgrund är det bra att regeringen genom höjda statsbidragåterställer en del av den reala resursminskning somhittills skett. pekar motionärerna på att denkommunala sektorns möjligheter att finansiera angelägenoch nödvändig service dock långt ifrån enbart är avhängigav statliga bidrag.Motionärerna understryker att statsbidragen motsvararendast en mindre del av de totala kostnaderna. Denviktigaste enskilda faktorn som påverkar kommunsektornsfinanser är enligt motionärernasysselsättningsutvecklingen i övriga sektorer. Flersysselsatta betyder fler skattebetalare och därmed ökadeskatteinkomster för kommunerna. minskar ocksåantalet arbetslösa, vilket medför minskade kostnader förkommunernas arbetsmarknadsåtaganden. Sambandet mellanSveriges företagar- och sysselsättningsklimat ochkommunsektorns framtida resurser kan därför inte nogbetonas, anser motionärerna.I motionen understryks också att det på många håll finnsen potential att genom strukturförändringar effektiviseraoch samordna verksamheter så att resurser kan frigöras ochanvändas där de bäst behövs. Den offentliga upphandlingenbör vidare förbättras, den nya informationsteknikenutnyttjas för att minska administrationen och de kommunalaåtagandena på bostadsområdet minska.I motion So311 av m.fl. (v) om äldrepolitikframhålls att välfärden i har byggts upp av dekvinnor och män som är pensionärer. Den svenskavälfärdsmodellen bygger på individuella rättigheter ochskyldigheter. Välfärden har finansierats via skattsedelnoch syftat till att fördela resurserna rättvist och attutjämna levnadsvillkoren för olika grupper i samhället. Enrättvis resursfördelning innebär enligt motionärernasolidaritet mellan yrkesaktiva och icke yrkesaktiva.Motionärerna pekar på att två regeringar efter varandrahar betonat vikten av att kärnan i välfärden - barnomsorg,skola och äldreomsorg - prioriteras före transfereringar,t.ex. folkpension och ATP. För att kunna göra det har manhävdat att det är nödvändigt med nedskärningar i t.ex.socialförsäkringssystemen. Nedskärningar isocialförsäkringar, barnbidrag och folkpension lederemellertid till att alltfler hamnar undersocialbidragsnivån. De ökade kostnaderna för socialbidragtränger i sin tur ut resurserna till välfärdens kärna, detblir mindre pengar över till äldreomsorgen. Mot denanförda bakgrunden ställs i motionen krav på framtidaekonomiska resurser i kommunerna för att kunnaupprätthålla en god kvalitet i äldreomsorgen.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill understryka vad som sägs i propositionen omatt utvecklingen av den kommunala ekonomin är starktberoende av den samhällsekonomiska utvecklingen liksom avdet statsfinansiella läget. De senaste årens kraftigasanering av de offentliga finanserna innebär att svenskekonomi nu står på stabilare grund jämfört med läget vidmitten av . har en varaktigt låginflation och låga räntor etablerats, något som inte minstbefrämjar tillväxten inom den privata sektorn. Efter detatt saneringen nu är genomförd kommer politiken attfokuseras på att åstadkomma en hög och god tillväxt i densamlade ekonomin. kan konstateras attsituationen på arbetsmarknaden successivt har förbättrats.Det är av särskilt stor betydelse för kommunsektorn varsinkomster till stor del är beroende av hursysselsättningen och lönerna utvecklas. En annan positiveffekt är att kostnaderna i kommunerna för socialbidragoch arbetsmarknadsåtgärder kan väntas bli mindre.Genom de åtgärder som vidtagits finns det nusamhällsekonomiska förutsättningar för en godinkomstutveckling hos kommuner och landsting, dels genomatt skatteunderlaget växer, dels genom de betydandetillskotten av statsbidrag som genomförts respektiveplaneras. Enligt utskottets uppfattning hade en sådanutveckling inte varit möjlig med den politik somKristdemokraterna förespråkar. Kristdemokraternasbudgetalternativ kännetecknas av utgiftsökningar ochomfattande skattesänkningar vars finansiering är svagtunderbyggda (se 1998/99:FiU1, avsnitt 2.4.3). Med detanförda avstyrks motion Fi608 (kd) yrkande 1.Utskottet instämmer med motion So311 (v) angående viktenav en god kvalitet i äldreomsorgen. Utskottet vill betonadet som sägs i motionen om strävan i samband medbudgetsaneringen att värna de kommunalakärnverksamheterna. är det givetvis så att degenomförda nedskärningarna i socialförsäkringarna kan hamedverkat till att många fått svårigheter att klara sinförsörjning, vilket i sin tur inneburit ökadesocialbidragskostnader för kommunerna. Utskottet villunderstryka att de ökade statsbidragen främst syftar tillatt vidmakthålla och förstärka kvaliteten inomkärnverksamheterna. Genom tillskotten ges kommuner ochlandsting möjlighet att behålla och utöka sin personalinte minst inom äldreomsorgen. Utskottet vill också pekapå att pensionärernas ekonomi kommer att förbättras år1999 genom att det fulla prisbasbeloppet återställs ochgenom att bostadstillägget för de sämst ställdapensionärerna höjs. Detta har varit möjligt genomöverenskommelsen mellan regeringen, ochMiljöpartiet de gröna i samband med utarbetandet avbudgetförslaget för . Enligt utskottets mening hardet genom den förda politiken och genom den uppgörelse somträffats skapats goda möjligheter att undan för undanförbättra kvaliteten i äldreomsorgen. Mot bakgrund av detanförda är det enligt utskottet inte nödvändigt med ettsärskilt tillkännagivande, varför utskottet avstyrkermotion So311 (v) yrkande 1.Anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerBudgetpropositionenAllmäntI budgetpropositionen föreslår regeringen att riksdagenskall anvisa anslag för under utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner. Utgiftsområdet omfattarmerparten av statens utgifter för bidrag till kommuner ochlandsting.Bidrag lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stödtill kommuner och landsting (anslag A 1), dels i form avett bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommuner respektive landsting(anslag A 3). Utgiftsområdet omfattar också ett bidrag försärskilda insatser i vissa kommuner och landsting (anslagA 2) och ett bidrag till Rådet för redovisning(anslag A 4). föreslås därutöver ett särskiltanslag för kompensation till kommuner och landsting förregleringen av skatteinkomster (anslag A 5).Den totala beräknade utgiftsnivån för utgiftsområdet framgår avföljande sammanställning. Hänsyn har därvid tagits till enhöjning av statsbidragen om för varderaåren 1999 och 2000 som aviserades i budgetpropositionen för år1998 samt till det i årets budgetproposition aviseradeytterligare resurstillskottet till kommuner och landsting med . Vid beräkningen av utgiftsnivån harhänsyn vidare tagits till de regleringar som i propositionenföreslås till följd av finansieringsprincipen och tillöverenskommelsen mellan regeringen och politiskaföreträdare för de två kommunförbunden. Slutligen ingår iutgiftsramen i engångsvis ersättning tillkommuners och landstings skatteinkomster för år 1997.UtgiftsutvecklingenMiljoner kronor (löpande priser)----------------------------------------------------Utfall Anslag1 Utgifts- Förslag Beräknat Beräknat1997 anslag anslag anslag1998 prognos1999 2000 20011998----------------------------------------------------87 330 97 319 96 829 103 565 105 087 107 267----------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudgettill statsbudgeten för i den ekonomiskavårpropositionen.Anslagen för år 1999Till anslaget A 1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting föreslås riksdagenanvisa ett ramanslag uppgående till . Syftet med bidraget är attutgöra ett allmänt finansiellt stöd tillverksamhet i kommuner och landsting. Bidragetskall dessutom vara ett instrument för attgenomföra ekonomiska regleringar mellanstaten och kommuner respektive landsting.Anslaget fördelas i relation till kommunenseller invånarantal. En mindredel av bidraget fördelas utifrånåldersbaserade kriterier.I enlighet med vad som angavs i denekonomiska vårpropositionen föreslårregeringen att de generella statsbidragentill kommuner och landsting för höjsmed . För att möta deökande behoven inom skolan och äldreomsorgentill följd av demografiska förändringarföreslår regeringen att av det extratillskottet till kommunerna för år 1999fördelas efter åldersrelaterade kriterier.I propositionen redovisas även de regleringaroch andra förändringar som enligt regeringensförslag skall påverka nivån på statsbidraget.Det gäller bl.a. kompensation fr.o.m. år 1997till kommuner respektive landsting föransvaret avseende pensioner och andratrygghetsförmåner till lärare m.fl.,effekterna av attsjukvårdshuvudmännen tagit överkostnadsansvaret för förbrukningsartiklar vidinkontinens samt effekterna av att kommunernafr.o.m. får det primära ansvaret förunga lagöverträdare. Regeringen föreslårockså att en reglering görs eftersom dekommunala skatteinkomsterna beräknas ökadrygt till följd av attdet reducerade basbelopp som används vidberäkningen av pensioner höjs. I enlighet medden överenskommelse som slutits mellanregeringen och de två kommunförbundenföreslås det generella statsbidraget sänkas imotsvarande mån. (För en närmare redovisningav de ekonomiska regleringarna, sebudgetpropositionen, utgiftsområde 25 avsnitt3.4).Till anslag A 2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landstingföreslår regeringen att skallanvisa ett reservationsanslag på . Syftet med anslaget är attkunna utgöra stöd till kommuner och landstingsom på grund av speciella omständigheter kanhamna i en särskilt svår ekonomisk situation.Regeringen anser att en stor del av medlenbör användas för stöd till kommuner medövermäktiga åtaganden för boendet. Dennyligen inrättade bostadsdelegationensförvaltningskostnader skall finansieras underdetta anslag.Till anslag A 3 Utjämningsbidrag tillkommuner och landsting föreslår regeringenatt skall anvisa ett obetecknatanslag på . Syftet meddet statliga utjämningsbidraget är attåstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektivelandsting. Bidraget utjämnar såväl skillnaderi skattekraft som strukturellakostnadsskillnader mellan kommuner respektivelandsting. Bidraget lämnas till kommunerrespektive landsting med en skattekraft lägreän genomsnittet för riket och till kommunerrespektive landsting med ogynnsamkostnadsstruktur.Anslaget för utjämningsbidrag motsvararsumman av samtliga bidrag som kommuner ochlandsting får i både inkomst- ochkostnadsutjämningen. Bidraget motsvaras avavgifter på statsbudgetens inkomstsida frånkommuner och landsting med en mera gynnsaminkomst- och kostnadsstruktur. Inkomst- ochkostnadsutjämningen är statsfinansielltneutral, eftersom summan av bidrag ochavgifter är lika stora.Till anslag A 4 Bidrag till Rådet förkommunal redovisning föreslår regeringen attriksdagen skall anvisa ett obetecknat anslagpå . Syftet med bidraget är attvara ett ekonomiskt stöd till Rådet förkommunal redovisning, som är en ideellförening för normbildning iredovisningsfrågor för kommuner ochlandsting. Medlemmar i rådet är staten,ochLandstingsförbundet.Till anslag A 5 Bidrag till kommuners ochlandstings skatteinkomster föreslårregeringen att skall anvisa ettobetecknat anslag på 2 600 miljoner kronor.Regeringen beslutade omuppräkningsfaktorer för beräkningar av 1997års preliminära skatteinkomster. I sambandmed detta gjordes en utfästelse om attkommuner och landsting skulle få ekonomiskkompensation om det skulle visa sig att deslutliga skatteinkomsterna understiger depreliminärt utbetalade. Kompensationen skulledock maximalt uppgå till 2 600 miljonerkronor för kommuner och landstingtillsammans.MotionernaI motion Fi208 av m.fl. (m)framhåller motionärerna att det ärskatteintäkterna som är basen för denkommunala ekonomin. Tre fjärdedelar av dekommunala inkomsterna utgörs avskatteintäkter. Eftersom löneinkomsternasvarar för huvuddelen av skatteunderlagetökar de kommunala skatteinkomsterna om densvenska ekonomin växer och detta utan attskattesatsen behöver höjas. Om den ekonomiskatillväxten är god skapas successivt ettutrymme för skattesänkningar.I motionen hävdas att den ekonomiska politiksom Moderata samlingspartiet förordar gerförutsättningar för ett snabbare växandeskatteunderlag. Som en följd av att flerarbetstillfällen skapas ute i företagenkommer kommunernas kostnader för socialbidragoch arbetsmarknadsåtgärder att sjunka. Genomen kombination av att den kommunalaverksamheten renodlas och effektiviseras, atttidigare tillskott till statsbidragetutnyttjas och ekonomin utvecklas skapasutrymme för att sänka den kommunalautdebiteringen som kvaliteten påkommunal service säkras. Ett genomförande avpartiets politik skulle enligt motionen redanför innebära en bättrekommunalekonomisk utveckling med 2,7miljarder kronor genom främst minskadekostnader för socialbidrag och lägrekommunala utgifter på grund av snabbareproduktivitetsutveckling.Motionärerna understryker att de står bakomfinansieringsprincipen. Den innebär enligtmotionen att kommunernas ekonomiska ställninginte skall förändras genom statliga beslut.Skattesänkningar som påverkar det kommunalaskatteunderlaget och ökade kostnader genomstatliga beslut skall således kompenserasfullt ut. Enligt motionen lämnas därför fullkompensation för förslagen om grundavdrag förbarn vid den kommunala beskattningen, för densärskilda skattesänkningen förarbetsinkomster vid den kommunalabeskattningen och för andra skatteförslag. Påmotsvarande sätt får kommunerna överföra deminskade kostnaderna till följd avytterligare en karensdag i sjukförsäkringentill staten. Den sammantagna effekten av demoderata förslagen innebär en ökning av ramenför utgiftsområde 25 med sammanlagt för . För kommunernainnebär detta dock ingen ökning av de realaresurserna.Av motionen framgår också att motionärernagodtar regeringens förslag ibudgetpropositionen att de somalla skattskyldiga med förvärvsinkomstbetalar i fast statlig inkomstskatt för år1999 engångsvis skall tillföraskommunsektorn. Syftet med åtgärden är attkompensera kommunsektorn för bl.a. deutgifter som Arbetsdomstolens dom i det s.k.Törlingfallet om det kommunalapensionsavtalet föranleder.I motion Fi210 av m.fl. (c)slås fast att anser attkommunerna bör tillföras ytterligare medelenligt generella regler för möjlighet tillökade satsningar på vård, omsorg och skola.Det bör dock inte ske i enlighet medregeringens förslag. Motionärerna avvisardärför förslaget att det fasta beloppet vidbeskattning av förvärvsinkomster skalltillfalla kommunerna. I stället villCenterpartiet kompensera kommunerna med i ökat anslag till detgenerella statsbidraget.Motionärerna anser också att de avregeringen föreslagna 150 miljoner kronornaår 1999 för ombyggnad av äldrebostäder böringå i det generella statsbidraget som därmedtotalt bör öka med iförhållande till propositionens förslag.I motion Fi211 av m.fl. (fp)föreslås att anslagen inom utgiftsområde 25skall minskas med sammanlagt 1 614 miljonerkronor i förhållande till regeringensförslag. Minskningen skall dels göras påanslag A 1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting med 800 miljonerkronor, dels på anslag A 2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting med 814 miljoner kronor.I motion Fi606 av och () ställs krav påspecialdestinering av de tillkommandestatsbidragen. Motionärerna pekar på riskernaför att de nya resurserna kommer att hamna iandra sektorer än kommunernaskärnverksamheter, t.ex. för driftsbidrag tillunderskottsbolag eller till nya äventyrsbad.Kartläggningar som har gjorts visar också attpengarna ofta används till annat. För atttillförsäkra medborgarna att de nya pengarnaverkligen används till kärnverksamheternaförordar motionärerna att pengarna skall"öronmärkas". Motionärerna anser inte attregeringens krav på utökade redovisningar ochuppföljningar ger tillräckliga garantier.I motion Fi608 av m.fl. (kd)framhåller motionärerna att verksamheternainom kommunsektorn på endast kantryggas genom en starksysselsättningsutveckling i kombination medfortsatta strukturreformer. På kort sikt ärdet däremot motiverat med ökade resurser frånstatligt håll så att de människor som nubehöver och har rätt till fungerande servicekan få det. Mot denna bakgrund anserKristdemokraterna att ett nettotillskott på 1miljard kronor för utöver regeringensförslag är motiverat.Motionärerna understryker också attkommunsektorn påverkas av en radförändringar som vill görapå olika områden. Införandet av en andrakarensdag i sjukförsäkringen skulle enligtmotionen t.ex. minska de kommunalakostnaderna med . Ettåterinförande av vårdnadsbidraget skullevidare innebära positiva kommunalekonomiskakonsekvenser liksom de höjdapensionstillskotten. De sammantagnaförbättringarna för kommuner och landsting avde kristdemokratiska förslagen beräknas imotionen till för år1999. I motionen förordas att dessa effekterneutraliseras genom att motsvarande avdraggörs från de generella statsbidragen.