bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Övriga här aktuellamotionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi22 yrkande 3samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 7, 1997/98:Fi18 yrkande 2,1997/98:Fi19 yrkande 3, 1997/98:Fi20 yrkande 3, 1997/98:Fi21yrkande 41 fastställer utgiftstaket för staten inklusivesocialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgeten för år1999 till , för till 729 miljarderkronor och för till ,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi22 yrkande 2samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 2 ochmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 2, 1997/98:Fi19 yrkande 2,1997/98:Fi20 yrkande 2, 1997/98:Fi21 yrkande 40 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ienlighet med vad utskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1997/98:Fi22 yrkande 4samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 4 ochmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 8, 1997/98:Fi18 yrkandena 3,20 och 25, 1997/98:Fi19 yrkandena 4, 10 och 27, 1997/98:Fi20yrkandena 4, 8, 21, 22 och 28, 1997/98:Fi21 yrkandena 42 och43, 1997/98:Fi26 yrkandena 1-5, 1997/98:Fi38, 1997/98:Fi41,1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 och 1997/98:Fi61 godkänner denpreliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren1999-2001 som riktlinjer för regeringens budgetarbete ienlighet med vad utskottet förordat,32. Skattepolitikens allmänna inriktning(mom. 13) (m), , Per och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.2 Skattepolitikens allmänna inriktningbort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i motion Fi17 (m) ochFi50 (m) anförs om den allmänna inriktningen avskattepolitiken. De övergripande målen för denekonomiska politiken skall vara att skapaförutsättningar för snabb tillväxt, en kraftigökning av antalet nya arbetstillfällen, en godreallöneutveckling och minskat bidragsberoende.Nyföretagande skall främjas och dagens företag måsteges möjlighet att växa i . För att det skallkunna förverkligas krävs sänkt skatt på företagandeoch arbete, sänkta kommunalskatter, förvärvsavdragoch särskilda skattelättnader riktade mothushållstjänster. Följande åtgärder bör vidtas:Sänkt skatt på arbetsinkomster, bl.a. genom ett förvärvsavdragoch statlig finansiering av sänkt kommunalskattVärnskatten avskaffas heltDubbelbeskattningen av riskkapital avskaffasStoppreglerna för fåmansbolagen avskaffas, och utdelning skallbeskattas som kapital om ägaren tagit ut marknadsmässig lönRiskfyllda investeringar i nya teknik- och kunskapsintensivaföretag stimuleras genom skattelättnaderFörmögenhetsskatten avvecklas med början 1998Betalningen av skatter skall inte behöva ske föreförfallodagenInkomster av royalty och patent bör kunna beskattas sominkomst av kapitalFörmånsrätt för skatter bör inte längre tillerkännas statenKapitalinkomstskatten måste sänkasDen särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklasFöretagskrånglet avvecklasSkatten på hushållstjänster bör sänkas genom enskattereduktion på av arbetskostnaden, högstmed , för att snabbt skapa nya jobb.Skattehöjningarna uppgår i snitt tillnästan per hushåll och urholkarden grundläggande sociala tryggheten att kunna levapå sin lön. Det långsiktiga målet måste vara att densom är i behov av bidrag inte skall betala skatt ochatt den som betalar skatt inte skall behöva bidrag.Skattereformens mål var en marginalskatt på förden helt övervägande delen av inkomsttagarna ochhögst för övriga. Detta mål bör snarastuppfyllas. Ett förvärvsavdrag införs på upptill 7,5 basbelopp och en statligt finansieradkommunalskattesänkning på somregeringens förslag om höjd statlig skatt avvisas.Avdraget för pensionsförsäkringar bör återställastill ett basbelopp och avdrag bör medges förpensionssparande för makes räkning.Förslagen innebär skattesänkningar på mellan 33 och81 miljarder kronor under åren 1999-2001.Skattebortfallet finansieras bl.a. med minskadetransfereringar till hushållen och en störreegenfinansiering av den nyaarbetslöshetsförsäkringen. Ökad tillväxt kan ge möjlighet att successivt sänkaskatteuttaget med ytterligare 50-75 miljarderkronor.Förslagen sammanfattas i följande tabell.Tabell. Utskottets förslag till skattesänkningar 1999-2001Miljarder kronor, priser------------------------------------------------------------1999 2000 2001------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Förvärvsavdrag för pensionsgrundandeinkomst upp till 7,5 basbelopp på 7 %-15,00-19,52-25,371999, 2000 och 2001------------------------------------------------------------Grundavdraget höjs till -2,22 -2,42-2,42------------------------------------------------------------Statlig finansierad kommunalskattesänkning --10,00-20,00------------------------------------------------------------Statlig inkomstskatt på högst -2,00 -2,20-2,20------------------------------------------------------------Grundavdrag för barn på vid -5,79 -6,31-6,31kommunal beskattning------------------------------------------------------------Avdrag för barnomsorgskostnader -0,70 -0,76-0,76------------------------------------------------------------Sänkt fastighetsskatt, inkl. begränsning -3,19 -4,45-5,76av markvärdet------------------------------------------------------------Ingen infasning av krisårgångarna i ±0,00 -0,56 -fastighetsskattesystemet------------------------------------------------------------Skattereduktion på hushållstjänster -1,00 -1,60-1,60inklusive ------------------------------------------------------------Nej till förlängning av nuvarande 0,35 0,57 -------------------------------------------------------------Sänkt bensinskatt (+ moms) -1,25 -1,19-1,17------------------------------------------------------------Ej avdragsgillt belopp i reseavdraget -0,13 -0,32-0,32sänks till ------------------------------------------------------------Höjt reseavdrag till milen -0,13 -0,33-0,33------------------------------------------------------------Avdrag för pensionsförsäkringar höjs till -0,22 -0,84-1,06ett basbelopp------------------------------------------------------------Delsumma för skattesänkningar som gör det - - -möjligt att leva på sin lön 31,28 49,9367,30------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Slopad dubbelbeskattning (1/1 1999) ±0,00 -5,20-6,10------------------------------------------------------------Successivt slopad förmögenhetsskatt -0,26 -2,83-4,70------------------------------------------------------------Sänkt kapitalinkomstskatt (2000, 0,10 0,242001)------------------------------------------------------------Lindrade regler för fåmansbolag -0,50 -0,8-1,00------------------------------------------------------------Sänkt bränsleskatt på arbetsredskap -0,50 -0,50-0,50------------------------------------------------------------Nedsatt elskatt för jordbruk -0,35 -0,35-0,35------------------------------------------------------------Förlängd skattebetalningsperiod -0,13 -0,13-0,13------------------------------------------------------------Lägre beskattning av royaltyinkomster -0,07 -0,07-0,07------------------------------------------------------------Slopad löneskatt på vinstandelar -0,09 -0,10-0,10------------------------------------------------------------Höjd tidningsmoms och slopad reklamskatt ±0,00 ±0,00±0,00------------------------------------------------------------Delsumma för skattesänkningar inriktade på -1,90 -9,88-12,71att främja företagande och nya jobb------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Utrymme för ytterligare skattesänkning -0,22 -1,27-1,11------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Totalsumma, fasta priser -33,40-61,08-81,12------------------------------------------------------------Totalsumma, löpande priser vid 2 %-33,40-62,30-84,40inflation------------------------------------------------------------Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motionerna Fi17 (m) yrkande 10 i denna del ochFi50 (m) yrkandena 1, 2 och 5 som sin mening geregeringen till känna. Övriga här aktuella motioneravstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi17 yrkande10 i denna del och 1997/98:Fi50 yrkandena 1, 2 och 5 och medavslag på motionerna 1997/98:Fi18 yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17och 21, 1997/98:Fi19 yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24,1997/98:Fi20 yrkandena 9 och 12-15, 1997/98:Fi21 yrkandena 8,10-12, 14, 16-20, 22-27 och 30, 1997/98:Fi22 yrkande 5 i dennadel, 1997/98:Fi28 yrkande 2, 1997/98:Fi33, 1997/98:Fi48,1997/98:Fi58 och 1997/98:Fi60 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om skattepolitikens allmännainriktning,33. Skattepolitikens allmänna inriktning(mom. 13) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.2 Skattepolitikens allmänna inriktningbort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion Fi18 (c) attdet krävs nya riktlinjer och särskilda åtgärderbeträffande beskattningen. Bland annat skallpolitiken inriktas på att sänka skatten för låg- ochmedelinkomsttagare. Grundavdraget höjs för alla somtjänar under 7,5 basbelopp, dvs. Åtgärden bör utformas så att de störstaskattesänkningarna uppgår till per åri inkomstlägen strax . Enförsöksverksamhet med skatteavdrag för hushållsnäratjänster skall etableras och ett system medhemservicecheckar för pensionärer införas.Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur skattesystemeti tre steg . Som ett första stegbör sambeskattningen av förmögenhet tas bort.Utskottet instämmer i vad i centermotionenframhålls om att det behövs fler företag ochföretagare för att skapa tillväxt och välstånd. Attförbättra villkoren för företagande är nödvändigtför att sätta i arbete. Skattesänkningar påarbete och företagande måste genomföras ochförenklingar av företagens regelverk måste kommatill stånd. Utskottet anser att regeringens förslagtill sänkt skatt på företagande är välkomna menanser att det krävs fler förbättringar förfåmansföretagen. börunder avsättas för skattesänkningarför småföretagen. Förslagen finansieras delvis genomhöjda energi- och miljöskatter.Enligt utskottets mening bör beskattningen avvinstandelar för anställda tas bort i enlighet medvad som föreslås i motion. För attskapa fler arbeten måste arbetsgivaravgifternasänkas med en inriktning som särskilt främjar demindre företagen. Svenskt jordbruk bör fåkonkurrensvillkor som är likvärdiga med vad somgäller i konkurrentländerna inom EU. Skatten på elbör därför avskaffas för jordbruket och skatten påeldningsolja sänkas till samma nivåer som gäller förindustrin. Vidare bör generationsskiften underlättasgenom att de särskilda övergångsregler förberäkningen av realisationsvinster som gäller t.o.m.1999 behålls tills vidare. Yrkesfiskarna i Sverigemåste också få ett särskilt skatteavdrag. Avdragetbör utformas enligt en dansk modell som har godkäntsav EU-kommissionen.Utsläppen av kväveoxid har stadigt ökat, vilket börmotverkas med en kväveoxidskatt med perkilogram för pannor med en större effekt än 5 MW ochmed en nyttiggjord energiproduktion som är större än20 GWh. Vidare bör produktionsskatten på el frånkärnkraft höjas med per kWh som ett led iåtgärder för att utkräva ansvar för kostnader som ärförknippade med kärnkraften. En skattefrihet förbiobaserade drivmedel bör eftersträvas.Investeringar i anläggningar för värme- ochkraftvärmeproduktion med förnybara energikällor ärockså en viktig del i omställningen avenergisystemet. Regeringen bör noga följautvecklingen på detta område och om det visar signödvändigt återkomma till med förslag omdirektavdrag i enlighet med intentionerna i 1997 årsekonomiska vårproposition. Utskottet anser också attmiljöskatten på inrikes flyg bör återinföras.Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motionerna Fi18 (c) yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17och 21 samt Fi60 (c) som sin mening ge regeringentill känna. Övriga här aktuella motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi18yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17 och 21 samt 1997/98:Fi60 och medavslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 10 i denna del,1997/98:Fi19 yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24,1997/98:Fi20 yrkandena 9 och 12-15, 1997/98:Fi21 yrkandena 8,10-12, 14, 16-20, 22-27 och 30, 1997/98: Fi22 yrkande 5 idenna del, 1997/98:Fi28 yrkande 2, 1997/98:Fi33, 1997/98:Fi48,1997/98:Fi50 yrkandena 1, 2 och 5 och 1997/98:Fi58 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omallmänna riktlinjer för skattepolitiken,34. Skattepolitikens allmänna inriktning(mom. 13) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.2 Skattepolitikens allmänna inriktningbort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med vad som anförs i motion Fi19(fp) om att det krävs nya allmänna riktlinjer förskattepolitiken och särskilda uttalanden rörandeskattepolitiken . Folkpartietliberalerna föreslår skattesänkningar på närmare 20miljarder kronor för att skapaförutsättningar för fler reguljära jobb inäringslivet. Skatterna på arbete måste sänkas omSverige skall kunna häva massarbetslösheten.Utskottet anser att detta är en riktig inriktning avskattepolitiken.Hundratusentals nya jobb behöver tillkomma nästamandatperiod. För att det skall bli möjligt krävs enstrategi för jobb genom företagande. Om Sverigeskall bli ett attraktivt land att investera i, omföretagare skall finna det lönsamt att expandera, omden stora potentialen av egenföretagare i Sverigeskall tas till vara - då krävs en ny ekonomiskpolitik som bygger på insikt och förståelse för demotiv som driver människor och företag attutvecklas. motion innebär bl.a. attskatter som är skadliga för arbete, företagande,sparande och investeringar sänks. En reformerad,enklare och lägre skatt införs för fåmansföretag,dubbelbeskattningen av aktier och andelar iaktiefonder avskaffas och fribeloppet förpensionssparande höjs. Bland kraven ingår attonödigt krångel och byråkrati slopas så snart sommöjligt och att skatter inte skall behöva betalasföre förfallodagen. Tjänstesektorn släpps loss genomskattelättnader och förenklingar och det skall blilättare att starta och driva företag. Utskottetanser att motionens förslag i dessa delar börtillstyrkas.För att skapa förutsättningar för fler riktiga jobbbör arbetsgivaravgifterna sänkas i privattjänsteproduktion med år och 16 miljarder kronorår 2001. bör åtgärder vidtas mot svartjobboch bidragsfusk. Ett steg i den riktningen ärskattelättnader för s.k. hushållsnära tjänster. Detvita priset på exempelvis städning, fönsterputsningoch trädgårdsarbete kan halveras direkt genom enskattereduktion av arbetskostnaden, upptill . Utskottet anser också attskattereformen skall fullföljas.Fribeloppet för förmögenhetsskatt höjs från 900 000kr till . Sambeskattningen avförmögenhet bör slopas, bl.a. av jämställdhetsskäl.Förmögenhetsvärderingen av aktier bör återgå till75 % av marknadsvärdet. börförmögenhetsskatten vara helt avskaffad.Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motionerna Fi19 (fp) yrkandena 6 i denna del,7, 8 och 24 samt Fi28 (fp) yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna. Övriga här aktuellamotioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi19yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24 och 1997/98:Fi28 yrkande2 och med avslag på motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 10 i dennadel, 1997/98:Fi18 yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17 och 21,1997/98:Fi20 yrkandena 9 och 12-15, 1997/98:Fi21 yrkandena 8,10-12, 14, 16-20, 22-27 och 30, 1997/98:Fi22 yrkande 5 i dennadel, 1997/98:Fi33, 1997/98:Fi48, 1997/98:Fi50 yrkandena 1, 2och 5, 1997/98:Fi58 och 1997/98:Fi60 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om skattepolitikensallmänna inriktning,35. Skattepolitikens allmänna inriktning(mom. 13) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.2 Skattepolitikens allmänna inriktningbort ha följande lydelse:Finansutskottet vill för sin del anföra följande.Skattepolitiken är en central del av den ekonomiskapolitiken. har tidigare slagit fast måletatt successivt förbättra saldot till ett överskottom av BNP . Denna finanspolitiskamålsättning och kravet att utveckla ett generelltvälfärdssamhälle kräver ett tämligen högtskatteuttag. Kraven på stora och omfattandeskattesänkningar som hotar den gemensamma välfärdenmåste därför avvisas. Utskottet vill vidareframhålla att de finanspolitiska målen inte fåröverordnas en politik för att öka sysselsättningen.Utskottet anser dessutom, i likhet med vad som försfram i motion Fi20 (v), att skattepolitikensinriktning bl.a. bör syfta till en rättvisfördelningspolitik samt en bättre miljö och bättreresurshushållning.Under de senaste åren har skatteuttaget höjtsrelativt kraftigt för att sanera de offentligafinanserna. Inför förra riksdagsvalet deklareradeVänsterpartiet att det för 1990-talet kunde blinödvändigt med skattehöjningar på 65-67 miljarderkronor för att sanera statsfinanserna. Utskottet kannu konstatera att detta program nu är genomfört.Utskottet liksom är dock kritiskttill saneringspolitikens fördelningseffekter.Budgetsaneringens tyngsta bördor har fått bäras avdem med lägst inkomst, och höginkomsttagarna är1990-talets vinnare.Regeringen räknar dock med att dess ekonomiskapolitik skall ge stora överskott, och väsentligadelar skall enligt Regeringen "beräkningstekniskt"överföras till hushållen. beräknasöverföringen till och för år2001 till . En sådan överföringkan ske genom ökade bidrag, vilket förutsätter höjdautgiftstak, eller i form av skattesänkningar.Utskottet vill inte binda sig för hurdetta skall ske men anser att det kan bli aktuelltmed vissa generella skattesänkningar. När ettutrymme för sänkt skatteuttag uppstår måste enligtutskottets bedömning sådana skattelättnader läggasut så att sänkningarna gynnar de skattebetalare somhar de lägsta disponibla inkomsterna. Det börnärmare övervägas hur detta bäst kan ske, genomvissa sänkningar av den indirekta beskattningen,sänkta egenavgifter, högre grundavdrag, eller genomett återinfört schablon-avdrag under inkomst avtjänst.Orättvisorna mellan de olika boendeformerna, därhyresrätten drabbats värst, skall enligt regeringenlösas genom en utredning om fastighetsskatten.Utredningen bör inte begränsas till en översyn avenbart fastighetsskatten utan bör även omfatta enöversyn av skattereformen, räntebidragen ochbostadsbidragen. Högre boendekostnader i framförallt hyresrätter måste stoppas. Utskottet anser,liksom , att man skall avvakta medinfasningen av fastighetsskatten för krisårgångarnanär det gäller hyresbostäder och bostadsrätter.Beskattningen av förmånsbilar bör återställas avfördelningspolitiska skäl och som ett inslag i engrön skatteväxling som gynnar miljön. För att klaramålet om halverade koldioxidutsläpp börbensinskatten höjas och skatten på bilismendifferentieras så att den rörliga kostnaden ökar.Högre skatter och avgifter bör införas på bilismen istorstäderna där det finns effektiva alternativatransportmedel. bör en grönskatteväxling genomföras, med ökad skatt på energioch miljöstörande verksamheter och medskattesänkningar på arbete enligtSkatteväxlingskommitténs förslag. En åtgärd i dennariktning är att införa en konsumtionsskatt på eläven för industrin, med särskilda lättnader förelintensiva företag.Skattesituationen för företag i är enligtutskottet generellt sett mycket god, en uppfattningsom också delas av utländska bedömare. Trots dettahar det pågått en omfattande skatteplanering ochdetta inte minst i vissa av de stora företagen.Sverige kunde ha haft en betydligt enklareskattelagstiftning och en beskattning som i störreutsträckning gynnar en ökad sysselsättning omsamtliga aktörer hade agerat på ett mer korrektsätt. Den bristande etiken i vissa av de storaföretagen äventyrar enligt utskottets uppfattningett borttagande av de s.k. stoppreglerna för demindre och medelstora företagen. Även omskattesituationen generellt sett är god gäller dettainte för alla företag och i samtliga branscher.Särskilt för de mindre företagen är skattereglernaofta komplicerade och här finns behov av lindringaroch förenklingar. Inom vissa näringar pågår ocksåett relativt omfattande skatteundandragande avdirekt brottslig karaktär som gör att den storamajoriteten av seriösa företagare tvingas arbetaunder osunda och orättvisa konkurrensvillkor. Ökaderesurser till skattekontrollen och för bekämpande avekobrott ligger därför i företagsamhetens intresse.För att stärka de mindre företagen och ökasysselsättningen förelår en radåtgärder som utskottet kan ställa sig bakom.Arbetsgivarinträdet bör slopas för företag med upptill tio anställda. Egenavgifterna föregenföretagare bör sänkas genom ett grundavdrag på50 . Tjänsteföretagen bör ges skattelättnaderinom en ram på , och av dessaföreslås i form av sänktrestaurangmoms. För jordbruken bör effekten avdieselskatten elimineras genom ettrestitutionsförfarande. bör elskatten blidensamma som för industrin. För att trygga en svensksjöfartsnäring föreslås väsentligaskattereduceringar för rederinäringen. För att ökasatsningar på kompetensutveckling i arbetslivetföreslår utskottet avdrag för avsättningar till s.k.framtidsfonder i enlighet med de förslag somVänsterpartiet redovisat. För att säkerställa enerforderlig finansiering av dessa och andraskattesänkningar som utskottet ställt sig bakomföreslår utskottet följande:höjd bolagsskatt från till 30 %en värnskatt på bolag på vinster över 50 miljonerkronorbegränsning av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna begränsning av lättnaderna av dubbelbeskattningen slopad avdragsrätt för organisationskostnader.En enhetlig kulturmoms bör införas och momsen påböcker bör sänkas till . För att uppmuntra störreinvesteringar i kunskap och undvika utslagning avmedelålders och äldre arbetskraft föreslås attskattebefriade framtidsfonder skall inrättas förinvesteringar i höjd kunskapsnivå och bättrearbetsorganisation.Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion Fi20 (v) yrkandena 9 och 12-15 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkandena 9och 12-15 och med avslag på 1997/98:Fi17 yrkande 10 i dennadel, 1997/98:Fi18 yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17 och 21,1997/98:Fi19 yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24,1997/98:Fi21 yrkandena 8, 10-12, 14, 16-20, 22-27 och 30,1997/98:Fi22 yrkande 5 i denna del, 1997/98:Fi28 yrkande 2,1997/98:Fi33, 1997/98:Fi48, 1997/98:Fi50 yrkandena 1, 2 och 5,1997/98:Fi58 och 1997/98:Fi60 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om skattepolitikens allmännainriktning,36. Skattepolitikens allmänna inriktning(mom. 13) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnitt 4.2 Skattepolitikens allmänna inriktningbort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion Fi21 (mp) attdet krävs en radikal omläggning av skattepolitiken.Sverige behöver en grön ekonomisk politik som rättartill de grundläggande strukturella felen i svenskekonomi. måste denekonomiska politiken läggas om med en grönskattereform, förkortad generell arbetstid ochbättre villkor för små och medelstora företag.Budgetsaneringen har medfört en förstärkning avinkomstskillnaderna som inte är acceptabel. Imiljöpartimotionen föreslås därför en radomfördelningar till dem som har små inkomster ochtill utsatta grupper.