bet · GL01KrU17 · 1998-05-14 00:00:00 — Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Kr22(kd) yrkande 1 och tillstyrker att ett nytt syfte med statsbidraget tillfolkbildningen godkänns, nämligen att statsbidraget skall bidra till att stärkaoch utveckla demokratin.Det andra av regeringen föreslagna nya syftet med statsbidraget tillfolkbildningen, nämligen att bidra till att bredda kulturintresset i samhället,till ökad delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser samt till egetskapande, har tagits upp ur en speciell synvinkel i motion Kr29 (mp).Motionärerna är positivt inställda till det nya syftet med statsbidraget menanser att det klart och tydligt skall uttryckas att syftet också skallinnefatta levandegörande och utveckling av kulturarven (yrkande 2).Utskottet delar regeringens uppfattning att folkbildningens betydelse iarbetet med att förverkliga de av godkända kulturpolitiska målen börmarkeras genom att ett särskilt syfte med statsbidraget till folkbildningenformuleras i enlighet med regeringens förslag. Ett av målen för kulturpolitikenär att bevara och bruka kulturarvet. Utskottet utgår från att levandegörandetoch utvecklingen av kulturarven, både de materiella och de immateriella, ävenfortsättningsvis ingår som en viktig och livaktig del i folkbildningen utan attdet nu föreslagna kulturmålet för statsbidraget till folkbildningen preciserasutöver den formulering som regeringen föreslagit. Utskottet anser att någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Kr29 (mp) yrkande 2 inte är påkallad,varför yrkandet avstyrks. Utskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om formulering av ett nytt syfte för statsbidraget tillfolkbildningen när det gäller kulturen.Regeringens förslag att tillföra de arbetslösa som en prioriterad gruppbehandlas i två motioner. I motionerna Kr21 (m) yrkande 2 och Kr22 (kd) yrkande3 framhålls att folkbildningens insatser för de arbetslösa bör vara inriktadepå att utbildningen skall öka deras möjligheter att få ett arbete efterutbildningstiden. Enligt motion Kr21 (m) bör ett nytt syfte med statsbidragetformuleras med denna innebörd.Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att det är mycket viktigt att dearbetslösa erbjuds sådan utbildning att deras möjligheter att få arbete ökar.Som utskottet uppfattar det är detta också ett av motiven bakom regeringensförslag att de arbetslösa skall prioriteras inom den statsbidragsstöddafolkbildningen. Detta bör enligt utskottets mening inte utesluta att det ocksåär viktigt för de arbetslösa att vara en prioriterad grupp då det gäller övrigverksamhet inom folkbildningen, t.ex. sådan verksamhet som bidrar till ökadbildning och livskvalitet hos deltagarna och påverkar deras utveckling ochsjälvständighet. Därmed kan också deras tilltro till sig själva öka, liksomtilltron till den egna förmågan att påverka sin situation och att genomförastudier. Utskottet anser att det som motionärerna önskar uppnå bör varatillgodosett genom de syften med statsbidraget som finns och genom regeringensförslag att de arbetslösa skall prioriteras. Mot denna bakgrund anser utskottetatt inte behöver göra något sådant uttalande till regeringen somföreslås i motionerna. Motion Kr21 (m) yrkande 2 och Kr22 (kd) yrkande 3avstyrks därför. Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslagatt de arbetslösa skall tillföras som prioriterad grupp inom folkbildningen.Ytterligare ett syfte med statsbidraget till folkbildningen föreslås i motionKr23 (s, c), nämligen att genom upplysning om bruket av alkohol, tobak ochnarkotika verka för en bättre folkhälsa. I motionen nämns exempel på sådanverksamhet inom studieförbund som visat sig vara en bra arbetsmetod.Utskottet anser att de syften med statsbidraget till folkbildningen somriksdagen godkänner bör vara av mera övergripande natur. Den tidigaredetaljregleringen av verksamheten togs bort när det nya statsbidragssystemetinfördes från och med /92. Utskottet anser att det därför inteär lämpligt att fastställa syften för statsbidragsgivningen som innebärdetaljerade föreskrifter för studieförbundens och folkhögskolornas arbete. Ävenom motionärerna tar upp ett viktigt samhällsproblem, bör intefastställa ett sådant syfte med statsbidraget som motionärerna föreslår.Riksdag och regering har genom att införa det nya statsbidragssystemet uttrycktsin tilltro till folkbildningens förmåga att själv besluta om innehåll ochutformning av sin verksamhet utifrån de egna målen för verksamheten. Utskottetavstyrker motion Kr23 (s, c).I två motioner, väckta under allmänna motionstiden , tas upp frågorsom motionärerna anser bör lyftas fram och utvecklas när tarställning till nya mål för folkbildningen.I motion Ub810 (c) föreslås att ett mål för folkbildningen skall formulerassom rör bildningssträvandena (yrkande 15). Motionärerna framhåller attfolkbildningen ger människor upplevelser och kunskaper som förändrar derastänkande och gör dem aktiva och delaktiga i förändringen av samhället.Motionärerna framhåller betydelsen av folkbildningens speciella pedagogik ochdeltagarnas inflytande över verksamheten.Enligt motion Kr602 (fp) bör göra uttalanden om folkbildningensbetydelse för att främja medborgaranda och solidaritet, för att ge allamöjlighet till ny kunskap samt för att främja ett livslångt lärande (yrkandena1, 2 och 3). behöver ett starkt och framgångsrikt folkbildningsarbetesom bidrar till att utveckla och bevara den svenska demokratin.Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna Ub810(c) och Kr602 (fp) om folkbildningens stora betydelse för bildningssträvandenaoch kunskapsutvecklingen i landet och för den svenska demokratins utvecklingoch bevarande. Genom de två nya syften med statsbidragsgivningen beträffandedemokrati och kultur som regeringen föreslår i propositionen och genom desyften som godkände tydliggörs statens förväntningar påfolkbildningen i dessa avseenden. Därmed uttrycks också statens tilltro tillfolkbildningens förmåga att även fortsättningsvis spela en viktig roll förbevarandet och utvecklingen av bildningen, kunskapen och demokratin i landet. Ipropositionen anför regeringen att det pågående bör kompletterasmed ett lyft för kultur och bildning i bred bemärkelse. Motionärernas önskemålbör således vara tillgodosedda. Utskottet anser att några sådana uttalandentill regeringen som förelås i motionerna inte är påkallade, varförmotionsyrkandena avstyrks.Folkbildningen med sin starka anknytning till folkrörelserna är, enligt motionKr24 (v), ett mycket viktigt forum för demokratisk fostran och för demokratinsutveckling. Motionärerna delar regeringens uppfattning att det är genomfolkbildning i folkrörelserna som demokrati har fått en starkförankring i hela samhället. Demokratin är aldrig en gång för alla vunnen utanmåste ständigt återerövras, fördjupas och utvecklas. Motionärerna anser att detbehövs ett sådant demokratimål för statsbidragsgivningen till folkbildningensom regeringen föreslår. Motionärerna anser att ett motsvarande demokratimålbör ställas upp för all utbildning för vuxna som får bidrag från staten,landstingen och kommunerna. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 1).Utskottet påminner om att det i läroplanen för de frivilliga skolformerna,dvs. gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, den kommunala vuxenutbildningen,statens skolor för vuxna och vuxenutbildningen för utvecklingsstörda, slås fastatt det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund. Enligt skollagen(1985:1100) skall verksamheten i skolan utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar, och var och en som verkar inom skolanskall främja aktningen för varje människas egenvärde och respekten för dengemensamma miljön (1 kap. 2 och 9 §§). Vidare har skolan en viktig uppgift närdet gäller att förmedla och hos eleverna förankra de värden som vårtsamhällsliv vilar på. Motionsyrkandet påkallar inte någon åtgärd ochavstyrks därför.Folkbildningsrådet och dess uppgift att fördela statsbidrag (avsnitt 6.3)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Folkbildningsrådet har av riksdag och regering givits vissamyndighetsuppgifter avseende statsbidragsfördelning, uppföljning ochutvärdering av verksamheten. Vidare skall rådet lämna budgetunderlag ochinkomma med årsredovisning till regeringen.Folkbildningsrådet har av sina stiftare fått vissa medlemsuppdrag att svaraför utbildningspolitisk bevakning och informationsverksamhet samt att samordnafolkbildningens internationella kontakter.Statsbidragsfördelningen till studieförbund och folkhögskolor skall ske delsutifrån de syften med statsbidraget som staten angett, dels utifrån rådets egnabedömningar.Den princip som lades fast riksdagsbeslut, att folkbildningensjälv genom skall fördela statsbidraget till studieförbundoch folkhögskolor, bör enligt regeringen gälla även fortsättningsvis.För att möta sin myndighetsuppgift måste styrelsen för Folkbildningsrådetibland ta kontroversiella beslut, vilkas sakliga innehåll inte delas av alla.En förnyelse och utveckling av folkbildningen kan ibland behöva gå ut överbefintlig verksamhet. Folkbildningen behöver ständigt utvecklas, både vadgäller arbetsformer och genom att nya verksamheter tillkommer. Att fortsättaatt etablera folkhögskoleutbildning i storstädernas ytterområden kan vara ettsådant exempel där en hårdhänt prioritering mellan flera, i och för sigangelägna, ändamål kan bli nödvändig för att uppnå en önskvärd förnyelse avverksamheten. Det är, enligt regeringens uppfattning, viktigt attFolkbildningsrådet även i fortsättningen kan ha den styrkan och integritetenatt beslut till nytta för folkbildningen som helhet och dess utveckling kanfattas, trots att de på kort sikt kan vara kontroversiella för vissa delar avfolkbildningen.Regeringen gör den sammanfattande bedömningen att hanteratsina myndighetsuppgifter på ett kompetent sätt och med hög integritet.Folkbildningsrådet bör enligt motion Kr21 (m) även fortsättningsvis fördelastatsbidraget till de enskilda folkhögskolorna och studieförbunden. Däremotanser motionärerna att skall besluta om fördelningen av anslaget pådels folkhögskolorna, dels studieförbunden (yrkande 1). Ur demokratisksynvinkel bör det vara att föredra att den folkvalda tar detgrundläggande beslutet hur medlen skall fördelas på dessa två aktörer inomfolkbildningen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Det nya statsbidragssystem som beslutade om innebar enmarkant förändrad ansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen. Inom degränser som riksdag och regering lägger fast tar folkbildningen själv ansvarför fördelningen av statsbidraget. I det nya systemet har folkbildningensorganisationer fått större möjligheter att själva fylla verksamheten medinnehåll. Detta motiverade beslut att även lägga ansvaret på demsjälva när det gäller att organisera och administrera fördelningen av bidragenmellan de olika studieförbunden och folkhögskolorna. I regeringens proposition1990/91:82 anfördes bl.a. att folkbildningen själv måste reagera och vidtaåtgärder internt om det visar sig att viss bedriven verksamhet inte uppfyllerde villkor som staten angett för statsbidrag. Statsbidraget kan, om dethanteras slentrianmässigt, leda till en icke önskad stagnation. Det får inteinträffa att folkhögskolor och studieförbund med växtkraft och med enverksamhet som ligger väl i linje med målen och riktlinjerna för statsbidragfår stå tillbaka till förmån för verksamhet som kanske spelat ut sin roll. Detär frågor av detta slag som, enligt proposition 1990/91:82, bör vara ettfolkbildningsråds uppgift att hantera. skall därför varafolkbildningens eget organ. Utskottet anser att det inte bör göras någonförändring av uppgifter. bör därför inte beslutaom en fördelning av anslaget på de båda kategorierna folkhögskolor respektivestudieförbund. En sådan av fastlagd fördelning skulle på ettolyckligt sätt låsa frihet att verka. Utskottet föreslåratt avslår motion Kr21 (m) yrkande 1.Utvärdering och forskning (avsnitt 6.4)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Folkbildningen bör regelbundet följas upp och utvärderas. Utvärdering ochuppföljning bör ske på tre nivåer, nämligen av studieförbunden ochfolkhögskolorna själva, av samt av staten. Den statligautvärderingen bör förnyas och breddas så att den dels får ett tydligtparlamentariskt inflytande, dels bidrar till en mångsidig genomlysning avfolkbildningens betydelse för samhället.Folkbildningsrådet skall främst följa upp och utvärdera effekterna av rådetsstatsbidragsgivning för att klarlägga hur statens syften med statsbidragetuppfylls.En fristående och kvalitativt bra forskning om folkbildning är betydelsefullför folkbildningens utveckling. En sådan forskning bör enligt regeringen kommatill stånd även vid sidan av den statliga utvärderingen.För att stärka forskningsområdet inrättades ett nationelltprogram för folkbildningsforskning, , förlagt till Institutionen förpedagogik och psykologi vid . I MIMER:s uppgift ingårbl.a. att bedriva och stimulera till forskning inom folkbildningsområdet,oavsett vetenskaplig inriktning. har också till uppgift att spridaforskningsresultaten.Regeringen anför vidare att det är värdefullt om folkbildning också kanbeskrivas och värderas tvärvetenskapligt så att dess betydelse även för kultur-, fritids- och arbetsmarknadsområdena kan uppmärksammas.Regeringen bedömer att särskilda medel, , bör avdelas urfolkbildningsanslaget för att möjliggöra en utvecklings- och försöksverksamhetinom folkbildningen.Forskningen om folkbildningen tas upp i motion Kr29 (mp). Motionärerna anseratt flera professurer och forskartjänster skall inrättas inom folkbildningensområde (yrkande 3). Vidare bör , enligt motionen, göra uttalanden tillregeringen om att tvärvetenskaplig forskning bör uppmuntras, att incitament börskapas för att befästa folkbildningen som ett självständigt forskningsområdeoch att folkbildningsforskningen bör spridas över hela landet (yrkandena 4, 5och 6).I sitt yttrande påminner utbildningsutskottet om att rätten att inrätta ochtillsätta professurer vid statliga universitet och högskolor den 1 juli 1993överfördes från regeringen till sådana lärosäten som har fakultetsorganisationeller där konstnärligt utvecklingsarbete bedrivs (4 kap. 2 och 3 §§högskoleförordningen, 1993:100).Under innevarande har beslutat om nya regler, bl.a. förbefordran av lärare (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12).De lektorer som uppfyller behörighetskraven för anställning som professor skallanställas som professorer. Bestämmelsen om att en högskola behöverHögskoleverkets tillstånd för att anställa professorer, en bestämmelse somvarit i kraft , tas åter bort. Regeringens möjlighet att inrätta vissaprofessorstjänster vid universitet och högskolor, en möjlighet som funnits entid, skall åter tas bort. De nya reglerna avses träda i kraft den 1 januari1999.Lärosätena - och även högskolor utan fakultet - har alltsåfrihet att själva besluta om att anställa professorer, t.ex. ifolkbildningsforskning. Varje högskola avgör också själv inom vilka områden somforskning skall bedrivas och avsätter resurser för denna forskning.Särskilt när det gäller tvärvetenskaplig forskning ser utbildningsutskottetpositivt på verksamheten vid . anser att nätverketsarbete med att utveckla kunskapen om och intresset för folkbildningsforskningär värdefullt. Utskottet påminner om att medlen till tillkom genom etttillkännagivande från som utskottet stod bakom (mot. 1989/90:Ub102(s) och 1989/90:Ub140 (c) yrk. 5, bet. 1989/90:UbU25 s. 120, rskr.1989/90:328).Utbildningsutskottet påminner också om att har tilluppgift att initiera och stödja forskning, främst inom områden som är angelägnafrån samhällets synpunkt. Nämnden skall därvid särskilt beakta behovet av tvär-och mångvetenskaplig forskning.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utbildningsutskottet motion Kr29yrkandena 3-6.Kulturutskottet instämmer i vad som anförs i propositionen om forskningensbetydelse för folkbildningens utveckling. Utskottet hänvisar i övrigt till vadutbildningsutskottet anfört och avstyrker motion Kr29 (mp) yrkandena 3-6.Folkbildningens relation till vuxenutbildningen och högskolan (avsnitt 7)InledningEnligt regeringens mening har folkbildningen en stor och viktig uppgift inomdet livslånga lärandet, en uppgift som bör värderas högt. Folkbildningensuppgift bör dock skilja sig från den uppgift som ligger på det offentligaskolväsendet och högskolan, vilka är kursplanebundna och där betyg utfärdas.Det är väsentligt att , regeringen och folkbildningen själv värnar omfolkbildningens kännetecken.Folkbildningens nuvarande möjligheter att anordna behörighetsgivandevuxenutbildning (avsnitt 7.1)Regeringen redovisar att folkhögskolan inte ger några betyg. Däremot kanutbildning vid folkhögskolor ge behörighet för tillträde till bl.a.högskoleutbildning. Efter studier, främst inom allmän kurs vid en folkhögskola,kan en studerande få ett studieomdöme, som är ett urvalsinstrument för sökandetill högskolan efter folkhögskolestudier. Folkhögskolorna kan också ge särskildbehörighet för de studerande som har inhämtat kunskaper motsvarande godkändnivå i kurser enligt kurssystemet i den nya gymnasieskolan.Folkhögskolorna genomför också kurser som av folkhögskolorna anses ligga påhögskolenivå.Genom högskolereform infördes en tydligare avgränsning avutbildningar som tillhör högskolan och andra fristående utbildningar påeftergymnasial nivå. Även om utbildningar som bedrivs vid vissa folkhögskolorär eftergymnasial utbildning, finns de inte upptagna som en examen iexamensordningen och är inte att betrakta som en högskoleutbildning ihögskoleförordningens mening.Genom beslut vid /92 om vissa gymnasie- ochvuxenutbildningsfrågor m.m. (prop. 1991/92:157) fick studieförbunden möjlighetatt anordna undervisning som till både form och arbetssätt motsvarar den somanordnas inom det offentliga skolväsendet och högskolan, utan att statsbidragetpåverkas. 1991/92:KrU31) ansåg att förslaget inte ficktolkas som en förändring av folkbildningsuppdraget utan snarare som enkomplettering. Kompetensinriktad utbildning i studiecirkelform får inte vara avsådan omfattning att det går ut över den folkbildande verksamheten.Verksamheten inom kompetensgivande studiecirklar borde så långt det är möjligtpräglas av samma synsätt som är utmärkande för studiecirkelverksamheten iövrigt.Folkbildningens roll beträffande behörighetsgivande vuxenutbildning(avsnitt 7.2)Regeringen föreslår att föreskriften om att undervisningen skall anordnas såatt den till form och arbetssätt tydligt skiljer sig från den som anordnas idet offentliga skolväsendet och högskolan skall tas bort som särskilt villkorför statsbidrag till folkhögskolan. Regeringen föreslår att godkännerdetta förslag till ändrade grunder för fördelning avstatsbidrag till folkhögskolan.Folkhögskolorna och studieförbunden bör, enligt regeringens bedömning, självata ansvar för att all utbildning som anordnas med statsbidrag präglas avfolkbildningens kännetecken. Det är och bör vara en fråga för folkbildningensjälv att utveckla de pedagogiska formerna och att, tillsammans med dem somdeltar i folkbildningen, välja det för varje grupp bästa arbetssättet.I detta sammanhang klargör regeringen att även svenska för invandrare (sfi)och vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) ligger inom ramen för sådanutbildning som folkbildningen, om man så önskar och tillsammans med deltagarnafinner det lämpligt, kan erbjuda.Enligt motion Kr24 (v) bör de föreslagna ändrade grunderna för fördelningenav statsbidraget till folkhögskolan inte leda till att folkbildningensundervisning anpassas till kommersiell eller annan icke-professionellundervisning när folkbildningen och kommersiell undervisning konkurrerar omkommunernas uppdrag inom ramen för (yrkande 4).Undervisningskvaliteten och folkbildningspedagogiken får inte komma i andrahand.Den fria och frivilliga verksamheten där deltagarnas behov står i centrumbör, enligt motion Kr29 (mp) yrkande 7, även fortsättningsvis styrafolkbildningen.Utskottet förutsätter att folkbildningen själv värnar om och utvecklar sinaegna pedagogiska metoder och sina specifika arbetssätt. Statsbidragssystemet,med övergripande mål för statsbidragsgivningen och frånvaron av detaljeradeföreskrifter, är ett uttryck för tilltron till folkbildningens förmåga atthävda sin särprägel och kvalitet. Utskottet förutsätter - liksom regeringen -att noga följer utvecklingen. Några sådana uttalanden tillregeringen som begärs i motionerna torde inte vara påkallade. Motion Kr24 (v)yrkande 4 och Kr29 (mp) yrkande 7 avstyrks.Utskottet föreslår att godkänner regeringens i propositionenframlagda förslag till ändrade grunder för fördelning avstatsbidrag till folkhögskolan.Inga betyg inom folkbildningen samt frågan om möjligheterna att få betyg ikomvux genom tillgodoräknande av resultat av utbildning vid folkhögskola(avsnitten 7.3 och 7.4)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning.Regeringen anser att det är viktigt att värna om folkbildningens särprägel,att betona att den är fri och frivillig, att den inte är bunden av någonläroplan eller några centralt fastställda kursplaner samt att den bygger pådeltagarnas fria kunskapssökande. Några betyg som motsvarar skolväsendets betygbör därför inte införas inom folkbildningen. Om en studerande, efter att haskaffat sig kunskaper i en studiecirkel eller vid en folkhögskola, vill haformell kompetens i form av betyg enligt det offentliga skolväsendetsbetygssystem måste hon eller han genomgå prövning inom ramen för skolväsendet.Den som vill ha ett sådant betyg har rätt att gå igenom en prövning för att fådet.Sedan 1993 års högskolereform har högskolorna stor frihet att besluta omutbildningarnas innehåll och uppläggning. Högskolorna har ett stort ansvar närdet gäller att bevaka kvaliteten i utbildning. De regler i högskolelagen och ihögskoleförordningen som styr högskolans arbete skall garantera detta. Därförmåste det vara högskolorna som har ensamrätt att utfärda betyg och kurs- ochexamensbevis för den utbildning de bedriver, och denna uppgift kan inteöverlämnas till andra utbildningsanordnare. Däremot kan högskolan pröva om entidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för tillgodoräknande vidfortsatta studier inom högskolan.Inom kan folkhögskola eller studieförbund åta sig uppdrag frånen kommun att för vissa elever genomföra en utbildning som till alla delarskall följa den kommunala vuxenutbildningens (komvux) regelsystem. Då sättsbetyg enligt komvux betygssystem av folkhögskolans respektive studieförbundetslärare, men betygsdokumenten skall utfärdas av den rektor i det offentligaskolväsendet som ansvarar för uppdraget.Efter studier inom vanlig folkhögskoleutbildning som bekostas av kommunen fördeltagare i och efter studier inom folkhögskolornas ?egna?10 000 årsstudieplatser inom sätts inga betyg. Möjligheter bör,enligt vad regeringen anför, öppnas för dem som har genomgått utbildning vidfolkhögskola att i vissa fall få tillgodoräkna sig resultatet av dennautbildning som betyget Godkänd, när de fortsätter med en utbildning inom komvuxsom syftar till att uppnå ett slutbetyg. En föreskrift bör införas i komvuxregelsystem som gör det möjligt att formellt tillgodoräkna kunskaper som haruppnåtts vid folkhögskola. Om någon del av kursplanen inte ingår, måste enprövning genomföras på denna del av kursen.