bet · GL01SoU14 · 1998-02-03 00:00:00 — Detta blev ocksåriksdagens beslut.Vidare uttalade utskottet att det inte då var berett att förorda någonändring i förordningen med instruktion för , varshuvudsakliga syfte är att säkerställa att detaljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande gentemot leverantörer. Det då aktuella motionsyrkandet om attändra förordningen avstyrktes.Riksdagen följde utskottet (rskr. 7).Falcon och bryggerier har upphört med sin försäljning av alkoläsk. Somskäl för besluten angavs vikande försäljningssiffror och att drycken inteansågs passa in i bolagets sortiment och image. Enligt uppgift frånSystembolaget har försäljningen på Systembolaget gått ned jämförtmed försäljningen (drycken introducerades på densvenska marknaden ). Inom EU har arbete påbörjats föratt i skattesammanhang klassificera alkoläsken. Om alkoläsken klassificeras somen s.k. mellanprodukt skulle den bli så mycket dyrare att priset kan medföra ennedgång i efterfrågan.I betänkande, Alkoholreklam (SOU 1998:8), som nyligenöverlämnats till regeringen, konstaterar utredningen att marknadsföringen avalkoläsk riktad till barn och ungdomar förmodligen kan angripas redan med stödav nuvarande reglering av såväl marknadsföringen i allmänhet somalkoholreklamlagen. Utredningen finner dock skäl att föreslå att en bestämmelseinförs om att alkoholreklam inte får rikta sig särskilt till barn och ungdomareller skildra sådana personer. En sådan bestämmelse skall tillämpas ommarknadsföringen har en sådan utformning att det kan antas att barn ochungdomar lägger märke till och kan påverkas av den. Vid bedömningen bör beaktasdryckens egenskaper och sammansättning, dryckens popularitet hos unga, dessnamn och image. De mest verkningsfulla åtgärderna för att komma till rätta medbarns och ungdomars konsumtion av alkoläsk är dock enligt utredningens meningåtgärder inom ramen för det europeiska samarbetet (t.ex. att försöka få tillstånd ett förbud mot produkten eller, som socialministern redan initierat, enhöjning av skattesatsen för alkoläsken) och nationella åtgärder mot langningen.Försäljningen och marknadsföringen av s.k. alkopulver faller utanförAlkoholreklamutredningens uppdrag. Frågan bör enligt Alkoholreklamutredningentas upp av den utredning om teknisk sprit m.m. som regeringen avser atttillsätta.I betänkandet ägnas också stor uppmärksamhet åt Systembolagets produkt-urval,bolagets möjligheter att avvisa varor och uppgift ochpraxis. Enligt avtalet mellan staten och skall produkturvaletvara sådant att ingen favorisering sker av inhemska produkter, och det fårgrundas enbart på bedömningen av produktens kvalitet, särskilda risker förskadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga ochetiska hänsyn. skall på begäran av den leverantör varsprodukt avvisats från eller avförts ur bolagets sortiment överprövaSystembolagets beslut.Systembolagets kriterier för produkturval är enligt utredningens meningförenliga med grunderna för den svenska alkoholpolitiken. Kriterierna är ocksåförenliga med gemenskapsrätten, möjligen med undantag för kriteriet etiskahänsyn.Den nuvarande konstruktionen är dock enligt utredningen mindre lyckad.Avtalet mellan staten och Systembolaget har en otydlig konstitutionell status,vilken bl.a. medför att avtalets förhållande till gemenskapsrätten ärsvårtolkad. Reglerna om produkturval bör enligt utredningens mening ytterligaretydliggöras. Vidare pekar utredningen på att det är oklart omAlkoholsortimentsnämnden i gemenskapsrättsliga sammanhang skall bedömas som endomstol. Med utgångspunkt från den tillämpning av avtalet som följer avAlkoholsortimentsnämndens praxis har Systembolaget enligt utredningen mycketbegränsade möjligheter att avvisa produkter med hänsyn till produktenskvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten eller etiskahänsyn. Om de överväganden som har styrt den svenska alkoholpolitikenskall gälla också i fortsättningen, anser utredningen att det är nödvändigt attse över ordningen för bolagets produkturval. Antingen bör avtalet överarbetaseller de aktuella bestämmelserna föras in i alkohollagen elleralkoholförordningen. I sådana fall skall reglerna utformas på ett sådant sättatt de inte kommer i konflikt med gemenskapsrätten särskilt artiklarna 30 och36. Förs bestämmelser om produkturvalet in i alkohollagen bör beslut fattade pågrundval av dem kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Därigenom kanockså de tveksamheter som råder huruvida förhandsavgöranden från kan begäras i överklagade beslut om produkturval undanröjas.Utredningen anser också att det kan övervägas om Systembolaget inom ramen fören sådan ordning skall ges rätten att överklaga beslut som går bolaget emot.Vidare anförs att kan avskaffas om uppgiften att prövaSystembolagets beslut om produkturval förs över till allmänförvaltningsdomstol.Utskottets bedömningUtskottet ser positivt på att detaljhandelsförsäljningen av alkoläsk kraftigthar minskat . Eftersom drycken särskilt tilltalar ungdomar ochkan befaras motverka alkoholpolitikens syfte att skydda barn och ungdomar frånalkoholkonsumtionens negativa följder vidhåller utskottet sin tidigareinställning att kraftfulla åtgärder måste vidtas för att komma till rätta medbarns och ungdomars konsumtion av alkoläsk. Utskottet konstaterar att flertaletav de frågeställningar som aktualiseras i motionsyrkandena har behandlats avAlkoholreklamutredningen i det till regeringen överlämnade betänkandetAlkoholreklam (SOU 1998:8). Regeringens överväganden med anledning av förslageni betänkandet bör avvaktas innan tar något initiativ i dessa frågor.Utskottet avstyrker därför motionerna So305 (c) yrkande 6, So608 (c), So618(fp), So632 (s), So644 (fp) yrkande 7, So645 (kd) yrkandena 1 och 2 och So655(mp) yrkande 17.MarknadsföringI motion So655 av m.fl. (mp) yrkas att ger regeringentill känna vad i motionen anförts om marknadsföring av alkoholdrycker (yrkande13). Motionärerna anför att alkoholreklamen verkar ha störst effekt på barn somännu inte börjat dricka. Reklam för alkoholdrycker står i strid med de målsamhället sagt sig vilja verka för. Därför måste sådan reklam i alla formerupphöra. Även Systembolaget skall omfattas av reklamförbudet. Smygreklam föralkohol med hjälp av kläder, prylar m.m. skall inte tillåtas. Enligtmotionärerna bör lagen med vissa bestämmelser om marknadsföring avalkoholdrycker (SFS 1978:763) ändras så att all reklam för alkoholdryckerstoppas. Genom satellitsända TV-program kringgås lagen om reklamförbud föralkohol i vissa länder. bör därför inom EU agera för att varje landskall ha rätt att reglera kommersiella budskap i TV-sändningar riktade till denegna befolkningen.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande 1997/98:SoU7 bl.a. en motion medliknande innehåll som den nu aktuella. En utförlig redogörelse för gällandebestämmelser när det gäller marknadsföring av alkoholdrycker, uppgifterna förden utredning som har regeringens uppdrag att göra en översyn av dessabestämmelser, m.m. återfinns på s. 16-18 i betänkandet, vartill hänvisas.Utskottet avstyrkte då aktuella motioner med följande motivering.Utskottet konstaterar att flertalet av de frågeställningar som aktualiseras imotionsyrkandena faller inom ramen för direktiven för avbestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker. Utskottet anser attregeringens överväganden med anledning av det pågående utredningsarbetet böravvaktas innan tar något initiativ i dessa frågor.Riksdagen följde utskottet (rskr. 7).Utskottets bedömningKommittén för översyn av bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker() (S 1996:03) har överlämnat sitt betänkandeAlkoholreklam (SOU 1998:8) till regeringen. Utskottet vidhåller sin tidigareinställning att regeringens överväganden med anledning av de förslag som lämnasav bör avvaktas innan tar något initiativ ide frågor som aktualiseras i motion So655 (mp) yrkande 13. Yrkandet avstyrks.Försäljning av folkölI motion So655 av m.fl. (mp) hemställs om ett tillkännagivande omvad som anförts om insatser för att förhindra försäljning av folköl tillminderåriga (yrkande 11). Enligt motionären har det slopade kravet på tillståndför försäljning av folköl resulterat i att drycken blivit mer lättillgänglig,framför allt för ungdomar. Efterlevnaden av åldersgränsen, , är ocksådålig. För att motverka försäljningen av folköl till minderåriga föreslårmotionärerna en återgång till de regler som gällde före alkohollagensikraftträdande och att kommunerna skall ges möjlighet att ta ut avgifter förtillståndsgivningen och tillsynen över försäljningen. Vidare anser motionärernaatt en kartläggning över kommunens tillsynsinsatser bör komma tillstånd. Även tydligare ansvarsregler vid försäljningen behövs.I motion So665 av m.fl. (s, c, fp, v, mp, kd) begärs etttillkännagivande om att tillstånd/registrering skall fordras för försäljning avfolköl (yrkande 2). Dagligvaruhandeln har enligt motionärerna inte sköttförsäljningen av folköl på ett tillfredsställande sätt. Det finns ett behov avatt bättre kontrollera denna handel genom skärpta regler och möjligheter tillinspektion. Någon form av tillstånd/registrering bör krävas för att få säljafolköl. Prövningen av ansökan om tillstånd bör avgiftsbeläggas.Även i motion So646 av () och () begärs etttillkännagivande om skärpta regler när det gäller servering och försäljning avfolköl (yrkande delvis).Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har i betänkande 1997/98:SoU7 behandlat motionsyrkanden medliknande innehåll som de nu aktuella. I betänkandet (s. 28-30), vartillhänvisas, ges en redogörelse för de bestämmelser som gäller för försäljning ochservering av folköl, tillsynen över verksamheten, utskottets tidigareställningstaganden samt en sammanfattning över Alkoholinspektionensenkätundersökning angående utvecklingen av folkölsförsäljningen sedanalkohollagen trädde i kraft den 1 januari 1995.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning beträffande regler för försäljningoch servering av folköl. Mot bakgrund bl.a. av den undersökning somAlkoholinspektionen genomfört om utvecklingen av folkölsförsäljningen villutskottet understryka vikten av att den som serverar eller säljeralkoholdrycker noga följer alkohollagens bestämmelser och förvissar sig om attgästen/köparen har uppnått den ålder som anges i lagen. Det är enligtutskottets mening angeläget att kontrollen av tillämpningen av åldersgränsernaökar och effektiviseras. Utskottet utgår från att regeringen noga följerutvecklingen och återkommer till vid behov. Frågan om kommunerna som,tillsammans med polismyndigheterna, har huvudansvaret för den direkta tillsynenöver servering och detaljhandel med öl skall ges möjlighet att ta ut avgift förtillsynen bereds i . Motionerna So655 (mp)yrkande 11, So665 (s, c, fp, v, mp, kd) yrkande 2 och So646 (kd) yrkande delvisavstyrks.Servering av alkoholdryckerI motion So655 av m.fl. (mp) begärs tillkännagivanden om behovetav ökad tyngd för kommunernas riktlinjer för serveringstillstånd och om enutvärdering av hur kommunerna uppfyllt sitt alkoholpolitiska ansvar i sambandmed övertagandet av beslutanderätten om serveringstillstånd (yrkandena 9 och10). Enligt motionärerna har kommunerna, tvärtemot intentionerna ialkohollagen, mycket små möjligheter att bedriva en aktiv alkoholpolitik medhjälp av serveringstillstånden. Kommunerna bör ges rätt att begränsa antaletpermanenta serveringstillstånd inom kommunen samt tidsbegränsa tillstånden.Kommuninnevånarna och bör ges rätt att överklaga beslut omserveringstillstånd. Frågan om alkoholpolitiska hänsyn fått företräde framförnäringspolitiska hänsyn bör enligt motionärerna bli föremål för en utvärdering.I motion So665 av m.fl. (s, c, fp, v, mp, kd) yrkas attalkohollagens bestämmelser om serveringstillstånd skall ges större socialprägel (yrkande 1). Motionärerna anser att det finns skäl att pröva omserveringstillstånden skall tidsbegränsas och att utreda om alkohollagensbestämmelser kan ges en starkare social prägel för att skapa bättreförutsättningar för en allsidig prövning av ansökningarna omserveringstillstånd.I motion So610 av m.fl. (m) yrkas att bestämmelserna ialkohollagen om att lagad mat skall kunna tillhandahållas för att få tillståndatt servera alkoholdrycker skall utgå ur lagen liksom reglerna om pausserveringoch minibarer (yrkandena 9 och 10). Enligt motionärerna skall matservering intevara ett krav för att få serveringstillstånd. Det skall vara möjligt att öppnarenodlade barer och pubar. Servering av alkoholdrycker i foajéer till teatraroch konsertlokaler bör inte begränsas till att äga rum endast vid en paus underpågående föreställning. Motionärerna anser det rimligt att man skall hamöjlighet att dricka ett glas både före och efter en föreställning.I samma motion yrkas att alkohollagens bestämmelser om serveringstider, attpriset på alkohol inte får understiga inköpspriset, att det måste finnasalkoholfria alternativ och förbudet att vidta åtgärder på serveringsstället föratt förmå en gäst att köpa alkohol skall utmönstras ur lagen (yrkande 11).Bestämmelserna är enligt motionärerna ytterligare exempel på onödiga regler somdessutom torde ha få försvarare bland det stora flertalet människor i vårtland.Bakgrund och tidigare behandlingAnsvaret för att utreda och besluta om serveringstillstånd samt rätten attfatta beslut om återkallelse av tillstånd och andra administrativa ingripandenåvilar numera kommunerna. Kommunerna har också tillsammans med polismyndighetenansvaret för den direkta tillsynen över serveringsställena. Före alkohollagensikraftträdande hade länsstyrelserna ansvaret för dessa uppgifter. Kommunernahar i och med alkohollagen fått en annan och mer uttalad roll än tidigare närdet gäller att påverka alkoholens tillgänglighet. Kraven har ökat på attkommunerna skall ha en genomtänkt och dokumenterad strategi för såvälprövningar av serveringstillstånd som en offensiv tillsyn över verksamheten ikommunerna. Enligt regeringens mening bör varje kommun ha alkoholpolitiskaprogram som innehåller en detaljerad analys av alkoholsituationen i kommunen,tydliga riktlinjer för vad som skall gälla för att få tillstånd att serveraalkoholdrycker samt på vilket sätt det alkoholförebyggande arbetet skallbedrivas. har därför erhållitsammanlagt för att i kommunerna utveckla sådana lokalaalkoholpolitiska handlingsplaner.En ansökan om serveringstillstånd skall prövas utifrån de kriterier somgäller enligt alkohollagen, dvs. prövning av sökandens personliga lämplighetoch serveringsställets ändamålsenlighet. I samband med tillståndsprövningenskall kommunerna också uppmärksamma riskerna för eventuella alkoholpolitiskaolägenheter. Kommunerna kan förhindra alkoholservering i särskilt känsligaområden, såsom i närheten av skolor, ungdomsgårdar, trafikleder, idrottsplatsereller i områden med känd missbrukarproblematik. Om antalet restauranger i ettområde har ökat eller riskerar att öka till en sådan omfattning attalkoholpolitiska olägenheter bedöms föreligga bör kommunerna också kunna vägranya serveringstillstånd i området (prop. 1994/95:89, bet. En ansökan omserveringstillstånd, som avser servering året runt eller under visstidsperiod, får inte bifallas utan att kommunerna inhämtatyttrande från polismyndigheten.Kommunerna kan återkalla beviljade tillstånd om serveringen föranlederolägenheter i fråga om ordning och nykterhet eller om alkohollagensbestämmelser inte följs.Länsstyrelsernas uppgifter på alkoholområdet är sedan alkohollagensikraftträdande bl.a. att utöva tillsyn över kommunernas verksamhet samt att påregional nivå följa upp alkoholhanteringen och den verksamhet som bedrivs medstöd av alkohollagen. I nya rollpå alkoholområdet (Ds 1995:50) betonas det angelägna i att länsstyrelsernagenom råd och stöd aktivt medverkar till en kompetens och kunskapsuppbyggnad ikommunerna, t.ex. genom seminarier, utbildningar eller genom gemensammatillsynsbesök på restauranger. I syfte att förstärka samverkan mellan olikaaktörer på regional och lokal nivå förordas i rapporten att länsstyrelserna tarinitiativ till bildande av s.k. regionala råd för alkoholfrågor. I dessa rådbör förutom ingå företrädare för , polismyndigheten,skattemyndigheten, tullen, kommunen och regionalakontaktpersoner.I juni 1995 beslutade regeringen att det i varje län skall finnas ettregionalt samverkansorgan mot ekonomisk brottslighet (Förordning 1995:736).Alkoholinspektionen skall på uppdrag av regeringen utvärdera den s.k.kommunaliseringen av ansvaret för att utreda och besluta om serveringstillståndoch tillsynen över serveringsställena. Utvärderingen skall redovisas senast den1 september 1998.Motioner om matservering som villkor för serveringstillstånd, tillstånd förservering i foajé till teater eller konsertlokal och villkoren för bestämmelserom minibarer har behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen senast ibetänkande 1997/98:SoU7. Utskottets inställning var att matservering även ifortsättningen skall vara ett krav för att serveringstillstånd skall kunnabeviljas. Utskottet var inte berett att utvidga tillståndet för teatrar ochkonsertlokaler till att avse andra tider för serveringens bedrivande än i pausunder pågående föreställning eller till andra alkoholdrycker än vin ochstarköl. Även motionsyrkanden om att bestämmelser om minibar skall utgå uralkohollagen avstyrktes av utskottet. Detta blev också beslut.När det gäller alkohollagens bestämmelser om tidpunkter för serveringensbedrivande uttalade utskottet (bet. 1994/95:SoU9) med anledning av ettmotionsyrkande med samma innehåll som det nu aktuella att reglerna utgör eninte oväsentlig del av den svenska alkoholpolitiken och sociala hänsyn skall haklart företräde framför affärsmässiga eller konkurrensmässiga sådana. mening skulle serveringstiderna även fortsättningsvis varalagreglerade. Denna inställning vidhölls även ibetänkandena /96:SoU3 och 1997/98:SoU7. I dessa betänkanden avstyrktesockså motionsyrkanden om att 6 och 7 §§ i 6 kap. alkohollagen skulle upphävas.Utskottet fann att det var viktigt att motverka förekomsten av lockpriser påalkoholvaror i samband med servering. Utskottet ansåg också att priserna skallavvägas så att försäljning av drycker med högre alkoholhalt inte främjas. Enansvarsfull alkoholservering kan inte förenas med att gästerna förmås tillakoholkonsumtion uttalade utskottet vidare. följde utskottet.Syftet med bestämmelsen om alkoholfria alternativ är enligt förarbetena tillalkohollagen bl.a. att garantera att en kund eller gäst som önskar ettalkoholfritt alternativ, lättdryck i alkohollagens mening, också skall kunna fådetta i stället för alkoholdryck. Utskottet hade vid behandlingen avregeringens förslag till alkohollag inte något att invända mot att en sådanbestämmelse infördes i alkohollagen.Utskottets bedömningUtskottet vill i likhet med regeringen understryka vikten av att varje kommunutarbetar alkoholpolitiska program med tydliga riktlinjer för vad som skallgälla för att få tillstånd att servera alkoholdrycker samt på vilket sätt detalkoholförebyggande arbetet skall bedrivas. Det är också angeläget attkommunerna i samband med tillståndsprövningen noga uppmärksammar riskerna föreventuella alkoholpolitiska olägenheter. Alkohollagen ger kommunernamöjligheter att förhindra alkoholservering i särskilt känsliga områden, såsom inärheten av skolor, ungdomsgårdar, trafikleder, idrottsplatser eller i områdenmed känd missbrukarproblematik. Det är även möjligt för kommunerna att vägraserveringstillstånd om antalet restauranger i ett område ökat eller riskeraratt öka till en sådan omfattning att alkoholpolitiska olägenheter bedömsföreligga.För att effektivisera handläggningen av tillstånds- och tillsynsärenden harAlkoholinspektionen inlett arbete med att bygga upp och utvecklatillsynsarbetet tillsammans med liksom ett centralt tillstånds-och tillsynsregister såväl för partihandeln som för kommunernasserveringstillstånd. Den s.k. kommunaliseringen av ansvaret för att utreda ochbesluta om serveringstillstånd samt tillsynen över serveringsställena är förnärvarande föremål för utvärdering av Alkoholinspektionen. Uppdraget skallredovisas till regeringen . Den alkoholpolitiskaproposition som är planerad att föreläggas under senare delen avvåren 1998 kommer enligt uppgift att innehålla bl.a. förslag till riktlinjerför en ny central alkohol- och drogmyndighet. Mot denna bakgrund anserutskottet att inte bör ta något initiativ med anledning av motionernaSo655 (mp) yrkandena 9 och 10 och So665 yrkande 1 (s, c, fp, v, mp, kd).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning om att ett tillstånd att serveraspritdrycker, vin och starköl till allmänheten förutsätter att lagad mat kantillhandahållas. Utskottet finner heller inte anledning att frångå sitttidigare ställningstagande beträffande s.k. pausservering och servering frånminibar på hotell. Motion So610 (m) yrkandena 9 och 10 om ändring ialkohollagen i dessa avseenden avstyrks. Utskottet vidhåller också sin tidigareinställning i fråga om alkohollagens bestämmelser om serveringstider,prissättning, animeringsförbud och alkoholfria alternativ och avstyrker därmedförslaget i motion So610 (m) yrkande 11 om att bestämmelserna härom skall utgåur lagen.Illegal alkoholhanteringI motion So609 av Skånberg och () yrkas ett tillkännagivandeom ett åtgärdsprogram för att förebygga, upptäcka och beivra hembränning.Hembränning utgör ett stort hot mot folkhälsan och situationen är mycketalarmerande särskilt när det gäller ungdomars konsumtion av hembränt. Ettkraftfullt åtgärdsprogram för att förebygga och beivra hembränning måste tillanser motionärerna. Regeringen bör uppdra åt att utarbetaett handlings- och informationsprogram för att motarbeta hembränningen. Polisenmåste få ytterligare resurser för att bekämpa hembränningen.I motion So655 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande ombehovet av insatser mot illegal alkoholhantering (yrkande 12). Motionärernaanför att olika former av illegal alkoholhantering utgör ett stort hot mot densvenska alkoholpolitiken och folkhälsan. Motionärerna ser positivt på detuppdrag som regeringen gett till , ,och Alkoholinspektionen att kartlägga omfattningen ochkaraktären på den olagliga alkoholhanteringen samt lämna förslag till åtgärder.Motionärerna hänvisar till ett lyckat projekt mot olaglig alkoholhantering sombedrivits i och anser att ett liknande projekt bör genomföras i Sverige.I motion So644 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande ombehovet av en upplysningskampanj mot svartsprit (yrkande 8). Motionärerna anseratt en upplysningskampanj om riskerna med att dricka förorenad etylalkohol,metanol eller alkohol som blivit tillgänglig på illegal väg måstegenomföras.Motioner liknande de nu aktuella behandlades av utskottet (bet. 1997/98:SoU7). I betänkandet lämnas en redogörelse över aktuella insatserför att motverka den illegala alkoholhanteringen, vartill hänvisas. Utskottetgjorde följande bedömning.Utskottet instämmer med motionärerna att olovlig tillverkning av sprit ochspritdrycker är ett stort alkoholpolitiskt problem och att möjligheterna attingripa mot den illegala sprithanteringen måste förbättras. Regeringensställningstagande till de förslag som lämnas i rapporten ochungdomar (Ds 1997:8) bör dock avvaktas innan överväger någotinitiativ i frågan.Motionerna avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att den illegalaalkoholhanteringen, dvs. illegalt tillverkad eller insmugglad alkohol ochlangning till ungdomar, är ett stort alkoholpolitiskt problem och attmöjligheterna att ingripa mot denna hantering måste förbättras. Dennainställning delas också av regeringen som tagit initiativ till en rad åtgärder.Bl.a. har regeringen uppdragit åt en arbetsgrupp som består av företrädare förAlkoholinspektionen, , , att kartlägga omfattningen och karaktären på denolovliga sprithanteringen och i vilken omfattning denna hantering påverkarungdomar samt lämna förslag till lämpliga åtgärder för att minska denna typ avverksamhet. Kartläggning, analys och förslag vilar på ett mycket omfattandeunderlag.