bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Aktiva insatser skallprioriteras före passivt understöd.LönebildningEn intensiv debatt förs om hur man får till stånd enbättre lönebildning. Flera motioner tar också uppfrågan. Även lönebildningen beträffande ungdomslönerbehandlas i motioner. Motionsförslagen omlönebildning utgår enligt utskottets uppfattningibland från en alltför enkel verklighetsbeskrivning.En rad faktorer har betydelse för lönebildningen,vilket också konstateras i direktiven till densärskilde utredare som skalllägga fram förslag om hur denna skall kunnaförbättras. I utredningsdirektiven sägs att viktigaförutsättningar anges genom regeringens ochriksdagens beslut om den samlade ekonomiskapolitiken, dvs. skatte- och transfereringssystemen,arbetsmarknads- och utbildningspolitiken samtarbetsrätten inklusive lagstiftningen om konflikteroch medling. Men, konstaterar direktiven, det heltavgörande direkta inflytandet över lönebildningenligger hos arbetsmarknadens parter, som bestämmer deregler som styr avtalsförhandlingar ochavtalsinnehåll.Finansutskottet har i betänkande 1998/99:FiU1dragit vissa slutsatser rörande lönebildningen under1998. Enligt finansutskottet tyder de avtal somslutits på att arbetsmarknadens parterbörjat anpassa löneavtalen till omvärlden och detlåga inflationstryck som råder i den svenskaekonomin. Dessutom har det på vissa avtalsområdenskett relativt stora förändringar iförhandlingsordningen jämfört med förraavtalsrörelsen . De samtal om tillväxtavtal sompågår mellan arbetsmarknadens parter måste i dettasammanhang betecknas som positiva, anförfinansutskottet. Enligt finansutskottets mening ärdet ännu för tidigt att avgöra om de förändringarsom skett är långsiktigt hållbara. En central frågai sammanhanget är om de framsteg som gjorts även ärgiltiga i ett läge där arbetslösheten är betydligtlägre än vad den är i dagsläget.Arbetsmarknadsutskottet instämmer i den bedömningsom gjorts i betänkande FiU1.Arbetsrätt och arbetslöshetsförsäkringModeraterna, ochFolkpartiet föreslår i motioner förändringar avarbetsrätten. Motionärerna hävdar att gällandearbetsrätt är illa anpassad till en modern ochflexibel arbetsmarknad och anser att förändringarskulle kunna leda till bättre lönebildning samt ökadsysselsättning och tillväxt. pekarockså på den flexiblare arbetsmarknaden men drar enhelt annan slutsats än de nämnda partierna ochmenar att utvecklingen motiverar en förstärkning avarbetsrätten. Utskottet gör bedömningen att det ärangeläget att samla erfarenheter av de nyaarbetsrättsliga reglerna rörande bl.a. överenskommenvisstidsanställning innan några ytterligareregeländringar övervägs.Inte heller anser utskottet att det finnsskäl att förändra arbetslöshetsförsäkringen, vilketkrävs i flera motioner. En nyarbetslöshetsförsäkring infördes från den 1 januarii år. förändrades villkoren förersättningsrätt och ersättningsnivåer. Vissa frågorrörande försäkringen utreds . Enarbetsgrupp belyser frågan om indexering av högstaoch lägsta dagpenningnivå iarbetslöshetsförsäkringen (A97/1987/A) medan ensärskild utredare behandlar frågan omarbetslöshetsersättning och deltidsarbete (dir.1998:27). Enligt utskottets uppfattning finns detskäl att avvakta resultatet av det pågåendeutredningsarbetet innan några förändringar avförsäkringen övervägs. I avsnittet 2.1 återkommerutskottet till motionsyrkanden rörande ersättningvid arbetslöshet.KompetensutvecklingCenterpartiet poängterar i en motion attincitamenten att ta arbete eller att utbilda sigbort från arbetslöshet måste stärkas och ställerkrav på att en utredning bör se över hur olikabidrag samverkar. Utskottet vill här peka på att deti budgetpropositionen sägs att marginaleffekternabör minskas för den som går från arbetslöshet tillarbete. Arbets- och kompetenslinjen skall stärkas.Arbete, aktiva åtgärder och utbildning skallprioriteras. Detta ligger helt i linje med såvälutskottets uppfattning som med flera motionsförslag.Som en konsekvens av ökad sysselsättning m.m. räknarregeringen i budgetpropositionens bilaga 4 med attantalet personer som försörjs genom sociala bidragoch ersättningar skall minska med 240 000 personerunder , eller i genomsnitt 35 000 personer perår.Mot denna bakgrund ser utskottet positivt på attregeringen skall återkomma med förslagom hur kompetensutveckling i arbetslivet skallstärkas. Utskottet delar regeringens bedömning atten förutsättning för att en statlig stimulans skallinföras måste vara att arbetsmarknadens parterbidrar med en ansvarsfull finansiering. Det är, somockså framhålls i en motion från ,viktigt att arbetsgivarna tar ett större ansvar förarbetskraftens kompetensutveckling.Åtgärder för kompetensutveckling är inte baramotiverade ur fördelningspolitisk synvinkel. Somframhålls i budgetpropositionen har de ocksåbetydelse för att öka den långsiktiga ekonomiskatillväxten. I finansutskottets tidigare nämndabetänkande FiU1 sägs att politiken skall inriktas påen hög och god tillväxt. Företagsklimatet skall varagott och skatterna utformas så att företagande ochexpansion gynnas. Småföretagarperspektivet skall änmer sättas i fokus och reglerna förenklas.Övriga frågorÄven på arbetsmarknadspolitikens område behövsytterligare regelförenklingar, vilket bl.a. påtalasi en motion från . Även om utskottetvälkomnar de förenklingar som föreslås ibudgetpropositionen måste ytterligare ansträngningargöras för att tillskapa ett regelverk som är lättatt överblicka och tillämpa som det gergod effektivitet i insatserna. Utskottet återkommeri avsnitt 3.3 till frågan om färre och enklareregler för arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Satsningarna på arbete inom tjänstesektorn ställerkrav på arbetsmarknadspolitiken, enligt en motionfrån . Utskottet instämmer i detta. Denpågående förnyelsen av arbetsförmedlingensverksamhet med bl.a. utökad förmedling avtillfälliga och tidsbegränsade anställningar,kraftig utbyggnad av IT-stödet m.m. måste fortsätta.Likaså måste exempelvis arbetsmarknadsutbildningenanpassas till satsningarna på arbete inomtjänstesektorn.När det gäller motionsyrkande om attde privata arbetsförmedlingarna måste få finnas kvarkan utskottet konstatera att det inte föreliggernågra planer på att återinföra ett offentligtarbetsförmedlingsmonopol. På uppdrag av AMSverksledning arbetar en arbetsgruppsom skall utforma en gemensam policy för hur AMVskall förhålla sig till uthyrningsföretag ochprivata arbetsförmedlingar. Enligt en enkät frånarbetsgruppen anser av de tillfrågadeuthyrnings- och rekryteringsföretagen att det finnsområden där de kan samarbeta med arbetsförmedlingen.Utskottet anser att det är angeläget att eftersträvaett gott samarbete mellan den offentligaarbetsförmedlingen och alternativaförmedlingsformer. Detta kan bidra till ökadeffektivitet i förmedlingsverksamheten och därmedunderlätta arbetsmarknadens funktionssätt.I en gemensam motion från företrädare förModeraterna och föreslås att denobligatoriska platsanmälan skall slopas. Utskottetanser att den offentliga arbetsförmedlingen även ifortsättningen skall vara heltäckande. Den skallliksom också vara anslagsfinansierad ochavgiftsfri. Om arbetsmarknaden skall fungera välkrävs en effektiv spridning av information om ledigaplatser över hela landet. Genom allmän platsanmälanges möjlighet till sådan informationsspridning. Denkan därigenom sägas befrämja rörlighet påarbetsmarknaden. Vidare kan den enskildearbetssökanden få bättre överblick över ledigaarbeten. Troligen är det fler grupper av sökande somanser att det kan finnas skäl att vända sig tillförmedlingen om det finns krav på obligatoriskplatsanmälan. Arbetsgivarna har i regel en fördel avatt få ett större antal sökande att välja mellan.Till detta kommer att uppgifter om flödena avnyanmälda platser används som underlag för bl.a.konjunkturbedömningar och för dimensionering avyrkesutbildningar inklusive bristyrkesutbildning.Utskottet kan därför inte dela uppfattningen att denobligatoriska platsanmälan bör slopas.Frågan om en arbetstidsförkortning tas upp i ettpar motioner från men också i en motionfrån . I denna fråga vill utskotteterinra om att det samarbete mellanSocialdemokraterna, redovisats inledningsvis innebär att enarbetsgrupp skall tillsättas inom Regeringskanslietför att fördjupa underlaget i arbetstidsfrågor. Igruppen skall ingå bl.a. representanter förVänsterpartiet och . Enligt vadutskottet har erfarit är gruppens arbete ännu intepåbörjat. Arbetsgruppen skall presentera bedömningarav konsekvenserna av olika arbetstidsförändringarsamt lämna förslag om hur arbetet medarbetstidsfrågan bör bedrivas vidare. Utskottet ärinte berett att föregripa detta arbete.Avslutningsvis vill utskottet i likhet med motionerfrån och betonaarbetets värde. Det finns enligt utskottet anledningatt poängtera att den långsiktiga målsättningen omfull sysselsättning utgår bl.a. från insikten omarbetets sociala värde för många människor och dåinte minst de arbetshandikappade.Med hänsyn till det anförda finner utskottet inteanledning till något uttalande från sidamed anledning av de behandlade motionerna. Utskottetavstyrker motionerna A214 (c) yrkandena 10, 15, 17och 18, A218 (c), A230 (s), A254 (fp) yrkandena 1och 2, A255 (fp) yrkandena 1-5 och 19, A257 (kd)yrkandena 1, 3, 4, 13, 30 och 31, A276 (m) yrkandena1 och 2, A291 (v) yrkande 4, A804 (v) yrkande 1,Fi210 (c) yrkandena 32-34, Sk310 (m) yrkandena17-19, Sk670 (m) yrkande 2, So309 (mp) yrkande 5,So460 (mp) yrkande 3, Kr274 (mp) yrkande 10, T803(v) yrkande 10, N326 (m, kd) yrkande 17, N330 (kd)yrkande 17, N332 (fp) yrkande 19, N334 (mp) yrkande10, N335 (v) yrkande 16, N336 (v) yrkande 5 och N337(c) yrkande 17.1.2 EU-frågor och nordiskarbetsmarknadPropositionenEU:s sysselsättningsriktlinjer är indelade i fyrahuvudområden: att förbättra anställbarheten, attutveckla företagarandan, att uppmuntra företagensoch de anställdas anpassningsförmåga och att stärkajämställdhetspolitiken. Enligt regeringen ligger densvenska handlingsplanen för sysselsättningspolitikenväl i linje med riktlinjernas rekommendationer.Regeringen säger sig särskilt välkomna attjämställdheten är ett eget huvudområde i EU:ssysselsättningspolitik. Regeringen delar denuppfattning som kommer till uttryck isysselsättningsriktlinjerna att arbetskraftensanställbarhet måste främjas genom aktiva åtgärder,med betoning på utbildning och kompetensutveckling,och att aktiva åtgärder prioriteras framför passivtkontantstöd. I propositionen sägs det att ide flesta fall uppfyller de mål och intentioner somriktlinjerna ger uttryck för.I våra nordiska grannländer är efterfrågan på vissayrkeskategorier mycket stor. Möjligheterna för dearbetslösa i att ta dessa arbeten begränsasdock då de inte kan få flyttbidrag när de sökereller får dessa arbeten. Regeringen föreslår därföratt flyttbidrag skall kunna ges för flyttning tillövriga nordiska länder. Regeringens förslag omflyttbidrag behandlas nedan i avsnitt 3.3Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.MotionerKristdemokraterna anför i motion A257 följande.Några huvudpunkter i EU:s gemensamma program motarbetslösheten är ökad flexibilitet inomarbetsmarknadsområdet (exempelvis arbetsrätten),lägre löneskatter och satsning på tjänstesektorn. Pådessa punkter har haft svårt att ta till sigde förslag som medlemsländerna enats om. Riksdagenbör begära ett handlingsprogram av regeringen föratt omsätta de gemensamma ståndpunkter som EU-länderna enats om vad gäller bekämpningen avarbetslösheten (yrk. 32).Torgny m.fl. (s) tar i motion A243 liksomKent och (båda m) i motion A204upp olika problem som kan uppkomma för s.k.gränspendlare i de nordiska länderna. Motionärernaanser att regelverket bör ses över så att bättreförutsättningar skapas för dem som gränspendlar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inhämtat att kommissionen i oktoberlämnat förslag till medlemsländerna om riktlinjerför sysselsättningspolitiken för . Beslut omnya riktlinjer fattas avministerrådet. De fyra pelarna, anställbarhet,företagaranda, anpassningsbarhet och jämställdhetföreslås kvarstå. Kommissionen betonar vikten avaktiva åtgärder för att öka anställbarheten, avkompetensutveckling, en arbetsmarknad som också äröppen för svagare grupper såsom invandrare ocharbetshandikappade, satsningar på tjänstesektornsamt att möjligheten att kombinera familjeliv ocharbetsliv underlättas. Kommissionen betonar ocksåsärskilt vikten av jämställdhetsarbete mellankvinnor och män. Liksom föregående år skallmedlemsländerna sedan riktlinjerna lagts fastupprätta en handlingsplan om hur dessa kommer attomsättas i nationell sysselsättningspolitik.Utskottet delar regeringens uppfattning att densvenska sysselsättningspolitiken i huvudsak harlegat i linje med EU:s riktlinjer för år 1998.Särskilt viktigt är här, som regeringen ocksåpåpekat, de satsningar som gjorts i för attöka anställbarheten genom kompetensutveckling ochutbildning. Liksom regeringen är utskottet av denuppfattningen att det är välkommet attjämställdheten är ett eget huvudområde i EU:ssysselsättningspolitik och att jämställdhetsaspekterenligt förslaget till nya riktlinjer också skallbeaktas i arbetet inom de övriga tre pelarna.Det kan finnas olika uppfattningar om hursysselsättningsriktlinjerna skall beaktas ipolitiken. I grunden bestäms dessa skillnader avskilda synsätt på den ekonomiska politiken i stort.Utan att gå in på enskilda frågor anser utskottetatt regeringens inriktning påsysselsättningspolitiken överensstämmer medutskottets värderingar. Utskottet hänvisar till vadsom närmare anförts om detta i avsnitt 1.1 Allmäninriktning av politiken.Vad beträffar yrkande om attregeringen till skall lägga fram enhandlingsplan för hur EU:s sysselsättningsriktlinjerskall omsättas i nationell politik, återkommerutskottet här till vad som sagts inledningsvis attregeringen efter att riktlinjerna lagts fast skallavge en nationell handlingsplan försysselsättningspolitiken för . Utskottetutgår från att ges möjlighet att lämnasynpunkter på innehållet i handlingsplanen innan denlevereras till kommissionen och rådet. Av de skälutskottet nu anfört avstyrks motion A257 (kd)yrkande 32.Utskottet övergår nu till att behandla de motionersom tar upp frågor om s.k. gränspendlare i Norden.I EG-förordningen nr 1408/71 om tillämpningen avsystemen för social trygghet när anställda,egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttarinom gemenskapen finns bl.a. regler om vad som skallgälla beträffande arbetslöshetsförsäkringen för s.k.gränsarbetare. EG-förordningen gäller genom även mellan länder inom gemenskapen och EES-länderna och . I förordningen finnsbestämmelser om i vilket land en gränsarbetare skallvara ansluten till a-kassa och i vilket land ansökanom arbetslöshetsersättning skall göras. Därtillkommer bestämmelser i förordningen (1993:1529) omtillämpning av en nordisk konvention den 15 juni1992 om social trygghet som bl.a. reglerarförhållandena för dem som inte omfattas av , t.ex. medborgare från tredje land.Utskottet är medvetet om att det kan behövaskompletterande förändringar för att ytterligareförenkla för gränsarbetarna. Enligt vad utskottethar inhämtat från Arbetsmarknadsdepartementetsysslar en arbetsgrupp med företrädare för fleradepartement i med en kartläggningav vitt skilda frågor, såsom t.ex. skattefrågor,kommunikationsfrågor, sociala frågor m.m. - allt föratt underlätta för boende i Öresundsregionen.Samarbete mellan företrädare för de nordiskaländerna förekommer också för att underlätta förgränspendlare i andra geografiska gränsområden iNorden. Bl.a. de nya regler för flyttningsbidrag somregeringen nu föreslår och som utskottet behandlarnedan i avsnittet 3.3 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder är resultatet av ett sådant samarbete.Enligt vad utskottet inhämtat frånUtrikesdepartementet har isamarbete med inrättat enservicetelefon som fått namnet "Hallå ". Ditkan nordbor ringa och anmäla problem eller ställafrågor, bl.a. rörande den gemensamma nordiskaarbetsmarknaden. Telefonen finns hos FöreningenNorden i och verksamheten har pågått inågra månader. En utvärdering skall ske ochUtrikesdepartementet hoppas att därigenom få enbättre bild av olika hinder som finns för den somvill förflytta sig mellan de nordiska länderna.Utskottet konstaterar att det pågår arbete med attförsöka underlätta situationen för gränspendlare iNorden. Detta arbete har dock pågått under en längretid och utskottet anser att arbetet nu bör slutförassnarast. Då de frågeställningar som väckts imotionerna är väl kända anserutskottet inte att det är behövligt med någottillkännagivande. Motionerna A204 (m) och A243 (s)avstyrks därför.1.3 Arbetsmarknaden för olikagrupperArbetsmarknaden för arbetshandikappadeI avsnittet 3.4 Övriga A och B anslag, anslagen A 3Särskilda åtgärder för arbetshandikappade och B 6Bidrag till , behandlas förslag omsärskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder förarbetshandikappade. I detta avsnitt behandlas övrigamotioner som rör arbetsmarknaden förarbetshandikappade.MotionerFolkpartiet anför i motion A255 att statligainsatser för att stärka de handikappades ställningär viktiga och bör prioriteras. Partiet som särskiltbetonar betydelsen av anställningar med lönebidragoch anställningar i menar vidare attarbetslinjen måste gälla även för dearbetshandikappade (yrk. 14).Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion So376att IT-sektorn kan ge nya arbetstillfällen förpersoner med funktionshinder. Partiet anser attinskolning med hjälp av mentorer vid sidan omlönebidrag kan vara ett sätt att skapa möjligheterför funktionshindrade att få arbete inom dennasektor (yrk. 12).Miljöpartiet påtalar i kommittémotion So310 att detblir allt svårare för funktionshindrade att komma inpå arbetsmarknaden. Partiet påpekar att defunktionshindrade besitter både kompetens ochresurser som behövs på arbetsmarknaden och att vårtsamhälle tjänar på att behålla och vidareutveckla destöd vi har i systemet. Partiet menar att det måstetas ett helhetsgrepp på välfärds- ocharbetsmarknadspolitiken och alla människor måste sessom en resurs för vårt samhälle och inte bara itermer av ekonomi (yrk. 9).Utskottets ställningstagandeEnligt AMS kvartalsrapport (Kvartalsrapport 1998:3) fanns i genomsnitt underförsta , 109 000 arbetssökande(arbetslösa eller åtgärdsplacerade) medarbetshandikapp anmälda vid arbetsförmedlingarna.Det var 6 000 färre än föregående år. av dessafanns i arbete med lönebidrag eller i offentligtskyddat arbete (OSA). Enligt AMS prognos omutvecklingen på arbetsmarknaden bedömsantalet anmälda arbetshandikappade vidarbetsförmedlingen öka.Sökande med arbetshandikapp utgjorde det tredjekvartalet 1998 av samtliga arbetssökande ochdrygt av samtliga deltagare ikonjunkturberoende åtgärder. Det innebär att sökandemed arbetshandikapp har getts något högre prioritettill dessa åtgärder än övriga grupper. I genomsnitthar under de första tre kvartalen 54 500personer haft anställning i de särskilda ickekonjunkturberoende åtgärderna förarbetshandikappade, vilket innebär att målet 53 000kommer att överträffas.Utskottet kan konstatera att de arbetshandikappadehar en besvärlig situation på arbetsmarknaden, dettaoavsett konjunkturläge. Det förhållandet attutbildningsnivån hos de arbetshandikappade iallmänhet är låg är en bidragande orsak tillsvårigheterna. Enligt AMS rapportArbetsmarknadsutsikter (Ura1998:4) saknar över hälften gymnasieutbildning ochytterligare nästan en tredjedel har bara tvååriggymnasiekompetens. Arbetsmarknadssituationen blandde arbetshandikappade kännetecknas också enligt AMSav att andelen som varit inskrivna vidarbetsförmedlingen längre än är dubbelt såhög i denna grupp jämfört med ickearbetshandikappade. Andelen "avaktualiserade" därföratt de fått arbete är bara en fjärdedel så storbland arbetshandikappade som bland övriga. Utskottetdelar därför den uppfattning som kommer till uttrycki motionerna att det är nödvändigt med särskildainsatser för att förhindra passivitet i form attarbetslöshet och förtidspensioneringar. Behovet avsubventionerade arbetsplatser för arbetshandikappadeliksom av andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder ärstort. Utskottet ser positivt på att dearbetshandikappade utgjort enprioriterad grupp för de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna och att de kommer att vara det även nästaår. Något tillkännagivande i enlighet med vad somyrkats i motionerna A255 (fp) yrkande 14 och So310(mp) yrkande 9 förefaller inte vara nödvändigt ochde avstyrks därför.Den framväxande IT-sektorn kan säkert såsomKristdemokraterna anfört öppna möjligheter förarbetshandikappade att delta i arbetslivet på ettannat sätt . Funktionshinder som tidigareutgjort arbetshandikapp behöver inte nödvändigtvisvara det längre. efterfrågas inom IT-sektorn ofta personer med särskild spetsutbildning.Under hösten 1997 beslutade om en särskildsatsning på IT-utbildning, (SwIT Yrkesutbildning). Isamband med utskottets beredning av regeringensförslag om denna satsning uttalade utskottet att detvar angeläget att utbildningsinsatserna också kom dearbetshandikappade till del. Av AMS kvartalsrapportför tredje kvartalet 1998 framgår att av dearbetssökande som påbörjat en SwIT kurs har 5 %någon form av funktionshinder. Utskottet återkommertill SwIT Yrkesutbildning nedan i avsnittet 3.3Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Beträffandearbetshandikappade har regeringen i åretsbudgetproposition också föreslagit en särskildsatsning på s.k. Kulturarvs-IT. Målgruppen försatsningen är personer med mycket nedsattarbetsförmåga. Satsningen beräknas medföra nyaanställningar med lönebidrag. Utskottet återkommertill Kulturarvs-IT nedan i avsnittet 3.4 Övriga Aoch B anslag, Anslaget A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade. Något sådant tillkännagivandesom begärt beträffande IT-sektornoch arbetshandikappade är inte behövligt. MotionSo376 (kd) yrkande 12 avstyrks därför.Arbetsmarknaden för invandrarePropositionenRegeringen betonar i propositionen att det är avyttersta vikt att de arbetsmarknadspolitiskainsatserna för invandrare används på ett bra ocheffektivt sätt för att underlätta integreringen idet svenska samhället och arbetslivet utifrånindividen och de lokala förutsättningarna.AMV har tilldelats medel för tillfälligapersonalförstärkningar för att kvaliteten iförmedlingsarbetet skall upprätthållas. Utsattabostadsområden har prioriterats vid fördelningen avdessa medel. Regeringen har också låtit belysa desomaliska och irakiska kvinnornas situation i ensärskild studie. Dessa grupper tillhör de som hardet svårast att komma in på arbetsmarknaden.Regeringen avser att använda undersökningensresultat i bl.a. seminarier för att belysainvandrarkvinnornas situation.Regeringen hänvisar vidare till sina förslag iproposition 1997/98:165 Utveckling och rättvisa - enpolitik för storstaden , att s.k.lokala utvecklingsavtal tas fram för de mest utsattastadsdelarna i storstadsregionerna för att bryta densociala, ekonomiska och etniska segregationen där.För att öka möjligheterna till samverkan bör, enligtregeringen, medel för otraditionella insatser inomarbetsmarknadspolitiken kunna disponeras föranvändning inom ramen för lokala utvecklingsavtal.Kommuner som omfattas av lokala utvecklingsavtal börkunna sluta avtal med länsarbetsnämnd ochförsäkringskassa i länet om lokal samverkan medutvecklingsprogram för arbetslösa i de utsattastadsdelarna.MotionerFolkpartiet framhåller i motion A255 attarbetsförmedlingar och arbetsgivare gemensamt, t.ex.genom informationskampanjer, bör försöka förmå fleratt anställa invandrare. Generella åtgärder börvidtas som är lika över hela landet för att få flerarbeten och företag. Partiet tror däremot inte påselektiva åtgärder såsom skattefria zoner, ellermedel specialinriktade till invandrartäta områden.Det är däremot, menar partiet, viktigt attinvandrare får tillgång till riskkapital. Den högaarbetslösheten bland invandrarkvinnor måsteuppmärksammas ytterligare och bekämpas med allamedel (yrk. 12).Ulla () tar i motion A240 upp de svårigheterpå arbetsmarknaden som möter personer som både harutländsk bakgrund och är .