bet · GL01SkU18 · 1998-02-10 00:00:00 — Dessa bör få en starkt ökad betydelse somstyrmedel mot ett kretsloppssamhälle som de svarar för en ökad andelav finansieringen av offentlig verksamhet.Motiven och sättet att beräkna den s.k. energiskatt som tas ut medvarierande belopp på både fossila bränslen och elektricitet behöver preciseras.Motivet för energiskatten bör vara att befrämja en allmän hushållning medenergiresurser oavsett energislag och användningsområde. Att det finns en sådanallmän energiskatt som är oberoende av graden av farliga miljöutsläpp blirviktigt när energiförsörjningen till allt större del baseras påförnyelsebara och miljövänliga energislag. Eftersom även tillgången på sådanenergi är begränsad blir det nödvändigt att hålla nere den allmännaenergiförbrukningen, vilket bör vara en av energiskattens uppgifter.Energiskatten garanterar därmed också att det finns en långsiktig skattebas ienergiförbrukningen även den dag när den i huvudsak grundas på förnyelsebaraoch miljövänliga energislag. Med hänsyn till syftet med skatten bör den på siktutgå som en enhetlig skatt per kWh oberoende av energislag och användare.Energiskatten föreslås preliminärt höjd med /kWh såatt den når nivån /kWh år 2010.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt med anledning av motion 1997/98:Sk325 yrkande 30 och med avslagpå motionerna 1997/98:Sk326 yrkande 35, 1997/98: Sk688, 1997/98:Sk691,1997/98:U505 yrkande 6, 1997/98:Jo756 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Jo784yrkande 11, 1997/98:Jo785 yrkande 3, 1997/98:N223 yrkandena 29 och 30 samt1997/98:N272 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.5. Energibeskattningens allmänna inriktning (mom. 1)() hardels anfört följande:Långsiktigt skall energiförsörjning baseras på inhemska förnybaraenergikällor och bränslen. På så sätt byggs det ekologiskt uthålliga energi-systemet. Industri och hushåll skall tillförsäkras säkra elleveranser tillfortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser. Utfasningen av såväl fossilabränslen som kärnkraft ur energisystemet är den stora energipolitiska utmaningsom vårt land står inför. Strävan skall vara att möjliggöra en successivutfasning av kärnkraftsreaktorer genom att el sparas bort och el från förnybaraenergikällor tillkommer. Fossila bränslen skall också kunna ersättas avförnybara bränslen när det gäller uppvärmning. Den första kärnkraftsreaktornkan fasas ut när vi tillfört och/eller sparat in motsvarande el. Tillförselnskall baseras på förnybar elproduktion.För att förhindra en utveckling med ökande koldioxidutsläpp måste allaländer, också , ta ansvar för att hejda utsläppen av koldioxid ochsnabbt minska desamma. Varken inom energi- eller transportsektorn kan vitillåta ökade utsläpp utan tvärtom måste ett kraftfullt handlingsprogramupprättas som minskar utsläppen. Det handlar om utfasning av fossilbränslen isåväl energiproduktionen som transportsektorn, begränsning av metanavgång,åtgärder för att öka kolbindningen samt återvinning och lagring av koldioxid.Centralt för energibeskattningen är att de energislag som innebärmiljöpåfrestningar på ett tydligare sätt skall bära sina kostnader. Denförnybara energi- och elproduktionen måste få ekonomiska incitament för attlångsiktigt kunna stå för en växande andel av energiförsörjning.Industriellt mottryck kommer att bli än mer betydelsefullt för energibalansennär utfasningen av kärnkraft påbörjas. Skattelagstiftningen måste utformas såatt det blir fördelaktigare att öka produktionen av el på detta sätt. Det kanvara möjligt att via bonussystem eller andra skatteåtgärder stimulera dennautveckling ytterligare.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:N272 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk325 yrkande 30, 1997/98:Sk326 yrkande 35,1997/98:Sk688, 1997/98:Sk691, 1997/98:U505 yrkande 6, 1997/98:Jo756yrkandena 2 och 3, 1997/98:Jo784 yrkande 11, 1997/98:Jo785 yrkande 3 och1997/98:N223 yrkandena 29 och 30 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.6. Energiskatt och fri rörlighet inom EU (mom. 3)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Genomförandet av den inre marknaden innebär att privatpersoner skall hamöjlighet att köpa och förbruka varor fritt inom EU. Skattereglerna har ocksåanpassats till dessa krav, och den som så önskar kan normalt köpa t.ex.kapitalvaror i ett annat EU-land och föra dem med sig hem utan att dettaföranleder någon beskattning. En inre marknad utan gränshinder och med godfunktion ökar konkurrensen och ekonomins effektivitet och bidrar till enharmonisering av medlemsländernas skatteregler.De svenska reglerna uppställer oöverstigliga hinder för deprivatpersoner som vill föra in finsk röd olja för andra ändamål än drift avmotordrivna fordon. Den privatperson som vill använda finsk röd olja för attvärma sin villa i måste betala både finsk och svensk punktskatt.Dessutom tas svensk punktskatt ut efter den nivå som gäller för oljor somanvänds för fordonsdrift. Denna dubbelbeskattning gör att det i praktiken inteär möjligt för privatpersoner att köpa finsk röd olja och använda den föruppvärmning i Sverige.De svenska reglerna på detta område står enligt vår mening i strid medprincipen om konsumenternas fria tillgång till den gemensamma inre marknaden.På samma sätt som när det gäller andra varor måste det vara möjligt för enperson att köpa finsk olja och föra in den till för eget bruk, t.ex.för uppvärmning av sin villa. Om det finns prisskillnader som beror på skatten,utgör inte detta ett skäl att förbjuda och hindra den enskilde. I stället måsteproblemet lösas genom en harmonisering av skattereglerna.Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag sominnebär att det bör bli möjligt för privatpersoner att köpa och föra in finskröd olja för uppvärmningsändamål.Också företagare får betala dubbel punktskatt på eldningsoljan. Visserligenhar de en teoretisk möjlighet att begära återbetalning av den låga finskaskatten men detta löser inte problemet med den felaktiga svenska beskattningen.Ett förslag måste därför även ge företagarna rimliga möjligheter att köpaeldningsolja där den är billigast.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 3 hemställt:3. beträffande energiskatt och fri rörlighet inom EUatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk602 och 1997/98:Sk685 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.7. Medlemsägda vindkraftverk (mom. 4)() hardels anfört följande:Allt fler vindkraftverk byggs och installeras i . Många av dem ägs ochdrivs i kooperativ form; en vanlig företagsform är ekonomisk förening.Genom den struktur som elmarknaden har är det inte helt lätt att fåverksamheten att fungera ekonomiskt i harmoni med de skatteregler som finns.Problem uppstår beroende på hur finansieringen ser ut, hur stort överskottetblir och vilka avtal man har med kraftleverantörer. Eftersom vindkraften är ettkomplement till annan elkraft är vindkraftägarna naturligtvis även kunder hosnågon annan kraftleverantör. Denne svarar för fakturering och administrationsamt räknar ut hur stor andel av den levererade kraften som kommer frånkundernas eget vindkraftverk. Modellen för hur detta ser ut skiljer sig åt frånfall till fall.Då många vindkraftverk drivs av andra skäl än ekonomiska, kan problem uppståvid beskattning av resultatet. Det är inte ovanligt att verken drivs avmiljöskäl och för att man önskar vara självförsörjande med elenergi. Det ärinte heller ovanligt att medlemmarna lånar ut pengar räntefritt tillinvesteringen i form av insatser. Beroende på vilket avtal föreningen har medkraftleverantören/köparen kan ett betydande överskott uppkomma. Det finns enrad varianter på detta som ger upphov till olika problem.I den här typen av verksamhet, där ekonomiska intressen blandas medmiljöintressen och ideella intressen, blir beskattningsreglerna en form av"tvångströja". Ur samhällsekonomisk synvinkel är det inte säkert att detta ärdet bästa. Miljö- och självförsörjningsaspekterna borde väga lika tungt. Detvore därför angeläget med en utredning angående behovet av särskilda regler,t.ex. inom skatteområdet, för medlemsägda (kooperativa) energianläggningar. Ensådan utredning bör genomföras. Det är viktigt att lagstiftningen inte hindrarutbyggnaden av vindkraften utan att den i stället stimulerar till fortsattasatsningar.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 4 hemställt:4. beträffande medlemsägda vindkraftverkatt med bifall till motion 1997/98:Sk727 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.8. Industrins och växthusnäringens energiskatt (mom. 5)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Statens uppgift är att fastställa ramar och villkor som medför att hushåll ochföretag ges långsiktigt hållbara spelregler.Vi anser att skyndsamt skall anta nya energipolitiska riktlinjersom innebär att energibeskattningen görs konkurrensneutral. Endastmiljöstyrande skatter och avgifter bör användas i produktionsledet, och denfiskala beskattningen skall ske på ett konkurrensneutralt sätt ikonsumtionsledet. De särskilda produktionsskatterna på vattenkraft ochkärnkraft skall således slopas. Det är viktigt att alla styrmedel utformas påett sätt som gör dem kostnadseffektiva.En viktig uppgift på energiskatteområdet är vidare att få till stånd en ökadharmonisering av energibeskattningen mellan de nordiska länderna. Ökandeskillnader och olika beskattningsprinciper mellan länderna hotar effektivitetenpå den gemensamma, nordiska elmarknaden. Det innebär att de samladeproduktionsresurserna utnyttjas mindre effektivt, vilket leder tillsamhällsekonomiska kostnader och en ökad miljöpåverkan.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 5 hemställt:5. beträffande industrins och växthusnäringens energiskattatt med bifall till motion 1997/98:N223 yrkandena 27 och 28, medanledning av motionerna 1997/98:Sk689 och 1997/98:Sk724 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk326 yrkande 37, 1997/98:Sk721, 1997/98:Sk723,1997/98:Sk725, 1997/98:Sk737 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:A403 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.9. Industrins och växthusnäringens energiskatt (mom. 5)Per () hardels anfört följande:När det gäller energibeskattningen är det viktigt att inkomstförstärkningarnaockså tas ut i företagssektorn och inte endast från hushållen. I nuvarandeekonomiska situation måste åtgärder som gynnar en efterfrågeökning i samhälletprioriteras.Industrin erlägger inte någon energiskatt på el eller bränslen.Regeringen bör återkomma med ett förslag som innebär att industrin blirskattskyldig för elskatt till en nivå som motsvarar hälften av hushållenselskatt. Detta måste kombineras med en takregel för den energiintensivaindustrin.På sikt bör ett mer ändamålsenligt energiskattesystem utformas. Ett systemsom tryggar energitillförseln till industrin och som tarhänsyn till de miljömål som uppställs. är berett att delta i enutformning av de framtida energiskatterna med en sådan inriktning.Vad ovan anförts angående industrins energibeskattning bör som sinmening ge regeringen till känna.dels under moment 5 hemställt:5. beträffande industrins och växthusnäringens energiskattatt med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 37 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk689, 1997/98:Sk721, 1997/98:Sk723, 1997/98:Sk724,1997/98:Sk725, 1997/98:Sk737 yrkandena 1 och 2, 1997/98:N223 yrkandena 27och 28 samt 1997/98:A403 yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.10. Industrins och växthusnäringens energiskatt (mom. 5)() hardels anfört följande:I och med att vattenkraftsskatten gjorts om till en fastighetsskattaktualiseras ett kristdemokratiskt förslag som skulle gynna devattenkraftsproducerande länen. Förslaget är att fastighetsskatten, som nubelastar vattenkraftsstationer, växlas över till en fastighetsavgift.Detta skulle i ett slag bli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats för delän som producerar el baserad på vattenkraft.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 5 hemställt:5. beträffande industrins och växthusnäringens energiskattatt med bifall till motion 1997/98:A403 yrkande 9 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk326 yrkande 37, 1997/98:Sk689, 1997/98:Sk721,1997/98:Sk723, 1997/98:Sk724, 1997/98:Sk725, 1997/98:Sk737 yrkandena 1 och2 samt 1997/98:N223 yrkandena 27 och 28 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.11. Jordbrukets energiskatt, m.m. (mom. 7)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Alla tillverkande företag har lägre energiskatt än privatpersoner. Men allaföretagare behandlas inte lika. Lantbrukare som producerar vår mat behandlassom privatpersoner när de debiteras skatt på elenergi som används i deraslantbruksföretag. Ett lantbruksföretag som tillverkar sitt eget foder haralltså högre energiskatt vid denna produktion än vad ettfodertillverkningsföretag har. Detsamma gäller skatten på eldningsolja. Ettlantbruksföretag får betala högre skatt på olja som används vid torkning avspannmål än vad de företag gör som tar emot och torkar spannmål.Skånskt jordbruk ser av naturliga skäl det danska jordbruket som en starkkonkurrent som leverantör till livsmedelsindustrin. De naturligaförutsättningarna är jämförbara, men det svenska jordbruket har flerakonkurrensnackdelar som en följd av politiska beslut. De svenskaenergiskatterna ger en ökad kostnadsbelastning, bl.a. i köttproduktionen. Denkan beräknas till per kg griskött. Därav utgörs per kg avökade kostnader för foderproduktionen. Energiskatter finns också i menär avdragsgilla i momsberäkningen och utgör därför ingen belastning i (SOU 1997:25).Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har numerakonstaterat att det krävs kraftfulla åtgärder för att stärka lönsamheten i detsvenska jordbruket och har föreslagit att jordbruket i beskattningshänseendeskall få samma villkor som tillverkningsindustrin vad gäller el ocheldningsolja (SOU 1997:167).Vi anser att det är viktigt snabbt får ta ställning till förslaget.Regeringen bör skyndsamt remissbehandla förslaget och återkomma med förslagtill åtgärder.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 7 hemställt:7. beträffande jordbrukets energiskatt, m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Sk636 yrkande 1 delvis,1997/98:Jo219 yrkande 2, 1997/98:Jo229 yrkande 3 delvis och 1997/98:Jo524yrkande 1 och med anledning av motionerna 1997/98:Sk722 och 1997/98:Jo230yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.12. Jordbrukets energiskatt, m.m. (mom. 7)() hardels anfört följande:Att EU har en gemensam jordbrukspolitik visar på ett tydligt sätt betydelsen avlivsmedelsproduktionen. Det är också helt nödvändigt att lika villkor gällerför jordbrukare inom EU-området. En harmonisering av avgifter/skatter påjordbruksområdet är nödvändig för att svenska jordbrukare skall kunnakonkurrera med andra EU-länder på lika villkor.Svenska miljö- och djurskyddsnormer bör vara en miniminorm för det europeiskajordbruket. bör i EU med kraft verka för en harmonisering avmiljöavgifter på kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel samt för likvärdigavillkor för animalieproduktionen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 7 hemställt:7. beträffande jordbrukets energiskatt, m.m.att med bifall till motion 1997/98:Jo230 yrkande 4 och med anledningav motionerna 1997/98:Sk636 yrkande 1 delvis, 1997/98:Sk722, 1997/98:Jo219yrkande 2, 1997/98:Jo229 yrkande 3 delvis och 1997/98:Jo524 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.13. Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning (mom. 8)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Varje trafikgren bör så långt möjligt med hänsyn till internationell konkurrensbära sina egna kostnader, inklusive påverkan på miljön. Då kommer hänsynen tillmiljön att öka som behovet av styrande regler minskar. Nyamotorkonstruktioner, ny förbränningsteknik, nya bränslen och merbränsleeffektiva fordon kan medföra stora förbättringar från miljösynpunkt. Detär angeläget att ekonomiska och administrativa styrmedel inte motverkar utan istället underlättar och stimulerar sådana förändringar.Vägtrafikens kostnader och intäkter har blivit ett osedvanligtrörigt och osammanhängande system. Inget tydligt samband finns mellan trafikensnyttjande av infrastrukturen eller påverkan på miljön, vilket lett till enkraftig beskattning. En harmonisering av trafikbeskattningen bör ske inom EU,framför allt vad avser nyttotrafiken.För enskilda människors välfärd är goda kommunikationer avgörande. Godakommunikationer underlättar arbetspendling och är ett väsentligt inslag för engod livskvalitet och ökar möjligheterna att kombinera en god boendemiljö med enbred arbetsmarknad. Utan bilen skulle många människor varken ha fungerandearbetsliv eller socialt liv. Särskilt viktig är bilen för boende i glesbygd,barnfamiljer och för dem som har ett aktivt fritidsliv. Transporternasbetydelse för en bredare arbetsmarknad och minskad arbetslöshet är kraftigtunderskattad.För att underlätta för hushållen föreslår vi att den höjning av skatten påbensin med som regeringen genomförde återtas. Vi avvisarvidare bestämt alla idéer om en fortsatt årlig ökning av bensinskatten med 10öre. Ytterligare bensinskattesänkningar bör genomföras. Bensinskatten skallvara enhetlig i hela landet.Den teknikutveckling som pågår i alla biltillverkande länder kommer attresultera i mer energieffektiva fordon. Ett etappmål kan vara en familjebil meden bränsleförbrukning på ca /mil. Detta uppnår man genom attvidareutveckla och produktionsanpassa material och komponenter. Bilismensmiljöpåverkan är heller inte statisk. I takt med att bilparken moderniseras,reduceras miljöpåverkan. sköts av transportarbetet medavgasrenade bilar. Därigenom har också utsläppen minskat betydligt jämfört mednär de första beräkningarna rörande bilismens miljökonsekvenser gjordes. Det ärhög tid att bedömningar avseende de olika transportslagens samhällsekonomiskapåverkan görs mot bakgrund av effekterna av ny reningsteknik och av desamhällsekonomiska intäkterna.En effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktig för landet. Höga skatter påfordon och dieselbränsle och högre personalkostnader för svenska åkare innebärstora konkurrensnackdelar gentemot många andra europeiska åkerier. haren av de äldsta lastbilsflottorna, och den fasta fordonskostnaden är näst högsti . Dieselkostnaden inkl. skatt är en av de högsta. avlastbilstransporterna är mer än . införs fritt s.k.cabotage i . Detta innebär att utländska buss- och lastbilsflottor frittkan konkurrera i hela . Därmed är risken uppenbar att svenska åkerier,med sina högre löne- och skattekostnader samt strängare miljökrav, förloraruppdrag. Detta leder i sin tur till att åkerier lägger ner, går i konkurs elleri vissa fall flaggar ut till andra länder som en sista åtgärd för att överleva.Konsekvenserna av detta blir, förutom en försvagning av svenskt näringsliv, attmiljön påverkas negativt. Fordonsbeskattningen måste harmoniseras medomvärlden.Ett viktigt steg har tagits genom anslutning tillEurovinjettsystemet, men reglerna har här fått en utformning som lett tillkraftiga försämringar för vissa svenska fordonskategorier (jfr bet.1997/98:SkU7). För den svenska åkerinäringen har dock anslutningen utgjort ennödvändig åtgärd för att något förbättra konkurrenskraften.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk609 yrkande 6, 1997/98:T202yrkande 2 och 1997/98:T232 yrkandena 3-5 och med avslag på motionerna1997/98:Sk325 yrkande 36, 1997/98:Sk649, 1997/98:Sk683, 1997/98:Sk687,1997/98:Sk731, 1997/98:T213 yrkande 7, 1997/98:Jo755 yrkandena 2 och 7,1997/98:Jo784 yrkande 21 och 1997/98:N270 yrkandena 1, 2 och 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.14. Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning (mom. 8)() hardels anfört följande:Trafikens avgaser hotar människors hälsa och flera ekosystem som har avgörandebetydelse för kretsloppssamhället. Ambitionen måste vara att ersättamiljöskadliga bränslen med miljövänliga. Därför måste systemet med miljö-klassning av bränslen utvecklas och ekonomiska styrmedel användas.För att biobränslena skall kunna introduceras och konkurrera på marknadenkrävs det ofta försöksverksamhet samt miljödifferentierade skatter. Denskattebefrielse för biobränsleanvändning som och regeringen harkommit överens om och som genomförts är ett viktigt steg i denna utveckling.För att öka användningen av förnybar energi i trafiksektorn krävs det,förutom ekonomiska styrmedel, även tydliga mål. Inom andra sektorer haruppställda mål haft stor betydelse för utvecklingen. Det finns nu anledning attöverväga om inte ett lagstadgat mål för inblandning av biobränsle, t.ex. etanoloch RME, bör införas. Detta bör utredas skyndsamt.Vad ovan sagts om lagstadgat mål för inblandning av biobränsle i fossilabränslen bör ges regeringen till känna.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:Jo784 yrkande 21, med anledning avmotionerna 1997/98:Sk731 och 1997/98:N270 yrkandena 1, 2 och 9 och medavslag på motionerna 1997/98:Sk325 yrkande 36, 1997/98:Sk609 yrkande 6,1997/98:Sk649, 1997/98:Sk683, 1997/98:Sk687, 1997/98:T202 yrkande 2,1997/98:T213 yrkande 7, 1997/98:T232 yrkandena 3-5 och 1997/98:Jo755yrkandena 2 och 7 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.15. Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning (mom. 8)Per () hardels anfört följande:Vänsterpartiet har i sin budgetmotion föreslagit att bensinpriset skall höjasmed , och skall höjningar av priset successivtske detta för att påskynda teknikutveckling och produktion som görfossilbränsledrivna fordon mer bränslesnåla, allt för att minska utsläppen.Medeldistansen för en personbil ligger runt 1 /år, ochbensinförbrukningen ligger på ca per mil. En höjning av bensinprisetmed /liter ger då en ökad kostnad på i genomsnitt per år.Många menar att höjningar av bensinpriset drabbar människor med lågainkomster och glesbygdsbor hårdast, vilket är sant. Dock kan inte denna höjningensamt belasta hushållens ekonomi på ett så dramatiskt sätt som och andra hävdar. Det är en kombination av andra politiska beslut,som minskat hushållens ekonomiska utrymme, som drabbar hårdast.Fortsatta höjningar av bensinpriset är nödvändiga. kommer attfortsätta att driva frågan om höjt bensinpris av främst tre skäl. Det ena äratt vi tror att bensinpriset är en av de viktigaste faktorerna för att få frambensinsnåla bilar på marknaden. Det andra är att oavsett om vi kör medbensinsnålare bilar så måste alla typer av transporter mer och mer föras överfrån vägar till järnväg och sjöfart. Det tredje är att vi helt enkelt måsteköra mindre bil i framtiden.Användningen av alternativa bränslen ökar. Både producenter och konsumenterhar fått upp ögonen för att det finns alternativ till fossila bränslen som gårminst lika bra att använda. Detta är mycket bra, men det går för trögt. Vianser att det är statens uppgift att påskynda utvecklingen i rätt riktninggenom att på olika sätt gynna tillverkning och användning.Ett effektivt sätt att påverka är genom ekonomiska styrmedel. Priset äroftast helt avgörande i valet mellan två eller flera i övrigt likvärdigaprodukter. En individ vars bil kan drivas med antingen bensin eller etanol utanatt det märks någon skillnad i själva körningen väljer förmodligen det bränslesom är billigast. Eftersom en stor del av bränslepriserna är skatt kan man medhjälp av olikheter i beskattningen styra användningen.