bet · GL01TU8 · 1998-02-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett drygt 30-tal motionsyrkanden om trafiksäkerhet ochvissa andra frågor med anknytning till vägtrafiken, som väckts under denallmänna motionstiden . Trafiksäkerhetsfrågor har under dettariksmöte också behandlats i utskottets betänkande 1997/98:TU4 med anledning avproposition 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället.Motionsyrkandena gäller bl.a. nollvisionen, trafiknykterhet, användning avcykelhjälm, hastighetsbestämmelser, fordonskontroll och kontroll avlastsäkring, vägskyltar med reklam för småföretag på landsbygden ochparkeringsfrågor. Med anledning av en s-motion med krav på förbättrademöjligheter för polisen att kontrollera lastsäkring på lastbilar framhållerutskottet frågans betydelse för transportsäkerheten, men också förrättssäkerheten. Regeringen bör därför enligt utskottet låta utreda frågan. Iövrigt avstyrks samtliga motionsyrkanden, i många fall med hänvisning tillpågående utredningsarbete m.m.Till betänkandet är fogat åtta reservationer. Bakom dessa står i fyra fall m-ledamöterna, i två fall c- och mp-ledamöterna, i ett fall m-, c- och fp-leda-möterna samt i ett fall m- och fp-ledamöterna.Till betänkandet är också fogat två särskilda yttranden, det ena av m-ledamöterna och det andra av c-ledamoten.Motioner från den allmänna motionstiden 19971997/98:T202 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbättrad trafiksäkerhet.1997/98:T210 av och (båda c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafiksäkerhet och körkortsutbildningen.1997/98:T213 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafiksäkerhet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafiksäkerheten på vägarna,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det kommunala trafiksäkerhetsarbetet.1997/98:T214 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör förelägga förslagtill skärpta krav på att bilförare skall lämna företräde åt gående vidövergångsställe,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en strategiplan för bekämpning av alkohol, narkotika och farligamediciner i trafiken,11. att hos regeringen begär förslag som innebär att AB SvenskBilprovnings monopol i fråga om kontrollbesiktningar upphävs,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. flygande inspektioner.1997/98:T231 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parkeringsavgifter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på att nya bilar skall förses med motorvärmare ochkatalysatorvärmare.1997/98:T301 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utmärkning avlandskapsgränserna längs de större vägarna.1997/98:T349 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt använda kalkkross som halkbekämpning.1997/98:T401 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att bibehålla nuvarandeuppkörningsorter för körkort.1997/98:T402 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att flygande besiktningar på vägarna slopas ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:T403 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omharmonisering av trafikmärken och deras innebörd.1997/98:T408 av () vari yrkas att beslutar att ändravägtrafikkungörelsen i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:T409 av och (båda m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ändringar i de föreskrifter som styr tillämpningen av 46 § väglagenså att småföretagare på landsbygden effektivt kan uppmärksamma de vägfarande påsin verksamhet.1997/98:T413 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till lag om förbud mot körning med sommardäck på bilar undervintermånaderna.1997/98:T414 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder mot obetalda felparkeringsavgifter.1997/98:T415 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregler för uppsättande av vägskyltar utanför tätorter längs allmänna vägar.1997/98:T416 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att polisman ges möjlighet att kontrollera låsta eller plomberadelastbärare i syfte att kontrollera lastsäkringar.1997/98:T417 av och (båda fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en samlad översyn av vägskyltningen med en sådanutformning att hög trafiksäkerhet och en positiv regionalpolitisk ambition kanförverkligas.1997/98:T418 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att överklagandereglerna ivägtrafikkungörelsen och vägmärkesförordningen bör ändras.1997/98:T419 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om atthastighetsbegränsningen på motorväg och motortrafikled generellt bör höjas till130 km/tim.1997/98:T421 av och (båda c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn och ändring av regler för vägvisning.1997/98:T422 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om generell hastighetsbegränsning.1997/98:T423 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reflexsele i fordon.1997/98:T425 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av lagstiftning för att säkerställa bruket av vinterdäck vid haltväglag vintertid.1997/98:T427 av och (båda c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vägskyltning.1997/98:T428 av (v) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till hur skallskador vid cykling kan minskas.1997/98:T429 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en lag om att bäracykelhjälm.1997/98:T431 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ändring avhastighetsbestämmelserna.1997/98:T915 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parkeringsmarknaden och parkeringsbolagen,2. att beslutar upphäva lagen om kontrollavgifter avseende privattomtmark och hos regeringen begär förslag till ny lag i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Sk699 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på att nya bilar skall förses med motorvärmare ochkatalysatorvärmare.1997/98:So345 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att få människor att på frivillig väg använda cykelhjälm i störreutsträckning. 1 InledningI sitt av godkända betänkande 1997/98:TU4 behandlade utskottetproposition /97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället samt ett70-tal motionsyrkanden som hade väckts med anledning av propositionen och underden allmänna motionstiden hösten 1996.Det nämnda betänkandet inleds med en redogörelse för trafiksäker-hetsarbetetsmål, inriktning och bedrivande. I anslutning därtill redovisas antalet dödade,svårt skadade och lindrigt skadade i trafiken under vart och ett av åren1986-1996. I betänkandet behandlades och tillstyrktes därefter förslaget i dennämnda propositionen att skulle godkänna att det långsiktiga måletför trafiksäkerheten skall vara att ingen skall dödas eller skadas allvarligttill följd av trafikolyckor inom vägtransportsystemet (nollvisionen) samt attvägtransportsystemets utformning och funktion anpassas till de krav som följerhärav.I det nu föreliggande betänkandet behandlar utskottet motionsyrkanden omtrafiksäkerhet och vissa andra vägtrafikfrågor, som väcktes under den all-männamotionstiden vid innevarande , dvs. Förbakgrundsuppgifter hänvisas främst till det nämnda betänkandet 1997/98: TU4.2 Övergripande trafiksäkerhetsfrågorI motion T213 (kd) framhålls att den av fastställda nollvisionen intekan bestridas. Det är i grunden en etisk fråga - betonar motionärerna - attinte acceptera att människor får sätta livet till eller bli skadade för livet itrafiken. Vikten av trafikanternas acceptans av nollvisionen måste dockunderstrykas. Skall nollvisionen förverkligas, kommer det att krävas beslut ochåtgärder som, åtminstone i förstone, inte kommer att vara populära blandtrafikanterna. Lyckas inte nollvisionens företrädare få trafikanternasacceptans, riskerar vi - säger motionärerna - att hela nollvisionen går omintet.Under rubriken trafiksäkerhetsarbetet framhåller motionärernaatt de oskyddade trafikanternas situation särskilt måste upp-märksammas. Dessadrabbas särskilt vid besparingar som medför minskad vägbelysning m.m. Bådecyklister och fotgängare är mycket utsatta i trafiken. Detta gäller i synnerheti tätorter.De sålunda motionsledes aktualiserade frågorna behandlades av utskottet i detinledningsvis nämnda betänkandet 1997/98:TU4. Utskottet ställde sig ibetänkandet bakom den s.k. nollvisionen. I likhet med regeringen fann utskottetatt det från etisk synpunkt inte kan accepteras att människor dödas ellerskadas allvarligt i samband med förflyttningar inom vägtrans-portsystemet.Utskottet delade också regeringens uppfattning att nollvisionen angerinriktningen och det långsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet. Det varenligt regeringen och utskottet inte möjligt att uppskatta delångsiktiga kostnaderna för genomförandet av nollvisionen. Kostnadernapåverkades nämligen i stor utsträckning av vilka slags åtgärder som skullekomma att visa sig möjliga att vidta i det framtida arbetet, bl.a. med hänsyntill vad som kan accepteras av allmänheten och till den tekniska utveck-lingen.Utskottet har inte frångått sin sålunda redovisade uppfattning.I fråga om de oskyddade trafikanternas situation hänvisade utskottet tillregeringens i propositionen uttalade avsikt att låta kommunerna få utökadebefogenheter att besluta om en hastighetsgräns . Utskottetvidhåller sin uppfattning att sådana hastighetsbegränsningar synes ägnade att ibetydande utsträckning tillgodose syftet med de krav på förbättringar av deoskyddade trafikanternas situation som framförs i den nu aktuella kd-motionen.Syftet även med övriga nu aktuella kd-yrkanden torde också få ansestillgodosett med hänvisning till vad utskottet anfört. Yrkandena 3, 12 och 13 imotion T213 (kd) bör därför kunna lämnas utan någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.I motion T202 (m) framhålls att den s.k. nollvisionen i grunden är en riktigstrategi. Inte minst innebär den ett delvis nytt synsätt itrafiksäkerhetsarbetet. Det är dock viktigt - betonar motionärerna - attformulera visionen så att den kan uppfattas som möjlig att uppnå. Vi ärpositiva till strävandet att minska antalet olyckor och eliminera risken förlångvarig ohälsa till följd av trafik-olyckor. En sådan strategi måste dockomfatta alla delar som påverkar trafiken. Den viktbaserade skatten påmotorfordon missgynnar tyngre, och därmed trafiksäkrare, bilar. Skatten bördärför ändras och utformas så att säkra och bränslesnåla bilar gynnas.Den i motion T202 (m) väckta frågan om skatten på motorfordon behandladesockså i utskottets betänkande 1997/98:TU4. Utskottet avstyrkte ett yrkande medsamma innebörd som det nu aktuella med hänvisning till att resultatet av enutredning borde avvaktas. Utredningen (dir. 1996:37) har till uppgift att göraen översyn av vägtrafikens samlade beskattning omfattande såväl lätta som tungafordon. Översynen skall koncentreras till vad som är den lämpligasteavvägningen mellan försäljningsskatt, fordonsskatt samt energi- ochkoldioxidskatt i syfte att förbättra den samlade styreffekten med avseende påtrafik och miljö. Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 30 oktober1998. Utskottet anser alltjämt att utredningens resultat bör avvaktas. Detsammagäller den trafikpolitiska proposition som regeringen aviserat senare undervårsessionen. Med det sagda avstyrks m-motionen i nu behandlad del.3 TrafiknykterhetI motion T214 (fp) framhålls att man bör sträva efter en nollvision även närdet gäller rattfylleri. Det skulle innebära, säger motionärerna, att alla körbil med noll promille i kroppen. Narkotika och bilkörning är minst likaoförenliga med varandra som alkohol och bilkörning, fortsätter motionärerna.Praktiska svårigheter och lagtekniska oklarheter förhindrar emellertid eneffektiv bekämpning. förordar rutinmässig kontroll, nollgräns samtenhetligt straffvärde. Motionärerna betonar också vikten av att manuppmärksammar förekomsten av farliga mediciner i trafiken. Regeringen börsnarast möjligt återkomma till med förslag om vilka åtgärder som börvidtas.I det nämnda betänkandet 1997/98:TU4 behandlades tre motionsyrkanden omtrafiknykterhetsfrågor. Utskottet betonade, i likhet med motionärerna, attinsatser mot trafikonykterhet - på grund av alkohol eller andra droger - ärmycket angelägna. Trafiknykterheten utgör också, erinrade utskottet, ett s.k.reformområde inom ramen för det nationella trafiksäkerhetsprogram som liggertill grund för pågående trafiksäkerhetsarbete. Av senaste årligatrafiksäkerhetsrapport till regeringen framgår att arbetet inom reform- områdetunder bl.a. omfattade kampanjer, information och utbild-ning medinriktning mot två huvudmålgrupper: ungdomar och alkohol-problematiker.Utskottet erinrade också om att i utredningenFrån 0,5 till hade utvärderat effekterna av den ändradelagstiftning om trafiknykterhetsbrott som genomfördes den 1 juli 1990.Dödsolyckorna i vägtrafiken hade minskat . Vidarefäste utskottet uppmärksamheten på att i sittbetänkande Droger i trafiken (SOU 1996:125) bl.a. hade föreslagit ändradebestämmelser för att skapa förutsättningar för en effektivare bekämpning avrattfylleri och grovt rattfylleri i de fall föraren är påverkad av annat medelän alkohol. Frågan var under beredning i Regeringskansliet.Enligt vad utskottet nu erfarit avser regeringen att föreläggariksdagen en proposition på grundval av betänkande.I sammanhanget bör också nämnas att regeringen avser att , i enproposition om en ny körkortslag m.m., föreslå införande av en möjlighet attunder en försöksperiod i vissa fall ersätta återkallelse av körkort på grund avtrafiknykterhetsbrott med en körkortsbehörighet för ett fordon utrustat medalkolås. Nuvarande bestämmelse i körkortslagen om skyldighet för läkare attrapportera körkortshavare, som av medicinska skäl är olämplig att ha körkort,avses få en motsvarighet i den nya körkortslagen. I avvaktan på de nämndapropositionerna och med hänvisning till vad utskottet i övrigt nu anfört tordesyftet med yrkandet i fp-motionen få anses tillgodosett. Yrkandet bör därförkunna lämnas utan någon åtgärd och avstyrks följaktligen.4 UtrustningsfrågorI motionerna T428 (v) och T429 (c) framhålls att krav på obligatoriskanvändning av cykelhjälm bör införas.I motion So345 (fp) framhålls att en omfattande användning av cykelhjälm böreftersträvas. Användningen bör dock vara frivillig. Intensifierade insatserbehövs för att nå alla cyklister med budskap i syfte att öka hjälman-vändningen.Frågan om obligatorisk användning av cykelhjälm behandlades i propo-sitionen omnollvisionen, 1996/97:137, och i utskottets betänkande 1997/98: TU4. Regeringenframhöll som sin uppfattning att ökad hjälmanvändning tills vidare bordeåstadkommas genom information och som en del i myndigheters och näringslivetskvalitetssäkring av transporter. En tvingande bestämmelse borde införas förstnär det kunde anses att tillräckligt många accepterar lagstiftning på området.Utskottet betonade för sin del vikten av att cyklister använder hjälm. I likhetmed regeringen fann dock utskottet inte tiden mogen för att införa någratvingande bestämmelser. Hjälmanvändningen skulle främjas på det sätt somregeringen hade förordat. Det var emellertid enligt utskottet angeläget attVägverket noga följde utvecklingen och att frågan om tvingande bestämmelserövervägdes på nytt, om hjälmanvändningen inte fick godtagbar omfattning.Utskottet avstyrkte med hänvisning till de sålunda återgivna övervägandena tremotionsyrkanden om obligatorisk hjälmanvändning.Utskottet har inte ändrat uppfattning och avstyrker därför de nu aktuella c-och v-yrkandena om obligatorisk användning av cykelhjälm. Utskottetsställningstagande innebär att syftet med yrkandet i fp-motionen torde få ansestillgodosett. Yrkandet kan därför lämnas utan åtgärd och avstyrks med detsagda.I motion T423 (s) framhålls att risken att råka ut för en trafiklolycka är tregånger större per kilometer i mörker än i dagsljus. Så länge man befinnner sigi ett fordon, är man skyddad av detta. Fordonet i sin tur uppmärksammas avmedtrafikanter genom sitt eget ljus och sina egna reflexanordningar. Närföraren däremot går ut vid ett ofrivilligt stopp med sitt fordon är han/honoskyddad och syns mycket dåligt. För att motverka detta problem bör föraren haett ljusreflekterande material på sig. I varje bil bör finnas tillgång tillminst en reflexsele.Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkande erinra om attskyldighet att medföra reflexsele vid färd med buss eller lastbil gälldeenligt 11 § fordonskungörelsen (1972:595) från till den 1september 1993, då bestämmelsen upphävdes (prop. 1992/93:161, bet. 1992/93:TU29, rskr. 1992/93:426). Utskottet är inte nu berett att förorda att tvingandebestämmelser om reflexsele återinförs men förutsätter att frågan övervägs isamband med en inom pågående översyn avvägtrafikbestämmelser. Som framhölls i det sistnämnda riksdagsbeslutet finnsdet inget som hindrar förare att frivilligt medföra och vid behov användareflexsele. Med det sagda avstyrker utskottet motionen.I motion T413 (m) yrkas att hos regeringen begär förslag till lag omförbud mot körning med sommardäck på bilar under vintermånaderna.I T425 (s) framhålls att det behövs lagstiftning för att säkerställaanvändning av vinterdäck vid halt väglag vintertid.Vägverket har enligt vad utskottet erfarit föreslagit att bestämmelser av detslag som motionärerna önskar skall införas. Förslaget bereds för närvarandeinom . Utskottet anser att resultatet av beredningen böravvaktas och är inte berett att nu föreslå någon åtgärd medanledning av de nämnda motionerna. Dessa avstyrks följaktligen.I motionerna T231 (c) och Sk699 (c) framhålls att utsläppen av miljöfarligaämnen vid kallstart av en bil är höga, även om bilen är utrustad med enkatalysator. Därför bör åtgärder som minskar utsläppen vid bl.a. kallstarterprövas. Krav på att nya bilar skall förses med motorvärmare och kataly-satorvärmare måste införas, betonar motionärerna.I det nämnda betänkandet 1997/98:TU4 behandlade utskottet ett motions-yrkande med samma innebörd som de nu aktuella. Utskottet framhöll att Vägverketinom ramen för sitt sektorsansvar hade fastställt ett miljöprogram, omfattandebl.a. ett projekt med benämningen Färre kallstarter. Man sökte bl.a. påverkautvecklingen av bilar i sådan riktning att problemet med kallstarter kundereduceras. hade också tillsammans med ochKonsumentverket undersökt de samhällsekonomiska effekterna av motorvärmare.Projektet väntades bli slutredovisat . Katalysatorvärmarefanns än så länge endast på försökstadiet.Den sålunda förutskickade slutredovisningen föreligger numera med den inovember 1997 av framlagda rapporten 1997:29 Användning avmotorvärmare vid kallstart - ett samverkansprojekt mellan ,, , , Kommunikations-forskningsberedningen ochMotortestcenter (MTC). Under ?sammantaget - - - att användning av motorvärmare i tätort ger enpositiv miljöeffekt och kan rekommenderas. Detta grundas på den stora kolväte-och partikelreduktionen jämfört med en mindre ökning av NoX och ökade utsläppfrån elproduktion. Det kan inte heller sägas vara någon miljönackdel attanvända motorvärmare utanför tätorter om det sker med miljömässigt optimalinkopplingstid. Dess stora miljöfördelar har dock tidigare överskattats.? Någotkrav på att nya bilar skall vara utrustade med motorvärmare ochkatalysatorvärmare framförs inte i rapporten.Utskottet är inte heller för sin del berett att förorda sådana krav. Motions-yrkandena härom avstyrks följaktligen.5 Trafikföreskrifter5.1 HastighetsgränserGrundläggande bestämmelser om hastighetsgränser återfinns i 64 och 147 §§vägtrafikkungörelsen (VTK, 1972:603).Enligt 64 § första stycket gäller inom tättbebyggt område att fordon inte fårföras med högre hastighet än . Utom tättbebyggt område får fordon -enligt 64 § andra stycket - inte föras med högre hastighet än (bashastighet). Av 64 § tredje stycket framgår att får föreskriva atthögsta tillåtna hastighet skall vara /tim.Enligt 147 § VTK får lokala trafikföreskrifter meddelas med avvikelse från 64§. Lokala trafikföreskrifter gäller för en viss väg eller vägsträcka eller församtliga vägar inom ett visst område. Sådana föreskrifter kan innebära atthögsta tillåtna hastighet inom tättbebyggt område är lägre eller högre än50 km/tim. De kan vidare innebära att högsta tillåtna hastighet utomtättbebyggt område är lägre än 70, . Beslut om avvikelserfrån 64 § skall vara motiverade av hänsyn till trafiksäkerheten,framkomligheten eller miljön. De lokala trafikföreskrifterna meddelas avlänsstyrelsen i fråga om vägar avsedda för genomfartstrafik och av kommunen ifråga om övriga vägar.I proposition 1996/97:137 Nollvisionen och det trafiksäkra samhället framhöllregeringen som sin bedömning att inriktningen bör vara att den faktiskahastigheten inom tättbebyggt område bör uppgå till 30km/tim vid tider och platser där gående och cyklister på ett planlagt sättblandas med biltrafik. Som ett led i denna inriktning borde kommunerna fåutökade befogenheter att som första instans besluta om en hastighetsgräns på 30km/tim inom tättbyggt område. Kommunerna skulle alltså enligt regeringen gesrätt att besluta om hastighetsbegränsningar för samtliga vägar - även vägar förgenomfartstrafik - inom tättbebyggt område i den egna kommunen. Regeringensbedömning föranledde inte någon erinran från sida (bet. 1997/98:TU4,rskr. 1997/98:11). Erforderliga ändringar i VTK bereds inomRegeringskansliet.I motion T202 (m) framhåller motionärerna att tanken på att ge kommunernautökade befogenheter att som första instans besluta om en hastighetsgräns på 30km/tim inom särskilt utsatta och trafikanpassade områden i princip är riktig.Vi är dock kritiska till - säger motionärerna - en generell hastighets-gräns på30 km/tim i tätort.Som motionärena själva framhåller är det meningen att hastighets-begränsningen skall gälla ?inom särskilt utsatta och trafik-anpassade områden?. Det är sålunda inte fråga om att skulle gälla somen generell hastighetsgräns i tätorter utan endast ?vid tider och platser därgående och cyklister på ett planlagt sätt blandas med biltrafik?. Med detanförda finner utskottet syftet med motionsyrkandet i nu berörd del till-godosett. Det bör därför inte föranleda någon åtgärd och avstyrks imotsvarande del.Hastighetsgränser utom tättbebyggt område behandlas i motionerna T422 (m), T419(m) och T431 (s).Enligt den förstnämnda motionen har föreslagit att hastig-hetenpå landets 90-vägar generellt skall sänkas . En sådan sänkningkommer, säger motionären, att öka kostnaderna för enskilda och företag som harsin verksamhet i glesbygd.I motion T419 (m) framhålls att högsta tillåtna hastighet på motorväg ochmotortrafikled generellt bör höjas /tim.I motion T431 (s) framhålls att högsta tillåtna hastighet på motorvägar somregel bör vara . Motionären betonar att riskerna vid framförande avfordon ökar vid mörker, dålig sikt och dåligt väglag. Med hjälp av ny teknikskulle väglags- och siktkänsliga hastighetsbestämmelser kunna införas.