bet · GL01LU22 · 1998-04-28 00:00:00 — Vissa stiftelse- och fastighetsrättsliga frågor I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1997/98:98 Vissastiftelserättsliga frågor m.m. jämte två motioner som väckts med anledning avpropositionen. I propositionen föreslås vissa ändringar i stiftelselagen.Ändringarna gäller dels möjligheterna för stiftelserevisorer att anlita biträdevid revision, dels registrering av personnummer eller organisationsnummer förstiftelseföreträdare. Utskottet tillstyrker bifall till propositionen.I propositionen redovisar regeringen sina överväganden rörande en fråga ompantsättning av nyttjanderätter. Med anledning av en motion (fp) i den delenförordar utskottet ett tillkännagivande som innebär att regeringen skallkartlägga behovet av en ny kreditsäkerhetsform. I proposition 1997/98:98 föreslår regeringen () - efterhörande av Lagrådet - att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),2. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m.3. lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157).Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. 1997/98:L22 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om begreppet sambo vad gällerregler om revisorsjäv i stiftelselagen.1997/98:L23 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en förnyad utredning om pantsättning avnyttjanderätt i enlighet med vad som anförts i motionen. Ändringar i stiftelselagenEnligt 4 kap. 6 § stiftelselagen (1994:1220) är bl.a. stiftelsens stiftareeller förvaltare och den som är anställd hos, eller på ett annat sätt intar enunderordnad eller beroende ställning till stiftelsen eller förvaltaren,obehöriga att vara revisor i en stiftelse. Enligt tredje stycket i samma lagrumfår en revisor vid revisionen inte anlita någon som inte är behörig att vararevisor.Bestämmelsen i tredje stycket har kritiserats för att den hindrar revisorer istiftelser som har bildats eller som förvaltas av en kommun att anlita biträdeav exempelvis personalen vid kommunens revisionskontor.Enligt regeringens mening får den nuvarande regleringen i 4 kap. 6 § alltförlångtgående konsekvenser. Bl.a. kan den granskningskompetens som finns påkommunala revisionskontor inte utnyttjas vid granskning av stiftelser somförvaltas av en kommun. Regeringen anser därför att förbudet mot att anlitabiträde av personer som är anställda av stiftelsens förvaltare bör mjukas uppså att det skapas ett större utrymme för att involvera tjänstemän igranskningen av de stiftelser som kommuner förvaltar. Samma behov av att vidrevision ta hjälp av personer som är anställda av förvaltaren kan också finnasi andra fall, exempelvis när en stiftelse förvaltas av en bank eller en statligmyndighet. Också i sådana fall bör det, enligt regeringens mening, skapas ettstörre utrymme för stiftelserevisorer att anlita biträde av personer som hosförvaltaren ägnar sig åt ett självständigt granskningsarbete.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att en revisor i en stiftelse skallges möjlighet att vid revisionen anlita biträde av den som är anställd hosstiftelsens stiftare eller förvaltare för att uteslutande eller huvudsakligenha hand om intern revision eller granskning av liknande slag. Sådant biträdeskall dock bara få anlitas i den utsträckning det står i överensstämmelse medgod revisionssed.I propositionen tas också upp frågor som gäller registrering av personnummereller organisationsnummer för stiftelseföreträdare. I motsats till vad somgäller i fråga om registrering av företrädare för aktiebolag, handelsbolag ochekonomiska föreningar finns det i stiftelselagens bestämmelser om registreringav stiftelser (10 kap.) inte några regler om att uppgifter om personnummerrespektive organisationsnummer för styrelseledamöter, förvaltare eller särskiltbemyndigade företrädare skall tas in i stiftelseregistret. Uppgifter omstiftelsens stiftare registreras över huvud taget inte i stiftelseregistret.Dessa förhållanden har visat sig medföra svårigheter att identifierastiftelsens företrädare och ansetts medföra risker att stiftelseformen användsför ekonomisk brottslighet.I propositionen föreslås med hänvisning härtill att anmälan för registreringi stiftelseregistret skall innehålla bl.a. uppgift om styrelseledamöternaspersonnummer eller förvaltarens organisationsnummer samt uppgift ompersonnummer för särskilt bemyndigade företrädare. I syfte att förhindra attstiftelser används som redskap i ekonomisk brottslighet föreslås vidare vissaändringar i handelsregisterlagen (1974:157). Ändringarna innebär atthandelsregistrets uppgifter om olika slag av näringsidkare skall kompletteras ivissa avseenden. Bl.a. skall det vid registrering av handelsbolag i vilka enstiftelse med egen förvaltning är bolagsman antecknas personuppgifter för demsom är styrelseledamöter i stiftelsen.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1998.Utskottet tillstyrker de föreslagna lagändringarna.I motion L22 av () begärs ett tillkännagivande som innebär attockså homosexuella sambor - inte bara sambor - skall anges i 4 kap. 6 § förstastycket stiftelselagen.Utskottet konstaterar att den fråga som motionären tar upp har generellgiltighet. Eventuella lagändringar bör, enligt utskottets mening, göras i denfamiljerättsliga lagstiftningen. Utskottet förutsätter att frågan kommer attbehandlas av , som bl.a. har i uppdrag att lämna förslag påhur omotiverade skillnader mellan homosexuella och heterosexuella samborlämpligen bör undanröjas (dir. 1997:75).Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L22.Panträtt i registrerad nyttjanderättByggnad på annans mark är ett slags egendom som föreligger när byggnaden ägs aven person som inte också äger marken där byggnaden står. En äldre men ännuvanlig beteckning på samma förhållande är ?hus på ofri grund?. Byggnad påannans mark räknas rättsligt sett som lös egendom. Den viktigaste innebördenhärav är att egendomen faller vid sidan av fast egendom och sålunda inteomfattas av reglerna om inteckning och panträtt i fastighet.Den tillsatta hade i uppgift att skapa ettpantsystem för byggnader på annans mark. Utredningen föreslog i betänkande (SOU1984:22) Panträtt i registrerad nyttjanderätt en ny lag om registerpantsystem,motsvarande det som gäller för fastigheter. Pantobjektet skulle enligtförslaget bestå av nyttjanderätten till marken i förening med byggnad och annanegendom som nyttjanderättshavaren har där. Nyttjanderätten skulle registreras iett särskilt nyttjanderättsregister. Panträtten var konstruerad som panträtt ifastighet. Nyttjanderättshavaren skulle sålunda ansöka om inteckning och närden beviljats skulle ett pantbrev utfärdas. skulle användas vidpantsättning hos en fordringshavare. - förslag harinte lett till lagstiftning.Våren 1995 behandlade utskottet en motion vari begärdes förslag tilllagregler som innebär bättre kreditmöjligheter för byggnader på annans mark.Utskottet påpekade därvid de svårigheter som ägare till eller spekulanter påfritidshus på arrenderad mark har att kunna utnyttja byggnaden påarrendestället som säkerhet vid upptagande av lån för exempelvis en om- ellertillbyggnad. Enligt utskottets mening var det angeläget att förbättrakreditmöjligheterna för särskilt denna kategori av arrendatorer. Utskottet varinte berett att förorda ett genomförande av förslagutan ansåg att frågan förutsättningslöst borde övervägas på nytt. Vad utskottetsålunda, med bifall till den då aktuella motionen, anförde gav somsin mening regeringen till känna (bet. 1994/95:LU26, rskr. 361).I förevarande proposition återkommer regeringen i frågan. I propositionenredovisas fördelar och nackdelar med förslag. Vid ensamlad bedömning kommer regeringen fram till slutsatsen att utredningensförslag inte bör genomföras. Av propositionen framgår att man inomJustitiedepartementet övervägt om det finns andra sätt att genom lagstiftningförbättra kreditmöjligheterna för innehavare av byggnader på ofri grund. Dethar emellertid inte framkommit några lösningar som på något avgörande visskiljer sig från förslag. Regeringen förklarar sigdärför inte beredd att föreslå något nytt, i lag reglerat systemför pantsättning av nyttjanderätter eller byggnader på ofri grund och kan inteheller se att det är möjligt att genom någon annan slags lagändringar förbättrakreditmöjligheterna i de aktuella fallen.Bengt och (båda fp) kritiserar regeringensslutsatser i motion L23. I motionen yrkas att hos regeringen skallbegära en förnyad utredning.Utskottet vill för sin del peka på att en majoritet av remissinstanserna varuttalat positiv till förslag, och enligt utskottetsmening torde det stå klart att ett genomförande av utredningens lagförslag ärägnat att leda till bättre kreditvillkor för byggnadernas ägare än de villkorsom kreditinstituten annars kan erbjuda. Utskottet är emellertid inte heller nuberett att förorda ett genomförande av den lagstiftningByggnadspantsutredningen föreslog. Inte heller är utskottet berett att förordaen ny utredning helt i linje med motionärernas önskemål. I stället börregeringen, enligt utskottets mening , efter det attByggnadspantsutredningen fick sina direktiv, först och främst undersöka ochsöka kartlägga om det fortfarande finns något behov av en nykreditsäkerhetsform för byggnader på annans mark. Om det därvid skulle visa sigatt behov föreligger utgår utskottet från att regeringen ånyo övervägerlagstiftningsfrågan.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion L23 bör somsin mening ge regeringen till känna. beträffande lagförslagenatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),dels lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelsem.m.,dels lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157),2. beträffande homosexuella samboratt avslår motion 1997/98:L22,3. beträffande panträtt i registrerad nyttjanderättatt med anledning av motion 1997/98:L23 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Stockholm den 28 april 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(m), (), (), TanjaLinderborg (v), (), (), (),(), () och de ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220)2 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m.3 Förslag till lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157)