bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Regeringen anser attäven ersättning för viltskador,arbetet med att förhindraantibiotikaresistens och EHEC-smitta, produktions- ochmiljörådgivning till skogsägarna,samt biotopskyddet inom skogsbruketbör prioriteras.Minskningen av ramen jämfört med år1998 föranleds av de storaanslagsbehållningar som finns inomutgiftsområdet och återspeglarsåledes inte någrabesparingsåtgärder.Förslag till ram för utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringarBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna199911 97400+1 558+30-1000200013 15400+1 558+30-100+5200113 16800+1 558+30-100+10MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi208 ett införande av frihandel med mjölkkvoter samt enklareregler för EU:s miljöstöd, vilketenligt motionärerna minskarJordbruksverketsadministrationskostnader. Därutöverföreslås attskogsvårdsorganisationen tillförsytterligare förrådgivnings- ochinformationsinsatser syftande tillett mer miljöanpassat skogsbruk.I den ökning av ramen förutgiftsområdet somKristdemokraterna föreslår i motionFi209 ingår bl.a. arealersättningaroch djurbidrag som helt finansierasav EU. Vidare vill motionärernasatsa på avbytarverksamheten,exportfrämjande åtgärder samtsärskilda exportkreditgarantier föratt möjliggöra export tillRyssland. I motionen föreslåsbesparingar genom minskade anslagtill och genomavvisande av förslaget om ett nyttstatistikinstitut.I motion Fi210 föreslårCenterpartiet att 30 miljonerkronor utöver regeringens förslagsatsas på exportfrämjande åtgärder.Folkpartiet liberalerna vill enligtmotion Fi211 minska anslaget tillJordbruksverket med 111 miljonerkronor. Motionärerna föreslåranslagsökningar i jämförelse medregeringens förslag för satsningarpå djurskyddstillsyn.Miljöpartiet de gröna föreslår imotion Fi212 att ytterligare medelsatsas på miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket och förekologisk forskning fr.o.m 1999.Detta finansieras bl.a. genomomfördelning från anslaget förexportfrämjande åtgärder.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet under avsnitten 2.4.3och 2.7 redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifter påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena. Finansutskottettillstyrker således propositionensförslag till ramnivå förutgiftsområde 23 och föreslår attutgiftsramen fastställs till . Motionernaavstyrks i berörda delar.4.1.24 Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattarverksamheterna näringspolitik,teknologisk infrastruktur,konkurrensfrågor, teknisk forskningoch utveckling, utrikeshandel,export- och investeringsfrämjandekonsumentfrågor samt övrigaåtaganden.De totala utgifterna förutgiftsområdet beräknasuppgå till 2 921 miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 6.2)anförs att inom utgiftsområdetprioriteras bl.a.utökade instatser för att stimuleraentreprenörskap och företagande,främst för ökad tillgång på s.k.såddkapital ()och nya insatser för att stimuleraden elektroniska handelnsutveckling i och förinsatser för att underlätta för småoch medelstora företag att nyttjaIT-tekniken i sinaexportverksamheter (10 miljonerkronor). Dessutom görs nyanäringslivsinriktade satsningar iÖstersjöregionen (150 miljonerkronor) och nya insatser för attöka de små och medelstoraföretagens handel med (27miljoner kronor). Regeringenssatsningar för de kommande tre årenkommer även att prioritera arbetetmed att skapa förutsättningar förnyetablering av företag ochmöjligheter för främst små ochmedelstora företag att växa samtatt främja handeln iÖstersjöregionen.I en tablå redovisas föreslagnautgiftsramar enligtbudgetpropositionen och motionerna.Förslag till ram för utgiftsområde24 NäringslivBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna19992 898-123±0-222+144-209±020002 837-92±0-222+143-179-12920012 966-192±0-322+143-279-130MotionernaModerata samlingspartiet anser imotion Fi208 att de tidigaregenomförda besparingarna påanslaget för teknisk forskning ochutveckling bör avvisas.Konkurrensverket och StiftelsenSveriges tekniska attachéer bör fåresursförstärkningar. Ävenverksamheten med såddfinansieringbör få ett tillskott. Motionärernaanser att från detta utgiftsområde åren1999 och 2000 att användas förmotsvarande satsningar underutgiftsområde 7 Internationelltbistånd. bör 250 miljonerkronor föras till utgiftsområde 7.Besparingar bör genomföras påanslagen för kooperativ utveckling,omstrukturering av statliga företagoch Konsumentverket.Kristdemokraterna motsätter sig imotion Fi209 regeringens satsningpå . Motionärernaställer sig bakom regeringenssatsning på småföretagsutveckling,främst förslaget om ökad tillgångpå såddkapital.Centerpartiet hävdar i motion Fi210att den svenska jordbruks- ochlivsmedelsindustrin är i stortbehov av konkurrenshöjandeinsatser. Motionärerna anser attmedel bör tillföras forskning ochutveckling i enlighet med detförslag som presenteras iutredningen 1997:67 Enlivsmedelsstrategi för Sverige.Vidare föreslås en satsning påträdgårdsnäringen, ökade resursertill exportfrämjande åtgärder förmiljöanpassad teknik samt attsatsningen på kvinnligaresurscentrum på länsnivå skallpermanentas och vidareutvecklas.Folkpartiet liberalerna förespråkari motion Fi211 en minskning avramen. Partiets politik leder kraftig förbättring avföretagspolitiken, vilket medföratt de selektiva företagsstöden kandras ned. ochkonkurrensforskningen bör tillförasytterligare medel.Miljöpartiet de gröna föreslår imotion Fi212 att stöden tillkooperativ utveckling,konsumentorganisationer ochkonsumentforskning skall höjasfr.o.m. medan bl.a. stödettill investeringsfrämjande minskas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet under avsnitten 2.4.3och 2.7 redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena. Finansutskottettillstyrker således propositionensförslag till ramnivå förutgiftsområde 24 och föreslår attutgiftsramen fastställs till . Motionernaavstyrks i berörda delar.4.1.25 Utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar merpartenav statens utgifter för bidrag tillkommuner och landsting. Bidragenlämnas främst i form av ett allmäntfinansiellt stöd till kommuner ochlandsting, men även för att, ikombination med avgifter frånkommuner och landsting, åstadkommalikvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommunerrespektive landsting.Utgiftsområdet omfattar också ettbidrag för särskilda insatser ivissa kommuner och landsting.För år 1998 beräknas de totalautgifterna uppgå till 96 829miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslås attramen för utgiftsområdet ökas förår 1999 till 103 565 miljonerkronor. Därutöver aviserarregeringen ett ytterligaretillskott för med 2miljarder kronor. Beslutade ochaviserade tillskott innebär enhöjning av statsbidragen iförhållande till nivå med22 miljarder kronor år 2001.Förutom det aviserade tillskottetpåverkas ramen 1999 av vissa regleringar avstatliga åtgärder som harkommunalekonomiska effekter. Ramenpåverkas också av en engångsvisersättning till kommuner ochlandsting som uppgår till 2,6miljarder kronor med anledning avden slutliga regleringen av 1997års skatteinkomster.Förslag till ram för utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna1999103 565+ 21 364±0- 1 235+ 1 450- 1 614±02000105 087- 16 636±0- 1 820±0- 1 800±02001107 267- 614±0- 2 620±0- 1 800±0Anm. representant iutskottet har anmält att partiethaft för avsikt att föreslå enstörre minskning av utgiftsområdetsram än vad som framgår av motionFi211. I tabellen anges den högreminskningen.MotionernaModerata samlingspartiet hävdar imotion Fi208 att ett genomförandeav den politik som partiet förordarbl.a. skulle innebära ett ökatskatteunderlag och bättreproduktivitetsutveckling. Detta ikombination med minskade kostnaderskulle enligt motionärernaförbättra den kommunala ekonominmed ,11,och21,. Föratt möjliggöra sänkt kommunalskatti hela landet föreslås vidare attstaten övertar kostnader som i dagåvilar kommunerna, i första handgenom att en nationell skolpenginförs. Enligt motionen innebärdetta att staten övertarfinansieringsansvaret förgrundskolan , då motsvarande10 miljarder kronor tillförskommunsektorn. tillförs påmotsvarande sätt 20 miljarderkronor. Kommunerna svarar förmellanskillnaden intill det attstaten genom fortsatta besparingarkan finansiera helt.Kommunerna avlastas därmedkostnader för som år2000 motsvarar en sänkning av denkommunala debiteringen med 1 kronaoch med ytterligare 1krona.I motionen understryks att Moderatasamlingspartiet står bakomfinansieringsprincipen. Det innebärenligt motionen att kommunernasekonomiska ställning inte skallförändras genom statliga beslut.Skattesänkningar som påverkar detkommunala skatteunderlaget ochökade kostnader genom statligabeslut skall således kompenserasfullt ut. Enligt motionen lämnasdärför full kompensation förförslagen om grundavdrag för barnvid den kommunala beskattningen,för den särskilda skattesänkningenför arbetsinkomster vid denkommunala beskattningen och förandra skatteförslag.På motsvarande sätt får kommunernaöverföra de minskade kostnadernatill följd av ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen tillstaten. De sammantagna effekternapå ramen för utgiftsområde 25 av demoderata förslagen om en förändradekonomisk politik, renodling ocheffektivisering av den kommunalaverksamheten, ändradeansvarsförhållanden mellan stat ochkommun samt regleringar enligtfinansieringsprincipen innebär enökning av ramen för med21,och enminskning på respektive 16,6 och0,för åren 2000och 2001.I sin skattepolitiska motion Sk311(yrkande 4) begär Moderatasamlingspartiet förslag om enväxling av sänkt kommunalutdebitering mot ett statligtövertagande av kommunala kostnaderfr.o.m för att garanteraatt det utrymme som skapasverkligen utnyttjas förskattesänkningar. Det skall enligtmotionen ske genom att ettkommunalt skattestopp införs liksomkrav på skattesänkningar sommotsvarar den bortfallandekostnaden.Kristdemokraternas budgetalternativredovisas i motion Fi209.Motionärerna framhåller attkommunsektorns samlade resurserunder senare år har skurits nedkraftigt bl.a. till följd avsuccessivt ökade allmännaegenavgifter. drasdärigenom drygt 18 miljarder kronorundan de kommunalaskatteintäkterna, heter det imotionen. Motionärerna pekar ocksåpå att kommunernas kostnader försocialbidragen ökade under i stortsett hela den föregåendemandatperioden. Mot denna bakgrundär det enligt braatt regeringen genom höjdastatsbidrag återställer en del avden reala resursindragning somhittills skett.Det är därför motiverat med ökaderesurser för den närmaste periodenså att de människor som behöveroch har rätt till en fungerandeservice kan få det. På längre siktär det emellertid endast en starksysselsättningsutveckling som ikombination med fortsattastrukturreformer kan tryggaverksamheterna inom kommunsektorn.Kristdemokraterna anser mot dennabakgrund att ett tillskott på 1miljard kronor och 800miljoner kronor utöverregeringens nivå är motiverat föratt återställa tidigareindragningar. är dettillskott på somregeringen beräknat enligtmotionärernas bedömningtillräckligt.Kommunsektorn påverkas samtidigtindirekt av en rad förändringarsom vill göra påolika områden. Införandet av enandra karensdag i sjukförsäkringenskulle enligt motionen t.ex. minskade kommunala kostnaderna med 300miljoner kronor. Ett återinförandeav vårdnadsbidraget skulle vidareinnebära positivakommunalekonomiska konsekvenserliksom det höjdapensionstillskottet. De sammantagnaförbättringarna för kommuner ochlandsting av de kristdemokratiskaförslagen beräknas i motionen till2 för år 1999och förvardera . Imotionen förordas att dessaeffekter neutraliseras genom attmotsvarande avdrag görs från degenerella statsbidragen.Centerpartiet understryker i motionFi210 att kommunerna bör tillförasytterligare medel enligt gällandegenerella regler för att möjliggöraökade satsningar på vård, skola ochomsorg. Det bör dock inte ske ienlighet med regeringens förslag.Centern avvisar därför förslagetatt det fasta beloppet vidbeskattning av förvärvsinkomsterskall tillfalla kommunerna. Enligtpartiet skall kommunerna i ställetkompenseras med 1 300 miljonerkronor i ökade anslag förutgiftsområde 25. Centerpartietföreslår vidare att de avregeringen föreslagna 150 miljonerkronorna för ombyggnad aväldrebostäder bör ingå i detgenerella bidraget till kommunerna.Anslaget bör därför höjas medytterligare 150 miljoner kronortill en total ökning med för år 1999.Folkpartiet liberalerna redovisarsitt budgetalternativ i motionFi211. Enligt motionen börutgiftsramen för minskasmed för år 1999och med förvardera . För år1999 sker detta genom attFolkpartiet minskar det generellastatsbidraget med 400 miljonerkronor och bidraget till Särskildainsatser i vissa kommuner med 600miljoner kronor. Minskningarna idet generella statsbidraget görsför att finansiera ett bättrehögkostnadsskydd inom sjukvården,vilket framgår av motion Sf283 avKerstin Heineman m.fl. (fp) yrkande9.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet noterar att den allmännaekonomiska utvecklingen ochsaneringen av de offentligafinanserna under de senaste årenhar skapat förutsättningar förbetydande ökningar av statsbidragentill kommuner och landsting.Beslutade och aviserade höjningarinnebär således attstatsbidragsnivån successivt kanhöjas med 22 000 miljoner kronormellan . Genomdessa resurstillskott skapas en bragrund för en god utveckling avkvaliteten inom skolan, vården ochomsorgen. Utskottet ställer sig motdenna bakgrund bakom propositionensförslag till ramar för åren1999-2001, vilket innebär ettytterligare tillskott på iförhållande till de beslut somfattades av vårriksdagen medanledning av förslagen i denekonomiska vårpropositionen.I motionerna har partierna framförtalternativa förslag till ramar förutgiftsområdet. Utskottet kankonstatera att det finns en höggrad av samstämmighet i synen påbetydelsen av de centralaverksamheter som kommuner ochlandsting bedriver liksom tillbehovet att ge kommunsektorn godautvecklingsbetingelser. Utskottetåterkommer i sittbetänkande om anslagen inomutgiftsområde 25 (bet.1998/99:FiU3) till partiernaskommunalekonomiska alternativ.Utskottet vill i samband medbehandlingen av ramförslagen endastpeka på att Moderatasamlingspartiet i sitt senastebudgetalternativ gjort väsentligajämkningar i sitt sätt att redovisakonsekvenserna på statsbudgeten avsina förslag för kommunsektorn.Enligt det nu aktuella förslagetförutsätts kommuner och landstingkompenseras för skattesänkningarsom påverkar det kommunalaskatteunderlaget. För år 1999handlar det om i storleksordningen24 miljarder kronor, vilket i sintur får genomslag i form av enutvidgning av ramen förutgiftsområde 25 med över 21miljarder kronor. Detta skalljämföras med det moderata förslagetfrån då partiets ramnivåmed drygt 8 miljarder kronorunderskred motsvarande nivå iregeringsförslaget. Fr.o.m. år 2000redovisas nu en minskning av ramentill följd av att staten förutsättsta över kostnadsansvaret förgrundskolan från kommunerna genominförande av en s.k. nationellskolpeng. Även på denna punkt harModeraterna ändrat sinredovisningsmetod. Utskottet harflera gånger tidigare tagit avståndfrån den kraftiga försvagning avdet kommunala självbestämmandet somett sådant systemskifte påskolområdet skulle innebära.Utskottet vidhåller givetvis dennauppfattning.Finansutskottet har tidigare ibetänkandet under avsnitten 2.4.3och 2.7. redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena. Finansutskottettillstyrker således propositionensförslag till ramnivå förutgiftsområde 25 och föreslår attutgiftsramen fastställs till103 . Motionernaom alternativa ramnivåer avstyrksliksom motionerna Sk311(m) yrkande4 och Sf283 (fp) yrkande 9.4.1.26 Utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifterför räntorna på statsskulden,oförutsedda utgifter samtRiksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning. Depå utgiftsområdet uppförda anslagenomfattas inte av utgiftstaket.För 1998 beräknas de totalautgifterna uppgå till 107 847miljoner kronor.Med anledning avålderspensionsreformen föreslås attramen för utgiftsområdet minskasmed 1999 och1 samtatt den höjs med 1 050 miljonerkronor år 2001.Förslag till ram för utgiftsområde26 Statsskuldsräntor m.m.Belopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna199984 560±0±0-340±0-1 000±0200077 000±0±0-840±0-3 700±0200172 180±0±0-1 640±0-4 700±0MotionernaKristdemokraterna förespråkar imotion Fi209 att statliga företagskall säljas ut i större omfattningän vad regeringen räknar med.Statsskulden kan därigenom minskasytterligare vilket ger lägreräntekostnader. Motionärernaföreslår också en förlängdmomsinbetalningsperiod även förföretag med omsättning över 40miljoner kronor, vilket innebär envaraktig räntemässig försämring förstatsbudgeten jämfört med den nugällande ordningen.Även liberalerna villsälja ut företag i stor omfattning.I motion Fi211 framhåller partietatt en sådan försäljning bör kunnainbringa ca 100 miljarder kronoröver . Intäkternaskall användas till att amorterastatsskulden och därigenom kommerstatens räntekostnad att kunnabegränsas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.4.3 och2.7 redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena. Finansutskottettillstyrker således propositionensförslag till ramnivå förutgiftsområde 26 och föreslår attutgiftsramen fastställs till . Motionernaavstyrks i berörda delar.4.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiftentill Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser Sverigesavgift till EG-budgeten.För år 1998 beräknas utgifternauppgå till 21 155 miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen anges attutgifterna för beräknasenligt kommissionens budgetförslag.Förhandlingar om ett nyttfinansiellt perspektiv, som skallgälla , sker inomramen för Agenda 2000. Beslut omdet nya finansiella perspektivetförväntas fattas senast i mars år1999.Förslag till ram för utgiftsområde27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna199921 908000000200021 356000000200122 101000000Som framgår av tabellen har ingetav oppositionspartierna föreslagitnågon annan ram än vad regeringenhar föreslagit.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet under avsnitten 2.4.3och 2.7 redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena. Utskottettillstyrker såledesbudgetpropositionens förslag tillramnivå för utgiftsområde 27 ochföreslår att utgiftsramenfastställs till 21 908 miljonerkronor.4.1.28 Ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgetenTill följd avålderspensionsreformen kommer enrad utgifter att omfördelas mellanutgiftsområden samt mellanstatsbudgeten ochsocialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgeten. Den senaresektorn omfattar fr.o.m. 1999endast utgifter förålderspensionssystemet och har ibudgetpropositionen därför givitsdenna nya benämning. De utgiftersom redovisas i detta sammanhang ärutgifter för dels ålderspension iform av ATP, dels ålderspension iform av folkpension tillpensionärer som uppbär ATP.För 1998 beräknas de totalautgifterna för förmåner redovisadevid sidan av statsbudgeten uppgåtill 132 425 miljoner kronor.BudgetpropositionenRegeringen föreslår ibudgetpropositionen att pensionernaför skall beräknas utifrånett helt oreducerat prisbasbelopp.Det innebär att man återgår tillatt beräkna pensionerna utifrån ettoreducerat basbelopp ett årtidigare än aviserat.Utgifterna på området kommer medanledning av ålderspensionsreformenatt öka med 4 554 miljoner kronor1999, 2000och 2001.Förslag till ram förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModerata samlings-partietVänsterpartietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartiet liberalernaMiljö-partietde gröna1999135 849±0±0±0±0±0±02000140 414±0±0±0±0±0±02001146 433±0±0±0±0±0+700SocialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottettillstyrker i sitt yttrande (SfU1y)regeringens förslag till ramnivåerför budgetåren 1999-2001 samtavstyrker motsvarande förslag iMiljöpartiet de grönas motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare ibetänkandet i avsnitten 2.4.3 och2.6 redovisat sin bedömning avfördelningen av utgifterna påutgiftsområden för budgetåret 1999och därvid tillstyrkt regeringensförslag till ramar förutgiftsområdena.Socialförsäkringsutskottet har försin del inte haft något att erinramot den föreslagna ramen förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten.Finansutskottet tillstyrker såledespropositionens förslag till ramnivåför ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten och föreslåratt utgiftsramen fastställs till135 849 miljoner kronor.4.2 Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden föråren 2000 och 2001BudgetpropositionenRegeringen föreslår att riksdagenskall godkänna den preliminärafördelning av utgifterna påutgiftsområden för 2000 och 2001som finns återgiven i propositionen(yrkande 11). Fördelningen framgårav efterföljande tabell.Regeringens förslag till preliminärfördelning av utgifter påutgiftsområden för åren 2000 och2001Belopp i miljoner kronorMotionernaFörslag till alternativ fördelningpå utgiftsområdena för åren 2000och 2001 framförs enligt följande:- Moderata samlingspartiet i motionFi208 (yrkande 10),- i motion Fi209(yrkande 6),- i motion Fi210(yrkande 26),- liberalerna i motionFi211 (yrkande 6) samt- de gröna i motionFi212.Partiernas alternativ för åren 2000och 2001 har redovisats itabellerna under respektiveutgiftsområde i föregående avsnitt.Finansutskottets ställningstagandeDe i detta sammanhang aktuellaalternativen avseende 2000 och 2001utgår års fördelning.Utskottet har tidigare ställt sigbakom regeringens förslag tillfördelning av utgifterna påutgiftsområden . Med hänsynhärtill biträder utskottetregeringens förslag till preliminärfördelning för åren 2000 och 2001och tillstyrker yrkande 11 ipropositionen.Samtidigt avstyrker utskottetmotionerna Fi208 (m) yrkande 10,Fi209 (kd) yrkande 6, Fi210 (c)yrkande 26, Fi211 (fp) yrkande 6samt Fi212 (mp).4.3 Bemyndigande om upplåningLånebehovet är skillnaden mellanstatens utgifter inklusiveRiksgäldskontorets nettoutlåningoch statens inkomster. För åren1999-2001 påverkas lånebehovet ävenav överföringar av medel från AP-fonden till . beräknasupplåningsbehovet enligtpropositionen bli -12,0 miljarderkronor. Negativt lånebehov innebärett överskott, dvs. amorteringar påstatsskulden kan göras.