bet · GM01SkU5 · 1998-11-24 00:00:00 — Strukturregelntillämpas också på ett internationellt andelsbyte omden skattskyldige begär det.Enligt strukturregeln kan uppskov medreavinstbeskattningen medges om en fysisk ellerjuridisk person avyttrat aktier till ett svensktaktiebolag eller motsvarande utländskt bolag. Somförutsättning för uppskov gäller att vederlagetutgörs av nyemitterade aktier i det köpande bolaget.En kontantdel på högst av det nominella värdetav de nyemitterade aktierna tillåts dock. Uppskovetinnebär att endast eventuell kontantdel beskattasoch att de mottagna aktierna övertaranskaffningsvärdet för de avyttrade aktierna. Vinsteller förlust på de avyttrade aktierna kommersåledes att påverka taxeringen först när de mottagnaaktierna säljs.Vid internationella andelsbyten anses de mottagnaandelarna i det köpande bolaget anskaffade för ettbelopp som motsvarar deras marknadsvärde vidförvärvet. Reavinsten på de överlåtna andelarnafastställs av skattemyndigheten vid avyttringen menbeskattas först när de mottagna andelarna säljs. Enkontantdel beskattas dock omedelbart.PropositionenI propositionen föreslås att bestämmelserna ominternationella andelsbyten och strukturregelnersätts med ett enhetligt uppskovssystem som tas ini en särskild lag om uppskov med beskattningen vidandelsbyten. Vid andelsbytet fastställs säljarensreavinst för de inbytta andelarna. Är villkoren föruppskov uppfyllda blir vinsten beskattad först närsäljaren avyttrar vederlagsandelarna. Andra frågorsom regleras i lagen är t.ex. hur man skall förfaranär aktier som mottagits vid ett aktiebyte ingår iett nytt aktiebyte, att uppskov skall föras vidarevid arv och gåva, att avskattning skall ske vidutflyttning, m.m.En förutsättning för uppskov skall vara - i likhetmed vad som gäller enligt dagens strukturregel - atten säljare som är fysisk person är kvalificeratbosatt här. kan annars förlora rätten attbeskatta uppskovsbelopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det innebär en förenkling attsystemet för internationella andelsbyten ochstrukturregeln sammanförs till ett enhetligtregelsystem. Utskottet, som i det följandeåterkommer till vissa detaljfrågor, godtar en nylagstiftning i huvudsak i enlighet med regeringensförslag.Kontantdelens storlekPropositionenEtt andelsbyte skall enligt regeringens förslagliksom nu kunna genomföras även om en mindre del avvederlaget utgår kontant. Främst av enkelhetsskälföreslås i propositionen att den nuvarande regeln omatt kontantdelen får uppgå till högst behålls.MotionenEnligt motion 1998/99:Sk3 yrkande 4 av Bo Lundgrenm.fl. (m) bör den nya lagstiftningen inte uppställanågon maximigräns för kontantvederlag. Motionärernaanser att gränsen inte behövs eftersom kontantdelenomedelbart tas upp till beskattning.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig tveksamt till att belastataxeringsförfarandet med uppskov vid beskattningenav andelsbyten i de fall en stor del av vederlagetutgörs av kontanter. Eftersom den nuvarandegränssatsen om enligt Företagsskatteutredningeninte har medfört några nämnvärda svårigheter börgränsen behållas. Detta stämmer också med dengränssats som används i EG:s fusionsdirektiv.Utskottet får med hänvisning till det anfördatillstyrka propositionen i denna del och avstyrkermotion Sk3 yrkande 4.RöstvillkoretPropositionenEtt villkor för uppskov enligt andelsbyteslagenskall enligt propositionen vara att det köpandeföretaget vid utgången av kalenderåret äger andelarmed av rösterna i det förvärvadeföretaget (röstvillkoret).MotionenEnligt motion 1998/99:Sk3 yrkande 5 av Bo Lundgrenm.fl. (m) bör det räcka att röstvillkoret uppfyllssenast vid beskattningsårets utgång i stället förvid kalenderårets utgång. Den i propositionenföreslagna regeln kan enligt motionen medförasvårigheter att genomföra strukturaffärer i vissafall.Utskottets ställningstagandeEn fördel med den i propositionen föreslagnatidsgränsen, kalenderårets utgång, är att fysiskapersoner redan när de skall lämna sin deklarationkommer att veta om förutsättningarna för uppskovföreligger eller inte. Utskottet anser att dettatalar för att kalenderårets utgång bör utgöratidsgräns. Utskottet tillstyrker propositionen idenna del och avstyrker motion Sk3 yrkande 5.Andelar i fåmansföretagPropositionenI propositionen föreslås att särskilda regler tas ini andelsbyteslagen för att hindra attfåmansföretagsreglerna kringgås på visst sätt.Reglerna gäller vid försäljning av kvalificeradeandelar i fåmansföretag om säljaren efter förvärvetäger eller mer i det köpande företaget. Ettvillkor är då att det köpande företagets verksamhettill huvudsaklig del skall bestå av rörelse ellerdirekt eller indirekt innehav av andelar idotterföretag som till huvudsaklig del bedriverrörelse. Med rörelse avses annan verksamhet äninnehav av kontanta medel eller värdepapper.Vidare föreslås en regel om att ett belopp somsvarar mot uppskovsbelopp enligt andelsbyteslageninte får användas vid beräkning av eventuelltlättnads- eller gränsbelopp för dessa andelar.MotionenI motion 1998/99:Sk3 yrkande 6 av m.fl.(m) hemställs att i den nya lagen inteskall föra in den i propositionen föreslagnasärskilda regeln avseende kvalificerade andelar ifåmansföretag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det inte möjligt attundvara den föreslagna begränsningen förkvalificerade andelar i fåmansföretag. Utskottettillstyrker följaktligen propositionen i denna delliksom förslaget att uppskovsbeloppet inte skallräknas med vid beräkning av skattefri utdelning m.m.enligt de särskilda reglerna för onoterade aktier.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.Andelsöverlåtelser inom koncernerGällande rätt, m.m.Den s.k. koncernregeln i 2 § 4 mom. tionde stycketlagen om statlig inkomstskatt ger företag enmöjlighet att överlåta aktier och andra andelar, sominnehas som ett led i koncernens verksamhet, tillett annat företag inom koncernen utan attskattepliktig reavinst uppkommer. När andelen senaresäljs av det köpande företaget, beräknasskattepliktig reavinst eller avdragsgill reaförlustsom om det säljande och det köpande företagetutgjort en skattskyldig.Koncernregeln är problematisk eftersomskatteuppskovet inte tas igen om det köpandeföretaget upphör att tillhöra koncernen. För attstoppa att denna möjlighet utnyttjas tillskatteundandraganden aviserade regeringen i enskrivelse till (skr.1997/98:66) att den skulle återkomma med ett förslagtill ändring i reglerna med retroaktiv verkan.PropositionenI propositionen återkommer regeringen med förslagtill nya regler för koncerninternaandelsöverlåtelser. De nya bestämmelserna skallenligt förslaget tas in i en särskild lag ochinnebär i korthet följande.Vid en koncernintern andelsöverlåtelse skall ettuppskovsbelopp fastställas. Uppskovsbeloppet skalltas upp till beskattning när andelen inte längreinnehas av ett företag som ingår i samma koncern somsäljaren, t.ex. genom att andelen avyttras externt.Vissa ytterligare justeringar och kompletteringargörs i fråga om koncerninterna andelsöverlåtelser.Överlåtelserna skall avse näringsbetingade andelar,men kravet på innehav skall bedömas på grund avhela koncernens innehav.Den föreslagna koncernöverlåtelselagen skall varatillämplig även om vederlaget lämnas i form avandelar i det köpande företaget. I propositionenredovisas hur den förslagna nya lagstiftningen idenna del förhåller sig till regleringen avandelsbyten i EG:s fusionsdirektiv /434/EEG.Enligt artikel 8 i fusionsdirektivet skall detsäljande företaget inte beskattas för vinst somuppkommer vid ett andelsbyte. Vinsten skall istället beskattas när företaget senare säljervederlagsandelarna. Enligt den nu aktuellaregleringen skall som nämnts vinsten i stället tasupp till beskattning när andelen inte längre innehasav ett företag som tillhör samma koncern somsäljaren. Denna beskattning kan således inträffaäven om säljaren då har kvar vederlagsandelarna. Motbakgrund av ett uttalande i fusionsdirektivetsingress att staternas fiskala intressen skallskyddas har regeringen tolkat fusionsdirektivet såatt beskattning får ske om det överlåtna företagetgenom försäljning eller på annat sätt kommer attinnehas av ett företag som inte tillhör sammakoncern som det säljande företaget.MotionenI motion 1998/99:Sk3 yrkande 7 av m.fl.(m) hemställs att i ett tillkännagivandetill regeringen uttalar att svensk lagstiftning intefår förhindra eller försvåra omstruktureringar inomsvenska multinatio-nella koncerner. Motionärernahänvisar bl.a. till den nämnda artikel 8 i EG:sfusionsdirektiv.Utskottets ställningstagandeKoncernregeln är förmånlig frånomstruktureringssynpunkt eftersom den ger företagenmöjlighet att utan omedelbar beskattning genomförakoncerninterna överlåtelser av näringsbetingadeaktier och andelar till marknadspris. Denna fördelmed koncernregeln kan få särskild betydelse förmöjligheterna att genomföra en omstrukturering t.ex.om det finns minoritetsintressen i det säljandeeller det köpande företaget.Koncernregeln kan emellertid i sin nuvarandeutformning leda till en definitiv skattelättnad,vilket inte är motiverat. För att regeln skall kunnabehållas måste därför tekniken för uppskovetförändras. En ny teknik för koncerninternaandelsöverlåtelser bör i enlighet med det sagdabygga på att överlåtelserna skall kunna ske tillmarknadspris.Vid utformningen av reglerna måste beaktas huruvidaEG:s fusionsdirektiv kan uppställa något hinder moten teknisk lösning av uppskovsfrågan som inte äruttryckligen omnämnd i direktivet.Fusionsdirektivet, som inte är ett heltäckandesystem av omstruktureringsregler, syftar till attunderlätta gränsöverskridande omstruktureringar.Enligt ingressen till direktivet bör det ske genomett gemensamt skattesystem som undviker beskattningav fusioner, fissioner, överföring av tillgångareller utbyte av andelar. anges attsystemet bör skydda beskattningsunderlaget i denstat där - såvitt nu är aktuellt - det överlåtandeföretaget är hemmahörande.Enligt propositionen skall vid tolkning avdirektivet hänsyn tas till uttalandet i ingressen omatt regelsystemet skall utformas så att det ävenskyddar staternas beskattningsunderlag. Regeringensslutsats är att direktivet - i fråga omkoncerninterna andelsbyten, som är särskiltproblematiska från skatteflyktssynpunkt - för attstå i överensstämmelse med uttalandet i ingressenatt staternas fiskala intressen skall skyddas, skalltolkas så att beskattning får ske om det överlåtnaföretaget genom försäljning eller på annat sättkommer att innehas av ett företag som inte tillhörsamma koncern som det säljande företaget. Utskottetinstämmer i denna slutsats. Utskottet vill ocksåframhålla att det är angeläget att se till attdefinitiva skattelättnader inte heller uppkommer ifall där skatteflyktssyfte inte föreligger.En annan tolkning av fusionsdirektivet skullemedföra att den skatterättsliga regleringen av dekoncerninterna andelsöverlåtelserna skulle behövages en annan och mindre förmånlig utformning, någotsom skulle stå i stark kontrast till direktivetsanda och syfte.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet att de nya reglerna om koncerninternaandelsöverlåtelser utformats i huvudsak i enlighetmed regeringens förslag. Under Övriga frågor nedanåterkommer utskottet till några mindre justeringar ilagtexten.Utskottet avstyrker ett tillkännagivande tillregeringen enligt förslaget i motion Sk3 yrkande 7.Reglerna om koncerninterna andelsöverlåtelser ärenligt utskottets mening förmånliga för företagenoch ägnade att underlätta vid omstruktureringar.Utskottet kan därför inte se att det skulle behövasett sådant tillkännagivande till regeringen sommotionärerna har begärt.Retroaktiv tillämpning av en nykoncernregelSkrivelse 1997/98:66Som framgått i föregående avsnitt innebärkoncernregeln i dess nuvarande lydelse att uppskovkan medges med beskattningen av en värdestegring påaktier som innehas som ett led i verksamheten tillsaktierna avyttras utanför koncernen.Under år 1997 visade det sig att koncernregelnkunde utnyttjas till skatteundandraganden genom s.k.paketeringsförfaranden. Ett exempel på ett sådantförfarande finns i propositionen (prop. s. 201).Regeringen lämnade genomskrivelse 1997/98:66 ett meddelande till riksdagenom ett kommande förslag om ändringar i koncernregelnsom med stöd av undantaget frånretroaktivitetsförbudet i 2 kap. 10 § andra stycketregeringsformen skulle ges verkan redan påavyttringar fr.o.m. och ävensäkerställa att sådana latenta skatteskulder som haruppkommit vid koncerninterna överlåtelser efterutgången av skulle tas upp till beskattning.Skrivelsen omfattade även ett slopande medretroaktiv verkan av möjligheten att få befrielsefrån reavinstbeskattning vid överlåtelse av andelartill ett utländskt koncernföretag.I två motioner (m och fp) med anledning avskrivelsen yrkades att ärendet skulle beredasfärdigt . Utskottet (bet.1998/99:SkU20) tog upp yrkandena till behandling ochkonstaterade att beredningen avFöretagsskatteutredningens förslag, bl.a. delagändringar som gällde koncernregeln, inte kundeslutföras i sådan tid att det skulle vara möjligtför regeringen att lämna en proposition senast vidden tidpunkt som motionärerna förordade. följde utskottet.PropositionenI propositionen fullföljer regeringen skrivelse1997/98:66. Den nya teknik för beskattning avkoncerninterna andelsöverlåtelser som redovisats idet föregående avsnittet föreslås gälla också föravyttringar fr.o.m. . Förkoncerninterna överlåtelser som skett 1996 mot vederlag av nyemitterade andelar idet köpande företaget föreslås särskilda regler förberäkning av vinsten om vederlagsandelarna har såltsefter . Förslaget innebär ävenett slopande med verkan fr.o.m. den 21 januari 1998av möjligheten att enligt 2 § 4 a mom. lagen omstatlig inkomstskatt få dispens frånreavinstbeskattning när ett företag avyttrarsamtliga andelar i ett utländskt bolag till ettannat utländskt bolag.MotionenI motion Sk1 yrkar m.fl. (m) en skyndsamberedning av retroaktivt ändrade regler föraktievinster i bolagssektorn (yrkande 1), att dennya koncernregeln skall tillämpas på avyttringarfr.o.m. tidpunkten då proposition 1998/99:15lämnades till (yrkande 2) och att desärskilda reglerna för beräkning av vinst påkoncerninterna överlåtelser inte skall tillämpas påinterna överlåtelser längre tillbaka än den 21januari 1998 (yrkande 3).Motionen väcktes i inledningen till 1998/99 årsriksmöte innan regeringen hade lagt fram proposition1998/99:15.Utskottets ställningstagandeKoncernregeln kan i den nuvarandeutformningen utnyttjas förskatteundandraganden på ett sätt som intehar varit avsett. Detta kan medföra ettinte obetydligt skattebortfall för staten.Utskottet anser mot denna bakgrund att detföreligger särskilda skäl för attlagändringarna med tillämpning av 2 kap. 10§ andra stycket regeringsformen får gesbakåtverkan i enlighet med regeringensförslag. Utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen i denna del och avstyrkermotion Sk1 yrkandena 1-3.Lex AseaGällande rättEnligt vissa bestämmelser i lagen om statliginkomstskatt och kommunalskattelagen kan ettdotterföretag avskiljas från sitt moderföretag genomatt samtliga aktier i dotterbolaget delas ut tillaktieägarna utan att dessa beskattas förutdelningen. I stället justeras anskaffningsvärdetpå aktierna i moderföretaget och dotterföretaget.Moderföretaget uttagsbeskattas inte. Dessabestämmelser brukar kallas finns i 3 § 7 mom. lagen om statliginkomstskatt. har tillkommit somprovisoriska skattebestämmelser i avvaktan på engenerell skatterättslig reglering av fissioner.För att skall vara tillämpligakrävs att båda bolagen är svenska aktiebolag(nationalitetsvillkoret), att utdelningen skall hauppburits i förhållande till innehavda aktier imoderföretaget (proportionalitetsvillkoret), attåtminstone någon del av aktierna i moderföretagetskall vara upptagna på A-listan vid Stockholmsfondbörs (noteringsvillkoret), att moderföretagetdirekt eller indirekt har innehaft samtliga aktier idotterbolaget sedan ingången av det närmastföregående beskattningsåret eller sedandotterbolaget började bedriva verksamhet av någotslag (innehavsvillkoret), att samtliga aktier idotterbolaget skall delas ut (samtlighetsvillkoret)och att den verksamhet som efter utdelningen bedrivsi de båda bolagen skall vara av betydande omfattningi förhållande till den verksamhet som bedrevs avmoderbolaget före utdelningen(verksamhetsvillkoret).PropositionenI propositionen föreslår regeringen ett antaländringar i . Visserligen utreds förnärvarande frågan om att införa ett fissionsinstituti svensk rätt, men enligt propositionen kan man inteutgå från att en kommande möjlighet till fission görLex Asea onödig. Reglerna bör därför enligtpropositionen finnas kvar även i ett system därfissioner kan göras. Skulle det senare visa sig attföretagen i praktiken inte utnyttjar reglerna kommerfrågan enligt propositionen i ett nytt läge.Förslagen i propositionen innebär närmare attnoteringsvillkoret ändras genom att kravet pånotering på A-listan ersätts med ett krav påmarknadsnotering. Det skall räcka med attmoderbolagets aktier är noterade på inländsk ellerutländsk börs eller annan kontinuerlig notering avmarknadsmässig omsättning som är allmänttillgänglig. Nationalitetsvillkoret inskränks iförslaget på det sättet att det bolag som delas utkan vara ett utländskt bolag. Vidare föreslås attinnehavsvillkoret skall mjukas upp genom att kravetatt det utdelade dotterbolaget skall vara helägt tasbort.Verksamhetsvillkoret föreslås bli ersatt med ettvillkor att det utdelade företaget till huvudsakligdel skall bedriva rörelse. Härmed skall avses annanverksamhet än innehav av kontanta medel ellervärdepapper. Alternativt skall företaget ägaröstmajoriteten i ett företag som bedriver rörelse.MotionenI motion Sk3 yrkande 8 av m.fl. (m)hemställs att noteringsvillkoret slopas för att LexAsea skall kunna användas även av små, växandeföretag med internationella dotterbolag.Utskottets ställningstagandeSom framgår senare i detta betänkande har regeringeni detta ärende lämnat förslag till en generellskatterättslig reglering av såväl fusioner somfissioner, som i det senare hänseendet får praktiskbetydelse när en associationsrättslig regleringkommer till stånd. Utskottet delar emellertidregeringens bedömning att också ,så länge de fyller en funktion, bör finnas kvar vidsidan av särskilda fissionsregler. Mot dennabakgrund tillstyrker utskottet att reglernaomarbetas.När det gäller den i motionen väckta frågan om attnoteringsvillkoret bör slopas vill utskottetframhålla att anskaffningsvärdet på aktierna i detutdelande bolaget måste kunna fördelas mellanmoderbolagets och det utdelade bolagets aktier iförhållande till förändringen av marknadsvärdet påaktierna i moderbolaget. Skulle ett marknadsvärdesaknas måste fördelningen göras på andra grunder.Detta skulle sannolikt medföra praktiska problem vidtillämpningen av reglerna. Utskottet vill med hänsynhärtill inte gå längre än att noteringsvillkoretmjukas upp på det sätt regeringen har föreslagit.Utskottet avstyrker därför motion Sk3 yrkande 8.Som utskottet nämnde inledningsvis i betänkandethar och Näringslivetsskattedelegation tagit upp vissa frågor som bl.a.rör . De har påtalat att i den nyautformningen inte kan användas exempelvis när detutdelande bolaget ägs till av ett annatbolag. Detta anser de vara en onödig inskränkning.Utskottet konstaterar att den aktuella bestämmelsenbehövs som ett komplement till regeln om attsamtliga moderföretagets andelar i dotterföretagetskall delas ut. Frågan om bestämmelsen fått denlämpligaste utformningen eller ej lämpar sig inteför en bedömning i förevarande ordning. Utskottetutgår från att frågan kommer att behandlas av densärskilde utredare som tillkallats för att se övervissa företagsskattefrågor (dir. 1998:55).Industriförbundet och Näringslivetsskattedelegation har tagit upp ytterligare en frågarörande där enligt utskottets mening enjustering bör ske i reglerna. Utskottet återkommertill denna fråga under Övriga frågor.Avskattningsregler för investmentföretagPropositionenI propositionen föreslås vissa ändringar i deskatteregler som skall tillämpas när ett företaginte längre uppfyller de skattemässiga villkoren föratt vara ett investmentföretag. Bl.a. föreslås attden intäkt motsvarande av värdet påaktieportföljen som skall tas upp vid karaktärsbytetsänks till 16 %.MotionenEnligt motion Sk2 yrkande 2 av m.fl.(v) saknas det skäl att ändraavskattningsreglerna för investmentföretag.Motionärerna yrkar att propositionen avslås i dennadel.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att den nu gällandeprocentsatsen för avskattningsintäkten kan antas geett så pass ogynnsamt skatteresultat att denförmodligen har fungerat som en stoppregel.Utskottet anser det vara motiverat att ändra regelnså att skattereglerna inte hindrar attinvestmentbolag kan byta karaktär, t.ex. i sambandmed förändringar i ägandet. Utskottet tillstyrkerföljaktligen propositionen i denna del och avstyrkermotionsyrkandet.Stämpelskatt vid förvärv av fast egendomPropositionenI propositionen föreslås bl.a. att förvärv avfastighet i samband med fusion skall undantas frånskatteplikt och att det skall vara möjligt att medgeuppskov med betalning av stämpelskatt om enfastighet förvärvas från ett koncernföretag.Företagsskatteutredningen föreslog att skatt förvilken uppskov lämnats i vissa fall skulle kunnaefterges bl.a. vid vissa överlåtelser i sidled (tillett systerbolag) inom en koncern. Vidlagrådsgranskningen framkom emellertid att de reglersom utredningen föreslog skulle behöva en rättomfattande komplettering. Eftersom detta skullekomplicera regelsystemet har regeringen avstått frånatt nu föreslå att det införs en möjlighet tilleftergift av skatten. Skulle det framkomma att detär angeläget med sådana möjligheter får saken enligtpropositionen tas upp till en förnyad prövning.MotionenI motion Sk3 yrkande 9 hemställer m.fl.(m) att det bör införas en möjlighet till eftergiftav stämpelskatt på det sätt somFöretagsskatteutredningen har föreslagit. Som skälanför motionärerna att omstruktureringsbehovet påfastighetsmarknaden är mycket stort. En möjlighettill eftergift av stämpelskatt i vissa fall skulleenligt motionen vara av mycket stor betydelse för enframgångsrik omdaning av den svenskafastighetsmarknaden.Utskottets ställningstagandeUtskottet förutsätter att regeringen äruppmärksam på om det uppkommer problem påfastighetsmarknaden som kan motivera attfrågan om eftergift av stämpelskatt i vissafall tas upp till ny behandling. Det finnsenligt utskottets mening inte anledning förriksdagen att besluta om etttillkännagivande till regeringen i enlighetmed vad som yrkas i motionen. Utskottettillstyrker propositionen i fråga omstämpelskatt på fastigheter och avstyrkermotion Sk3 yrkande 9.Övriga frågorI propositionen föreslås en ny lag om beskattningenvid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser.Vidare föreslås bl.a. ändringar i den s.k.förlustregeln. För skattekontrollen föreslås reglersom innebär att den skattskyldige skalllämna de uppgifter som skattemyndigheten behöver föratt kunna bedöma om förutsättningar för fortsattuppskov för ett andelsbyte eller en koncerninternandelsöverlåtelse föreligger. Med undantag för enmindre justering i den nya fusionslagen, somutskottet strax återkommer till, har utskottet intefunnit anledning till någon erinran mot de nämndaförslagen eller de övriga förslag i propositionensom inte har behandlats tidigare i betänkandet.Utskottet tillstyrker följaktligen propositionen idessa delar.Beträffande lagförslagen har, som utskottet tidigarenämnt, några redaktionella ändringar gjorts i de vidpropositionen fogade lagtexterna för att enförfattningsteknisk samordning skall kunna ske medvissa lagförslag i propositionerna 1998/99:7 och1998/99:12. En av de berörda paragraferna är punkt 1av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen(lagförslag 5 i proposition 1998/99:15). Detlagförslaget har i proposition 1998/99:15 utformatsså att det innefattar de i proposition 1998/99:7föreslagna ändringarna.