bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — Med tanke på den förhöjdaspänningen , är inrättandet av ett sådant kontor än mer angeläget.Detta är en viktig punkt på EU:s och agenda gentemotFörbundsrepubliken konstaterar att och regeringen har omfattande kontaktermed samtliga parter i det forna Jugoslavien.Motion U625 (mp, c, fp, v, kd) yrkandena 1-5 anses därmed besvarade.I motion U61 (mp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om världssamfundetsskyldighet att hindra ett blodbad i Kosovo. I yrkande 5 betonas att starkainternationella påtryckningar skall utövas mot regimen i förbundsrepublikenJugoslavien för att göra slut på rådande apartheidliknande statsterrorn, våldetoch massakrerna i Kosovo.Utskottet noterar att FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna under sinsession antog ett s.k. ordförandeuttalande (dvs. att kommissionenenhälligt godkänner ett av kommissionsmedlemmarna utarbetat uttalande somframförs av sessionens ordförande). I uttalandet fördöms de politiskavåldsdåden i , regeringens styrkor uppmanas att respektera grundläggandemänskliga rättigheter, regeringen anmodas att inbjuda FN:s särskildatemarapportörer (av särskild betydelse är rapportören om utomrättsliga,summariska och godtyckliga avrättningar) och i övrigt samarbeta med FN.Utskottet gav i betänkande 1997/98:UU24 Ändringar i lagen (1996:95) om vissainternationella sanktioner en beskrivning av vilka sanktioner som på senare tidinförts mot för att förmå landet att agera föratt minska spänningarna i Kosovo. Utskottet noterade därvid att FN:ssäkerhetsråd beslutat om ett vapenembargo motförbundsrepubliken , inklusive Kosovo, och ett förbud mot beväpningoch träning för terroristaktiviteter där. Europeiska unionens råd hade redanden i en gemensam ståndpunkt, 98/240/GUSP, beslutat om restriktivaåtgärder mot . Beslutet är i enlighet med detuttalande som den s.k. kontaktgruppen (, , , ,och ) gjorde och syftar till att förmåstatsledningen i att ta avgörande steg för attminska spänningen i Kosovo och inleda en dialog med de kosovoalbanska ledarnaom Kosovos framtid. De beslutade åtgärderna innebär bl.a. en bekräftelse avvapenembargo, moratorium avseende statligt finansierad exportkredit till stödför handel och investeringar m.m. Vidare har EU som ytterligare ett led ipåtryckningarna på regeringen i antagit en gemensam position omfrysningar av statliga tillgångar i landet.Utskottet noterar som positivt att president och den kosovoalbanskeledaren träffades . Detta möte är dockendast ett första steg. Betydande insatser från samtliga parter krävs alltjämtför att konflikten skall kunna lösas.Utskottet stöder regeringens agerande för att söka främja en fredlig lösning påkrisen i Kosovo.Motion U61 (mp) yrkandena 4 och 5 anses därmed besvarade.21. GreklandSammanfattning av motionenI den enskilda motionen A808 (fp) om mäns rättigheter behandlar ett kapitelfredade zoner. Det anförs att det inte finns anledning att förneka att behovibland finns av fredade zoner i ett könsperspektiv. Som exempel nämns försökmed könsindelade grupper i skolan. Inom klosterområdet på dengrekiska halvön äger kvinnor ej tillträde. Den grekiska regeringenhar i begärt en gemensam deklaration om att munkarna på MontAthos även i fortsättningen skall ha rätt att neka kvinnor tillträde. Desvenska och finska utrikesministrarna lär ha sagt nej till detta. Det bordedock, enligt motionären, vara självklart att även män har rätt att få vara ifred i sådana undantagsfall. Det anförs också att frågan är om intesubsidiaritetsprincipen gör att borde förklara att detta uteslutande ären fråga för . Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 5).Utskottets övervägandenMotionären tar som exempel på fredade zoner upp klosterområdet påden grekiska halvön och framhåller att den grekiska regeringen iEU:s ministerråd har begärt en gemensam deklaration om att munkarna på MontAthos även fortsättningsvis har rätt att neka kvinnor tillträde till halvön.Utskottet har inhämtat att det redan till slutakten till Greklandsanslutningsfördrag till Europeiska gemenskaperna fogades följande gemensammaförklaring med anledning av särskilda ställning:Recognizing that the special status granted to , as guaranteed byArticle 105 of the , is justified exclusively on groundsof a spiritual and religious nature, the Community will ensure that this statusis taken into account in the application and subsequent preparation ofprovisions of Community law, in particular in relation to the customs franchiseprivileges, tax exemptions and the right of establishment.Vidare har till Amsterdamfördraget fogats en förklaring av om kyrkorsoch konfessionslösa organisationers ställning i vilken erinrar om ovannämnda förklaring till slutakten till Fördraget om anslutning tillEuropeiska gemenskaperna.Utskottet har inhämtat att utrikesministern inte har framfört någraståndpunkter i fråga om i EU:s ministerråd.Med detta anser utskottet motion A808 (fp) yrkande 5 besvarad.22. AlgerietSammanfattning av motionernaI den enskilda motionen U615 (v) citeras inledningsvis uppgifter från AmnestyInternationals årsrapport om det allvarliga läget i Algeriet.Tusentals människor har dödats, fångar torteras och misshandlas, hundratalspersoner har gripits av säkerhetsstyrkor etc. I motionen framhålls att degrundläggande orsakerna till våldsutbrotten i torde kunna sökas imänniskors sociala och ekonomiska situation och frånvaron av fungerandedemokratiska processer. När våldet nu nått en sådan omfattning som i ,och tenderar att öka, är situationen en fråga för det internationellasamfundet, för FN och dess säkerhetsråd. I yrkande 1 krävs att isäkerhetsrådet verkar för att situationen i tas upp på dagordningen. Iyrkande 2 begärs att inom EU tar tillfället i akt att, i samband medförhandlingarna och dialogen med om ett handelsavtal, ta upp frågan omvåldet och brotten mot de mänskliga rättigheterna i Algeriet.Sverige bör vidare (yrkande 3) i internationella organisationer verka för attoberoende organisationer som eller Röda korset gesmöjlighet att undersöka orsakerna bakom våldet i Algeriet.I motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 7 begärs ett tillkännagivande omatt den i förhandlingarna mellan och med kraftbör driva kravet att representanter för människorättsorganisationer ochinternationella medier skall ha möjlighet att besöka landet och göra oberoendeutredningar, övervaka rättegångar och besöka fängelser. Trots upprepadeförfrågningar har tillträde ej tillåtits av algeriska myndigheter så attutredningar kunna göras.Utskottets övervägandenUtskottet ser med stor oro på situationen i . Beväpnade grupper harsedan 1992 mördat tusentals civila, inklusive barn, kvinnor och åldringar.Enligt uppgifter i amerikanska UD:s årsrapport om mänskliga rättigheter iAlgeriet begås våldshandlingar av beväpnade islamska grupper motsäkerhetsstyrkor och civila. Även säkerhetsstyrkor har, enligt rapporten, varitinblandade i mord på politiska opponenter och på personer som misstänks för attsympatisera med de beväpnade grupperna. Trovärdiga uppgifter ger vidare, enligtrapporten, vid handen att det förekommit att säkerhetsstyrkor inte ingripit imassakrer på civila. I rapporten anges att har beskrivitett flertal fall när massakrer utförts på ett stort antal civila trots attsäkerhetsstyrkor befunnit sig i närheten. I vissa fall uppges även attsäkerhetsstyrkor hindrat bybor från att fly undan attacker.Den politiska processen för att återinföra demokratiska val i harfortsatt med parlamentsval och regionala val . FISväpnade gren , jämte ett antal mindre organisationer, har ingått ensidigvapenvila . Den rivaliserande väpnade gruppen har sagtsligga bakom en serie massakrer i förmodade FIS-vänliga byar. Det uppges vidareatt regeringen, i de områden som landets militära styrkor inte har kontrollöver, har erbjudit vapen till civila för att de skall kunna skydda sina byar ihändelse av angrepp. Spridningen av vapen förefaller dock, enligt bedömare, haförvärrat den konfliktsituation som råder.I motion U615 (v) begärs att skall verka för att tarupp situationen i till behandling samt att EU i dialogen med Algeriettar upp våldet och brotten mot de mänskliga rättigheterna. Vidare begärs attSverige verkar för att oberoende organisationer ges möjlighet att undersökaorsakerna till våldet i landet. Även i motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd)yrkande 7 begärs att skall verka för att MR-organisationer skall fåbesöka landet och göra oberoende utredningar, övervaka rättegångar och besökafängelser.I regeringens skrivelse konstateras att de politiska förutsättningarna för attta upp situationen i i säkerhetsrådet saknats.EU:s trojka besökte och framförde EU:s stöd för detalgeriska folket samt erbjöd humanitär hjälp. Vikten av att öppnar sigför FN samt i större utsträckning låter medierna bevaka händelserna i landetbetonades också. Regimen sade sig vilja delta i , men var intenu beredd att ta emot FN-rapportörer. Även den humanitära hjälpen avböjdes.Dock skulle den politiska dialogen med EU fortsätta.Vid årets gjorde på EU:s vägnar ettprocedurellt uttalande angående , i vilket landets bristande vilja attsamarbeta med kommissionens övervakningsmekanismer beklagades. Det gällerfrämst de särskilda rapportörerna om utomrättsliga, summariska ellergodtyckliga avrättningar respektive mot tortyr.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer händelseutvecklingen iAlgeriet och stöder sådana initiativ som har förutsättningar att leda till ökadklarhet och ökat ansvarstagande vad gäller det politiska våldet i landet. Detvore också önskvärt med en ökad öppenhet från algeriska myndigheter, bl.a.innebärande att FN:s tematiska rapportörer får möjlighet att besöka landet menäven en större öppenhet i kontakten med utländska medier ochfrivilligorganisationer.Med vad ovan anförts anser utskottet motionerna U615 (v) yrkandena 1-3 och U621(v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 7 besvarade.23. MellanösternSammanfattning av motionernaVänsterpartiets kommittémotion U622 (v) behandlar konflikten Israel-Palestina.Motionärerna presenterar inledningsvis en analys av bakgrunden till konfliktenoch det internationella samfundets hållning gentemot parterna. Det äranmärkningsvärt att av israelisk ockupation med en omfattande illegalbosättningspolitik och genomgripande förändringar av de ockuperade områdenaskaraktär och status inte har medfört några som helst konsekvenser för statenIsrael, vare sig politiskt, militärt eller ekonomiskt. FN var den instans somen gång tog ansvar för det brittiska mandatet . Därför har, enligtmotionärerna, FN även en inte bara viktig utan avgörande betydelse förkonfliktens lösning. I yrkande 1 hemställer motionärerna om etttillkännagivande av innebörd att i säkerhetsrådet skall verka för attdet förslag som väcktes om en internationell fredskonferens iFN:s regi om konflikten förverkligas.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att ytterligarefolkrättsförbrytelser, även i konflikten , skall medförakännbara konsekvenser i form av olika typer av sanktioner för den som begårsådana brott.I motion U619 (mp) tar motionärerna upp situationen för den f.d. kärnteknikernMordechai Vanunu dömd av israelisk domstol till fängelse iisoleringscell för att ha avslöjat hemliga förberedelser förkärnvapentillverkning. Hans mentala hälsa hotas och de lättnader i hansisolering som enligt domstolsbeslut skulle ske har inte verkställts. I yrkande1 begärs att i direkta samtal med den israeliska regeringenskall kräva att Vanunus friges. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att regeringen, om situationen för Vanunu inte klartförbättras, för upp frågan på FN:s agenda vad gäller brott mot de mänskligarättigheterna.I den enskilda motionen U608 (m) begär motionären ett tillkännagivande omsvenskt stöd till fredsprocessen i . En beskrivning ges avfredsprocessen och vad som skett efter det att principdeklarationen träffadesmellan och PLO . FN:s säkerhetsråds olikaresolutioner och EU:s Medelhavsavtal nämns även. Motionären hävdar att detpalestinska samfundet måste få stöd med att bygga upp demokratiska strukturer.I det arbetet spelar enskilda organisationer en stor roll. Det gäller även attstödja palestinska och israeliska organisationer som arbetar för mänskligarättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet ser med oro på utvecklingen i . Den förhandlingsprocesssom initierades genom den internationella konferensen i är kraftigtförsenad liksom den bilaterala processen mellan och palestinierna (sominleddes ) om ett palestinskt självstyre på och i . Denisraeliska bosättningspolitiken och andra ensidiga åtgärder är verkliga hinderför framsteg och konkreta resultat i fredssamtalen. fortsätter att försökaförmå parterna att förhandla, och EU:s särskilda sändebud fortsätter likaså attkoordinera EU-insatserna gentemot . har lämnat de bådaparterna, och palestinierna, ett förslag, som framför allt gäller detisraeliska trupptillbakadragandet på Västbanken.I motion U622 (v) yrkandena 1 och 2 begärs ett svenskt initiativ isäkerhetsrådet för att få till stånd en internationell fredsprocess samt attfolkrättsförbrytelser i konflikten skall medföra sanktioner. Imotion U608 (m) framhålls enskilda organisationers viktiga roll för att byggademokratiska strukturer.Utskottet har i betänkande 1994/95:UU22 Fredsprocessen i refereratden svenska inställningen och därvid framhållit att målet medfredsförhandlingarna måste vara att uppnå en rättvis, varaktig ochallomfattande fred mellan och dess grannar, inklusive det palestinskafolket. Det förutsätter rätt till fortsatt existens inom säkra ocherkända gränser och självbestämmande för palestinierna. FN:s säkerhetsrådsresolutioner 242 (1967), 383 (1973) och 425 (1978) utgör grunden för detsvenska ställningstagandet.Utrikesministern bekräftade i sitt tal vid Uppsalauniversitet den intresse av att bidra till en rättvis fredi . Hon anförde därvid att den , med folkrättensom grund, klart och tydligt står bakom den förhandlingsprocess mellan de bådaparterna som inleddes genom undertecknandet av principdeklarationen 1993.Principdeklarationen har de centrala säkerhetsrådsdeklarationerna som riktmärkeför genomförandet av det interimistiska palestinska självstyret på Västbankenoch i ..Vidare noterade ministern att en process inleddes efter , inomvilken samtalar med sina grannar för att söka lösning på några av defrågor som ger näring åt konflikten. Dit hör tillgången på vatten - envardagsfråga som växer i betydelse för alla människor i regionen. Till den s.k.Madridprocessen hör också flyktingarnas situation och regionalt ekonomisktsamarbete.Utskottet noterar att bilateralt och inom EU söker verka för attparterna återupptar förhandlingarna. En process måste också påbörjas som ledertill att återstående frågor om bl.a. framtid, säkerhetsarrangemangoch flyktingarna, avhandlas. Regeringens Mellanösternpolitik innebär bl.a. attdels på folkrättens grund ta till vara palestiniernas sak i FN, dels verka föratt parterna håller sig till ingångna överenskommelser och att dessa konkretgenomförs. Utskottet utgår från att regeringen överväger sådana initiativ somhar utsikt att föra fredsprocessen framåt.Utskottet har , bl.a. i betänkande 1996/97:UU12framhållit att bistånd till och genom de palestinska enskilda organisationernautgör en mycket viktig del av stödet till fredsprocessen. Att få till stånd enekonomisk utveckling och att främja respekten för de mänskliga rättigheternakan förhoppningsvis minska grogrunden för grupper som förespråkar terrorism sommedel för att förbättra palestiniernas levnadsvillkor. Utskottet vidhållerdenna uppfattning.Utskottet noterar också som positivt att ger stöd till såväl pale-stinska som israeliska enskilda organisationer vilka arbetar med attdokumentera kränkningar av de mänskliga rättigheterna.Utskottet ställer sig bakom regeringens politik för att främja fredsprocesseni Mellanöstern.Med detta anser utskottet motionerna U622 (v) yrkandena 1 och 2 och U608 (m)besvarade.I motion U619 (mp) begärs svenskt agerande för den i dömde kärnteknikernMordechai Vanunu.Utskottet noterar att utrikesministern , som svar på fråga1996/97:393, meddelat att regeringen kommer att fortsätta att uppmärksammafallet. Ministern uttalade också att hon delade den oro som uttryckts över detsätt på vilket Vanunu greps och hur han behandlas i fängelset.Utskottet har inhämtat att Vanunu är fängslad men att han haröverförts från isoleringscell till en vanlig fängelseavdelning. Han haravtjänat två tredjedelar av straffet och ansökte om förtida frigivning.Ansökan avslogs med motiveringen att han utgjorde en säkerhetsrisk.Vanunu kan lämna in en ny sådan ansökan om sex månader.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att bevaka att leverupp till sina åtaganden i enlighet med internationella och attfallet Vanunu fortsatt uppmärksammas i bilaterala kontakter med företrädare förIsrael och internationellt.Därmed anser utskottet motion U619 (mp) yrkandena 1 och 2 besvarad.24. VästsaharaSammanfattning av motionernaMotion U607 (v, c, fp, mp, kd) beskriver inledningsvis de ansträngningar somunder gjorts för att sätta planen om folkomröstning om iverket. I yrkande 1 begärs att skall öka sitt engagemang förVästsaharas framtid i EU, FN (och dess säkerhetsråd) och andra internationellaorgan. Beträffande EU bör använda sitt inflytande för att verka för ochunderstödja arbetet med att åstadkomma en korrekt genomförd folkomröstning iVästsahara utan marockanska manipulationer. Enligt FN:s specielle envoyé JamesBaker har ett genombrott skett i förhandlingarna, bl.a. såvitt avseridentifikationsfrågan, utväxling av krigsfångar, frigivning av politiska fångarm.m. Mot bakgrund av den tidigare händelseutvecklingen är det dock medförsiktig optimism motionärerna mottagit dessa besked.I yrkande 2 begär motionärerna ett intensifierat stöd för en korrektregistrering inför folkomröstningen i och ett korrekt genomförandeav denna som inte ger utrymme för manipulationer och valfusk.Motionärerna begär vidare i yrkande 3 ett tillkännagivande om krav påfrigivning av de politiska fångarna från , ett slut på tortyren ochökad respekt för mänskliga rättigheter i . harrapporterat om flera fall av tortyr och kränkningar av mänskliga rättigheter.Vad som hänt med hundratals västsahariska och marockanska oppositionella som?försvunnit? är fortfarande ovisst. Motionärerna anför att fyrtio fångar sitteri dödscell och åtta personer avlidit i häkte. De rättsliga processer somförekommit förtjänar, enligt motionärerna, ej att benämnas rättegångar.I den enskilda motionen U614 (v) pekar motionären på två frågor som borde hafunnits med fredsplan mellan och Polisario. I yrkande 1krävs att i tar upp frågan om kvinnors deltagande igenomförandet av fredsplanen. I yrkande 2 begärs att i säkerhetsrådettar upp frågan om minorna i till behandling. Förutom dessa tvåpunkter begärs i yrkande 3 att i säkerhetsrådet skall ta upp frågan ominternationella observatörer under den kommande folkomröstningen i Västsahara.Det kan, enligt motionären, inte nog betonas att den kommande folkomröstningen,vilken kommer att föregås av en lång valkampanj, med störstanoggrannhet måste bevakas av internationella observatörer.Utskottets övervägandenUtskottet har under en följd av år utförligt behandlat konflikten i ,senast i betänkande 1996/97:UU12. Utskottet har därvid fastslagit att frågan omVästsahara bör betraktas som ett oavslutat kolonialt problem och att områdetsframtid måste avgöras i enlighet med av befolkningen fritt uttalade önskemål.En folkomröstning, i enlighet med den av FN utarbetade fredsplanen, planerasgenomföras den 7 december 1998.I motion U607 (v, c, fp, mp, kd) begärs ett ökat svenskt stöd i internationellafora för framtid, stöd för korrekt registrering införfolkomröstningen och korrekt genomförande av denna. Vidare begärs agerande föratt politiska fångar från skall friges. Motionärerna bakom motionU614 (v) anser att bör ta upp frågan om kvinnors deltagande igenomförandet av fredsplanen i säkerhetsrådet. Vidare bör aktualiserafrågan om minor i respektive vikten av internationella observatörerunder den kommande folkomröstningen, i säkerhetsrådet.Det svenska stödet för ansträngningarna att bilägga konflikten i Västsaharamanifesteras i arbetet i säkerhetsrådet, genom EU och i andra internationellafora. Det svenska engagemanget har även givits uttryck i närvaron på FN:sbegäran av tio civilpoliser i . har vidare stött devästsahariska flyktingarna med humanitärt bistånd sedan 1975.Det kan noteras att det inte görs någon skillnad mellan män och kvinnor ifredsplanen. I folkomröstningen kommer rösträtt att ges till alla personer över18 år som uppfyller vissa i fredsplanen överenskomna kriterier.Inom FN:s olika verksamheter finns en ökad medvetenhet om kvinnornasviktiga roll i utvecklings- och fredsarbete. verkar för att dennaaspekt uppmärksammas i det svenska biståndet och FN:s och EU:sbiståndsinsatser.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten av att de resurser somfinns hos kvinnorna i verkligen tas till vara. Under flyktingtidenhar kvinnorna fått ta på sig ett mycket stort ansvar och tagit över mångauppgifter som traditionellt skötts av männen.FN:s generalsekreterare presenterade i en rapport till säkerhetsrådet den 13november 1997 sina planer för det konkreta genomförandet av fredsplanen. Avdenna rapport framgår att FN-operationen skall förstärkas med ettingenjörskompani, till vars uppgifter skall höra att verkställa den minröjningsom krävs för att kunna utvidga FN-insatsen och fullfölja fredsplanen,inklusive flyktingrepatriering och genomförande av folkomröstningen.Säkerhetsrådet godkände i en resolution utplaceringen avingenjörskompaniet. Regeringen har beslutat om svenskt deltagande i påminröjningsområdet. Beslutet innebär att ställer ett minröjningskompaniom sammanlagt högst 75 man till FN:s förfogande av fyramånader. Insatsen blir, näst efter SFOR, störstainternationella truppbidrag.Folkomröstningen skall enligt fredsplanen genomföras av FN, i samarbete medparterna. Parterna har accepterat att FN har ?ensamt och exklusivt? ansvar förgenomförandet av folkomröstningen. Förberedelserna för folkomröstningen pågårför närvarande i FN-regi, i synnerhet vad gäller det viktigaidentifieringsarbetet (dvs. upprättande av röstlängd). I generalsekreterarensovannämnda rapport från anges att i samband medfolkomröstningen kommer att tillföras åtminstone 750 FN-valövervakare.Utskottet har erfarit att regeringen har beredskap att i positiv anda övervägaförfrågningar om svenskt deltagande med valövervakare.Utskottet konstaterar således att har varit mycket aktivt för attfrämja genomförandet av . Detta engagemang har utskottets fullastöd.Med vad ovan anförts anser utskottet motionerna U607 (v, c, fp, mp, kd)yrkandena 1-3 och U614 (v) yrkandena 1-3 besvarade.25. KenyaSammanfattning av motionernaI motion U621 (v, m, c, fp, mp, kd) pekar motionärerna på det ökade politiskavåldet i . Fredliga demonstrationer har urartat till upplopp och enbartunder augusti månad krävdes 50 personers liv. som regeringen underledning av president gör utfästelser om framtida reformer, tvekar deninte att på ett systematiskt sätt godtyckligt gripa, misshandla, tortera ochfängsla oppositionella. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall verka för att anpassar den nationella lagstiftningentill de internationella traktater som har ratificerat.I yrkande 12 begärs att lyfter fram människorättsaspekten ibiståndet. har varit ett av störstabiståndsmottagarländer och det är därför särskilt viktigt att betonardessa aspekter i biståndet.Även i motion U634 (mp) behandlas det förvärrade politiska tillståndet i Kenya.President har oinskränkt makt och utnyttjar den. Oppositionen slås ned, varden än dyker upp.I yrkande 1 begärs ett hemställande om att bör agera påinternationell nivå för att fria val hålls i och att valobservatörerfinns på plats före valdagen. Detta är viktigt då valmötena i sig ärfarliga för oppositionen.