bet · GL01SkU17 · 1998-02-10 00:00:00 — Den av motionären efterfrågadeavdragsrätten skulle således strida mot de av EG beslutadebeskattningsprinciperna för handel av detta slag, och enligt vad utskotteterfarit har en formell framställning i denna fråga avvisatsav regeringen. Med det anförda avstyrker utskottet motionen.Gruppregistrering av vissa företagGällande bestämmelser m.m.Nuvarande beskattningsordning innebär att omsättningar som görs mellan företagi en koncern eller annan företagsgrupp mervärdesbeskattas på samma sätt somomsättningar mellan fristående företag. Detta leder bl.a. till att ettkoncernföretag med skattefri verksamhet som förvärvar tjänster från ett företagi koncernen med skattepliktig verksamhet inte kan göra något avdrag för deningående skatten på förvärvet.MotionenI motion Sk622 av m.fl. (m) begärs förslag om införande av reglersom tillåter gruppregistrering inom den finansiella sektorn. Motionärernatänker främst på bank- och försäkringssektorn och framhåller att den nuvarandeordningen snedvrider konkurrensen och att EG:s sjätte mervärdesskattedirektivtillåter medlemsländerna att behandla flera företag som en enhet imervärdesskatterättsligt hänseende. De åberopar också att skatteutskottettidigare har uttalat sig för att inför gruppregistrering förmervärdesskatt inom den finansiella sektorn.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare redovisat en positiv inställning till gruppregistreringinom den finansiella sektorn och understrukit behovet av jämförbarakonkurrensförutsättningar. På förslag av utskottet gjorde ett till-kännagivande härom . ekonomiska vårproposition uttaladeockså regeringen att den hade för avsikt att återkomma till angåendedenna fråga och att ett belopp motsvarande högst bordereserveras för åtgärderna (prop. 1996/97:150 avsnitt 7.6.4, bet.1996/97:FiU20). I promemorian Ds 1997:80 Gruppregistrering i mervärdes-skattesystemet diskuteras möjligheten till gruppregistrering för företag i enfinansiell företagsgruppering och lämnas förslag till utformning av reglerna.Den föreslagna utformningen omfattar även den kooperativa samverkansform somlänsförsäkringsgruppen representerar men övriga kooperativa organisationerlämnas utanför. Ärendet bereds inom ochregeringen har aviserat en proposition senare i vår. Med hänvisning tillriksdagens tidigare tillkännagivande och att den aktualiserade frågan är på vägmot en snar lösning är någon åtgärd med anledning av motionen enligt utskottetsmening inte påkallad. Utskottet avstyrker därför motionen.PersonalrestaurangerGällande bestämmelser m.m.Enligt 8 kap. 3 § första stycket ML får den som bedriver verksamhet som medförskattskyldighet göra avdrag för den ingående skatt som hänför sig till förvärveller import i verksamheten. Frågan om en eventuell rätt till avdrag förarbetsgivaren för ersättning som arbetsgivaren utger till en entreprenör somsköter matserveringen åt arbetsgivarens personal behandlas i RSV:s Handledningför mervärdesskatt 1997 s. 579-580. Härav framgår att arbetsgivaren inte harnågon sådan avdragsrätt. Kammarrätten i har i en dom tilläm-pat reglerna på detta sätt och vägrat avdrag för belopp som utgivits av ettbolag till en entreprenör som bedrev serveringsverksamhet åt bolagets personal(dom , mål nr 813 , 814-1996) .MotionenI motion Sk645 av () begärs införande av avdragsrätt förmomsen på ledningsersättning till personalrestaurangverksamhet som drivs av enutomstående entreprenör. Mot bakgrund av att företagen har rätt till momsavdragom företagen själva bedriver personalservering anser motionären att denuvarande reglerna brister i konkurrensneutralitet.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att reglerna på detta område utgår från principen attprivat konsumtion i form av måltider för arbetstagare inte skall undgåmervärdesbeskattning. Därför är den typ av kostnad som motionären pekar på inteavdragsgill i momshänseende, och enligt RSV:s handledning har arbetsgivareninte heller någon rätt till avdrag för ingående skatt avseende kostnader förlokaler och inventarier som arbetsgivaren kostnadsfritt upplåter åtentreprenören. Vad motionären anfört ger enligt utskottets uppfattning intenågon anledning att ompröva reglerna, och utskottet avstyrker därför motionen.Uthyrning av verksamhetslokaler m.m.Gällande bestämmelser m.m.Den som hyr ut en fastighet eller en del av en fastighet för momspliktigverksamhet har möjlighet att hos skattemyndigheten begära att bli skattskyldigenligt reglerna om s.k. frivilligt inträde (9 kap. 1 § ML). fattat beslut om frivillig skattskyldighet på denna grundbeslutar myndigheten normalt också att mervärdesskatten skall redovisas iskattedeklarationer och inte i självdeklarationer, även om omsättningen är lågoch företag av annan typ med motsvarande låga omsättningar normalt får redovisamomsen i sina sjävdeklarationer (9 kap. 11 § första stycket skatte-betalningslagen, se även prop. 1996/97:100 del 1 s. 568). Redovisningsperiodför skattedeklarationer omfattar en kalendermånad (10 kap. 14 § skatte-betalningslagen)Avdrag som gjorts för ingående skatt hänförlig till förvärv eller import avinvesteringsvaror skall jämkas om användningen av vara ändras efter förvärveteller om varan avyttras. Med investeringsvaror avses bl.a. fastigheter varsanskaffningskostnad överstiger (8 kap. 16a-16f §§ ML).MotionernaI motion Sk717 av () yrkas slut på den automatiska månads-redovisningen för momspliktiga lokaluthyrare. Enligt motionären finns det bl.a.många små bostadsrättsföreningar som på grund härav måste redovisa momsmånatligen. I motion Sk646 av () efterlyses regler om attjämkning av avdrag för ingående skatt skall kunna underlåtas i den omfattningsom en köpare övertar jämkningsskyldigheten. Enligt motionärens uppfattningleder de nuvarande bestämmelserna till onödigt negativa effekter. Motionärenframhåller också att man i t.ex. har lyckats undvika sådana negativaeffekter genom att införa en bestämmelse av begärt slag.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att regeringen uppdragit åt en särskildutredare att göra en generell översyn av reglerna om skattskyldighet förmervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokaler och lämna förslag tillregler som minskar de administrativa och rättsliga problemen och förenklartillämpningen för skattskyldiga och skattemyndigheter och särskilt ta hänsyntill de mindre och medelstora fastighetsägarnas möjligheter att hanteraregelsystemet. Utredaren skall också beakta reglerna om jämkning av avdrag föringående skatt och vid behov föreslå förändringar av dem. Utredaren skallredovisa resultatet av sitt arbete (dir. 1997:127).Utskottet anser att resultatet av detta igångsatta utredningsarbete böravvaktas innan ställning tas till de aktuella frågorna. Utskottet avstyrkerdärför båda motionerna.LeasingkontraktGällande bestämmelser m.m.Ett leasingavtal behandlas i mervärdesskattehänseende som ett hyresavtalförutsatt att det inte är att betrakta som ett förtäckt köp, eventuellt ettavbetalningsköp. Leasegivaren redovisar utgående skatt i den takt som tjänstensuccessivt utförs och som leasingavgifterna och skatten på leasingavgifternafaktureras leasetagaren. Leasetagaren har rätt till avdrag för ingående skattpå leasingavgifterna i den takt som tjänsten tillhandahålls och fakturormottages. Vid leasing av personbil gäller dock särskilda regler.Pantsättning och liknande säkerhetstransaktioner utgör i princip inte någonomsättning i mervärdesskattehänseende. Om ett finansieringsföretag lämnar låntill en leasegivare mot säkerhet i leaseavtalet uppkommer ingen skattskyldighetför finansieringsföretaget.MotionenI motion Sk719 av () föreslås att finansieringsinstitut skallgöras momsskyldiga för momsen i leasingkontrakt som man belånar åt säljareeller förmedlare. Det nuvarande systemet innebär enligt motionären attkreditgivarna använder momsen på leasingavtalet som en extra säkerhet förkredittagarens åtagande. Genom den föreslagna åtgärden skulle, menarmotionären, kreditgivarna bli mer noggranna vid kreditbedömningen.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet erfarit, betraktas det problem som motionären antyder intesom ett stort problem för myndigheterna. Utskottet vill dessutom framhålla attde svenska reglerna på detta område ligger i linje med gällande EG-regler. Pågrund härav och då den av motionären föreslagna ordningen skulle innebära attandra problem skapas - t.ex. rörande leasegivarens ställning i momshänseende -avstyrker utskottet motionen.Kurser i kroppsspråk och kommunikationGällande bestämmelser m.m.För konsulttjänster i allmänhet är tillämplig momssats normalt . Utövandekonstnärers framföranden av ett sådant litterärt eller konstnärligt verk somomfattas av lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk är undantagna från skatteplikt (3 kap. 11 §).MotionenI motion Sk678 av () efterlyses konkurrensneutralamomsregler mellan å ena sidan momspliktiga konsulter och å andra sidan ejmomsskyldiga artister och skådespelare.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inte bestrida att den olika behandlingen i momshänseende av åena sida konsulter och å andra sidan artister och skådespelare möjligen kan geupphov till gränsdragnings- och tillämpningsproblem i enskilda fall. Utskottetvill erinra om att konsultverksamhet självfallet inte kan bliskattefri enbart genom att utövaren betecknar sig själv som artist ellerskådespelare. Vad motionären anfört ger enligt utskottets uppfattning inteanledning till någon omprövning av reglerna och utskottet avstyrker därförmotionen.Rån och stöldGällande bestämmelser m.m.Från och med 1999 års taxering föreligger en viss avdragsrätt vidinkomstbeskattningen för förluster av kontanta medel i näringsverksamhet genombrott. I lagstiftningsärendet avvisade ett förslag att företagen inteheller skulle behöva betala moms på stulna inkomster (prop. 1996/97:154, bet.1997/98:SkU2).MotionenI motion Sk648 av och (båda m) återkommer ettyrkande av innebörd att företagen skall slippa betala moms på inkomster somförlorats på grund av rån eller stöld. Motionärerna anser att sådana förlusterrimligen bör behandlas på samma sätt som kundförluster i momshänseende.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att ett införande av en rätt tillreducering av beskattningsunderlaget för moms på det sätt som motionärernabegär skulle strida mot såväl grundläggande principer för momsredovisningen somgällande EG-regler. Utskottet avstyrker följaktligen motionen.Tidpunkt för inbetalning av momsGällande bestämmelser m.m.Som framgår av den inledningsvis lämnade redogörelsen gäller sominbetalningsdagar för moms den 12:e i andra månaden efter redovisningsperioden(och i vissa fall augusti den 17:e) respektive den 26:e i månadenefter redovisningsperioden beroende på om beskattningsunderlaget, exklusivegemenskapsinterna förvärv och import, understigit eller överstigit 40 miljonerkronor (10 kap. 18 och 19 §§ samt 16 kap. 4 § skattebetalningslagen).MotionenI motion Sk735 (yrkande 10) av m.fl. (fp) begärs förslag om ensenareläggning av momsinbetalningstidpunkterna. Enligt motionärerna innebärnuvarande regler att många företag inte hinner få betalt av sina kunder innanmomsen skall redovisas och betalas in.Utskottets ställningstagandeSom framgår av redogörelsen över lagstiftningen i inledningentill detta betänkande (s. 4-5) har bestämmelserna om momsinbetalning efter handmjukats upp, dels genom en höjning av beloppsgränsen från 10 till 40 miljonerkronor, och dels genom en viss senareläggning av inbetalningstidpunkterna isamband med skattekontoreformen. Utskottet prövade vissa yrkanden liknande detnu aktuella så sent som i samband med budgetbehandlingen och vidhållersin uppfattning att det av statsfinansiella skäl inte är möjligt attytterligare senarelägga inbetalningstidpunkterna för de större företagen på detsätt som motionärerna önskar. Utskottet vill också framhålla att reglerna ärutformade så att de mindre företagen gynnas och att de dessutom innebär attavdragsrätten kan utnyttjas tidigare än som gällde förut. Enligt utskottetsuppfattning har problemen minskat betydligt genom tidigare redovisadeförändringar, och utskottet avstyrker därför motionen i denna del.Momsuttaget vid försäljning till exportörGällande bestämmelser m.m.I 9 c kap. ML finns bestämmelser, baserade på EG-regler, som bl.a. medgerskattefrihet för omsättning av vissa uppräknade varor avsedda för placering is.k. Av proposition 1995/96:58 framgår att det inte finns någothinder mot att föreskriva om lagring i bl.a. skatteupplag även beträffandeandra varor än de särskilt uppräknade.MotionenI motion Sk647 av () krävs ny lagstiftning som innebär att ensäljare skall kunna leverera en vara till en exportör för direktvidaretransport till ett icke EU-land utan att erlägga moms. Motionärenkritiserar den nuvarande utformningen av 9 c kap. ML för att bestämmelsernainte upptar specifikt svenskproducerade varor. Bl.a. svensk trävaruexportbehöver enligt motionärens uppfattning en sådan ordning som han förespråkar.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning torde en skattefrihet av det slag som motionärenyrkar på kunna uppnås genom en ändring i förteckningen över de varor somomfattas av bestämmelserna i 9 c kap. Enligt vad utskottet erfarit är ocksålagstiftningsåtgärder av det slaget föremål för beredning inomFinansdepartementet, och regeringen avser att återkomma till så snartden pågående beredningen har avslutats. Saken är således redan uppmärksammad,och det finns därför enligt utskottets uppfattning inte någon anledning förriksdagen att vidta någon åtgärd med anledning av motionen. Utskottet avstyrkerdärför motionen.Temporär införsel av konstGällande bestämmelser m.m.Vid import av konstverk, samlarföremål och antikviteter utgår moms med 12 %.Om importen avser föremål från länder utanför EU och syftar till att visaföremålen på utställning kräver tullmyndigheterna en momsdeposition avmotsvarande storlek.MotionenI motion Sk612 av () yrkas att momsdepositionen för konst sominförs temporärt för utställningsändamål från icke EU-land avskaffas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att de bestämmelser som motionären kritiserar ärbestämmelser av tillämpningskaraktär som utfärdar. Enligtvad utskottet erfarit ser över möjlighetenatt åtgärda problemet i samband med en översyn av föreskrifterna. En lösningberäknas föreligga , och någon åtgärd från sida är därförenligt utskottets mening inte påkallad. Utskottet avstyrker därför motionen.Ideella föreningars verksamhetGällande bestämmelser m.m.Av 4 kap. 8 § ML framgår att allmännyttiga ideella föreningar är befriade frånmoms om inkomsten är befriad från inkomstskatt. Av RSV:s information framgårvidare att en sådan förening inte skall ta ut moms vid försäljning av varor,om försäljningen har ett naturligt samband med den allmännyttiga verksamheteneller huvudsakligen syftar till att ge service till dem som deltar i denallmännyttiga verksamheten eller av hävd har utnyttjats som finansieringskällaför ideellt arbete. Att tillträde till idrottsevenemang som anordnas avallmännyttiga ideella föreningar är undantaget från moms är särskiltföreskrivet i 3 kap. 11 a § ML.Ideella föreningar som inte är allmännyttiga och som bedrivernäringsverksamhet skall betala moms för skattepliktig omsättning av varor ochtjänster. Det är således ingen skillnad mellan dessa föreningar och andranäringsidkare.MotionernaI motion Sk327 (yrkande 28) av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om att secondhandförsäljning som bedrivs av ideella föreningarför välgörande ändamål bör befrias från moms. I motion Kr510 (yrkande 16) avFanny m.fl. (kd) yrkas att någon moms på entré till idrottsevenemang somarrangeras av en ideell förening inte skall utgå, även om den ideellaföreningen inte är en allmännyttig ideell förening.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin uppfattning att yrkandena är tillgodosedda redan genomde regler som gäller om skattebefrielse för allmännyttiga ideellaföreningars verksamhet. Övriga ideella föreningar saknar enligt utskottetsuppfattning intresse i detta sammanhang. Utskottet avstyrker därför motionernai nu aktuella delar. beträffande böcker m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 29, 1997/98:Sk681,1997/98:Kr269 yrkande 25, 1997/98:Kr270 yrkande 35 och 1997/98:Kr306yrkandena 1 och 2,res. 1 (mp)res. 2 (kd)2. beträffande djurparker m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 30, 1997/98:Sk607,1997/98:Sk615, 1997/98:Sk625, 1997/98:Sk679, 1997/98:Sk680, 1997/98:Sk715,1997/98:Sk716 och 1997/98:Sk718,res. 3 (m)res. 4 (fp, mp, kd)3. beträffande alternativ sjukvård m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk604 och 1997/98:So308 yrkande 25,res. 5 (m, mp)4. beträffande försäljning av konst på konstgallerier m.m.att avslår motion 1997/98:Sk611,res. 6 (m)5. beträffande miljömärkta varoratt avslår motion 1997/98:Sk682,6. beträffande sotningatt avslår motion 1997/98:Sk720 yrkandena 1 och 2,7. beträffande byggnadsarbeten på vissa idrottsanläggningaratt avslår motion 1997/98:Sk643,8. beträffande sopvaruhusatt avslår motion 1997/98:Sk644,9. beträffande gruppregistrering av vissa företagatt avslår motion 1997/98:Sk622,10. beträffande personalrestaurangeratt avslår motion 1997/98:Sk645,res. 7 (m)11. beträffande uthyrning av verksamhetslokaler, m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk646 och 1997/98:Sk717,res. 8 (m)12. beträffande leasingkontraktatt avslår motion 1997/98:Sk719,13. beträffande kurser i kroppsspråk och kommunikationatt avslår motion 1997/98:Sk678,14. beträffande rån och stöldatt avslår motion 1997/98:Sk648,res. 9 (m)15. beträffande tidpunkt för inbetalning av momsatt avslår motion 1997/98:Sk735 yrkande 10,res. 10 (m, fp, kd)16. beträffande momsuttaget vid försäljning till exportöratt avslår motion 1997/98:Sk647,17. beträffande temporär införsel av konstatt avslår motion 1997/98:Sk612,res. 11 (m)18. beträffande ideella föreningars verksamhetatt avslår motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 28 och 1997/98:Kr510yrkande 16.res. 12 (kd)den 10 februari 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), BjörnEricson (s), (), (), Per (), UllaWester (s), (), (), (),(), () och (). Böcker m.m. (mom. 1)() hardels anfört följande:Boken lever i hård konkurrens med andra medier. Det statligaproduktionsstödet för utgivning av kvalitetslitteratur räcker inte till för attsmå förlag med ambitioner i fråga om kvaliteten på utgivningen skall kunnaöverleva i skuggan av de stora. Den nya datatekniken som i och för sig öppnarmånga nya möjligheter innebär också ett hot mot den lokala bokhandeln och desslönsamhet. Med hänsyn till barnens behov av stimulerande läsupplevelser för attfå inresse för läsning, öva upp läsfärdigheterna och utveckla språket är detsärskilt oroande att läsandet uppenbarligen tenderar att minska hos barn ochungdom. De välmotiverade satsningar på distribution, teknikstöd m.m. somföreslås i utredningsbetänkandet SOU 1997:141 räcker enligt vår uppfattninginte till, och vi finner det mycket anmärkningsvärt att regeringen i direktivenförbjudit utredaren att pröva frågan om att reducera momsen på litteratur.Det är enligt EG-direktivet tillåtet med en reducerad skattesats på böcker.På många håll i lågbeskattas också böcker.Vi anser att det är ytterst angeläget att vidta åtgärder för att stärkabokens ställning. Mot bakgrund härav anser vi också att regeringen börlägga fram förslag om sänkt moms på böcker för att göra dem billigare och meråtkomliga för vanligt folk. bör, med anledning av de nu behandlademotionerna, som sin mening ge regeringen detta till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande böcker m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Sk327 yrkande 29,1997/98:Sk681, 1997/98:Kr269 yrkande 25, 1997/98:Kr270 yrkande 35 och1997/98:Kr306 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,2. Böcker m.m. (mom. 1)() hardels anfört följande:Med hänsyn till barnens behov av stimulerande läsupplevelser för att fåintresse för läsning, öva upp läsförmågan och utveckla språket anser vi inomKristdemokraterna att det är mycket oroande att läsandet uppenbarligen tenderaratt minska hos barnen. Vi menar vidare att de i och för sig välmotiveradesatsningar på distribution, teknikstöd m.m. som föreslås iutredningsbetänkandet SOU 1997:141 inte räcker till för att förbättrasituationen påtagligt på det begränsade men mycket angelägna område avlitteraturen som barnböckerna utgör. Vi finner det mycket anmärkningsvärt attregeringen i direktiven förbjudit utredaren att pröva frågan om att reduceramomsen på åtminstone barnlitteratur. Att göra barnböckerna billigare och meratillgängliga för barnfamiljerna genom en momsreduktion är enligt vår meningviktigare än skattemyndigheternas eventuella problem med avgränsningen ochuppbörden.Det är enligt EG-direktivet tillåtet med en reducerad skattesats på böcker.På många håll i lågbeskattas också böcker. Att reducera skatten påbarnböcker kommer således inte på något sätt i konflikt med EU-rätten.Vi anser alltså att det är ytterst angeläget att vidta åtgärder för attfrämja barnens läsvanor och tillgodose deras behov av stimulerande läsning. Motbakgrund härav anser vi också att regeringen bör lägga fram förslag omsänkt moms på böcker för barn fr.o.m. för att göra dembilligare och mer åtkomliga för barnfamiljerna. Skattebortfallet vid en sådanåtgärd torde vara marginell och regeringen torde inte ha några svårigheter attfinna en lämplig finansiering. bör, med anledning av de nu behandlademotionerna, som sin mening ge regeringen detta till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande böcker m.m.att med bifall till motion 1997/98:Sk327 yrkande 29 och anledning avmotionerna 1997/98:Sk681, 1997/98:Kr269 yrkande 25, 1997/98:Kr270 yrkande35 och 1997/98:Kr306 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,3. Djurparker m.m. (mom. 2)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Många svenska djurparker bedriver under hård ekonomisk press ett seriöstoch förtjänstfullt forsknings- och utvecklingsarbete och bidrar till att bevaraoch förmedla vårt gemensamma kulturarv och den biologiska mångfalden åtkommande generationer. Det bör också betonas att djurparker av den typ somrepresenteras av t.ex. Ark och och många mindre lokala parkerhar en mycket stor betydelse för att väcka barns och ungdomars intresse fördjur och natur och är också mycket värdefulla från folkbildningssynpunkt. Detfinns enligt vår mening inga bärande skäl för att konkurrensmässigt missgynnadjurparker i förhållande till museiverksamhet eller andra kulturarrangemang sombelastas med moms. Även nöjesparker, som arbetar i konkurrens medarrangörer av konserter, cirkus, teater m.m., har rätt till likvärdigaförutsättningar i vad avser momsbelastningen vilket innebär att momsen även pånöjesparker bör begränsas till . Detta ställningstagande står i samklang medEG:s mervärdesskattedirektiv som tillåter ett lägre skatteuttag på bådedjurparker och nöjesparker. bör hos regeringen begära förslag meddenna inriktning som kan gälla . Med det anförda tillstyrkerutskottet motion Sk716 varigenom övriga motioner i allt väsentligt får ansestillgodosedda.dels under moment 2 hemställt:2. beträffande djurparker m.m.att med bifall till motion 1997/98:Sk716 och med anledning avmotionerna 1997/98:Sk327 yrkande 30, 1997/98:Sk607, 1997/98: Sk615,1997/98:Sk625, 1997/98:Sk679, 1997/98:Sk680, 1997/98: Sk715 och1997/98:Sk718 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. Djurparker m.m. (mom. 2)(), () och () hardels anfört följande:Många svenska djurparker bedriver under hård ekonomisk press ett seriöstoch förtjänstfullt forsknings- och utvecklingsarbete och bidrar till att bevaraoch förmedla vårt gemensamma kulturarv och den biologiska mångfalden åtkommande generationer.