bet · GM01SoU1 · 1998-12-03 00:00:00 — 1995/96:262).Riksförsäkringsverket har gett ut ett nytt Allmännaråd 1998:6 om assistansersättning. Detta ersätterdet tidigare Allmänna råd 1997:2.Socialministern har svarat påen fråga om regeringen avser att vidta någraåtgärder med anledning av nyaAllmänna råd. Socialministern hänvisar till att deti propositionen om lag om stöd och service tillvissa funktionshindrade framhålls att personligassistans kan vara av grundläggande betydelse förbarn som har omfattande om-vårdnadsbehov eller stor del av dygnet och som på grund avhjärnskada, genetisk skada eller sjukdom har flerafunktionshinder . Vidare anför hon:Innebörden av formuleringen "omfattandeomvårdnadsbehov" är oklar. finnsingen Regeringsrättsdom som kan vara vägledande idenna fråga. I nya Allmännaråd framgår att verket re-kommenderarförsäkringskassorna att ett omfattandeomvårdnadsbehov bör omfatta minst avdygnet. Enligt är en sådanrekommendation ett led i verkets uppgift att drivafram rättspraxis. Förtydligandet innebär enligtverket inte någon ändring i praktiken och försämrarsåledes inte möjligheterna till personlig assistansför de ca 1 400 barn som detta berör.När ett barns behov av personlig assistans utreds,gäller det först att utreda barnets totala behov avomvårdnad . Denna omvårdnad kantillgodoses av föräldrar, elevassistenter,resurspersoner, anhöriga m.fl. För barn med behov avomvårdnad minsta halva dygnet, dvs. perdygn, går vidare i sin utredningoch tar reda på hur omfattande behovet av hjälp medde grundläggande behoven är. Om dessa behovöverstiger kan rätt tillassistansersättning föreligga.Det är viktigt att barn med omfattandefunktionshinder får sina behov av personligassistans tillgodosedda. Jag kommer noga att följautvecklingen i detta avseende och om det behövsåterkomma i frågan.Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. (B9)I budgetpropositionen föreslås att 63 000 000 kranvisas under anslaget B 9 Bidrag till ungdomsvårdoch missbrukarvård m.m.Statsbidraget till missbrukarvård ingår sedan år1996 i det generella statsbidraget till kommunerna.Genom den verksamhet som drivs av Statensinstitutionsstyrelse (SiS) har staten ett direktansvar för ungdomsvård och missbrukarvård. Statenhar ett starkt intresse av att det råder balansmellan å ena sidan institutionsvården och å andrasidan den vård som bedrivs av kommunerna och bestårav förebyggande och olika slags öppenvårdsinsatser.Ur anslaget har avsatts särskilda utvecklingsmedelför att stimulera kommunerna att utvecklaförebyggande och olika slags öppenvårdsinsatser.Länsstyrelserna har i uppdrag att fördela 50miljoner kronor till särskilt angelägnautvecklingsinsatser. disponerar2 för insatser mot spelberoende ochdärtill hörande sociala konsekvenser.Regeringen gör bedömningen att särskildautvecklingsmedel även fortsättningsvis bör avsättasför att stimulera kommunerna att utveckla insatser iöppen vård för ungdomar och missbrukare.Länsstyrelserna bör även fortsättningsvis fördeladessa utvecklingsmedel.För åtgärder mot spelberoende föreslås ipropositionen ytterligare . Totaltföreslås därmed avsättas förändamålet. Användningsområdet för medlen föreslåsvidgas till att utveckla formerna för förebyggandearbete i syfte att hindra att människor fastnar ispelberoende. Medlen bör i fortsättningen disponerasav Folkhälsoinstitutet.Under anslaget föreslås vidare att 9 miljonerkronor avsätts för åtgärder med anledning avregeringens i propositionen (prop. 1997/98:182)Strategi för att förverkliga FN:s konvention ombarnets rättigheter i Sverige.I motion So347 av och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omforskning om spelberoende. Motionärerna anför attstatens inkomster från spelverksamhet ökar genom destatliga spelbolagen. Enligt motionärerna är detdärför rimligt att dessa bolag avsätter en del avsin vinst för att bekosta forskningsarbete inomområdet.I motion Kr522 av (v) yrkasatt hos regeringen begär en utredning omsvenskarnas spelvanor och förslag på åtgärder förhur spelberoendet kan minska (yrkande 3). Motionärenpekar på att många frågor måste besvaras innankasinon med internationella regler etableras ilandet. Det hemställs därför att beslutet att införakasinon med internationella regler rivs upp och atten utredning noga kartlägger hur de svenskaspelvanorna ser ut och hur trenden av ökatspelberoende kan minskas.I motion Kr518 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om spelberoende (yrkande 8).Motionärerna anför att det är viktigt att staten fören politik som ökar medvetenheten omskadeverkningarna av spel. En viktig del i detta ärett långsiktigt stöd till forskning om spelberoende.Forskning och kunskapsuppbyggnad på området kommeratt vara lönsamt för samhället. Det är angeläget attframför allt unga människor hindras att delta isådant spel som lätt kan leda till ett vanemässigtbeteende.I motion So457 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning om hur man skall stävja problemet med detökade spelberoendet i samhället samt hur ökaderesurser skall ges till forskning och stödjandebehandling (yrkande 1). Enligt motionärerna spelarsvenskarna för ,varav staten tar in . Avdetta går endast till forskning omspel och spelberoende.I motion So211 av () yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingen av metoder för behandlingoch rehabilitering av spelberoende (yrkande 2), omresurser för hjälp till spelberoende (yrkande 3) ochom utbildning av berörda personalgrupper omspelberoende (yrkande 4). Motionären anför att detför dem som blivit spelberoende finns mycket litenhjälp att få i form av behandling ochrehabilitering. Kunskapen om vilka behandlingar somär mest effektiva är liten och tillgången påbehandlingshem är bristfällig. Regeringen bör därförta initiativ till utveckling av behandling ochrehabilitering av spelberoende. Vidare börregeringen ta initiativ till att tillskapabehandlingsresurser för hjälp mot spelberoende ochtillse att berörda personalgrupper får utbildning omspelberoende. Motionären begär även etttillkännagivande av vad i motionen anförts ominformation till allmänheten om spelberoende(yrkande 5). Likaväl som allmänheten informeras omriskerna med alkohol, tobak, narkotika ochberoendeframkallande läkemedel bör den, enligtmotionären, också erhålla information omspelberoende. Eftersom ansvararför information om andra former av beroende ochmissbruk är det naturligt att institutet får iuppdrag att ta fram sådan information.Också i motion So461 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om spelberoende(yrkande 21) och om finansiering av förebyggandeinsatser mot och forskning om spelberoende (yrkande22). Motionärerna pekar på att spelberoende är etthälsoproblem av större omfattning än man tidigaretrott. En kartläggning av spelberoende har nyligenutförts och det är viktigt att denna undersökningfår fortsätta. bör få i uppdragatt sprida kunskap om undersökningens resultat. Förspelberoende finns mycket liten hjälp i formav vård och rehabilitering. Enligt motionärerna börSocialstyrelsen få i uppdrag att undersöka hur vård-och behandlingsbehoven kan tillgodoses.Bidrag till organisationer på det sociala området (B10)I budgetpropositionen förslås att 64 841 000 kranvisas under anslaget B 10 Bidrag tillorganisationer på det sociala området. Detta innebäri princip samma nivå som föregående år, dock attanslaget tillförs för åtgärdermot sexuell exploatering av barn.Anslaget avser bidrag till olika frivilligaorganisationer inom det sociala området.Nykterhetsorganisationer och föralkohol- och narkotikaupplysning (CAN) erhållerstatsbidrag från anslaget.Nykterhetsrörelsen har sedan lång tid tillbakaerhållit organisationsstöd för sin centralaverksamhet. Denna del av anslaget har administreratsav statsbidragtill nykterhetsorganisationer m.fl. som i sin turfördelat anslaget till berörda organisationer.Bidrag har även kunnat utgå till såvälklientorganisationer inom alkohol- ochnarkotikaområdet som till organisationer med kyrkliganknytning som bedriver verksamheter inriktade påsocialt utsatta grupper. En del av bidragsgivningenhar varit inriktad på organisationer som bedriverarbete för utsatta barn och deras familjer,respektive organisationer som motverkar våld motkvinnor. disponerar medel för dennadel av anslaget och beslutar om fördelning av medeltill de olika organisationerna. Styrelsen genomfören regelbunden uppföljning och utvärdering avorganisationernas arbete.Mot bakgrund av bl.a. behovet att utvecklasamarbetet mellan samhälle ochfrivilligorganisationer inom det sociala områdettillsatte regeringen en utredning,, för att se över formernaför bidragsgivningen till frivilligorganisationerna.Utredningen har avlämnat sitt betänkande (SOU1998:38).För att komma till rätta med de olika problem somutredningen presenterar lämnar regeringen ibudgetpropositionen förslag till nya riktlinjer förstatsbidragen till frivilligorganisationerna på detsociala området. Enligt regeringen bör samma grundgälla för berörda organisationer vad gäller delskriterier för att få bidrag, dels kravet pååterrapportering av användningen av erhållna bidrag.Statsbidraget bör administreras av Socialstyrelsenoch ett råd, bestående av representanter för berördafrivilligorganisationer, bör knytas tillmyndigheten. Riktlinjerna föreslås gälla från den 1januari 1999.Riksdagen föreslås godkänna de föreslagnariktlinjerna.I propositionen anförs att det är angeläget att detfrivilliga sociala arbetet stärks och effektiverassamtidigt som de organisationer som är verksammainom området måste ges respekt och frihet att arbetaefter sina förutsättningar.Regeringen betonar också att de kriterier som kanställas upp inom området aldrig kan leda till någonform av automatik, utan bidragsgivningen kommeralltid att ha inslag av lämplighets- ellerskälighetsbedömningar. Inte minst mot denna bakgrundanser regeringen att det är att föredra attbidragsmottagarna inte deltar i det direktabeslutsfattandet. Regeringen betonar också att detär viktigt att bidragsgivningen skaparförutsättningar för en större öppenhet när detgäller att lämna bidrag till nya organisationer änvad som är möjligt i dag.I tre motioner tas frågan om fördelningen av stödtill nykterhets-organisationerna upp.I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om formen förfördelning av stödet till frivilligorganisationerinom det sociala området (yrkande 41). Motionärernaavvisar regeringens förslag om att stödet tillfrivilligorganisationer på det sociala området skalladministreras av . Fördelningen bör istället ske av en oberoende kommitté därrepresentanter för frivilligorganisationerna ingår.I motion So428 av m.fl. (s, m, kd,fp, mp) begärs att som sin mening ger tillkänna vad i motionen anförts om Samarbetsnämndensfördelning av bidrag till nykterhetsorganisationer.Motionärerna anför att enligt regeringens förslag ibudgetpropositionen skall handläggaalla bidrag till organisationer för det alkohol- ochdrogpreventiva arbetet jämte bidragen tillkvinnoorganisationer och utsatta barn. Enligttidigare principer har bidragen till organisationersom arbetar med primär- och sekundärpreventionfördelats via . haft begränsade möjligheter attagera utöver vad förordningen och regleringsbrevenangett anser motionärerna att frågan om förändringav nämnden inte allsidigt prövats och att de iremissvaren angivna förslagen till förändringar intebeaktats. Statskontorets utredning rörande hurstatliga myndigheter skall organiseras inom detalkohol- och drogpreventiva området skall remitterasunder varför regeringens förslag rörandebidragsgivning, enligt motionärerna, är mindrevälbetänkt.I motion So459 av () begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om attriksdagen bör återförvisa förslaget om attSocialstyrelsen skall fördela bidrag tillnykterhetsorganisationerna (yrkande 7). Enligtmotionären vore det bättre omnykterhetsorganisationerna som har stor erfarenhetav praktisk alkohol- och drogprevention gavs frihetatt själva fördela sina bidrag.Ett stort antal motioner tar upp frågan om stöd tillAmningshjälpen.I motion So431 av och () yrkas att beslutar att anvisa300 till Amningshjälpen genom en omfördelninginom utgiftsområde 9, anslaget B 10 Bidrag tillorganisationer inom det sociala området.Motionärerna pekar på amningens fördelar och att detfinns ett stort behov av information om amning ochstöd och hjälp till nyblivna mammor. Dethittillsvarande stödet till dras nu in och föreningenhänvisas till att söka olika projektbidrag. Enligtmotionärerna är detta en orimlig situation och depekar på att amningsbefrämjande arbete måste varakontinuerligt.I motionerna So272 av m.fl. (mp, s, m,kd, c, fp), So281 av (), So297av och (), So360 avLaila (), So366 av m.fl. (mp), So403 av m.fl.(s) och So464 av m.fl. (fp)(yrkande 11) understryker motionärerna att amningenär en folkhälsofråga och pekar på vikten avAmningshjälpens arbete. Enligt motionärerna börAmningshjälpen även fortsättningsvis garanteras stödav samhället.I motion So393 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att den itilläggsdirektiv ger den särskilde utredaren iuppgift att även ta med fler frivilligorganisationeri uppdraget enligt vad i motionen anförts (yrkande2, delvis). Det finns en rad organisationer som allabedriver samhällsnyttig verksamhet och som bör fåbidrag via statsbudgeten. Enligt motionärerna skallden särskilde utredaren ta med också dessaorganisationer i utredningen, bl.a. Amningshjälpen,Kilen, Noaks Ark, ROKS och Organisationen motplötslig spädbarnsdöd.Handikappombudsmannen (B 13)I budgetpropositionen föreslås att 7 857 000 kranvisas under anslaget B 13 skall bevaka frågor som angårfunktions-hindrade personers rättigheter ochintressen samt verka för att personer medfunktionshinder uppnår full delaktighet isamhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren.Regeringen gör bedömningen attHandikappombudsmannens målupp-fyllelse har varit godunder . Verksamheten har bedrivits i enlighetmed målet.Handikappombudsmannens verksamhet är för närvarandeföremål för en översyn (dir. 1997:131). Enligtdirektiven skall utredningen bl.a. pröva vilkenbetydelse ombudsmannen haft för utvecklingen inomhandikapp-området i stort samt bedöma om, och i såfall hur, ombudsmannens roll och arbetsuppgifter börförändras i något avseende.I motion So425 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar anslå föranslag B 13 för (yrkande 10). Motionärerna anser attHandikappombudsmannen bör tillföras ytterligare 4miljoner kronor för att ges möjlighet att bl.a.kartlägga hur kommunerna följer upp FN:sstandardregler för funktionshindrade. Stödet bör gesunder de kommande tre åren.Barnombudsmannen (B 14)I budgetpropositionen föreslås att 7 717 000 kranvisas under anslaget B 14 () har till uppgift att bevakafrågor som angår barns och ungdomars rättigheter ochintressen. BO skall särskilt uppmärksamma att lagaroch andra författningar samt deras tillämpningstämmer överens med åtaganden enligt FN:skonvention om barnets rättigheter. BO har också enopinionsbildande och attitydpåverkande roll.BO skall verka för att kommunerna använderbarnkonventionen som ett praktiskt redskap i såväldet individuella som det generella arbetet med barn.I detta arbete sprider myndigheten bl.a. exempel påmodeller i form av barn- och ungdomsplaner,barnbilagor, checklistor och barnkonsekvensanalyser.Barnombudsmannen betonar i detta arbete vikten avatt kommunerna utgår från både flickors och pojkarsolika utgångspunkter och förutsättningar i denkommunala beslutsprocessen.Regeringen har tillkallat en utredningsmanför att se över verksamhet,organisation, roll och arbetsformer (dir. 1998:21).Syftet är att belysa vilken roll BO har spelat förutvecklingen inom barnområdet inklusive arbetet medatt göra känd. Översynen skallockså innehålla en genomgång av vad som kan görasför att effektivisera och stärka BO:s verksamhet.I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkas attanslaget B 14 ökas med 5 miljonerkronor och att anslag C 1 minskas imotsvarande mån (yrkande 8, delvis). Motionärernaanser att bör ges i uppdrag attutforma underlag för arbetet i kommuner ochfrivilligorganisationer med att genomföra FN:sbarnkon-vention enligt de metoder som använts iAgenda 21-arbetet. utvecklar dettanärmare i motion So8 med anledning av regeringensproposition /98:182 Strategi för att förverkligaFN:s konvention om barnets rättigheter i Sverige.Regeringen beslutade attSocialdepartementet fårfördela sammanlagt ur Allmännaarvsfonden till i första handfrivilligorganisationer för projekt som ökarkunskaperna om blandförtroendevalda och anställda i kommuner ochlandsting. ansvarar församordningen av projektet.Som ovan redovisats föreslår regeringen under anslagB 9 att avsätts för åtgärder medanledning av proposition 1997/98:182 Strategi föratt förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter i . I denna proposition angesbl.a. att bör få i uppdrag att tafram material och göra grundläggandeutbildningsinsatser för att få i gång fortbildningom i kommuner och landsting. Vidarebör utveckla modeller för hurbarnplaner och andra instrument för att förbättrabarnperspektivet i olika beslutsprocesser inomkommuner och landsting kan se ut. För dessa insatserföreslår regeringen att tillföras1,respektive 1 miljon kronor.Alkoholinspektionen (B 17)I budgetpropositionen föreslås att 11 013 000 kranvisas under anslaget B 17 Alkoholinspektionen.Alkoholinspektionen skall övervaka efterlevnaden avalkohollagen, dvs. tillse att lagar och bestämmelseravseende hanteringen av alkoholdrycker efterlevsoch bidrar till att samhällets alkoholpolitiska måluppfylls. Inspektionen har i sitt arbete prioriterathandläggningen av tillstånds- och tillsynsärenden.EG-domstolen har i domen i det s.k. Franzénmåletkritiserat bl.a. för de höga avgifter somtas in från tillverkare och partihandlare inomalkoholområdet. Regeringen har därefter sänktavgifterna. menar dock atttillsynsavgifterna alltjämt är för höga och attparti-handelstillstånden diskriminerar utländskaalkoholproducenter och försvårar för framför alltsmå företag att komma in på den svenska marknaden.En dialog pågår med kommissionen omolika möjliga förändringar av det svenskatillstånds- och tillsynssystemet.Regeringen föreslår i propositionen attAlkoholinspektionens anslag till-fälligtvis skallminskas med för på grund avompriori-teringar inom utgiftsområdet och med för åren 2000 och 2001.I motion So425 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar avslå regeringens förslag attanslå medel till B 17 Alkoholinspektionen för år1999 i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande11). Motionärerna anför att harpåtalat att den svenska alkoholinspektionen stridermot gällande EG-rätt. Mot den bakgrunden ansermotionärerna att myndigheten bör avskaffas från den1 januari 1999.I motion So228 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts omAlkoholinspektionen (yrkande 15). Motionärerna anföratt dom innebaratt Systembolagets monopol på detaljhandel befannsförenligt med EG-rätten medan metoderna förpartihandeln genom Alkoholinspektionen ansågsoförenliga. Regeringen gjorde efter kritiken så småförändringar den kunde för att uppfylla domstolenskrav. Motionärerna anser att Alkoholinspektionen ären onödig myndighet. I enlighet med ett förslag frånStatskontoret kan skattemyndigheten ta övermyndighetens huvudsakliga uppgifter. Övrigauppgifter kan tillsammans med de delar avFolkhälsoinstitutets verksamhet som rör alkohol- ochnarkotikafrågor föras över till en ny myndighet.Alkoholinspektionens regleringar har främst drabbatsmåföretagare och därmed kommit i konflikt med målsom uppdragsgivaren - - har angett,nämligen att öppna för konkurrens inom dessadistributionsled.Bidrag till äldrebostäder m.m. (B 19)I budgetpropositionen föreslås att 150 000 000 kranvisas under ansla-get B 19 Bidrag tilläldrebostäder har beslutats om ett nyttstimulansbidrag för äldrebo-städer. Villkoren förbidraget regleras i förordningen (1998:1025) omstimu-lansbidrag till äldrebostäder m.m. som träddei kraft . Anslaget disponeras avBoverket och administreras av länsstyrelserna ochBoverket.Medlen skall användas för ny- och ombyggnad samtförbättringar av dels bostäder i särskildaboendeformer, dels sådana lokaler i anslutning tilldet särskilda boendet som skall användas sommöteslokaler, samlingslokaler etc. för äldre.I motion Fi210 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar om fördelning av anslag inomutgiftsområde 9 i enlighet med vad i motionenanförts (yrkande 8, delvis). hartidigare avvisat regeringens investe-ringsbidrag förbyggande av äldrebostäder. Motionärerna anser attbehoven är olika. Vissa kommuner har behov av attsatsa på nya lokaler och bättre yttreförutsättningar, andra kommuner behöver görainsatser för att t.ex. förbättra den sociala miljön.Motionärernas uppfattning är att kommunerna med stödav de nationella målen för äldrepolitiken självaklarar av att bedöma hur resurserna bäst skallanvändas. Därför bör medlen för ombyggnad aväldrebostäder föras över till det generella bidragettill kommunerna under utgiftsområde 25.Socialutskottet har i yttrandet till finansutskottetöver tilläggsbudgeten för (1997/98:SoU8y)tillstyrkt regeringens förslag om ett nytt anslagför bidrag till äldrebostäder m.m. Utskottet harockså uttalat sitt stöd för förslaget i betänkande1997/98:SoU24 om nationell handlingsplan föräldrepolitiken (prop. 1997/98:113) och anförde dåatt ett stimulansbidrag ytterligare kan påskyndautvecklingen mot goda boendemiljöer i det särskildaboendet.Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa (B 20)I budgetpropositionen föreslås anvisasunder anslaget B 20 Utvecklingsmedel till åtgärderför hemlösa.Situationen för hemlösa har försvårats ochregeringen vill i samarbete med kommuner och ideellaorganisationer satsa resurser och vidta åtgärder föratt förbättra situationen för hemlösa.I bostadslösassituation i (1994:15) konstaterades att deti fanns ca 10 000 hemlösa. Hälften av dembefann sig i de tre storstäderna. De dominerandeorsakerna till hemlöshet angavs vara svårigheter attbetala hyran eller svårighet att klara av att boutan att störa andra boende.Under senare år har från olika håll signalerats atthemlösheten har ökat och att de hemlösas situationhar försämrats. I propositionen görs bedömningen atten orsak kan vara ökade svårigheter påbostadsmarknaden för socialt utsatta. Det kan äventill viss del förklaras genom de förseningar somuppstått i samband med psykiatrireformen som träddei kraft . Andelen psykisktfunktionshindrade kvinnor bland hemlösa tycks ökaliksom personer som förutom sitt psykiskafunktionshinder har ett pågående missbruk. Ideellaorganisationer har pekat på bristen på metoder förinventeringar, kartläggningar eller uppsökandeverksamhet för att nå personer som saknar bostadeller på annat sätt riskerar att bli hemlösa. Detfinns även behov av att utveckla och pröva olikastödformer som stärker psykiskt funktionshindradeatt klara eget boende.Regeringen har avsatt 30 miljonerkronor ur Allmänna arvsfonden under en treårsperiod.Regeringen föreslår nu att ytterligare medel anslåsunder eget anslag för en treårig försöksperiod.Medlen skall användas till nyskapande projekt för debostadslösa. Det handlar om att utveckla och prövaolika stödformer, finna metoder för lokalainventeringar och uppsökande verksamhet. Detstatliga bidraget skall utgå med högst 50 %.Socialstyrelsen skall enligt förslaget disponeramedlen. Vid beslut skall sam-ordning ske medAllmänna arvsfonden.Regeringen aviserar att den har för avsikt attuppdra åt att göra en uppföljning avrapporten bostadslösas situation i Sverige.I motion So259 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att normaliseringsprincipen skallgälla som villkor när medel beviljas dels tillorganisationers projekt för hemlösa (yrkande 1),dels till kommunala projekt för hemlösa (yrkande 2).Motionärerna pekar på att en bärande princip isocialtjänstlagen är normaliseringsprincipen.