bet · GM01UbU2 · 1998-11-24 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens förslag tillanslag till olika former av studiestöd m.m. och 40motionsyrkanden på området. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker allamotionsyrkandena.Förslaget innebär att anslagen till studiemedel ochvuxenstudiestöd ökas i takt med att det blir flerelever i och kvalificeradyrkesutbildning och fler studenter ihögskoleutbildning. Inga andra förändringar föreslåsi studiestödssystemet för år 1999.Ett drygt tjugotal motionsyrkanden om principer förett nytt studiestödssystem avstyrks av utskottet medhänvisning till att regeringen har aviserat enproposition om ett nytt system för genomförande år2000.Moderaternas, , Centerpartietsoch företrädare redogör i särskildayttranden för sina budgetalternativ, som bygger påandra utgiftsramar än dem som regeringen föreslagit.Kristdemokraterna, i reservationer också tillkännagivanden tillregeringen om principerna för ett nyttstudiestödssystem. Regeringen har i proposition 1998/99:1Budgetpropositionen , utgiftsområde 15Studiestöd föreslagit1. att godkänner att låntas upp i för det samlade behovetför studielån om (se avsnitt2.4, anslag A 2 Studiemedel m.m.),2. att bemyndigar regeringen att förTalboks- och beställa sådanproduktion av , som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter efter år1999, om högst (avsnitt 2.4, anslagA 5 Bidrag till studiesociala ändamål),3. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligtsammanställning i bilaga 2 till detta betänkande. 1998/99:Ub701 av och () vari yrkas att hos regeringen begär enskyndsam utredning av studiemedels-systemet ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Ub702 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ändringar itillämpningen av studiemedel i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:Ub703 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenhetliga regler för återbetalning av studielån.1998/99:Ub704 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att reglerna föråterbetalningsskyldighet av studiemedel för EU-anställda i bör likställas med de regler somgäller för bosatta i /99:Ub705 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att se över studiemedelssystemet.1998/99:Ub706 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett nyttstudiemedelssystem,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fribeloppet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om studiemedel föräldre studerande.1998/99:Ub707 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta upp frågan omavskrivning av studieskulder för sjukpensionärer isamband med reformeringen av studiestödssystemet.1998/99:Ub709 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett nytt systembör träda i kraft möjligt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om socialsnedrekrytering,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förändrade krav påstudieresultat,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpt kontroll avstudieaktivitet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om höjt fribelopp,6. att avslår regeringens förslag omfortsatt N/T-anslag,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barntillägg istudiestödssystemet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om morgondagensstudiestödssystem,11. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning.1998/99:Ub710 av Skånberg och () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ett nytt system med bonus för förtidaåterbetalning av studiemedel.1998/99:Ub712 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ommöjligheterna till studiefinansiering genom att höjaden nuvarande åldersgränsen för studielån.1998/99:Ub713 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att se över fribeloppssystemetså att arbetande studenter ej missgynnas.1998/99:Ub714 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reglerna fördet s.k. fribeloppet.1998/99:Ub715 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reformering avstudiestödet.1998/99:Ub717 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grundskoleutbildning förvuxna finskspråkiga romanielever och omstudiefinansiering.1998/99:Ub718 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under utgiftsområde15 Studiestöd anslag A 3 Vuxenstudiestöd m.m.,anvisa 8 i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att beslutar att under utgiftsområde15 Studiestöd anslag A 4 Bidrag till kostnader vidviss gymnasieutbildning och vid vissföräldrautbildning i teckenspråk, anvisa 66 718 000kr i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar att under utgiftsområde15 Studiestöd anslag A 5 Bidrag till vissastudiesociala ändamål, anvisa för 1999i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att under utgiftsområde15 Studiestöd anslag A 7 Särskilt vuxenstudiestödtill studerande vid vissa naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar, anvisa för1999 i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav att den planerade förändringen avstudiemedelssystemet genomförs ,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avändringar av fribeloppet vid inkomst i kombinationmed studiemedel,68. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning (tabell1),69. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om beräknadfördelning på anslag inom utgiftsområde 15Studiestöd för budgetåren 2000 och 2001 (tabell 1).1998/99:Ub803 av m.fl. (fp) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett nyttstudiestödssystem,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en höjning avfribeloppsgränsen,20. (delvis) att för budgetåret 1999anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestödoch utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning med de ändringar i förhållandetill regeringens förslag som framgår av i motionenredovisad uppställning.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas15. att beslutar om fördelning av anslaginom utgiftsområde 15 i enlighet med vad i motionenanförts,37. att hos regeringen begär förslag tillett nytt studiefinansieringssystem i enlighet medvad i motionen anförts.1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) variyrkas16. (delvis) att för budgetåret 1999anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestödoch utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning med de ändringar i förhållandetill regeringens förslag som framgår avuppställningen i bilaga till motionen,1998/99:So373 av m.fl. (mp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fribeloppet förstudiemedel.1998/99:N337 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avskrivning avstudielån.1998/99:A811 av m.fl. (fp) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om återinförandeav barntillägg i svux och svuxa.I bilaga 2 till detta betänkande finns ensammanställning av såväl regeringens somoppositionspartiernas budgetförslag förutgiftsområdet. InledningRiksdagen skall fastställa utgiftsramarför de olika utgiftsområdena budgetåret 1999.Finansutskottet har tillstyrktregeringens förslag att utgiftsramen förutgiftsområde 15 Studiestöd skall omfatta22 447 075 000 kr.Utvecklingen på studiestödsområdethar präglats av den stora satsningen påKunskapslyftet och kvalificerad yrkesutbildning ochpå utbyggnad av högskolan, som alla har medförtytterligare kostnader för studiestöd. Regeringennoterar i budgetpropositionen att det särskildautbildningsbidraget, som infördes ,aktivt har bidragit till att rekrytera arbetslösatill vuxenutbildning inom ramen för Kunskapslyftet.I det nuvarande studielånesystemet finns det enligtregeringen en risk för framtida avskrivningar. Deosäkra fordringarna beräknas enligt () till ca 2 miljarder kronorutifrån nuvarande skuldstock. Regeringen uppreparsin tidigare meddelade avsikt att återkomma avseendeett nytt återbetalningssystem för studielånen,grundat på förslag,kombinerat med en prövning av bidragsandelensstorlek 2000.Anslag m.m. inom utgiftsområde 15budgetåret 1999Regeringens förslagI avvaktan på den aviserade propositionen om ettreformerat studiestöds-system lägger regeringen intefram några förslag om förändringar inom studie-stödsområdet för . Anslaget tillstudiemedel är beräknat med hänsyn till denbeslutade utbyggnaden av grundläggandehögskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildningoch anslaget till vuxenstudiestöd med hänsyn tillden fortsatta utbyggnaden av . Ianslaget till vuxenstudiestöd ingår också medel tillstipendier för elever som genomför basårmed inriktning mot naturvetenskap och teknik inomkomvux.Regeringens förslag till anslagsbelopp framgår avbilaga 2.Det samlade lånebehovet för studielån beräknas fördet kommande budgetåret till 81,8 miljarder kronor.Regeringen begär godkännande av att låntas upp i av denna omfattning.Regeringen begär också bemyndigande att för Talboks-och beställa sådanproduktion av , som inklusivetidigare gjorda åtaganden medför utgifter efter år1999 om högst 1 miljon kronor.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion1998/99:Ub718 ett anslagsbelopp till vuxenstudiestödsom är anpassat till partiets förslag beträffandeomfattningen av (yrk. Dettasenare förslag behandlas i utskottets betänkande1998/99:UbU1. föreslår vidare en ökningmed , jämfört med regeringensförslag, av anslaget A 4 Bidrag till kostnader vidviss gymnasieutbildning och vid vissföräldrautbildning i teckenspråk (yrk. 2).Moderaterna anser att teckenspråksutbildningen ävenskall vara tillgänglig för andra närståendesläktingar till döva och hörselskadade barn änföräldrar. Vidare föreslås i motionen en ökning avanslaget A 5 Bidrag till vissa studiesociala ändamålmed , jämfört med regeringensförslag, mot bakgrund av att antalet läshandikappadehögskolestuderande har ökat kraftigt (yrk. Slutligen vill successivt tabort rätten till särskilt förmånligt studiestöd förvissa studenter i s.k. NT-utbildning, och beräknardärför för en minskning av anslaget A 7 med225 (yrk. 4).Sammantaget innebär budgetförslag attutgiftsramen för utgiftsområde 15 minskas med1 , jämfört med regeringens förslag,som finansutskottet har tillstyrkt.Kristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub709(yrk. 11) också ett lägre belopp på anslaget tillstudiemedel, eftersom partiet anser att utbyggnadenav grundläggande högskoleutbildning skall skelångsammare än vad regeringen räknat med och vadriksdagen har beslutat. De vill jämfört medregeringens förslag minska anslaget till studiemedelmed . Vidare villKristdemokraterna (yrk. 6) helt avskaffa anslaget A7 Särskilt vuxenstudie-stöd till studerande vidvissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ibudgeten för år 1999.Sammantaget innebär förslag attutgiftsramen för utgiftsområde 15 minskas med , jämfört med regeringens förslag.Kristdemokraterna anser att man bör införa enstriktare kontroll av studieaktivitet blandstudiemedelstagarna, och att en sådan skärpning år1999 skulle kunna skapa ett utrymme på 200 miljonerkronor som vill använda för atthöja det s.k. fribeloppet inom studiemedelssystemet,den gräns upp till vilken studenten kan ha inkomsterutan att det påverkar studiemedelsbeloppet (yrk. 4och 5).Centerpartiet lägger i motion 1998/99:Fi210 yrkande15 fram ett budgetförslag för utgiftsområde 15 sombygger på förslag i motion 1998/99:Ub706 (c) om ettnytt studiemedelssystem. Detta nya systemkännetecknas av att totalbeloppet sänks frånnuvarande av ett basbelopp till ,som bidragsdelen av totalbeloppet höjsfrån nuvarande till . Enligt denförstnämnda motionen skall det nya systemet införasfr.o.m. föreslårdärför att anslaget till studiemedel ökasmed 1 miljard kronor.Sammantaget innebär förslag attutgiftsramen för utgiftsområde 15 ökas med 1 miljardkronor, jämfört med regeringens förslag.Folkpartiet föreslår i motionerna 1998/99:Ub803yrkande 20 och 1998/99: Fi211 yrkande 16 attanslaget till studiemedel skall ökas med 275miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Folkpartiet har beräknat förstudenter som deltar i sommaruniversitet och 150miljoner kronor för studenter i s.k. NT-utbildningvilka har fått särskilt vuxenstudiestödunder anslaget A 7. Det senare anslaget villFolkpartiet, liksom , avskaffafr.o.m. Anslaget till vuxenstudiestödföreslår skall minskas med 1 330 000 000kr, vilket torde sammanhänga med att partiet räknarmed att antalet studerande i i ettfortvarighetstillstånd kan minskas . uppfattar resonemanget i motion1998/99:Fi211 vill också att av detsärskilda utbildningsbidraget till vuxna som läserpå gymnasienivå skall ha formen av studielån.Förslagen om omfattning och omsommaruniversitet behandlas i utskottets betänkande1998/99:UbU1.Sammantaget innebär förslag attutgiftsramen för utgiftsområde 15 minskas med1 594 197 000 kr.Miljöpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub801 yrkande68 samma anslagsbelopp inom utgiftsområde 15 somregeringen har föreslagit. De föreslår vidare isamma motion (yrk. 69) anslagsbelopp för åren 2000och 2001 som överensstämmer med de belopp somregeringen beräknar i propositionen. Regeringen hardock inte lagt fram något förslag till iden delen.Utskottets bedömningUtskottet anser att frågorna om fribeloppet ochskärpt kontroll av studieaktivitet bör behandlas isamband med förslag om ett nytt studiestödssystemoch att inte bör ta ställning i sak tilldessa i budgeten för . Yrkandena 4 och 5 imotion 1998/99:Ub709 bör därför avslås.De förslag om annan omfattning av ,kvalificerad yrkesutbildning och grundläggandehögskoleutbildning och om sommaruniversitet, somligger till grund för de avvikande anslagsförslagenfrån oppositionspartierna, kan utskottet inte ställasig bakom. Det särskilda vuxenstudiestödet för vissastudenter i naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning har enligt utskottets uppfattninghaft stor betydelse för att rekrytera något äldrepersoner med yrkeserfarenhet till sådana studier.Satsningen är tidsbegränsad och bör enligtutskottets mening fullföljas. Om den skulle avbrytasnu, innebär det stor risk för att studenter sombörjat sina studier med förutsättningen att de fårdetta slag av studiestöd kommer att lämna studierna.Utskottet avstyrker också förslag ominförande av en lånedel i det särskildautbildningsbidraget år 1999.Utskottet är inte heller berett att ställa sigbakom de övriga förslagen om andra anslagsbelopp ändem som regeringen har föreslagit. böralltså med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:Ub709 yrkandena 6 och11, 1998/99:Ub718 yrkandena 1-4, 1998/99:Ub801yrkande 68, 1998/99:Ub803 yrkande 20 i denna del,1998/99:Fi210 yrkande 15 och 1998/99:Fi211 yrkande16 i denna del anvisa anslagen under utgiftsområde15 Studiestöd enligt uppställning i bilaga 1.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte nu taställning till anslagsbelopp inom utgiftsområde 15för budgetåren 2000 och 2001. Utskottet föreslåralltså att avslår motion 1998/99:Ub801yrkande 69.Utskottet föreslår också att godkänner attlån tas upp i för det samladebehovet av studielån om ochatt regeringen bemyndigas att för Talboks- ochpunktskriftsbiblioteket beställa sådan produktion avläromedel som, inklusive tidigare gjorda åtaganden,medför utgifter om högst 1 miljonkronor. Enligt vad utskottet inhämtat motsvararbeloppet vad Talboks- och punktskriftsbiblioteketanmält sig behöva.Ett reformerat studiestödssystemEn skyndsam utredning av studiemedelssystemet begärsi motion 1998/99: Ub701 (m). Motionärerna menar attdet nuvarande systemet innebär ett oförmånligtlånesystem och att arbete bestraffas. De anser attfribeloppet bör avskaffas så att inkomsten intepåverkar rätten till studielån. Vid den samladereformering av studiestödssystemet som är nödvändigbör man enligt deras mening också övervägaskattereglerna för företagsstipendier samt införandeav någon form av förmånligt sparande för framtidastudier. Slutligen hävdar de att CSN måste läggasner snarast.U t s k o t t e t anser att nu böravvakta regeringens aviserade proposition omstudiestödet. Flera av de frågor som tas upp imotionen har behandlats i Studiestödsutredningensbetänkande (SOU 1996:90), som kommer att ligga tillgrund för regeringens förslag. Det finns inteanledning att begära utredning av de ytterligarefrågor som motionärerna tar upp. Motionsyrkandetavstyrks.En ändring av nuvarande regler när det gällerstudiemedel vid kantorsutbildning begärs i motion1998/99:Ub702 (m). Motionären påtalar attkantorsutbildning vid folkhögskola betraktas somgymnasial utbildning, medan kantorsutbildning vidLunds universitet (i ) och vidErsta (f.d. )räknas som högskoleutbildning. Detta påverkar enligtmotionären rekryteringen till de olikakantorsutbildningarna på ett orättvist sätt.U t s k o t t e t noterar att det ankommer påregeringen att bestämma vilka utbildningar som istudiemedelshänseende skall räknas som gymnasialarespektive som eftergymnasiala. bör inteheller på denna punkt föregripa regeringensaviserade studiestödsproposition. Motion 1998/99:Ub702 bör därför avslås.Motion 1998/99:Ub717 (s) tar uppstudiefinansieringen för vuxna finskspråkigaromanielever vid deras grundskoleutbildning. Det ärviktigt att de vuxna romerna får möjlighet tillutbildning, när intresset för detta har vuxit inomgruppen, skriver motionären. Enligt honom har dennagrupp av vuxenstuderande haft mycket låga inkomster.De nuvarande vuxenstudiestöden, där bidragen grundarsig på tidigare inkomst, är därför otillräckliga ochde flesta måste finansiera sina grundskolestudiermed studielån. I den kommande reformeringen avstudiestöden som regeringen annonserat är detviktigt att denna fråga beaktas, anser motionären.U t s k o t t e t utgår från att regeringen liksomStudiestödsutredningen överväger behovet av attstudiestödsbeloppen är tillräckliga och attskuldsättningen begränsas särskilt för dem sombehöver studera på grundskolenivå vid vuxen ålder.Motionärens yrkande om ett tillkännagivande tillregeringen avstyrks.I ett stort antal motioner förs det fram synpunkterpå principerna för ett nytt studiestödssystem.Kristdemokraterna framhåller i motion 1998/99:Ub709att det nya system som kommer måste uppmuntra nyagrupper att börja studera och därmed motverka socialsnedrekrytering (yrk. Vidare anser de attStudiestödsutredningen kom fram till en braavvägning av kraven på studieresultat (yrk. 3).Barntillägg bör som en självklar åtgärd ingå i detnya systemet (yrk. Ytterligare krav på det nyasystemet är att det skall vara förutsebart för attskapa personligt ansvar för egna skulder,bidragsdelen bör vara hälften av totalbeloppet, detbör finnas incitament för att stimulera tillsnabbare återbetalning än den föreskrivna och godamöjligheter att studera utomlands, fribeloppsgränsenbör avskaffas och stödet bör vara likvärdigt föralla som studerar på samma nivå iutbildningssystemet (yrk. Motionärerna anserockså att man kan diskutera att ta bort rätten tillavskrivning av studieskuld vid ålder.Incitament till snabbare återbetalning föreslås äveni motion 1998/99:Ub710 (kd).Centerpartiet begär i motion 1998/99:Fi210 (yrk.37) förslag till ett nytt studiefinansieringssystemoch tar i motion 1998/99:Ub706 (yrk. 1) upp deprinciper som partiet anser bör ligga till grund fören studiemedelsreform. Skuldbördan efter studietidenmåste lättas, och systemet skall var enkelt ochlättöverskådligt och konstruerat så attsubventionerna i det blir tydliga. Som framgåtttidigare i detta betänkande vill atttotalbeloppet sänks till av ett basbelopp perår och att bidragsdelen ökas till avtotalbeloppet. Alla skall kunna få studiemedel iåtta terminer utan annan prövning än studieresultat.Studieresultatsprövningen bör skärpas något. Förstudier längre än åtta terminer bör det göras engenerös prövning upp till tio terminer och en någotmer restriktiv prövning upp till tolv terminer. Förstudier mer än tolv terminer skall det krävassärskilda skäl. Både bidrag och lån skall liksomhittills administreras av CSN. Studieskulden skallbetalas tillbaka genom ett modifieratannuitetslånesystem, normalt av 20-25år. Avskrivning vid dödsfall bör finnas kvar.Fribeloppsgränsen bör enligt höjastill två basbelopp för att försvinna (yrk.2). Det skall vara möjligt att få studiemedel ävenför äldre personer, med en successiv avtrappning avdet antal terminer som man kan beviljas studiemedelför efter (yrk. I motion1998/99:N337 yrkande 11 förordar prövar att inom ramen för de regionalatillväxtavtalen medge en ordning där studieskuldenkan skrivas av under exempelvis en tioårsperiod förden som flyttar till regionalpolitiskt prioriteradeområden.Folkpartiet framför i motion 1998/99:Ub803 (yrk.15) sin vision om ett studiestödssystem med 50 %bidrag och lån vid eftergymnasiala studier. av studielånet skall skrivas av allteftersomlåntagaren uppnår examen på ny nivå. Varje studentskall vid ansökningstillfället få grundliginformation från CSN om villkoren för återbetalning.Studenten skall också ha möjlighet att vid ansökansjälv ange önskat lånebelopp upp till maximal nivå.Folkpartiet vill också (yrk. 16) attfribeloppsgränsen höjs, för att försvinna. Imotion 1998/99:A811 (yrk. 17) hävdar attbarntillägg bör återinföras i svux- ochsvuxasystemen, i väntan på ett mer heltäckandeförslag som stärker de ekonomiska villkoren förbarnföräldrar.Miljöpartiet anser (motion 1998/99:Ub801 yrk. 30)att begränsningen av fribeloppet är en skevhet istudiemedelssystemet. Även om det integår att helt ta bort begränsningen, bör fribeloppethöjas möjligt.Höjning av fribeloppet till två basbelopp föreslåsockså i motion 1998/99:So373 (mp) yrkande 5. Översynav fribeloppsreglerna föreslås i motionerna1998/99:Ub713 (kd) och 1998/99:Ub714 (s). I motion1998/99: Ub705 (s) påtalas att nuvarande reglermissgynnar dem som börjar studera vid mitten av entermin, ett problem som motionärerna anser börlösas.Den övre åldersgränsen för studiemedel tas upp imotion 1998/99:Ub712 (s), där motionärerna pläderarför att den skall höjas.I motion 1998/99:Ub715 (s) framhåller motionärernaatt personer som är arbetssökande och börjar studierinom ramen för ställs utanförmöjlighet att få socialbidrag som komplement tillsärskilt utbildningsbidrag, med motiveringen attKunskapslyftet inte är en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. En följd av detta är enligt motionärerna attde människor som bäst behöver reguljär utbildningställs utanför. Studiestödet bör reformeras så attdet ökar möjligheterna för denna grupp att studerainom ram, anser motionärerna.Två motioner tar upp skillnader i villkoren föråterbetalning av studielån mellan olika kategorier.I motion 1998/99:Ub703 (m) hävdas att det ärotillständigt att ha skilda villkor föråterbetalning för personer som bor i å enasidan och personer bosatta utomlands å den andra.Enligt motion 1998/99:Ub704 (s) slipper EU-anställdasom bor i avbetala på sina studielån,eftersom de inte beskattas i och inte hellerär bosatta i utlandet. Det rör sig enligt motionärenom ett hundratal personer.