bet · GL01FöU7 · 1998-03-10 00:00:00 — Utbildningen kan varaen förberedelse och träning i civil fredstjänst, t.ex. i samarbete med svenskafolkrörelser.Motionärerna erinrar vidare om att har betonat att detkommer att bli en angelägen uppgift att ta fram och vidareutveckla icke-militära metoder för att förebygga, begränsa och lösa konflikter. Härvid harmöjligheten att upprätta en europeisk fredskår pekats ut. Motionärerna anseratt en pliktutbildning i civil fredstjänst skulle kunna vara ett svenskt bidragtill en sådan fredskår. Möjligheterna att införa internationell civilfredstjänst i civilpliktsutbildningen bör därför utredas (yrkande 3).Liknande resonemang förs i motion Fö214 (s) av m.fl.Totalförsvaret kan och bör kunna ge mycket betydelsefulla bidrag för attförebygga våld och konflikter. En fråga som dock behöver belysas ytterligare äri vilken grad som civilplikten kan tillgodose personalbehoven i dessasammanhang.Motionärerna pekar på möjligheten att rekrytera unga människor inom ramen förcivilplikten och i samarbete med svenska folkrörelser ge erforderlig utbildningi konflikthantering och icke-våld. Härigenom kan statsmakterna skapaförutsättningar för en svensk civil fredstjänst. Motionärerna anför vidare attSveriges kristna råd har tagit fram en utbildningsplan som är lämplig attanvända i detta sammanhang. bör sålunda som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en svensk civil fredstjänst inom ramen förcivilplikten.Från samma utgångspunkter hävdas i motion Fö207 (v, mp) av ()och () att en svensk civil fredstjänst som alternativ tilltraditionell militärtjänstgöring bör kunna bli ett centralt element i en störresatsning på att utveckla nya metoder för fredlig konflikthantering. Även idenna motion hänvisas till den av kristna råd framtagnautbildningsplanen.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förslaget om en svensk civil fredstjänstbör ingå i den aviserade utredningen av totalförsvarsplikten.Ett motsvarande resonemang förs i motion Fö203 (c) av hemställer att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förslaget om svensk civil fredstjänst i samarbetemed folkrörelserna bör ingå i den aviserade utredningen om totalförsvarsplikten(yrkande 3).Motion Fö219 (s) av m.fl. förordar ett ökat internationelltengagemang. När mer och mer av vår säkerhetspolitik och verksamheten i vårtförsvar utgörs av internationella aktiviteter, gemensamma övningar inomexempelvis Partnerskap för fred eller fredsbevarande operationer reses fråganom inte dessa viktiga delar av vårt försvars verksamhet skall omfattas avfolkförsvarstanken. Motionärerna anser det därför angeläget att utredamöjligheten att använda även pliktlagen för att rekrytera tillviktiga fredsbevarande eller fredsuppbyggande insatser i utlandet (yrkande 2).I motion Fö204 (m) av beskrivs verksamheten vid i . Skolan utbildar på uppdrag av ,och med stöd av civilplikt, driftbiträden och ställverksreparatörer.Hälften av landets elproduktion kommer från vattenkraftverk som fjärrstyrs.Vid höjd beredskap måste driften av dessa kraftverk kunna ske manuellt omautomatiken slås ut. Enligt motionären finns det inte tillräckligt med utbildadpersonal för att kunna bemanna samtliga kraftverk. Han förordar därför en ökadcivilpliktsutbildning vid . Skolan sägs ha kapacitet attfördubbla elevantalet.Utskottets övervägandenI fyra motioner - Fö203 (c), Fö207 (v, mp), Fö214 (s) och Fö220 (kd) - förordasen utvidgning av civilplikten så att denna också skall kunna utnyttjas förutbildning syftande till internationell civil fredstjänst. En motion - Fö219(s) - anser det angeläget att utreda möjligheten att utnyttja pliktlagen föratt rekrytera till fredsbevarande och fredsuppbyggande insatser i utlandet.Utskottet håller med motionärerna om vikten av ett ökat internationelltengagemang för att med icke-våld kunna förebygga, bilägga och förändrakonflikter i positiv riktning. Metoder för fredlig konflikthantering behöverför den skull utvecklas, liksom skilda slags utbildningar. Den av Sverigeskristna råd framtagna utbildningsplanen kan därvid säkert fylla en viktig roll.Deltagande i internationell konfliktförebyggande och konfliktdämpandeverksamhet med totalförsvarets resurser bygger enligt nuvarande ordning påfrivillighet. Enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, beslutad i storpolitisk enighet, skall uttagning med plikt endast ske för totalförsvaretsbehov. Utbildning av totalförsvarspliktiga skall enbart ske för uppgifter underhöjd beredskap samt för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Dennagrundläggande syn bekräftades i uttalanden i samband med 1996 årstotalförsvarsbeslut (bet. 1996/97:FöU1, s. 205). Som framgått kanpliktsystemet, efter erforderliga beslut av regering och riksdag, komma attutvidgas till att även omfatta skyldighet att tjänstgöra vid svårapåfrestningar på samhället i fred.Nuvarande lagstiftning medger sålunda inte att någon får tas ut med plikt föratt utbildas ser inga bärande skäl för ett förändrat synsätt närdet gäller rekrytering och utbildning för internationella uppdrag. Utskottetföreslår därför att Utskottet föreslår därför att motionerna Fö203 (c), Fö207(v, mp), Fö214 (s), Fö219 (s) yrkande 2 Fö219 (s) yrkande 2 samt kommittémotionFö220 (kd) yrkande 3 avslås av riksdagen.Regeringen redogör i skrivelsen för vissa utredningsuppdrag som avser behov ochutbildning av beredskapsmän till kommunerna samt av regionalaberedskapsstyrkor.Utskottet erinrar om att det års totalförsvarsbeslut framhöll(bet. 1996/97:FöU1, s. 82) nödvändigheten av en helhetssyn på ianspråktagandeav totalförsvarspliktiga, på de volymmässiga behoven och på vilken utbildningsom krävs för skilda uppgifter. Utskottet utgår nu från att regeringen isamband med kontrollstation 98 redovisar pliktfrågorna i ett sådant helhets-perspektiv.Utskottet föreslår att skrivelsen i berörda delar läggs till handlingarna.I motion Fö204 (m) föreslås en utökad utbildning med stöd av civilplikt vid ABVattenfalls skola i . Utskottet betvivlar inte motionärens uppgift attdet kan finnas behov av fler driftbiträden för att kunna bemanna alla kraftverkvid höjd beredskap. Utskottet förutsätter att myndigheten bedömer utbildningsbehovet med hänsyn till ställda beredskapskrav.Motionen bör därför inte bifallas.Rättsliga frågorMotionernaLagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt anger (3 kap. 16 §) att allatotalförsvarspliktiga som kan antas ha en så allvarlig övertygelse rörande brukav vapen mot annan att den är oförenlig med tjänstgöringen, skall ha rätt attvara vapenfria. I partimotion Fö202 (mp) anförs att uppfattningär att ?övertygelse? är ett abstrakt fenomen som är omöjligt för en annanperson att bedöma. Det är endast den enskilde individen som kan avgöra vadövertygelsen egentligen innebär för denne.Motionärerna konstaterar att personer som mer än efterinskrivningen kommer fram till att de vill vara vapenfria får svara på trefrågor varför de har ändrat uppfattning. sägs hög tid vara att ta bort dettafrågeformulär som inte anses fylla någon funktion och som därför medför onödigadministration (yrkande 6). Motionärerna anser också att det inte skall varamöjligt att avslå en ansökan om att få göra vapenfri tjänst (yrkande 7).I samma motion erinrar motionärerna om att tidigare krävt enöversyn av lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret ochmedinflytandeförordningen. Detta krav upprepas . Nämnda lag och förordningbör sålunda, tillsammans med företrädare för de totalförsvarspliktiga, ses överav den nya pliktutredningen (yrkande 5).Fyra motioner behandlar påföljden vid vapenvägran. I motion Fö201 (s) av SigridBolkéus och sammanfattar motionärerna utvecklingen avlagregleringen av värnpliktsbrott samt de senaste årens statistik över utdömdafängelsestraff för sådana brott. De konstaterar att dagens pliktlagstiftning äranpassad till en situation då de flesta grundutbildades, vilket inte är falletnu längre. Denna lagstiftning bör därför skyndsamt ses över.Motionärerna noterar att regeringens avsikt är att kommamed ett förslag som bygger på den s.k. betänkande, sombl.a. behandlar brott mot lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt. Oaktat dettaanser motionärerna att tiden är mogen för att avkriminaliseratotalvägran (yrkande 1). De anser vidare att som sin mening bör geregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avpliktlagstiftningen (yrkande 2).I motion Fö203 (c) av framhålls att värnpliktiga enligtlagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt har rätt till vapenfri tjänst och att iallmänhet alla sökande beviljas sådan tjänst. Motionären anser det då varaorimligt att utdöma böter eller fängelse för dem som vägrar bära vapen ellertotalvägrar. Utan att avvakta den aviserade pliktutredningen bör därför lagenändras så att fängelsestraff avskaffas för vägran att ställa sigtill försvarets förfogande (yrkande 1).I motion Fö307 (mp) av m.fl. konstateras att frågan om hur manbör se på totalvägran inte bereds i någon kommitté ellerutredning. har endast haft mandat att behandla påföljden.Motionärerna konstaterar vidare att utvecklingen medfört att allt färreungdomar utbildas i försvaret och krigsplaceras och att många som sökervärnpliktstjänstgöring inte kan beredas plats. Härav följer, enligtmotionärerna, att totalvägran bör avkriminaliseras och lagen omtotalförsvarsplikt ändras i enlighet härmed.Även i motion Fö206 (s) av förordas en översyn av lagen omtotalförsvarsplikt och tillhörande förordning. Motionärens utgångspunkt är attnämnda lag i 10 kap. 8 § ger rätt att besluta om att en persontillhörande ett visst religiöst samfund inte behöver inställa sig tillvärnplikt eller civilplikt. Enligt förordningen (1995:238) framgår att det ärJehovas vittnen som avses. Samhällets utveckling, bl.a. med färre som kallas intill tjänstgöring, har enligt motionären förstärkt den tidigare tveksamhet somfunnits mot den redovisade särregeln. bör därför som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av lagen omtotalförsvarplikt.Utskottets övervägandenFör att få vapenfri tjänst tillämpades tidigare ett prövningsförfarande medbl.a. ett samtal mellan den sökande och en särskild utredare. Utredningenupplevdes av flertalet sökande som alltför inträngande och personlig varförprövningsförfarandet ändrades och förenklades . Den prövning som nugenomförs innebär att den enskilde i samband med mönstringen ansöker om att fåvara vapenfri. Lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt stadgar en rätt att fåvara vapenfri för den som kan antas ha en så allvarlig övertygelse mot bruk avvapen att den inte kan förenas med de krav som tjänstgöringen ställer. Somregel bifalls en sådan. Om den värnpliktige däremot först efterinskrivningen kommer fram till att han vill vara vapenfri är det nödvändigt medett prövningsförfarande som är så sakligt och rättvist som möjligt.Vederbörande skall därför ge en mer beskrivande motivering för sittställningstagande i enlighet med vad som anges i partimotion Fö202 (mp). Imotionen föreslås att detta prövningsförfarande slopas (yrkande 6) och att enansökan om att få vara vapenfri inte kan avslås (yrkande 7).Nuvarande pliktsystem ger möjlighet till helt civil utbildning för dentotalförsvarspliktige. Vid mönstring kan önskemål framföras om att få en sådan,dvs. en utbildning med stöd av civilplikt. Om den mönstrande anför skäl mot attbära vapen bör vederbörande kunna motivera sitt ställningstagande. Eftersomvärnpliktstjänstgöring som regel upplevs som mer betungande än vapenfritjänstgöring, inte minst fysiskt, torde den senare för många, oavsettinställningen till bruk av vapen, framstå som mer attraktiv. Enligt utskottetsmening behövs sålunda därför någon form av prövning. Den nya pliktutredningenhar i uppdrag att bl.a. granska inskrivningssystemet och föreslå förbättringarav detta. Utskottet utgår från att utredningen i det sammanhanget övervägerfrågan om prövning och beslut om rätten att få vara vapenfri. Partimotion Fö202(mp) yrkandena 6 och 7 bör därmed inte bifallas av riksdagen.Påföljden vid totalvägran eller vapenvägran ifrågasätts i tre motioner.Utskottet kan konstatera att även denna fråga inryms i det uppdrag sompliktutredningen fått. Den skall nämligen, enligt direktiven, uppmärksamma deeffekter som utredningens förslag kan få på det i pliktlagstiftningen fastlagdasanktionssystemet. Härav följer att bör avslå motionerna Fö201 (s)yrkandena 1 och 2, Fö203 (c) yrkande 1 och Fö307 (mp).Pliktutredningen skall vidare granska disciplinansvarssystemet och reglerna föratt undanta medlemmar i visst religiöst samfund från plikttjänstgöring. Defrågor som aktualiseras i partimotion Fö202 (mp) yrkande 5 och motion Fö206 (s)torde därmed bli behandlade. Dessa motionsyrkanden bör följaktligen intebifallas.Meritvärdering av plikttjänstgöringRegeringenRegeringen anför att Försvarsmakten arbetar med olika åtgärder för attförbättra de totalförsvarspliktigas möjligheter att få arbete eller studieplatsefter avslutad militär grundutbildning. Regeringen anför vidare attFörsvarsmaktens överenskommelse med , i samråd medÖverstyrelsen för civil beredskap, om s.k. platsgaranti förtotalförsvarspliktiga medför att antalet högskoleplatser successivt kommer attöka.Ett nytt betygsformulär för avslutad militär grundutbildning har utarbetats,anmäler regeringen. Detta skall tydligare än belysa erhållna kunskaperoch färdigheter. Det används på försök vid flera förband. En utvärdering sägskomma att ske . Härutöver undersöks möjligheterna att ge encivil certifiering för vissa specialutbildningar under grundutbildningen.Enligt Överstyrelsen för civil beredskap har grundutbildningen med civilpliktalltid utbildningsmoment med högt meritvärde. Överstyrelsen utvecklar därförtillsammans med de myndigheter som genomför grundutbildning med civilplikt somär längre än en gemensam syn på betyg och vitsord förgrundutbildningen.Regeringen anför härutöver att utredningen som skall göra en översyn avpliktsystemets tillämpning och andra pliktfrågor också kommer att få i uppgiftatt se över utbildningarnas meritvärdering.MotionernaI motion Fö217 (c) av konstateras att reduceringen avFörsvarsmakten leder till att färre totalförsvarspliktiga kallas in tilltjänstgöring. Enligt motionären blir därigenom orättvisan i systemet alltmertydlig i form av försenade studier och uteblivna inkomster för dem som fullgörplikttjänstgöring i någon form. De som kallas in med stöd av plikt måste därförfå tjänstgöringen meritvärderad både för arbetsmarknaden och för tillträde tillhögre studier. Andra sätt för samhället att visa sin uppskattning för fullgjordtotalförsvarsplikt kan vara högre utryckningsbidrag eller möjlighet att takörkort gratis . Vad som sålunda anförts ommeritvärdering av plikttjänstgöring inom totalförsvaret bör som sinmening ge regeringen till känna.Att fullgöra totalförsvarsplikt är inte längre något självklart för den som ärung , framhålls det i motion Fö218 (s) av m.fl.Plikttjänstgöring innebär ofta både en social och ekonomisk uppoffring. Enligtmotionärerna måste staten därför visa större respekt och ta större hänsyn tillden minoritet som tvingas in till tjänstgöring. Det borde vara självklart attden som rycker ut får ett intyg som kan användas i kampen om jobb ochstudieplats. En rätt till civilt utbildningsintyg bör sålunda införas.Ett likartat resonemang förs i motion Fö210 (m) av och . De anser att det är naturligt att samhället vidtar åtgärder som gerunga människor - män såväl som kvinnor - stimulans och motiv för att fullgöraplikttjänstgöring samt att de tillerkänns den status som de genomtjänstgöringen erhållit. Motionärerna ger flera exempel på sådana slagsåtgärder.I motion Fö216 (mp) av förespråkas en frivillig värntjänst för kvinnoroch män. Motionären anser att genomförd värntjänstutbildning skall vara enmerit (yrkande 6) och bl.a. jämställas med arbete i fråga om tilläggspoäng tillhögskoleprovet.Utskottets övervägandenNuvarande ordning för urval till högskoleutbildning grundar sig på antingenbetyg eller högskoleprov, eventuellt i kombination med arbetslivserfarenhet.Värnpliktsutbildning kan tillgodoräknas som arbetslivserfarenhet. Sådan kan gepoäng tillsammans med poäng för högskoleprovet, dock förutsatt attarbetslivserfarenheten omfattar . I praktiken innebär detta attgenomförd värnpliktsutbildning endast i undantagsfall spelar roll förhögskoleintagning.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det är mycket angeläget attfå till stånd ett bättre fungerande meritvärderingssystem som bl.a. kan delsstimulerar totalförsvarspliktiga att söka kvalificerade utbildningar, delsminskar orättvisorna i förhållande till dem som inte kommer i fråga förplikttjänstgöring, dels underlättar plikttjänstgörandes möjligheter att fåarbete efter fullgjord tjänst.Utskottet konstaterar att det vid myndigheterna pågår ett arbete som syftartill att definiera och sprida kunskap om plikttjänstgöringens civilameritvärde. Vid de utbildande myndigheterna pågår bl.a. försök med en ny formav betyg. Utskottet konstaterar vidare att den nya pliktutredningen skallbehandla frågan om meritvärdering i vid mening och ge förslag tillförändringar.Enligt utskottets uppfattning är det betydelsefullt att synen påplikttjänstgöringens meritvärde inte endast blir en fråga för myndigheterna.Utskottet utgår från att regeringen tar ett direkt ansvar för frågans vidarebehandling.Vad utskottet här har anfört innebär att det som i aktuella motioner tas uppom meritvärdering kan förväntas bli beaktat. bör därför inte bifallamotionerna Fö210 (m), Fö216 (mp) yrkande 6, Fö217 (c) och Fö218 (s).Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse i berörd deltill handlingarna.Förmåner och ersättningRegeringenRegeringen anmäler att den avser att besluta om vissa förbättringar för detotalförsvarspliktiga som drabbas av olycksfall under tjänstgöringen.Bakgrunden till detta är att en totalförsvarspliktig som skadas underutbildningen och där tjänstgöringen av den anledningen avbryts efter kortaretid än enligt nuvarande regler inte är berättigad till vare sigutryckningsbidrag, familjebidrag eller bostadsbidrag.Regeringen anser det vara rimligt att den som skadas under tjänstgöringen ochsom följd härav skickas hem skall ha rätt till nämnda bidrag, oavsetthur tjänstgöringen pågått.Regeringen anser vidare att begravningshjälpen för en totalförsvarspliktigsom avlider under tjänstgöringen bör höjas från nuvarande ett halvt basbelopptill ett helt basbelopp.De angivna förbättringarna anses inte medföra några större kostnader. Det börankomma på regeringen att besluta om erforderliga författningsändringar.MotionenMotion Fö332 (s) av uppmärksammar att 4 000 värnpliktigaskadas , varav minst 700 allvarligt. Dessutom inträffar ett antaldödsfall, de flesta i samband med hemresor men även under själva utbildningen.Motionären anser att försäkringsreglerna är en bidragande orsak till att mångaungdomar avstår från att göra värnplikten. Det borde vara självklart förstatsmakterna och Försvarsmakten att ta ett fullständigt ansvar för dem somdrabbas av olika slags skador under sin tjänstgöring. Försäkringsskyddet föralla värnpliktstjänstgörande bör därför ses över och förbättras.Utskottets övervägandenRegeringen redogör i skrivelsen för vissa åtgärder för att förbättra deekonomiska villkoren för totalförsvarspliktiga som drabbas av olycksfall undertjänstgöringen samt till efterlevande till totalförsvarspliktiga som avlider isamband med sin tjänst.Utskottet anser det viktigt att förbättra de totalförsvarspliktigas skydd vidolycksfall under tjänstgöringen liksom begravningshjälpen. harnyligen beslutat (prop. 1997/98:1 utg.omr. 6, bet. 1997/98:FöU1, rskr.1997/98:82) en ändring i lagen (1997:568) om statligt personskadeskydd.Utskottet konstaterar att regeringen därutöver genom ändring av förordningen omförmåner till totalförsvarspliktiga infört ytterligare förbättringar för detotalförsvarspliktiga som drabbas av olycksfall under tjänstgöringen. Utskottetanser därmed att vad som påpekas i motion Fö322 (s) är beaktat. Motions-yrkandet bör därför inte bifallas.Utskottet konstaterar att den tillsatta pliktutredningen inte fått direktivatt överväga förmåner och ersättningar. Utskottet antar att detta beror på atten särskild utredning - Utredningen om de totalförsvarspliktigas sociala ochekonomiska situation m.m. )- relativt lämnat förslag -Totalförsvarspliktiga m 95 (SOU 1995:118) - som behandlats av regeringen.Utskottet är inte berett att ta något initiativ i frågan.Övriga pliktfrågorMotionernaI partimotion Fö202 (mp) anför motionärerna att det är viktigtatt alla totalförsvarspliktiga har en god kunskap om de krav som folkrättenställer på dem. Enligt och dess tilläggsprotokoll åliggerdet nämligen att se till att den civila personalen inom totalförsvaretuppfattas som civil och inte som s.k. kombattanter. Enligt motionärerna bördärför pliktutredningen granska civilpliktigas skydd och status (yrkande 3).I samma motion refereras projektet mot droger. Motionärerna anser attbruket av droger under pliktjänstgöring är ett stort och hotfulltsamhällsproblem. anser därför att pliktutredningen bör granska hurdrogmissbruk bland landets totalförsvarspliktiga bör bekämpas (yrkande 4).Nämnda motion behandlar också rasism och främlingsfientlighet i försvaret.Motionärerna refererar frågans behandling , bl.a. attförsvarsutskottet i försvarsbeslutets första etapp klart uttaladeatt rasism och andra former av främlingsfientlighet är allvarlig och därföraktivt bör motarbetas med alla medel som demokrati och rättsväsen tillåter.Regeringen förutsattes informera om vilka åtgärder som initieratseller avsågs vidtas i frågan samt om det finns behov av lagändringar.Motionärerna konstaterar att Rådet för insyn i Försvarsmakten funnitatt gällande regelsystem inte fullt ut medger att olämplig anställd militärpersonal kan avstängas från sin verksamhetsutövning eller olämpligavärnpliktiga skiljas från utbildningen.Den slutsats som motionärerna drar är att det finns ett behov av ändradlagstiftning på området. De anser det därför anmärkningsvärt att regeringeninte lämnat förslag till sådan. Regeringen måste därför återkomma tillriksdagen i frågan (yrkande 8).Åter samma motion refererar statistik som visar att procentuellt färremönstrande med invandrarbakgrund kallas in till tjänstgöring i jämförelse medgenomsnittet totalförsvarspliktiga. Vidare sägs andelen med invandrarbakgrundsom skrivs in i utbildningsreserven vara dubbelt så hög som medelvärdet förinskrivna i denna reserv. Motionärerna avfärdar regeringens förklaring attförhållandet skulle bero på bristande motivation och kräver attpliktutredningen skall granska situationen för totalförsvarspliktiga medinvandrarbakgrund (yrkande 9).Även motion Fö215 (s) av uppmärksammar de svårigheter sommönstrande med invandrarbakgrund har för att antas till pliktutbildning.Motionären förordar att det bland utryckta soldater medinvandrarbakgrund anställs mönstringsvärdar på värnpliktskontoren. En sådanåtgärd sägs kunna bidra till ökad trygghet i målgruppen ?nya svenskar?.I motion Fö219 (s) av m.fl. framhålls att demokratin är i sinvagga i stora delar av . Länder utan demokratisk tradition riskerar attåterfalla i tillit till starka ledare och partier. sägs här ha en unikmöjlighet att förebygga uppkomst av konflikter, bl.a. till följd av en långtradition av folkrörelsearbete.Motionärerna anser att ett projekt bör startas för att underlätta svenskarsinträde på arbetsmarknaden i de forna kommuniststaterna. Särskilt angelägetsägs detta vara inom de militära, politiska, juridiska och sociala sektorerna.Sålunda bör exempelvis militära resurser i fredstid läggas på att utbildaofficerare i länder med en svag demokratisk tradition. Utbytesprogram medofficerare anses angelägna för att skapa förtroende och stabilitet mellanstater. Det samma gäller för gemensamma övningar inom ramen för PFP. Dettasamarbete bör därför utvecklas.