bet · GL01SkU18 · 1998-02-10 00:00:00 — Biobränslen är och skallvara befriade från energi- och koldioxidskatt.Etanol är inget långsiktigt hållbart alternativ, men det är ett klart bättrealternativ än fossila bränslen och kan därför med fördel användas under enövergångsperiod. Enligt EG:s direktiv skall normalt allt fordonsbränslebeskattas likvärdigt, men det finns möjlighet att ge dispens för projekt somsyftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Sådan dispens harregeringen gett företaget . Det har fått tillstånd att skattefrittproducera etanol . Skattebefrielsengäller i första hand , men regeringen utgår från att den kan förlängasi två treårsperioder. ser positivt på detta projekt, och vi sergärna att regeringen är generös och aktiv vid utdelning av dispenser av dettaslag.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:N270 yrkandena 1, 2 och 9 samt1997/98:Jo755 yrkandena 2 och 7 samt med avslag på motionerna1997/98:Sk325 yrkande 36, 1997/98:Sk609 yrkande 6, 1997/98:Sk649,1997/98:Sk683, 1997/98:Sk687, 1997/98:Sk731, 1997/98:T202 yrkande 2,1997/98:T213 yrkande 7, 1997/98:T232 yrkandena 3-5 och 1997/98:Jo784yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.16. Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning (mom. 8)() hardels anfört följande:Riksdagens beslut att höja fordonsskatten när bilaccisen slopades innebar atten fast kostnad för bilägarna byttes mot en annan. Jag anser att så mycket sommöjligt av beskattningen i stället skall ligga på rörliga skatter som utgår iförhållande till hur mycket bilen används. Den genomförda höjningen avfordonsskatten bör därför föras över till den del av beskattningen av bensinoch dieselolja som är avsedd för att bekosta vägväsendet. Regeringen böråterkomma med förslag om detta.Givetvis kan inte staten kommendera fram mindre och mer miljöanpassade fordonfrån , inte heller utifrån bedömningen att det vore företagsekonomisktriktigt. Däremot kan staten stimulera fram fordon som är mer miljöanpassade änandra. Detta har staten också gjort, med skatterabatter för katalysatorrenadebilar innan katalysatorn blev lagkrav. Sedan följdemiljöklassningen av fordon, som med sina fel och brister ändå är ett styrmedelför att gynna miljömässigt bättre fordon. Olika stimulansåtgärder för elbilarfinns också.Andra statliga åtgärder går i motsatt riktning. Det tydligaste exemplet ärden nya tjänstebilsbeskattningen som, jämfört med det tidigare systemet, klartgynnar stora, bränsleslukande och miljöförstörande fordon.Staten har också vid ett par viktiga tillfällen visat en alltför storpassivitet.Den har hjälpt med en fabrik i som kortsenare övergavs, medan ny teknik inte stimulerats. Svenska CAT, Clean AirTransport, tog fram en elhybridbil som vann upphandlingstävling.Endast i sammanhanget mindre belopp fattades för att serietillverkning skullekunna börja, och lediga, lämpliga lokaler fanns. Men staten förhöll sig passivoch företaget gick i konkurs. Också den uppmärksammade svenska elbilen i konkurs efter endast få tillverkade bilar.Miljöpartiet föreslår att riksdag och regering stimulerar utvecklingen av mermiljöanpassade, mindre fordon på följande sätt:? Ändra tjänstebilsbeskattningen så att miljövänligare fordon stimuleras.Miljöpartiet, SNF och andra har konkreta förslag på detta.? Stärk beskattningen av fossila bränslen för att kraftigare stimulera deförnyelsebara bränslena och energisnåla fordon.? Utnyttja sitsen som stor inköpare av fordon för att, med efterfrågan påmiljövänliga fordon, stimulera utvecklingen.? Ha kvar minst dagens differentiering av fordonsbeskattning med hänsyn tillvikt, för att stimulera val av lättare och bränslesnålare fordon.? Stimulera utvecklingen av förnyelsebara bränslen samt eldrift för fordonmed riktat forskningsstöd och liknande.? Var pådrivande i EU för regler om maximiförbrukning, hårdare avgaskrav etc.och verka också i EU för bättre beskattningsregler för fossila bränslen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:Sk325 yrkande 36 och1997/98:Sk649, med anledning av motionerna 1997/98:Sk731 och 1997/98:N270yrkandena 1, 2 och 9 och med avslag på motionerna 1997/98:Sk609 yrkande 6,1997/98:Sk683, 1997/98:Sk687, 1997/98:T202 yrkande 2, 1997/98:T213 yrkande7, 1997/98:T232 yrkandena 3-5, 1997/98:Jo755 yrkandena 2 och 7 och1997/98:Jo784 yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.17. Vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning (mom. 8)() hardels anfört följande:Transportsektorn är helt beroende av fossila drivmedel. 1995 användestotalt fossila drivmedel, varav bensin och diesel.Beroendet av fossila bränslen skapar en mängd problem. Ett stort problem äratt de inte varar för evigt; med nuvarande kända tillgångar och förbrukningräcker oljan . Visserligen upptäcks nya fyndigheter, mensamtidigt ökar världens användning av fossila bränslen i samma takt. Utifrånden kristdemokratiska förvaltarskapstanken är det inte försvarbart attmänskligheten under några få generationer förbrukar alla oljetillgångar utanatt ta hänsyn till kommande generationers behov av att kunna använda oljan tillnågot mer kvalificerat än att elda upp den.Det andra stora problemet är den växthuseffekt som förbränningen av defossila bränslena ger upphov till och som enligt samstämmiga forskare är ett avvår tids största miljöhot. Förbränningen av fossila bränslen ger ettnettoutsläpp av koldioxid som hotar vårt klimat. Vi riskerar att fåökenutbredning i vissa områden och ökad nederbörd i andra. I värsta fall skulleväxthuseffekten, om den ändrade lopp, paradoxalt nog kunna gearktiskt klimat i . Forskarna menar att i-ländernaskoldioxidutsläpp måste minskas med för attväxthuseffekten skall kunna motverkas.Ett tredje stort problem är att vårt extrema oljeberoende gör oss beroende avandra länders oljeproduktion, t.ex. arabiska länder i det politiskt oroligaMellanöstern. Även om vi kan köpa vår olja i vår närmiljö, från t.ex. ,har den gigantiska oljehandeln negativa effekter på vår handelsbalans.Det är nödvändigt att transportsektorns oljeanvändning minskar, t.ex. genomförbättrad energieffektivitet, energisparande och användning av förnybaradrivmedel som kraftigt minskar nettoutsläppen av koldioxid. För att kunnakonkurrera med fossila bränslen måste dock biobränslen befrias från skatt underen relativt lång introduktionstid. Samhällsekonomiskt kompenseras detta mer änväl genom inkomstskatter från ökad sysselsättning, minskade kostnader förarbetslöshet och andra skatteintäkter.Miljö- och hälsovinster samt minskad sårbarhet och bättre handelsbalans fårman på köpet. En annan viktig fördel är att biodrivmedlen är förnybara och intetar slut. De viktigaste biodrivmedlen som är möjliga att producera och användai full skala i är etanol, biogas och rapsmetylester ().Skåne med sina vidsträckta åkrar har kanske landets bästa möjligheter attbåde producera råvarorna och förädla dem till drivmedel. Ur såväl nationell somregional synvinkel vore det utomordentligt värdefullt att göra ettfullskaleförsök i med biodrivmedel, nu när mindre försök som etanol tillbussarna i eller rapsolja i Knisslinge slagit väl ut. Spannmålsetanoltillverkas redan i industriell skala i skånska Nöbbelöv, en produkt som i dagenbart används som dryckessprit. En omläggning av produktionen helt ellerdelvis till biodrivmedel skulle dessutom ha alkoholpolitiska fördelar.Sverige har mycket goda förutsättningar att framställa förnybara drivmedelför fordon, och detta även vid ett samtida stort uttag av biobränslen för attersätta kärnkraftsproducerad el. En introduktion av biobränslen bör ske bådegenom inblandning av i konventionella bränslen (så kalladlåginblandning) och genom att utveckla nya motorer som kan drivas med renalkohol. Låginblandning av största möjliga halt som utan modifieringar ibefintliga motorer ger en marknad för inhemsk produktion i storskala. Då skapas också förutsättningar för en introduktion av fordon med renalkoholdrift.Det är viktigt att skatter och andra pålagor inte hindrar utvecklingen avalternativa bränslen. Staten måste medverka till att stimulera marknaden pådetta område. Det är dock viktigt att de alternativa bränslenas miljöeffekterär klarlagda innan skattebefrielse godkänns.Tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen skall drivas i rätt riktningoch för att öka aktörernas möjlighet att arbeta med god framförhållning. Etttydligt mål bör vara att minst hälften av alla bilar drivs med annat änfossila bränslen. En tydlig strategi för hur detta mål skall nås bör utarbetas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:T213 yrkande 7 och1997/98:Sk687 och med avslag på motionerna 1997/98:Sk325 yrkande 36,1997/98:Sk609 yrkande 6, 1997/98:Sk649, 1997/98:Sk683, 1997/98:Sk731,1997/98:T202 yrkande 2, 1997/98:T232 yrkandena 3-5, 1997/98:Jo755yrkandena 2 och 7, 1997/98:Jo784 yrkande 21 och 1997/98:N270 yrkandena 1,2 och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.18. Dieseldrivna personbilar (mom. 9)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Dieselmotorer har en lägre bränsleförbrukning än bensinmotorer av motsvarandestorlek. I allmänhet kan sägas att dieselmotorn har högre verkningsgradän bensinmotorn. Om man tar i beaktande hela processen från framställningen avdieselolja t.o.m. att den är förbränd i motorn och jämför detta med enbensinmotor är koldioxidutsläppet lägre för dieseln. Detta gäller dagensmoderna motorer och utvecklingen mot ännu snålare dieselmotorer går snabbtframåt.Rent allmänt är det önskvärt att förnyas och föryngras. Ensådan förnyelse är bra och önskvärd ur trafiksäkerhetssynpunkt och urmiljösynpunkt. Den höga årliga fordonsskatten missgynnar emellertid de nyadieselbilarna och motverkar en sådan utveckling.Enligt vår mening bör den höga fordonsskatten på dieselfordon sänkas så attinte nya moderna dieselbilar missgynnas på det sätt som sker.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 9 hemställt:9. beträffande dieseldrivna personbilaratt med anledning av motionerna 1997/98:Sk606 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk684 yrkandena 1-3, 1997/98:Sk699 yrkande 1 och1997/98:Sk728 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.19. Regional differentiering (mom. 10)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:I bor av landets befolkning. Regionen svarar för 25 %av BNP och för av statens inkomster av inkomst-, företags-, fastighets-och förmögenhetsskatterna. En skattehöjningssanering likt den som regeringengenomfört sedan valet slår alltså hårdare i än i andradelar av landet. Relativt fler har drabbats av skattehöjningar, läggs därtilldessutom det faktum att ekonomin är som mest kapitaliserad och "vit" iStockholmsregionen förstärker detta intrycket.Det kostar mer att köpa och äga bostad i . De höga prisernadriver upp taxeringsvärdena vilket i sin tur fördyrar fastighetsskatten.Bilanvändandet i är lika utbrett och lika nödvändigt som iandra delar av landet. Därför slår bensinskattehöjningar hårt även i Stockholm.Tankar på att regionalt införa höjda bensinskatter alternativt höjdaarbetsgivaravgifter måste avvisas. får inte betraktas som enmjölkkossa. Stockholmarna behöver sänkta skatter för att kunna leva på sinalöner och för att möjliggöra att fler arbeten utvecklas i privata företag.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 10 hemställt:10. beträffande regional differentieringatt med bifall till motion 1997/98:A458 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk650, 1997/98:Sk686, 1997/98:Sk729 och 1997/98:Sk730som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.20. Regional differentiering (mom. 10)Per () hardels anfört följande:De ökade skatterna på fordonsbränslen kan ge upphov till regionalpolitiskaproblem för skogslänen och glesbygden även om skattehöjningarna ärmiljöpolitiskt välmotiverade. Särskilt för lågavlönade kan höjningarna varakännbara. Höjda reseavdrag i självdeklarationen för bilresor till och frånarbetet löser inte glesbygdens reseproblem. Långt ifrån alla nödvändiga resorär arbetsresor. För många är det bara möjligt att bo kvar i glesbygd om bilenkan användas för transporter till tätorter för arbete och för fritidsresor.Ofta saknas också kollektivtrafik helt.En differentierad skatt på fordonsbränslen med lägre skatt iglesbygdsregioner och högre i storstadsregioner skulle kunna bidra till attminska biltrafiken där kollektivtrafik finns som alternativ och samtidigtminska problemen för glesbygdsbor. Differentieringen bör vara utformad så attstatens inkomster av drivmedelsskatten behålls.Det finns enligt min mening skäl att närmare undersöka möjligheterna attgenomföra en differentiering av drivmedelsskatten. Regeringen bör få i uppdragatt skyndsamt utreda denna fråga.dels under moment 10 hemställt:10. beträffande regional differentieringatt med anledning av motion 1997/98:Sk686 och med avslag påmotionerna 1997/98:Sk650, 1997/98:Sk729, 1997/98:Sk730 och 1997/98:A458yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.21. Traktorer och motorredskap (mom. 11)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Det svenska kravet på användning av högbeskattad dieselolja i arbetsfordon somanvänds i jordbruk, skogsbruk, industri och andra kommersiella verksamheterinnebär en kraftig och omotiverad fördyring för dessa verksamheter. Trots attdet rör sig om arbetsfordon som används i produktion utanför det allmännavägnätet belastas de med samma skatter som de fordon som använder vägnätetfullt ut.Den svenska trafikbeskattningen av arbetsfordon har inte någon motsvarighetinom EU. Flertalet EU-länder har i likhet med inte något krav påanvändning av högbeskattad olja i motorredskap, jordbrukstraktorer etc. EU:sregler föreskriver endast att högbeskattad olja skall användas i vägtrafik.Beslut har fattats om ett gemensamt system för märkning av lågbeskattadolja. Även enligt detta direktiv begränsar sig kravet på användning av denhögbeskattade oljan till fordon som är avsedda för vägtrafik. Kommissionenarbetar med att ta fram ett lämpligt märkämne.Enligt vår mening bör bränsle för arbetsredskap i beskattas på sammasätt som i flertalet övriga EU-länder. De svenska företagen skall inte behövakonkurrera på villkor som på denna punkt är väsentligt sämre än de som gällerför företag inom övriga EU-länder. Svenska företag som använder maskiner i sinverksamhet skall inte behöva köra in i och tanka för att på det sättetfå tillgång till bränsle på samma villkor som de finska företagarna. Skattersom snedvrider konkurrensen gentemot omvärlden och bidrar till ökad gränshandelär inte förenliga med ett bra företagarklimat och medför att arbetstillfällenförsvinner från vårt land.Grunden för den konkurrenssnedvridning som de svenska företagarna utsätts förär i första hand att i motsats till övriga EU-länder trafikbeskattarmotorredskap, jordbrukstraktorer och andra fordon som främst används utanförvägnätet. Det skulle vara ett framsteg för EU om upphörde med sinextrabeskattning av motorredskapen och anslöt sig till vad som gäller inomandra länder. Enligt vår mening bör ett första steg nu vara atttrafikbeskattningen av arbetsredskap slopas.Införandet av ett gemensamt märkningssystem leder till en ökad harmoniseringpå detta område. Härigenom minskar möjligheter att upprätthålla enskattenivå på det lågbeskattade området som väsentligt avviker från vad somgäller i andra länder. På detta sätt kan en ytterligare harmonisering avföretagens konkurrensvillkor på detta område uppnås.Vi föreslår att trafikbeskattningen av dieselbränsle för motorredskap slopassnarast. Regeringen bör härvid överväga om förslaget kan utformas på ett sådantsätt att stimulansen för användning av den bästa miljöklassade dieseloljanbibehålls. Möjligheten att uppställa ett krav på att den grönfärgade olja somanvänds i denna typ av fordon skall vara miljöklass 1 bör undersökas.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 11 hemställt:11. beträffande traktorer och motorredskapatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk634, 1997/98: Sk636 yrkande1 delvis, 1997/98:Jo219 yrkande 1 och 1997/98:Jo229 yrkande 3 delvis somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts.22. Veterantraktorer (mom. 12)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Befrielsen från fordonsskatt för personbilar, lastbilar, bussar och motorcyklarsom är eller äldre gör det möjligt att ha hobbyfordon på rimliga villkor.Motivet är att dessa äldre fordon endast används som hobbyfordon och därvidkörs korta sträckor för uppvisning och klubbutflykter.Någon anledning att undanta traktorer från denna skattebefrielse finnsegentligen inte. Veterantraktorer lockar många människors intresse. Gamlatraktorer renoveras och visas upp på samma sätt som äldre bilar ochmotorcyklar. Liksom dessa körs även äldre traktorer endast korta sträckor ochde används inte heller i praktiskt dagligt bruk.Det är enligt utskottets mening rimligt att äldre traktorer befrias frånfordonsskatt på samma sätt som personbilar, lastbilar, bussar och motorcyklar.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 12 hemställt:12. beträffande veterantraktoreratt med bifall till motion 1997/98:Sk613 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.23. Alkohol- och tobaksbeskattningens allmänna inriktning (mom. 13)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:De höga svenska punktskatterna på tobak och alkohol utgör ett hot mot seriösasmåföretagare vilka inte har någon möjlighet att konkurrera med de priser sombaseras på smuggling. Dessa skatter är och har alltid varit ett incitament förhusbehovssmuggling eller köp och konsumtion av smugglade varor i mer ellermindre avancerade former bland många medborgare. Verksamheten är förvissoolaglig, men då lagstiftningen oftast varit oförankrad i det storamedborgarkollektivet med undantag för illegal narkotikainförsel, harmyndigheterna närmast tvingats acceptera smugglingen. I ett läge där svenskapriser på tobak och alkohol kraftigt skiljer sig från övriga EU:s servälorganiserade brottssyndikat möjlighet att tjäna stora pengar på smuggling avdessa varor, med en allt grövre brottslighet som följd.Dessutom kan de som bor nära och genom resor till dessaländer göra stora förtjänster på fullt lagliga inköp av tobak och alkohol.Detta pekar på att svenska punktskatter bör harmoniseras med i första handEU:s. De senaste punktskattehöjningarna på tobak och alkohol är tydliga exempelpå att staten inte får in de pengar man kalkylerat med. Förvisso görs beslag,ibland stora sådana, vid försök till smuggling av tobak och alkohol. Dock tyderall erfarenhet på att majoriteten av smugglingsförsöken lyckas och gjordaundersökningar visar på att smugglad tobak och alkohol konsumeras i storomfattning. De höga punktskatterna bör sänkas och anpassas till den nivå somgäller för EU. Sker inte detta kommer smugglingen inte att minska, utan istället öka.Den svenska bryggerinäringen sysselsätter ca 3 700 personer direkt ochpåverkar sysselsättningen för mångdubbelt fler. Bryggerinäringen måste ses somen förädlingsindustri inom livsmedelsbranschen och bör åtnjuta med utländskakonkurrenter likvärdiga villkor för sin verksamhet. På så sätt kan enindustrigren ges möjlighet till naturlig utveckling och svenskaarbetstillfällen försvaras.Det svenska EU-inträdet har drastiskt tillspetsat branschenskonkurrenssituation då den svenska ölskatten påtagligt avvikit från omvärldensoch fortfarande gör det. sänktes skatten på öl starkare än2,8 volymprocent till per volymprocent i syfte att motverka den ökandegränshandeln. Även med det nya skatten kvarstår en betydande skillnad jämförtmed t.ex. . Detta påverkar allvarligt branschens överlevnadsmöjligheterpå sikt.För är införseln över gränsen från våra grannländer av störstbetydelse, dels för att den redan har en stark tradition, dels därför attreglerna tillåter en införsel av öl per person från annat EU-land.Gränshandeln har enligt vår mening nu antagit sådana proportioner att det ärnödvändigt att vidta motverkande åtgärder. Den genomförda skatteförändringenhar varit otillräcklig för att den önskade effekten på gränshandeln skalluppnås. Med en, även efter sänkningen, kvarstående ogynnsam skatteskillnad kaninförseln i bästa fall beräknas stagnera på nuvarande nivå. Erfarenheterna frångränshandeln mellan och och och bestyrkeratt en gränshandel av denna storleksordning uppkommer om skatteskillnaden ärmer än försumbar.Möjligheten bör nu prövas att genom ytterligare skattesänkning komma åt deskisserade missförhållandena vad gäller konkurrens och okontrollerad införselutan att det stimulerar till ytterligare ökning av alkoholintaget per capita.Det finns sannolikt utrymme för en stegvis sänkning av ölskatten till en medutlandet mer konkurrenskraftig nivå utan att statens totala inkomster minskareller att risken för ökad alkoholkonsumtion stiger.Regeringen bör analysera effekterna av en sådan anpassning av densvenska alkoholbeskattningen. Härvid bör beaktas att en stegvis sänkning tillnivån i våra konkurrentländer förtar en stor del av de psykologiska mekanismersom annars leder till en stor försäljningsökning om sänkningen genomförs i ettsteg.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 13 hemställt:13. beträffande alkohol- och tobaksbeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1997/98:Sk635, med anledning av motion1997/98:Sk651 och med avslag på motion 1997/98:So655 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts.24. Införsel (mom. 15)() hardels anfört följande:Vid förhandlingen om medlemskap i fick , och enrättighet att ha mer restriktiva regler för införsel av bl.a. alkoholdrycker änmedlemsstaterna i övrigt. anser att skall hävda ettfortsatt undantag.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 15 hemställt:15. beträffande införselatt med bifall till motionerna 1997/98:K715 yrkande 8 och med avslagpå motion 1997/98:So610 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.25. Taxfree (mom. 16)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Enligt EG-beslut kommer all skattefri försäljning inom EU att förbjudas den 1januari 1999, vilket naturligtvis måste innebära ett allvarligt inkomstbortfallför svenska rederier. För stora delar av den svenska rederinäringen harsidoinkomster i form av skattefri försäljning varit av stor betydelse. Man kankonstatera att den svenska alkoholpolitiken, baserad på den s.k.totalkonsumtionsprincipen, paradoxalt nog bidragit till att ge billigaoch effektiva sjökommunikationer med våra grannländer.Den fria rörligheten av varor och tjänster inom EU gör det dock naturligt attden skattefria försäljningen nu avskaffas. medlemskap i gör ocksåatt man ändå kunde räkna med att den extremt höga svenska alkoholbeskattningeninte skulle kunna upprätthållas , vilket gradvis skulle komma attminska den skattefria försäljningens ekonomiska värde för de svenskarederierna.När den skattefria försäljningen upphör kan resultatet bli försämradekommunikationer och ökade transportkostnader för svenska företag samt höjdapriser för konsumenterna. Strävan nu bör vara att förlänga övergångstiden föratt ge rederierna en rimlig avskrivningstid för sitt specialtonnage.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 16 hemställt:16. beträffande taxfreeatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk693 och 1997/98:T202 yrkande17, med anledning av motion 1997/98:Sk733 och med avslag på motion1997/98:K715 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.26.