bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Sist sammanfattas utskottetsställningstagande till budgeten för helautgiftsområdet (avsnitt 7).Motionsyrkanden som inte innefattar förslag tillanslagsbelopp eller anslagsvillkor för år 1999kommer att behandlas i senare betänkanden frånutskottet.1 Informationsteknik (IT) i skolanUtskottet behandlar under detta avsnitt delsregeringens skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg - nationellt program för , dels anslaget A 4 Program för IT i skolan.Skrivelsen från regeringen lämnades till riksdageni , strax före sommaruppehåll. I1998 års ekonomiska vårproposition hade beräknats1 för en satsningpå informationsteknik (IT) i skolan (prop.1997/98:150, yttr. UbU10y, bet. FiU20, rskr. 318).Innehållet i denna satsning presenteras iskrivelsen, där regeringen redogör för sittinitiativ till ett nationellt program för IT iskolan.I budgetpropositionen har ett nytt anslag -anslaget A 4 - förts upp på statsbudgeten förverksamheten med det nationella programmet.Lärandets verktyg - nationellt program för IT iskolanSkrivelsenEnligt regeringen är det nationella programmet förIT i skolan inriktat på att förstärka lärares ochelevers möjligheter att använda IT som ettpedagogiskt verktyg. Programmet omfattarförskoleklassen, , särskolan,specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan. Underåren 1999-2001 skall, som nämnts, 1 490 miljonerkronor satsas på IT i skolan för bl.a.- kompetensutveckling av lärare-- datorer som arbetsverktyg till lärare somuppnår IT-certifikat-- Internet till skolor-- e-postadresser till samtliga elever ochlärare-- utveckling av IT-stöd till elever medfunktionshinder samt-- utveckling av det svenska och deteuropeiska Skoldatanätet.-En särskild delegation har tillsatts av regeringenför tiden från t.o.m. utgången av år2001 för att planera och genomföra det nationellaprogrammet för IT i skolan. I Delegationen för ingår företrädare för Utbildnings- ochKommunikationsdepartementen samt för , , och Svenska Kommunförbundet.Till delegationen har knutits ett kansli som svararför det operativa arbetet.I det följande återges i sammandrag regeringensredovisning i skrivelsen av programmets olika delar.För att IT skall bidra till en utveckling avundervisningen måste lärarna få goda förutsättningaratt utnyttja den nya tekniken, betonar regeringen iskrivelsen. All verklig förändring av skolan måsteske genom lärarna, som är och förblir nyckelpersonerför lärandet. Lärare och skolledare kommer därföratt erbjudas en IT-utbildning som främst syftar tillatt ge dem kunskaper i hur IT kan användas som ettpedagogiskt verktyg. En utbildningsplan skallfastställas av Delegationen för IT i skolan.Utbildningen skall enligt skrivelsen vara uppdeladi två huvuddelar. En del syftar till att ge lärarnakunskaper om verktyget datorn i sig. Den andradelen, som är utbildningens fokus, handlar om hurdatorn kan användas som ett pedagogiskt verktyg iden dagliga verksamheten i skolan för att elevernaskall nå olika former av kunskap.Under treårsperioden 1999-2001 beräknas minst60 000 lärare kunna ta del av dennakompetensutveckling. Omfattningen av utbildningenbör motsvara 2-4 veckors heltidsstudier. Iskrivelsen uttrycks att det är lämpligt att fleralärare från en skola, t.ex. ett arbetslag, samtidigtdeltar i utbildningen så att de tillsammans kanskaffa sig inspiration och kunskaper för att införaförändrade arbetssätt på sin skola. De som efterutbildningen uppfyller målen i utbildningsplanen fårett IT-certifikat för lärare. De får därmeddisponera en multimediadator i hemmet föryrkesmässigt bruk. Datorerna erbjuds skolhuvudmännensom blir formella ägare.Regeringen vill ge förutsättningar att anslutavarje skola till Internet för att nätet skall kunnaanvändas direkt i undervisningen. Målet är att allaskolor skall kunna få en snabb anslutning och attInternet i princip skall kunna nås i varje klassrum.Det är dock inte fråga om att staten skall övertakostnaderna för Internetanslutning av skolor frånskolhuvudmännen. Statliga medel skall under enbegränsad period tillskjutas för att påskynda enövergång till anslutningar med högre kapacitet.Detta kan ske på olika sätt - genom utbyggnad avlokala nät i skolan eller anslutning av skolan tillInternet, direkt eller via ett kommunalt nät. Beslutom medel bör bli en fråga för Delegationen för , anges det i skrivelsen. Bidrag betalas uttill skolhuvudmännen.Alla elever, lärare och skolledare i skolan skallerbjudas möjligheter till en personlig e-postadressoch en egen brevlåda. Enligt regeringens bedömningkrävs särskilda insatser för att motverka atttillgången till e-post varierar beroende på lokalaförhållanden. Det påpekas i skrivelsen att värdet avtjänster för kommunikation ökar starkt ju fler somhar tillgång till dessa. Genom satsningen kan helaskolsektorn få tillgång till e-post och därmedbokstavligen en identitet på Internet.För elever med funktionshinder har tillgången tilldatorer och IT inneburit att de fått ett läs- ochskrivverktyg som de kan hantera självständigt. Dehar också via Internet och e-post fått enkunskapskälla och förutsättningar för kommunikationsom ger dem helt nya möjligheter till delaktighetoch jämlikhet. Regeringen anger att särskilda medelskall avsättas för att stödja och påskyndautvecklingen av bl.a. IT-baserade läromedel, s.k.läromedia, för elever med funktionshinder.Regeringen anmäler i skrivelsen att Delegationenför IT i skolan även kommer att få i uppdrag attavsätta särskilda medel för att på bästa sätt stödjaoch påskynda utvecklingen av såväl det svenska somdet europeiska skoldatanätet.Det svenska skoldatanätet drivs av Skolverket.Syftet med nätet är ytterst att utveckla IT-användningen i undervisningen. Regeringen framhålleratt Skoldatanätet är en webbplats som ger godaförutsättningar för de svenska skolorna att hämtainformation, publicera eget material och kommuniceramed skolor inom och utom landet. Under det fortsattaarbetet med nätet kommer stor vikt att läggas vidinformationsinsatser och spridning av bra exempel påhur den nya tekniken kan utnyttjas.Det europeiska skoldatanätet (), som tillkommitpå svenskt initiativ, är ett nätverk av nationellaoch andra skoldatanätverk. Det bygger på tre s.k.pelare: att underlätta samarbete mellan skolor iEuropa, att erbjuda ett utbud av pedagogisktinnehåll eller undervisningstjänster samt atterbjuda möjligheter till lärarutveckling. Nätverketomfattar EU:s 15 medlemsstater samtIsland, och . Enligt regeringen kommerstaterna inom att beredastillträde . Även , och harvisat intresse för att samarbeta med det europeiskaskoldatanätet. Utvecklingen av innebär att detsvenska skoldatanä-tet behöver anpassas för attfungera ihop med de andra skoldatanäten som äranslutna till det europeiska skoldatanätet, anförregeringen.Regeringens skrivelse innehåller, utöver det ovankort återgivna nationella programmet för , också ett avsnitt om etiska frågor i sambandmed skolornas användning av Internet. En översiktlämnas över hur IT har använts i skolan.Där finns bl.a. uppgifter om antalet datorer ochtillgången till Internet i olika skolformer.Inställningen till IT bland lärare och elever samtforskningsresultat och erfarenheter av IT-projekt iskolan refereras också, liksom arbetet med attutveckla IT-baserade läromedel, s.k. läromedia. Ettkapitel ägnas åt internationella exempel på arbetemed IT i skolan. När det gäller innehållet i dessaavsnitt hänvisar utskottet till skrivelsen.MotionernaMed anledning av skrivelsen har väckts en motion.Frågor som rör IT i skolundervisningen har docktagits upp i ett flertal motioner som avlämnatsunder den allmänna motionstiden.Moderata samlingspartiet betonar i sina motioner1998/99:Ub210 yrkande 18, 1998/99:Ub802 yrkande 1och 1998/99:T818 yrkande 3 att informationsteknikenmåste införas och komma till användning i allaskolor och på alla nivåer. anser att detbehövs en större satsning än regeringens för attgöra det möjligt att med hjälp av IT förnya,modernisera och utveckla skolan. De pekar på att dennya tekniken ger utomordentligt goda förutsättningarför individualisering av undervisningen och för attkompensera såväl funktionshinder sominlärningshandikapp. Att integrera datoranvändningeni alla ämnen är den viktigaste pedagogiskaförnyelseuppgiften , hävdar de. Ettantal utbildningsprojekt som syftar till att höjalärarnas IT-kompetens måste därför startas.Lärarutbildningarna måste moderniseras. Samtidigtmåste infrastrukturen på det informationstekniskaområdet byggas ut till bredbandsnät som möjliggörhöghastighetsöverföring över Internet av en stormängd information inom en kort tidrymd. Vidare måstesamarbetsavtal med de internationellt ledandeskolorna och universiteten avseendedistansutbildning initieras.Liknande synpunkter förs fram i motion 1998/99:K282(m) yrkande 5. Motionären anser bl.a. att varje elevbör ha tillgång till e-post och att skolornasdatorer bör vara kopplade i nätverk. Därtillframhålls i motionen att det bör finnas en dator påhögst var femte elev senast och att allalärare måste få minst tre dagars IT-utbildning dekommande åren.Enligt motion 1998/99:Ub3 yrkande 1är det viktigt att det finns en balans mellan teknikoch pedagogik och att det finns mål även ipedagogiska termer för kommunernas satsningar på ITi skolan. Motionärerna vill markera sin bestämdauppfattning att datorer aldrig kan ersätta denpersonliga kontakten mellan elever och lärare. Debegär att gör ett uttalande tillregeringen om att fler datorer i skolan aldrig kanmotivera att färre lärare anställs.Vänsterpartiet vill också i motionerna 1998/99:Ub3yrkande 3 och 1998/99:Ub454 yrkande 12 att IT-medelskall avsättas till datorstöd ilärarutbildningen. Det är viktigt, menar de, attlärarstuderande får disponeraen dator som ett nödvändigt arbetsredskap.I samma motioner 1998/99:Ub3 yrkande 2 och1998/99:Ub454 yrkande 13 från Vänsterpartietföreslås även att en del av IT-medlen avsätts tillforskning och utvecklingsarbete inom områdetinformationsteknik i skolan. Motionärerna pekar påatt man egentligen inte vet i vilken grad ITomskapar villkoren för undervisning och inlärningoch på vilket sätt elev- och lärarrollen förändras.Forskningsinsatser kring datorn som arbetsverktyg iskolan efterfrågas också i motion 1998/99:T808 (c)yrkande 12. Kunskapen om hur datorer påverkarundervisning och arbetssätt behöver öka, framhållermotionärerna.Yrkanden som särskilt tar sikte på utbildning ochfortbildning av lärare i informationsteknik harframställts i två motioner. I motion 1998/99:Ub246yrkande 8 från konstateras att deskärpta krav som ställs på blivandelärare när det gäller förmåga att behärska IT ärnödvändiga men senkomna. Motionärerna begär att enplan för rullande fortbildning av redan examineradelärare skall utarbetas av isamverkan med lärosätena. - I motion 1998/99:K231(fp) yrkande 12 anförs att det finns en risk för attlärare, som själva saknar kunskaper i användandet avIT som instrument för källsökning, inte förmårhandleda elever i hur IT skall användas i moderntutredningsarbete. bör uttala sig för attsamtliga lärare i samhällsorienterande ämnen samtskolbibliotekarier ges möjligheter att fortbilda sigi praktisk IT-användning.Betydelsen av att varje elev har en egen e-postadress lyfts fram i motions-yrkanden. Enligtmotion 1998/99:T809 (kd) yrkande 6 bör somminimistandard gälla att varje elev har en egen e-postadress och att det finns tillgång till en"Internetskrivhörna" som kan användas för gränslöskommunikation. - anmärker i motion1998/99:Ub1 yrkande 11, som avser gymnasieskolan,att somliga elever har tillgång till datorer och ITi hemmet, medan andra inte har samma möjligheter.Det kan få till följd att eleverna delas in i ett A-och ett B-lag. Alla elever borde därför i skolan fåtillgång till dator och en egen e-postadress. Dettaunderstryks också i motion 1998/99:K231 (fp) yrkande13. Motionärerna anför att det bör vara naturligtför en elev som gör hemuppgifter att via datorställa frågor till lärarna eller för en lärare attge kompletterande uppgifter till eleverna.Informationstekniken måste integreras iundervisningen (yrkande 14).Utskottets bedömningUtskottet anser att den treåriga satsningen påinformationsteknik (IT) i skolan, som den beskrivs iregeringens skrivelse, är angelägen.Skolans uppgift är att ge alla elever en likvärdigutbildning. Däri ligger även en kompensatoriskuppgift för skolan, nämligen att ge alla eleverkunskaper oavsett bakgrund, kön eller bostadsort.Detta är inte minst viktigt när det gäller elevernasrätt att få kunskaper om och förtrogenhet med attanvända IT som förberedelse för kommande arbetslivoch delaktighet i samhälls-livet.Utskottet konstaterar att det inte finns någramotstridiga uppfattningar i skrivelsen ochmotionerna i fråga om betydelsen av att lärarebehärskar IT för att tekniken skall kunna användassom ett pedagogiskt verktyg för lärande. Sedan den 1januari 1998 ingår också i målen för lärarexaminaatt studenter för att få examen skall ha förmåga attanvända datorer och andra informationstekniskahjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hurdessa hjälpmedel kan användas i undervisningen iskolan (bilaga 3 till högskoleförordningen1993:100). I direktiven tillLärarutbildningskommittén sägs attinformationstekniken innebär att nya former förlärande utvecklas (dir. 1997:54). Kommittén skalldärför överväga behovet av ytterligare insatser ilärarutbildningarna. Kommitténs uppdrag skallredovisas senast den 3 maj 1999.Den särskilda utbildningen av lärare inom detnationella programmet för IT i skolan skall syftatill att ge lärarna grundläggande kunskaper om ITsom ett pedagogiskt och professionellt verktyg.Utskottet vill erinra om att kommunerna har ansvaretför fortbildning av lärare. Den särskildautbildningssatsningen med statliga medel tar inteöver detta fortbildningsansvar, men den kankomplettera och förstärka kommunala insatser.Enligt utskottets mening är det viktigt att IT-tekniken underordnas pedagogiken i skolansundervisning. Utskottet hänvisar till att regeringeni skrivelsen framhåller att en undervisning däreleverna själva söker kunskap inte ersätter lärarensroll att ge grundläggande kunskaper. Det finns intenågon automatik i att en satsning på IT i skolan pånågot enkelt vis ger eleven förmåga till kritisktförhållningssätt. Det är genom en målmedvetenundervisning som eleverna utvecklar denna förmåga(skr. s. 11). Utskottet instämmer i dennauppfattning.När det gäller satsningen på utbyggnad avinfrastrukturen är det i vid mening tillgänglighetentill Internet i kommunens skolor som skall utvecklasoch öka, oavsett från vilken nivå den enskildakommunen startar. Enligt vad utskottet inhämtat frånDelegationen för IT i skolan är avsikten att detstatliga stödet skall vara så flexibelt ochgenerellt utformat att det låter sig förenas medolika val av IT-strategier, så att kommunerna kandra full nytta av tidigare gjorda satsningar.Såväl i regeringens skrivelse som i en del avmotionerna uttrycks angelägenheten av att elever ochlärare får egen e-postadress samt tillgång tilldatorer för att utnyttja denna form avkommunikation. Utskottet vill, i likhet medregeringen, understryka att värdet av e-posttjänstenökar ju fler som har tillgång till densamma.Utskottet ser det som viktigt att IT kan bidra ökad internationalisering av utbildningen. GenomInternet ges nya möjligheter till kontakt ocherfarenhetsutbyte med elever i andra länder.Utskottet vill särskilt peka på de möjligheter tillinternationella kontakter som skapas genomutvecklingen av det europeiska skoldatanätet, EUN.I skrivelsen relateras en översikt över forskningom IT i skolan som gjorts på uppdrag av Skolverketoch som publicerats (skr. s. 35). Resultatetfrån studien visar att den samlade kunskapen om IT:seffekter på skola och undervisning fortfarande ärliten. har även initierat en utvärderingav IT-användningen i skolväsendet som genomförs avpedagogiska institutionen vid isamarbete med . Arbetetinleddes och kommer attslutrapporteras under år 1999.Därtill har utskottet inhämtat att Stiftelsen förKunskaps- och Kompetensutveckling, ,har tagit fram ett förslag till utformning av ettsammanhållet forskningsprogram om lärande och IT.Programmet syftar till att i nationell samverkanfrämja forskning om IT i skola/utbildning och attlångsiktigt främja tillgången på kvalificeradeforskare inom området. Stiftelsen beslutade i juni1998 om finansiering av de delar inomprogramförslaget som omfattar forskarutbildning,totalt . Stiftelsen avser att ibörjan av besluta om resurser förforskningsprojekt, ytterligare forskarutbildningm.m.Det kan också nämnas att regeringens IT-kommissioni skrivelse till regeringen (Kommunikationsdep.) imars 1998 föreslagit att frågan om ettkunskapssökande arbetssätt i skolan skall bliföremål för vetenskaplig forskning. Det är enligtdem speciellt viktigt att jämföra IT-stöddundervisning med mera traditionellautbildningsformer.Sammanfattningsvis finner utskottet att nubehandlade motionsyrkanden ligger i linje medintentionerna i skrivelsen och till stor del kommeratt tillgodoses när regeringens planerade programför IT i skolan genomförs. Enligt utskottets meningbör därför avslå motionsyrkandena.Regeringens skrivelse bör läggas till handlingarna.Anslaget A 4 Program för IT i skolanI budgetpropositionen hänvisar regeringen till attmedel om totalt under tre årför en satsning på informationsteknik i skolan harberäknats ekonomiska vårproposition(prop. 1997/98:150, yttr. UbU10y, bet. FiU20, rskr.318). Medlen skall användas i kommuner m.m. för attstimulera IT-utvecklingen i skolan, såsom beskrivitsi regeringens ovan återgivna skrivelse om ettnationellt program för IT i skolan.Regeringen föreslår att för budgetåret1999 anvisar för verksamhetenunder ett nytt särskilt ramanslag A 4 Program för . Enligt regeringens beräkningar kommerresterande medel att fördelas med 500 miljonerkronor och år 2001.Från anslaget skall även betalas kostnaderna förarbetet inom Delegationen för IT i skolan.Moderata samlingspartiet föreslår i sinbudgetmotion 1998/99:Ub802 en betydligt kraftigareIT-satsning på skolan än den regeringen gör. Deanser att under det nya anslaget böranvisa för (yrkande 12). För de återstående två åren itreårssatsningen på IT i skolan beräknarmotionärerna och eller totalt ca 3,5miljarder kronor.U t s k o t t e t påminner om att intehade något att erinra mot regeringens beräkning avIT-medlen i den ekonomiska vårpropositionen.Utskottet anser att för budgetåret 1999bör anvisa ett anslagsbelopp på ,i enlighet med regeringens förslag, och avslåmotionsyrkandet.2 Barnomsorg, skola och vuxenutbildningInledningVerksamhetsområdet omfattar anslag till skolmyndigheter,utveckling och forskning inom området, särskildastödinsatser för elever med handikapp, de statligaskolorna (sameskolorna, specialskolorna och statensskolor för vuxna) samt Svenska EU-programkontoretför utbildning och kompetensutveckling. Vidare finnsanslag för viss verksamhet inom det kommunalaskolväsendet, driften av kompletterande skolor m.m.och till svensk undervisning i utlandet. Iverksamhetsområdet ingår också den särskildavuxenutbildningssatsningen - - ochförsöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning.Det är kommunerna, och i vissa fall landstingen,som har verksamhetsansvaret för förskoleverksamhetoch skolbarnsomsorg (barnomsorg), förskoleklass,grundskola, gymnasieskola, särskola, kommunalvuxenutbildning, särvux och svenskundervisning förinvandrare (sfi). Det generella statsbidraget tillkommunerna (utg.omr. Allmänna bidrag tillkommunerna) bidrar till en del till kostnaderna förverksamheten. Resterande del täcks till övervägandedel av kommunalskattemedel.Utskottet ger först i detta avsnitt en redovisningav resultat inom verksamhetsområdet grundad påregeringens redovisning och bedömning av resultateni propositionen. Därefter behandlas vissa frågor omkvalitet och likvärdighet, bl.a. förslag ominrättande av en nationell inspektionsnämnd,förslag till storstadssatsning påutbildningsområdet, den särskildavuxenutbildningssatsningen och dansundervisningen igrundskolan. Regeringens skrivelse 1997/98:176Lärandets verktyg - nationellt program för samt anslag till Program för IT i skolan harbehandlats i det föregående. Sedan behandlas anslaginom verksamhetsområdet. Sist behandlas vissaresursfrå-gor.ResultatinformationMålet för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg(barnomsorg) är att genom pedagogisk gruppverksamhetstimulera barns utveckling och lärande samt bidratill goda uppväxtvillkor. Barn i behov av särskiltstöd skall ges den omsorg de behöver. Den 1 augusti1998 infördes en läroplan för förskolan (Lpfö 98).Full behovstäckning har i stort sett uppnåtts inombarnomsorgen. av de förvärvsarbetande ochstuderande föräldrarnas barn har plats inombarnomsorgen. står dock många barn medarbetslösa föräldrar utanför barnomsorgen, även omantalet kommuner där barn till arbetslösa fårbehålla sin plats i barnomsorgen har ökat någotunder . Vid slutet av var avalla barn i åldern inskrivna i någon form avförskoleverksamhet, vilket var en ökning med 2 %jämfört med året innan. Regeringen upplyser om attså gott som samtliga kommuner nu uppfyller kraven påbehovstäckning, vilket innebär att de kan erbjudaplats i barnomsorgen för barn tillföräldrar som arbetar eller studerar. Antalet barnvar ca 363 000 i förskola och ca 96 000 ifamiljedaghem. Av barnen i åldrarna var 58 %inskrivna i fritidshem eller familjedaghem.I samtliga verksamhetsformer har gruppstorlekarnaökat och personaltätheten minskat under 1990-talet.Samtidigt har utbildningsnivån bland de anställdasuccessivt höjts. hade av personalen iförskolor och fritidshem förskollärar- ellerfritidspedagogutbildning. saknade formellutbildning för arbete med barn. uppgickdessa andelar till respektive 7,5 %.Preliminära siffror från visar att dentotala kostnaden per inskrivet barn inklusive 6-åringar för minskade i fasta priserjämfört med , vilket i första hand beror pålägre lokalkostnader.Praktiskt taget samtliga 6-åringar var år 1997inskrivna i förskola eller skola. Densexårsverksamhet som bedrivits inom ramen förförskolan är en egenfrivillig skolform, förskoleklassen. Läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) haranpassats för att, fr.o.m. , ävenomfatta förskoleklassen och fritidshemmet.Målet för skolan är att alla barn och ungdomaroberoende av kön, geografisk hemvist samt socialaoch ekonomiska förhållanden skall ha lika tillgångtill likvärdig utbildning av hög kvalitet. Alla barnskall ges förutsättningar att nå målen i skollagen,läroplanerna och kursplanerna.Av de elever som lämnade har94 % ett fullständigt slutbetyg. Det är ett iprincip oförändrat resultat jämfört med året innan.Elevantalet i ökade till ca950 000 mellan och . Preliminärauppgifter från visar att den totalakostnaden för ökade till 49,6miljarder kronor , mätt i fastapriser. Undervisningskostnaden per elev bedöms varaoförändrad.Regeringen framhåller att resultat ärgoda även internationellt sett. Det finns dockproblem i matematik och i vissa naturorienterandeämnen och för elever i behov av särskilt stöd.Resultaten i matematik har förbättrats väsentligtsedan 1980-talet. Enligt den världsomspännandeundersökningen TIMSS (Third InternationalMathematics and Science Study) redovisade de svenska13-åriga eleverna ett bra resultat imatematik jämfört med de övriga 20 deltagandeländerna.Av de elever som lämnat gick 98 %direkt vidare till studier i gymnasieskolan. Andelenelever som kom in på sitt förstahandsval har desenaste tre åren varit . Av de elever sompåbörjade gymnasieskolan på nationella program eller2- och 3-åriga linjer /94 fullföljde80 % sin utbildning . Regeringensbedömning är att gymnasieskolans resultat på siktkommer att förbättras, bl.a. när kraven på godkändabetyg i matematik, svenska och engelska frångrundskolan slår igenom. av elevernastuderar på det naturvetenskapliga eller detsamhällsvetenskapliga programmet. Andelen flickor pådet naturvetenskapliga programmet uppgick läsåret1997/98 till , vilket är en liten ökningjämfört med året innan.