bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Den utökade kreditgarantin bör medges ominstallationen medför en ökad investeringskostnad.Utskottets ställningstagande i denna fråga bör med anledning avmotion 1997/98:Bo14 (c) yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.Förslaget i motion 1997/98:Bo21 (mp) om att kreditgaranti endast skall lämnastill miljö- och hälsoriktigt byggande avstyrks med hänvisning till ett merövergripande förslag i c-motionen som innebär att krav på ekologisk hållbarhetbör ställas vid allt statligt byggstöd. Utskottet återkommer nedan till dennafråga.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande krav på miljöriktigt byggande m.m.att med anledning av motion 1997/98:Bo14 yrkande 10 och med avslag påmotion 1997/98:Bo21 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Krav på miljöriktigt byggande m.m. (mom. 10)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?behandlas nedan? bort ha följande lydelse:De statliga kreditgarantierna har en stor betydelse för att ettbostadsbyggnadsprojekt skall kunna komma till stånd. Det måste anses vararimligt att staten kan ställa krav på att de projekt som erhåller kreditgarantiär utförda så att byggnaden långsiktigt kan fylla sin funktion och därmedbehålla sitt värde. Om denna förutsättning skall kunna uppfyllas måste kravställas på att byggnaden uppförs på ett miljö- och hälsoriktigt sätt. Utskottettillstyrker därför förslaget i motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 2 om att ettsådant krav skall införas.Vad utskottet anfört med anledning av den aktuella motionen bör somsin mening ge regeringen till känna. Det bör ankomma på regeringen att utformade närmare villkor som bör gälla för att kravet på miljö- och hälsoriktigtbyggande skall kunna hävdas. I detta sammanhang bör även beaktas vad som imotion 1997/98:Bo14 (c) yrkande 10 föreslagits om förhöjd kreditgaranti vidinstallation av ekologiskt hållbar energiförsörjning.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande krav på miljöriktigt byggande m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Bo14 yrkande 10 och1997/98:Bo21 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Utskottet har?och på s. 20 slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Förslaget om att införa ytterligare en bidragsform för bostadsbyggande böravvisas av . Det av regeringen föreslagna bidraget skulle endast ledatill onödig byråkrati och till att konkurrensförhållandena på bostadsmarknadenskulle snedvridas i än högre utsträckning. Inriktningen bör i stället vara attsuccessivt avveckla det nuvarande produktionsstödet och genom förändringar iskattesystemet skapa goda förutsättningar för fastighetsägare att görainvesteringar, oberoende av samhällets stöd.Vad utskottet nu med anledning av Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 yrkande 6 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga motionsförslag som tagits upp i detta avsnitt är inte förenligamed utskottets ställningstagande och avstyrks således.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringsbidrag för ekologiska åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Bo15 yrkande 6 samt med avslag påproposition 1997/98:119 i motsvarande del och motionerna 1997/98:Bo14yrkande 9, 1997/98:Bo20 yrkandena 6 och 9 samt 1997/98:Bo21 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Utskottet har?och på s. 20 slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion är regeringens förslag om ettinvesteringsbidrag för ekologiska åtgärder intressant och måste anses vara ettsteg i rätt riktning. Utskottet vill dock liksom ifrågasätta ominte en bättre ordning är att införa ett krav på ekologisk hållbarhet redan förgrundstödet till bostadsbyggande. Ett sådant krav skulle på ett effektivt sättbidra till att höja kvaliteten i nyproduktionen och förhindra att ombyggnadergenomförs utan att möjligheter till miljöförbättringar tas till vara.Utskottet noterar att regeringen föreslår att investeringsbidraget förekologiska åtgärder skall utgå först . Det bör vara möjligt att vidsamma tidpunkt i stället införa ett krav i enlighet med vad utskottat ovanförordat. Det bör ankomma på regeringen att utveckla ett regelsystem med dennautgångspunkt. Regeringen bör skyndsamt inleda detta arbete med inriktningen attförslag i frågan skall kunna presenteras under nästa riksdagsår.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion 1997/98:Bo14 (c)yrkande 9 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Regeringens förslag i motsvarande del samt övriga motionsförslag som behandlasi detta avsnitt avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringsbidrag för ekologiska åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Bo14 yrkande 9 samt med avslag påproposition 1997/98:119 i motsvarande del och motionerna 1997/98:Bo15yrkande 6, 1997/98:Bo20 yrkandena 6 och 9 samt 1997/98:Bo21 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,22. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Utskottet har?och på s. 20 slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Enligt bostadsutskottets bedömning kan de förslag om investeringsbidrag förny- och ombyggnad av flerbostadshus som förs fram i partimotion1997/98:Bo20 bättre än regeringsförslaget tillgodose syftet att stimulera ettmiljöriktigt byggande. Det kan konstateras att förslag delsinnebära att mer omfattande stöd kan ges, dels att kravet på ekologiskt ochmiljöriktigt utförande kombineras med andra angelägna krav. Utskottet syftarhär på förslaget att investeringsbidraget till nyproduktion endast skall kunnautgå om fastighetsägaren förbinder sig att begränsa hyresuttaget till högst 800kr/m2. Vad gäller stödet till ombyggnader instämmer utskottet i förslaget attbidrag skall kunna ges bl.a. till miljöanpassningsåtgärder som allergisanering,utbyte av miljöfarliga byggmaterial, energieffektiviseringar, åtgärder föromhändertagande av dagvatten, förberedelse för urinseparering och källsorteringav sopor.Utskottet anser att regeringen bör ta intitativ till att ett bidragssystemmed den förordade inriktningen skyndsamt utarbetas och därefter återkomma tillriksdagen med förslag i frågan. Detta bör med anledning av motion1997/98:Bo20 (v) yrkandena 6 och 9 som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsförslag i detta avsnitt liksom regeringsförslaget utgår frånandra förutsättningar än vad utskottet nu förordat, varför de avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringsbidrag för ekologiska åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Bo20 yrkandena 6 och 9 samt medavslag på proposition 1997/98:119 i motsvarande del och motionerna1997/98:Bo14 yrkande 9, 1997/98:Bo15 yrkande 6 samt 1997/98:Bo21 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Vad slutligen?och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet anser således att det ekologiska investeringsbidraget bör kunnapåskynda introduktionen av ny miljövänlig teknik. Syftet med stödet bör varaatt den nya tekniken sedan den utprovats skall kunna tillämpas i allt byggandegenom de generella krav som ställs i byggnadslagstiftningen och de krav som börgälla för statligt produktionsstöd.Förslaget i propositionen bör enligt utskottets mening vinna riksdagensbifall utom i ett avseende. Enligt regeringsförslaget skall bidrag endast kunnalämnas till hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden. Utskottetanser för sin del att stödet även bör kunna utgå i egnahemsområden. Även idessa områden finns starka skäl att stödja introduktionen av nya tekniskalösningar som kan bidra till en ekologiskt hållbar utveckling.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning av propositionen ochmotion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Övriga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till det anförda.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande investeringsbidrag för ekologiska åtgärderatt med anledning av proposition 1997/98:119 i motsvarande del ochmotion 1997/98:Bo21 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1997/98:Bo14yrkande 9, 1997/98:Bo15 yrkande 6 och 1997/98:Bo20 yrkandena 6 och 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Bosparande (mom. 12)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Som framhålls?och på s. 22 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Det egna sparandet spelar i de flesta länder en avgörande roll för den somskall förvärva en bostad. Däremot har det i under en lång rad av årbara krävts en mycket liten egen insats av förvärvaren. Även om detta harbidragit till att göra det lättare att skaffa en bostad har de senaste årensutveckling visat att det gjort det desto svårare för många människor attbehålla bostaden. Den stora lånebörda som följer av en låg kontantinsats görden boende mycket utsatt för räntehöjningar. Det har också visat sig att mångasom förvärvat en bostad fått ekonomiska svårigheter när räntorna stigit. Enökad egen insats motverkar detta och bidrar därmed till en bättre ekonomiskstabilitet för den enskilde och en stabilare bostadsmarknad för samhället. Detfinns enligt utskottets mening starka skäl för att förutsättningarna för ettlångsiktigt bosparande bör förbättras.I betänkandet Bosparande (SOU 1994:121) läggs fram ett förslag tillbosparande. Förslaget innebär att sparandet skall stimuleras genom en statligkreditgaranti. Sparare som regelbundet bosparar i någon av de sparformer somerbjuds på marknaden, således även sparande i särskilda bosparkassor, skallkunna kvalificera sig för en statlig kreditgaranti i samband med köp av egethem eller bostadsrätt. Enligt utskottets mening skulle en sådan garanti kunnage den stimulans som erfordras för att få till stånd ett erforderligtbosparande. Utskottet delar sålunda vad som i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo15 anförts om att utredningsförslaget nu bör genomföras.Det bör ankomma på regeringen att vidta de åtgärder som erfordras förett genomförande.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kananses tillgodosedda med det anförda avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande deloch med avslag på motionerna 1997/98:Bo19, 1997/98:Bo21 yrkande 6,1997/98:Bo22 yrkande 8 samt 1997/98:Bo26 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Bosparande (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Som framhålls?och på s. 22 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:De senaste årens utveckling på bostadsmarknaden med minskade subventioner ochökade bostadskostnader har tydligt illustrerat nackdelarna med en alltför lågegen insats vid bostadsförvärv. Den som finansierar en stor del av sittbostadsförvärv med lån blir naturligtvis mera känslig för förändringar iränteläget och andra ekonomiska faktorer som påverkar boendekostnaderna. Vadsom erfordras är därför, som framhålls i motion 1997/98:Bo22 (fp), enökad egen insats. En sådan ökning förutsätter naturligtvis att bosparandetökar. Det finns anledning att överväga på vilket sätt den avsedda ökningen kankomma till stånd.I motion 1997/98:Bo22 (fp) förordas att det individuella pensionssparandetskall modifieras så att det också kan fungera som ett bosparande. Utskottetdelar denna uppfattning. I enlighet med förslaget i motionen bör sålundareglerna för det individuella pensionssparandet justeras så att sparade medeläven kan användas för förvärv av bostad. Det kan ske genom att spararen fårlåna från det egna kontot till en förmånsränta som i princip motsvararavkastningen på medel placerade i bostadsobligationer. Till sparandet skallockså knytas en lånemöjlighet. Lånade medel skall sedan vara återbetalade innanpensionen enligt avtal skall börja utgå.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion 1997/98:Bo22 (fp)yrkande 8 anfört om ett individuellt bostads- och pensionssparande börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övrigamotionsförslag inte kan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de avutskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1997/98:Bo22 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del, 1997/98:Bo19,1997/98:Bo21 yrkande 6 samt 1997/98:Bo26 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Bosparande (mom. 12)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Som framhålls?och på s. 22 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Även om frågan om bosparande blivit väl utredd av den bostadspolitiskautredningen finns det enligt utskottets mening anledning att ytterligareöverväga de två huvudfrågor som är relevanta i sammanhanget. Det gäller dels omdet finns ett behov för staten att i egen regi ta ansvar för någon form avbosparande, dels om det finns skäl att stimulera bosparandet. När det gällerfrågan om statens direkta engagemang i bosparandet delar utskottet bedömningeni motion 1997/98:21 (mp) att detta inte torde vara nödvändigt. Som anförs imotionen kan det däremot finnas skäl för staten att på olika sätt stimulerabosparandet inom det utbud av sparformer som finns - detta inteminst för att skapa stabila förhållanden kring boendet genom att prioriterasparande framför lån. Den nu förordade stimulansen kan t.ex. utformas som enbegränsad skattebefrielse motsvarande vad som tidigare gällt förAllemanssparandet eller som en extra kreditgaranti. En förutsättning förinförandet av en sparstimulans för bosparande är dock att den kan ges enutformning så att den särskilt vänder sig till resurssvaga grupper.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 6anfört om bosparande bör som sin mening ge regeringen till känna. mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det nu anfördaavstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1997/98:Bo21 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del, 1997/98:Bo19,1997/98:Bo22 yrkande 8 samt 1997/98:Bo26 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Bosparande (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Som framhålls?och på s. 22 slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Regeringen gör bedömningen att bosparandet inte behöver stimuleras. Utskottetdelar inte denna kategoriska uppfattning. Som framhålls i Kristdemokraternaspartimotion /98:Bo26 finns det skäl att närmare överväga frågan om hursparandet i allmänhet och bosparandet i synnerhet skall kunna ökas. Värdet avett tillräckligt sparande kan enligt utskottets mening inte överskattas. Inteminst på bostadsområdet bidrar ett eget sparande till att skapa stabilitet försåväl samhället som för den enskilde. Det är därför angeläget att ungdomar lärsig att bospara så att de i vuxen ålder har bättre förutsättningar att skaffasig en egen bostad. Även om vi har ett särskilt ungdomsbosparande ärdetta enligt utskottets mening inte tillräckligt eftersom det är alltförbegränsat till sin inriktning och omfattning. För att ungdomsbosparandet skallfår en tillräcklig omfattning måste det därför utvecklas och förbättras. Ettalternativ som då bör övervägas är det sparlånesystem som Bofrämjandetföreslagit. Systemet bygger på det tyska systemet med s.k. bosparkassor.Bofrämjandets förslag innebär i korthet att den som sparar kontinuerligt tilllåg ränta kvalificerar sig för ett lån som också det löper med låg ränta. Tillsparandet är knutet en statlig sparpremie om , som betalas ut vidinvesteringstillfället.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion1997/98:Bo26 yrkande 5 anfört om bosparande bör som sin mening geregeringen till känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan ansestillgodosedda avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1997/98:Bo26 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del, 1997/98:Bo19,1997/98:Bo21 yrkande 6 samt 1997/98:Bo22 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,28. Åtgärder för de s.k. krisårgångarna (mom. 13)(), (), (), (), IngaBerggren (m), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Underberedningen? och på s. 25 slutar med ?detta skäl? bort ha följande lydelse:Med utgångspunkt i förslagen i propositionen och i vad som förts fram underutskottets beredning av frågan vill utskottet anföra följande beträffandeåtgärder för de s.k. krisårgångarna.Det råder en bred enighet om att de ekonomiska svårigheterna för des.k. krisårgångarna nu är så stora att åtgärder måste vidtas för att mildrapåfrestningarna för dem. Frågan gäller hur det lämpligast bör ske. Enligtregeringsförslaget bör de s.k. krisårgångarna avlastas genom en långsammareminskning av räntebidragen. Utskottet delar inte denna uppfattning. Övervägandeskäl talar enligt utskottets mening i stället för att en modell med enuppskjuten infasning i fastighetsbeskattningen bör användas. Som anförs i fleraav motionerna torde en sådan åtgärd vara både effektivare och mer träffsäker.Fler av dem som uttalade sig i frågan vid utskottets utfrågning med anledningav den bostadspolitiska propositionen uttalade sig också till förmån för ettuppskov med infasningen i fastighetsskatten. De redovisningar av det ekonomiskautfallet för respektive åtgärd som dels återfinns i propositionen, dels framkomvid utskottets utfrågning visar också att ett uppskov med infasningen ifastighetsskatten är klart fördelaktigare. Ett sådant uppskov för de berördaårgångarna kan också ses som ett första steg mot en nödvändig omläggning ochsänkning av fastighetsskatten för hela bostadsbeståndet.Den ordning som regeringen förordar innebär att räntebidrag först betalas utoch att staten därefter börjar ta ut en fastighetsskatt som väsentligtöverstiger förbättringen i räntebidragen. Det är naturligtvis inte rimligt attstatsmakterna på detta sätt skapar en rundgång i bidrags- och skattesystemen.Regeringens förslag avstyrks.Mot bakgrund av vad som kan bedömas vara ekonomiskt och skatteteknisktmöjligt bör stödet till de s.k. krisårgångarna i stället utformas på följandesätt. Flerbostadshus upplåtna med hyres- eller bostadsrätt som () enligt gällande regler skulle ha börjat betala halvfastighetsskatt befrias från fastighetsskatt även . Det börankomma på regeringen att utforma erforderlig lagtext och därefter återkommatill i frågan, dock senast i eller i anslutning tillbudgetpropositionen för år 1999.Det nu föreslagna uppskovet med infasningen i fastighetsskatten beräknas intepåverka statens budget för , däremot minskar statens intäkter för år1999. Totalt sett innebär dock det nu förordade fastighetsskatteförslaget enbesparing jämfört med regeringsförslaget.Vad utskottet nu med anledning av partimotionerna 1997/98:Bo14 (c) yrkande 2,1997/98:Bo15 (m) yrkande 2 och 1997/98:Bo20 (v) yrkande 10 samt motionerna1997/98:Bo22 (fp) yrkande 6 och 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 4 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att regeringens förslag avstyrks ienlighet med vad som förordas i partimotionerna 1997/98:Bo14 (c) yrkande 7 och1997/98:Bo15 (m) yrkande 5 samt motionerna 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 5 och1997/98:Bo26 (kd) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande åtgärder för de s.k. krisårgångarnaatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo14 yrkandena 2 och 7,1997/98:Bo15 yrkandena 2 och 5, det senare yrkandet i motsvarande del, och1997/98:Bo20 yrkande 10, 1997/98:Bo22 yrkandena 5 och 6 samt 1997/98:Bo26yrkandena 3 och 4 samt avslag på proposition 1997/98:119 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Åtgärder för de s.k. krisårgångarna (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med ?Underberedningen? och på s. 25 slutar med ?detta skäl? bort ha följande lydelse:De bostäder som uppfördes omkring 1990 har så stora ekonomiska problematt omedelbara insatser är nödvändiga. Regeringen föreslår också attpåfrestningarna på dessa årgångar skall mildras genom en långsammareupptrappning av räntebidragen. Det är naturligtvis bra att nu också regeringenhar insett att åtgärder måste vidtas. Som framhålls i Vänsterpartietspartimotion är dock den åtgärd som regeringen föreslår inte tillräcklig. Ävenom förslaget under utskottsbehandlingen kommit att modifieras något till detbättre är inte heller detta ensamt tillräckligt för att motverka den ekonomiskakris som många av fastigheterna befinner sig i. Situationen blir något bättreom räntebidragsupptrappningen helt fryses med i övrigt samma regler somföreslås i propositionen. Utskottet förordar att regeringsförslaget ges dennautformning. Den förbättring som ett stopp av räntebidragsupptrappningeninnebär motverkas dock av att fastigheterna börjar fasas in ifastighetsskattesystemet. De kostnadsökningar som följer av att årgångarna1989-1992 nu börjar betala halv fastighetsskatt överstiger vida den lättnad somden långsammare upptrappningen av räntebidragen ger. Det är enligt utskottetsmening oacceptabelt att regeringen på detta sätt ger med den ena handen och tarmed den andra.Det nu anförda leder utskottet till slutsatsen att en frysning avräntebidragsnedtrappningen måste kombineras med ett stopp av infasningen ifastighetsskatten. Mot bakgrund av de modifieringar av förslagen som förts framunder utskottsbehandlingen, såväl när det gäller räntebidragsupptrappningen sominfasningen i fastighetsskattesystemet, föreslår utskottet följande.För nyproducerade hyres- och bostadsrättshus, där bidragstiden börjat löpafr.o.m. och som har räntebidrag enligt bidragsregler elleräldre regler, görs inte någon upptrappning av den s.k. garanterade räntan fördet bidragsår som börjar löpa närmast efter den 31 augusti 1998.Hyres- och bostadsrättshus som enligt gällande regler skall börja betala halvfastighetsskatt () befrias helt frånfastighetsskatt under treårsperioden 1998-2000.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i partimotion1997/98:Bo20 yrkande 10 samt regeringens förslag anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande åtgärder för de s.k. krisårgångarnaatt med anledning av proposition 1997/98:119 i motsvarande del samtmotion 1997/98:Bo20 yrkande 10 och med avslag på motionerna 1997/98:Bo14yrkandena 2 och 7, 1997/98:Bo15 yrkandena 2 och 5, det senare yrkandet imotsvarande del, 1997/98:Bo22 yrkandena 5 och 6 samt 1997/98:Bo26yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,30. Fastighetsbeskattningen (mom. 14)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Redan i? ochpå s. 27 slutar med ?i sak?