bet · GL01SoU13 · 1998-03-26 00:00:00 — Barnkommitténkonstaterar dock att rådet behandlat åtskilliga frågor medanknytning till sexualbrott mot barn.Regeringen avser att lämna en proposition till ,byggd på och betänkanden.Kommittén om lärarutbildningen (U 1997:07) tillsattes för attlämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen. I direktiven anges att FN:sbarnkonvention är ett grundläggande dokument för alla som arbetar med barn ochatt det är viktigt att skola och lärare uppmärksammar innehållet i denna.Utskottets bedömningEnligt utskottet måste bestämmelserna och intentionerna i FN:s barnkonventiongenomsyra arbetet med frågor som rör barn på alla nivåer i samhället. Hänsynskall tas till barnets bästa i alla sammanhang där barn berörs.Sverige har utan förbehåll ratificerat FN:s konvention om barnetsrättigheter. Staten är därmed skyldig att vidta alla lämpliga lagstiftnings-,administrativa och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkännsi konventionen. Enligt konventionen åligger det staten att genom lämpliga ochaktiva åtgärder göra konventionens bestämmelser och principer allmänt kändabland såväl vuxna som barn. Det är statens ansvar att åtagandena i konventionengenomförs oavsett på vilken administrativ nivå ansvaret för olika åtgärderligger.Utskottet kan konstatera att stora satsningar på att genomförabarnkonventionen har gjorts och fortfarande pågår, bl.a. genom insatser avenskilda kommuner, och olika frivilligorganisationer.Utskottet delar regeringens uppfattning att arbetet med att utbilda ochinformera om måste pågå ständigt. Alla som arbetar med frågorsom rör barn och barns rättigheter måste få utbildning om ochhur den kan användas i det dagliga arbetet.Den direkta tillämpningen av sker i stor utsträckning på denkommunala nivån. Utskottet delar därför vad som anförs i flera motioner om attdet är viktigt att verkligen beaktas i kommunerna.Informationssatsningen Dags för , vilken riktar sig tillförtroendevalda och anställda i kommuner och landsting, pågår för närvarande.Enligt senaste rapport hade då fortfarandeinte fått något större genomslag i kommunerna. Intresset för konventionen hardock ökat . Utskottet ser mycket positivt på att regeringenföljer utvecklingen och kommer att överväga åtgärder för att påskyndagenomförandet om vissa kommuner fortsätter att släpa efter med den lokalaanpassningen till barnkonventionen.Utskottet instämmer med regeringen att varje departement i anslutning tillsitt budgetarbete bör analysera de konsekvenser för barn som de egna förslagenfår. Enligt skrivelsen överväger regeringen att rekommendera de statligamyndigheterna att i anslutning till sina budgetframställningar beskriva vilkaeffekter förslagen har för barn. Utskottet förutsätter att ochSkolverket verkar för att förändringar i de kommunala verksamheterna genomförsmed respekt för barnens bästa. Även de offentliga utredningarna bör ske medbarnets bästa för ögonen.Enligt Barnkommittén bör inte inkorporeras i det svenskarättssystemet, bl.a. av det skälet att konventionen innehåller många relativtvaga formuleringar som är svåra för domstolar att tolka. Kommittén anser atttransformeringen av konventionen bör fortsätta. har i socialtjänstlagenoch utlänningslagen införts portalparagrafer om att särskilt beakta vad barnetsbästa kräver när åtgärder rör barn. Förslag har lagts om en liknandebestämmelse i 6 kap. föräldrabalken.Frågor om genomförandet av , kommunala barn- ochungdomsplaner, utbildning och information om konventionen och omkonsekvensanalyser av förslag och beslut som rör barn kommer sannolikt attbehandlas i regeringens kommande proposition med anledning av bl.a.Barnkommitténs betänkande. Enligt utskottet bör propositionen inte föregripas.Samtliga länder inom EU har ratificerat . Det får enligtutskottets mening i första hand anses åligga varje enskild stat att genomförade rättigheter som stadgas i konventionen i respektive land. Utskottetvidhåller dock sin tidigare inställning att barnens bästa bör beaktasvid utarbetandet av förordningar, direktiv och förslag från EU. Utskottet anserockså att det är viktigt att frågan om barnets rättigheter uppmärksammas iolika sammanhang inom EU.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So7 (c) yrkandena 1 och 3, So8(kd) yrkandena 1 och 2, So9 (v) yrkandena 2, 5 och 6, So10 (mp) yrkandena 1 och2, So11 (fp) yrkande 2, So624 (s), So631 (s), So640 (v, s, m, c, fp, mp, kd)yrkandena 1-3, So662 (mp), So801 (c) yrkandena 2-4 och K343 (v) yrkande 1eftersom de i huvudsak är tillgodosedda.Barn med särskilda behovMotionernaI motion So9 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om detkraftigt ökande antalet barnavårdsutredningar (yrkande 3). EnligtSocialstyrelsen har antalet barn som mår dåligt ökat med drygt40 % . Antalet barn som är aktuella i barnavårdsutredningar harunder ökat från ca 12 000 till närmare 20 000. Motionärerna anseratt ökade insatser från samhällets sida måste sättas in för att ge stöd tillbarn och ungdomar i kris. Exempelvis är bristerna i skolans elevvårdandeverksamhet stora. Det är enligt motionärerna orimligt att en skolläkare haransvar för upp till 12 000 elever och att en skolsköterska har 800 elever påsin lott.I motion So10 av m.fl. (mp) hemställs om etttillkännagivande av vad i motionen anförts om tillskott ur statskassan tillkommunernas basverksamhet (yrkande 6). Motionärerna anför att det är vuxna somstår för trygghet och stadga i barnens vardag. Motionärerna känner stor oroöver att skolans elevvårdspersonal skärs ned och vill återinföra de viktigavuxna i barnens vardag genom att tillföra ytterligare medel ur statskassan tillkommunernas basverksamhet. Det är dessa verksamheter som står för de generellainsatserna och som skapar goda uppväxtbetingelser för barn och unga, anförsdet.I motion So8 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om ettåtgärdsprogram för att hjälpa de barn som mår dåligt (yrkande 3). Flerarapporter visar att många barn och ungdomar far illa på olika sätt. Mångaupplever att de inte syns eller behövs och saknar vuxna att prata och umgåsmed. Motionärerna anser att regeringen skall presentera ettåtgärdsprogram.Åtta motioner handlar om sexuella övergrepp mot och/eller misshandel av barnm.m.I motion So6 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande omåtgärder för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp och andra övergreppmot barn (yrkande 3). Motionärerna anför att statsmakterna har en skyldighetatt garantera barnens behov av skydd mot sexuella övergrepp. Varken poliseneller det övriga rättsväsendet ges emellertid de resurser som krävs för atteffektivt kunna förebygga och bekämpa sexualbrott och andra övergrepp riktademot barn. Motionärerna anför vidare att bestämmelserna i socialtjänstlagen omanmälningsskyldighet för misstänkta övergrepp mot barn inte fungerar på etttillfredsställande sätt eftersom personalen inte vågar göra någon anmälan.Regeringen bör återkomma till med förslag till lagändring som kommertill rätta med problemet, anförs det.I motion So674 av m.fl. (fp) yrkas att regeringen ges tillkänna vad i motionen anförts om olika åtgärder för att förhindra barnmisshandeloch för att stödja de barn som utsatts för misshandel (yrkande 8). Motionärernaanser att såväl personal som domstolspersonal behöverutbildning och ytterligare kunskap för att korrekt kunna handlägga ärenden ommisshandel och sexuella övergrepp mot barn. När det gäller sexuella övergreppanför motionärerna att det är angeläget att få veta hur många barn som faktisktutsätts för sådana övergrepp, att myndigheter som kommer i kontakt med barn somutsatts för sexuella övergrepp skall vara skyldiga att polisanmäla övergreppen,att skolhälsovården måste stärkas, att barnombudsmannen bör ta initiativ tillatt alla barn tidigt i får information om ochbarns rättigheter och vart man kan vända sig för att få hjälp samt attsärskilda handlingsrutiner bör upprättas för polis, barnomsorg, skola samtsocial- och sjukvård.I motion Ju28 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande omkommunala handlingsplaner för arbete med barn som utsatts för misshandel ellersexuella övergrepp (yrkande 5). Enligt motionärerna bör kommunerna ges iuppdrag att utveckla särskilda handlingsplaner för hur man skall arbeta bl.a.med barn som utsatts för sexuella övergrepp och barn till misshandlade kvinnor.I motion So678 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av mer resurser för behandling av barn som utsattsför sexuella övergrepp (yrkande 2). Dessa resurser måste enligt motionärernaökas väsentligt. tvingas t.ex. redan överbelastade PBU-mottagningar attavstå från att behandla familjer eftersom resurserna inte räcker till.Motionärerna yrkar vidare att hos regeringen begär förslag till enbestämmelse om att barn som utsatts för misshandel eller sexuella övergreppinte skall behöva träffa förövaren (yrkande 3).Motionärerna anser att barnet måste få en frizon det pågår enutredning. Vidare anser motionärerna att om en förälder är dömd för misshandeleller övergrepp mot ett barn, skall barnet inte tvingas till umgänge medföräldern. I motionen hemställs vidare om ett tillkännagivande till regeringenom behovet av rekommendationer till berörda myndigheter om snabbt och kompetentagerande vid misstanke eller kännedom om sexuella övergrepp mot barn (yrkande5). Motionärerna anser att bör gå ut medrekommendationer till PBU-klinikerna och kommunernas socialförvaltningar ochskolor om snabbt och kompetent agerande samt att regeringen bör agera så attdetta sker. Motionärerna yrkar också att hos regeringen begär förslagtill en handlingsplan för att åtgärda bristerna i kunskap om situationen förflyktingbarn som utsatts för sexuella övergrepp i sitt hemland eller i (yrkande 6). Motionärerna anser att det på flyktingförläggningarna måste finnasadekvat kunskap om sexuella övergrepp mot barn och att behövertillföras kompetens i dessa frågor.I motion So9 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om åtgärder mot våld och sexuella övergrepp mot barn (yrkande4). I motionen framförs samma synpunkter som i motion So678 yrkandena 2 och 3samt 5 och 6. Motionärerna anför vidare att rättsväsendet - åklagare, domare,jurister och polisen - måste prioritera sexuella övergrepp mot barn ochbehandla dessa brott med förtur.I motion So607 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om att barnpsykiatrisk mottagning med specialkompetens påsexuella övergrepp finns tillgänglig för alla i landets olika delar (yrkande1). Motionärerna anför att barn ur alla samhällsklasser riskerar att utsättasför sexuella övergrepp men att det är de barn som kommer från problem- ellermissbrukarfamiljer som har sämst utgångsläge att bearbeta sina upplevelser medprofessionell hjälp eftersom familjen självmant måste ta initiativ till att fåhjälp. Detta får inte vara en klassfråga utan det är av stor vikt att alla barnfår möjlighet till terapeutisk hjälp, anförs det. I motionen yrkas vidare attriksdagen ger regeringen i uppdrag att se över utbildningar för allayrkesgrupper som arbetar med barn och yrken inom rättsväsendet samt attåterkomma med förslag för att förbättra kunskapen om sexuella övergrepp motbarn (yrkande 2). För att kunna hjälpa barn som blivit utsatta för övergreppbör enligt motionärerna alla yrkesgrupper som kommer i kontakt med dessa barnvara väl insatta i problematiken. Det är viktigt att barnen blir bemötta medrespekt och att man tror på dem när misstankar blottläggs. Motionärerna anserdet vara av stor vikt att yrkesgrupper såsom socialarbetare, psykologer,skolkuratorer, sjukvårdspersonal, personal på barnavårdscen-traler,barnomsorgspersonal, lärare och personal inom rättsväsendet utbildas i ämnetsexuella övergrepp mot barn. Motionärerna begär vidare att regeringen skall gestill känna att ett nationellt forsknings-, kunskaps- och utvecklingscentrum börinrättas i ämnet sexuella övergrepp/misshandel mot barn (yrkande 3). Enligtmotionärerna är mycket av informationen rörande sexuella övergrepp motbarn spridd över hela landet och därmed svårarbetad. För att bättre kunnabedriva en aktiv forskning, sammanställa kunskaper för metodutveckling och fådjupare insikt i ämnet bör det enligt motionärernas mening inrättas ettnationellt kunskaps- och forskningscentrum.I motion So622 av () yrkas att hos regeringen begärförslag som garanterar barn en ?frizon? som erfordras för enomsorgsfull utredning i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärenvänder sig mot att barn som berättat att de utsatts för övergrepp av sin fartvingas att umgås med denne . Modern förmår inte skyddaeller hjälpa sitt barn utan myndigheternas stöd och skydd utan tvingas tilleftergifter och till att acceptera ett umgänge för att inte riskera att förloravårdnaden om barnet. En åtgärd, som enligt motionären skulle kunna stärkabarnets och mammans ställning samt förbättra de utredande myndigheternasmöjligheter, är att ge barn ett fungerade skydd ärendena utreds.I motion So672 av m.fl. (s, m, c, fp, v, mp, kd) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en riksomfattande kampanj mot barnmisshandel (yrkande 1). Motionärernapåpekar att antalet polisanmälningar rörande misshandel mot barn i åldern 0-6år ökade . Ungefär tio barn dödas iSverige. Motionärerna anser det nu vara hög tid att genomföra en riksomfattandekampanj mot misshandel av barn. Någon rikstäckande information om aga och våldmot barn har inte givits sedan agaförbudet infördes 1979.I motion So801 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av ökad forskning, kunskap och information angåendebarnmisshandel (yrkande 17). Motionärerna påpekar att antalet fall avbarnmisshandel ökat kraftigt . Över 5 000 fallpolisanmäldes men mörkertalet är mycket stort. Motionärerna anseratt barnmisshandel hör till de allvarligaste problemen i samhället och att detdärför är nödvändigt med ökad forskning inom området. Det är enligtmotionärerna också nödvändigt att alla som arbetar med och kommer i kontakt medbarn får goda kunskaper såväl om hur man upptäcker att ett barn far illa som omanmälningsskyldigheten.I fyra motioner begärs att en utredning tillsätts med uppdrag att analyserasituationen för särskilt utsatta barn.I motion So672 av m.fl. (s, m, c, fp, v, mp, kd) begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts om att tillsätta en kommissionkring barnmisshandel och övergrepp mot barn (yrkande 2). Motionärerna anför attdet är barnmisshandeln utreddes i , trots att det dessutomtillkommit en växande insikt om problematiken kring sexuella övergrepp motbarn. Det är enligt motionärerna hög tid att tillsätta en statlig kommissionmed uppgift att närmare redovisa forskning och kompetens på området samtföreslå åtgärder för ökad kunskap och förbättrad statistik på området.I motion Ju29 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande ombehovet av en statlig barnvåldskommission (yrkande 3). Kommissionen bör studerasituationen för barn som själva utsatts för eller varit vittne till misshandeleller dolt våld. Motionärerna påpekar att ingen har klart för sig effekterna avförändringarna i samhället, t.ex. neddragningen i skolorna.I motion So657 av () hemställs om ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om särskilt utsatta barn. Motionären anser att det finns allanledning till oro för barn i s.k. riskzon, dvs. barn som riskerar att få enogynnsam utveckling på grund av misshandel och övergrepp, svåralevnadsförhållanden m.m. Enligt motionären bör en kommission tillsättas meduppgift att analysera situationen för särskilt utsatta barn samt ange förslagtill en strategi för hur arbetet i skall bedrivas för att ge barnen enmer gynnsam utveckling. I arbetet bör också ingå en genomgång av den kunskapoch forskning som finns om störningar hos vuxna (i form av t.ex. missbruk,kriminalitet och psykiska problem) och om de riskindikatorer som finns ibarndomen, anförs det.I motion So214 av m.fl. (kd) yrkas att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att tillsätta en kommission meduppgift att analysera situationen för särskilt utsatta barn (yrkande 5). Enligtmotionärerna bör kommissionen även ange förslag till en strategi för hurarbetet i skall bedrivas för att på olika sätt kunna ge dessa barn enmer gynnsam utveckling.En motion handlar om skyldigheten att anmäla när barn far illa.I motion So614 av () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om en informationskampanj om anmälningsskyldigheten. Genom denändring av 71 § socialtjänstlagen som träder i kraft kommeralla som yrkesmässigt arbetar med barn, dvs. fortsättningsvis även personal påprivata daghem, att omfattas av anmälningsskyldigheten vad gäller barn som farilla. Motionären anser att samhället i större grad än nu bör bidra medupplysning om anmälningsskyldigheten och att regeringen bör ta initiativ sådan informationskampanj.I fem motioner berörs barn till missbrukare m.m.I motion So305 av och () yrkas attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om att barn tillalkoholmissbrukande föräldrar behöver stöd och kunskap om att de inte ärensamma om att vara i denna situation (yrkande 7). Enligt motionärerna övergermännen oftast sina missbrukande hustrur. Barnen får ta ett mycket stort ansvarför sina mödrar och deras barndom innebär ofta isolering och rädsla. Enligtmotionärerna växer ca 100 000 barn upp i hem med föräldrar som missbrukaralkohol. Vändpunkten vid har visat en användbar väg att nå dessa barn,anförs det. I motionen begärs vidare ett tillkännagivande av vad som anförts omatt mödrahälsovård och barnhälsovård måste bibehållas och förstärkas, om attpsykologiskt stöd måste ges missbruksfamiljer samt om ökad samverkan mellansjukvårdande och sociala myndigheter (yrkande 8). Enligt motionärerna avstårgravida kvinnor som har kända alkoholproblem inte med säkerhet från alkoholunder graviditeten. Ca 100 barn föds i med fetaltalkoholsyndrom. Mödrar med missbruksproblem behöver vidare allt stöd som kanges. Deras eget beroende gör dem ofta helt olämpliga som vårdnadshavare tillbarn med skador orsakade av alkoholbruket, anförs det. Ofta döljer dessakvinnor sitt missbruk.I motion So649 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om barn till missbrukare (yrkande 11). Enligt motionärernamåste landsting och kommuner bedriva en aktiv uppsökande verksamhet och gesärskilt stöd till barn till missbrukare. Alla insatser för barn i en utsattsituation måste enligt motionärerna vara avgiftsfria.I motion So674 av m.fl. (fp) yrkas att regeringen ges tillkänna vad i motionen anförts om stöd till barn i svåra miljöer (yrkande 10).Enligt motionärerna måste stödet till barn vars föräldrar missbrukar, omfattasav kriminalvården eller är psykiskt sjuka avsevärt förbättras. Det kan skegenom bättre utbildning av barnomsorgens, skolans och fritidsverksamhetenspersonal om vilka problem dessa barn möter och vilket stöd de behöver samtgenom samarbete över yrkesgränserna.I motion So644 av m.fl. (fp) hemställs att hosregeringen begär att får i uppdrag att tillsammans medFolkhälsoinstitutet initiera hur arbetet med barn till missbrukare skallgenomföras i , skolan och hälso- och sjukvården (yrkande 4). Somskäl för hemställan anger motionärerna att det på de flesta håll i landetfortfarande inte finns något stöd att erbjuda barn till missbrukare. Det arbetesom bedrivs erbjuds av olika aktörer som sinsemellan konkurrerar. Inom deflesta verksamheter intar arbetet med barn till missbrukare en undanskymd platsoch bedrivs ofta i projektform med osäker finansiering. Motionärerna anservidare att utbildning av olika personalgrupper om dessa barns behov måste kommatill stånd.I motion So655 av m.fl. (mp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser tillanhöriga till missbrukare (yrkande 14). Motionärerna anför att det är enriskfaktor för en rad problem senare i livet att växa upp i en familj medmissbruk. Om barnet får en bra kontakt med en vuxen i omgivningen som lyssnaroch stöder kan emellertid riskerna för problem minska. Alla tillgängligaresurser bör sättas in för att stödja och hjälpa barn till missbrukare, anförsdet.Två motioner rör flyktingbarn.I motion So9 av m.fl. (v) hemställs om ett tillkännagivande omsituationen för barn på landets flyktingförläggningar (yrkande 1). Enligtmotionärerna måste regeringen göras observant på de miserabla förhållanden sombarn lever under på flyktingförläggningarna. De vuxna orkar inte med barnen.Barnens behov blir åsidosatta, vilket yttrar sig i att barnen blir uppgivna,inåtvända eller omotiverat aggressiva. Miljön är torftig och skolgången blireftersatt. Motionärerna redogör för den situation som råder påflyktingförläggningen i men menar att detta fall inte är unikt.I motion So10 av m.fl. (mp) yrkas att regeringen skall gestill känna vad i motionen anförts om amnesti för gömda barnfamiljer (yrkande7). Det finns många barn i landet som hålls gömda och som inteens har vågat gå utomhus för att få frisk luft eller motion, än mindreskolundervisning eller sjukvård. Motionärerna vill uppmärksamma flyktingbarnensspeciella problematik och anser att gömda barnfamiljer skall få amnesti.I tre motioner betonas vikten av de insatser för barn som görs av jourfamiljer,kontaktpersoner, personal på fritidsgårdar m.fl.I motion So677 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om att öka möjligheterna att utse kontaktperson/ombud för barn(yrkande 10). Kontaktpersonens uppgift skall enligt motionärerna vara att setill barnets bästa i krislägen, t.ex. vid skilsmässa. Såväl barnet,socialnämnden, vårdnadsutredaren som någon barnet närstående person skall harätt att begära förordnande av kontaktperson eller ombud, anförs det.I motion So653 av och () begärs etttillkännagivande av vad i motionen anförts om att staten bör stödja enomfattande rekrytering av vuxna som vill engagera sig som jourfamiljer,fosterföräldrar, kontaktfamiljer etc. och att utbildning för uppgiften medfördel kan ske inom folkbildningen (yrkande 2). Det finns familjer som inte kanerbjuda en god uppväxtmiljö för sina barn. Enligt motionärerna måste samhälletgöra allt för att ge dessa föräldrar stöd och för att inspirera andra vuxna ikärnfamiljens närhet till stödjande insatser.I motion So673 av m.fl. (v) hemställs att regeringen ges tillkänna vad i motionen anförts om fritidsgårdars fortsatta utveckling ochöverlevnad (yrkande 4). Enligt motionärerna främjar fritidsgårdarna ett levandelokalt kulturliv och ger många unga en social trygghet. Eftersom verksamheteninte är lagreglerad är den särskilt utsatt i tider av kommunala nedskärningar.Fritidsgårdsbeståndet minskade . Motionärernaanser att det är väsentligt att undersöka vilka insatser som behövs för attfritidsgårdarna skall utvecklas och överleva.Ett motionsyrkande rör homosexuella ungdomars utanförskap.I motion So673 (v) begärs ett tillkännagivande rörande homosexuella ungdomar(yrkande 6). Enligt är den viktigaste frågan när det gällerhomosexuella ungdomars situation hur det utanförskap som många känner skallkunna brytas. Motionärerna anser att frågan bör prioriteras.Barn som växer upp i sekter berörs i en motion.I motion So211 av () begärs ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om behovet av ökade kunskaper om situationen för de barn som växer uppi sekter. Enligt motionären föreligger inte tillräcklig kunskap omvillkoren för de barn som växer upp i sekter. Få vuxna kontakter utanförsektens kontroll gör det svårt att upptäcka problem hos barnen. Motionärenifrågasätter om barn i sekter får tillräckligt med uppmärksamhet och stöd frånsamhället.SkrivelsenI skrivelsen anges exempel på grupper av barn som traditionellt brukar ansesvara i behov av särskild uppmärksamhet inom för att deras behovav stöd, skydd och hjälp skall tillgodoses.