bet · GL01AU6 · 1998-01-28 00:00:00 — Utredningenskall redovisa sitt uppdrag . Det finns ingenanledning till att utskottet genom initiativ i dessa frågor föregriperutredningens arbete.Reglerna om varsel i medbestämmandelagen kan inte anses vara i behov avförtydligande. Det kan konstateras att varselskyldigheten enligt lagen gälleräven inom rederinäringen, men att - som också nämns i motionen -undantagsregeln enligt lagens förarbeten kan vara tillämplig exempelvis när detgäller blockad mot lossning av fartyg med kort liggetid i hamn eller närarbetet är av så kort varaktighet att tid inte finns för en veckas varsel.Undantaget bör enligt förarbetena kunna tillämpas också i andra situationer därvarselskyldigheten framstår som meningslös. Någon sådan lagregel ellerlagändring som förespråkas i motionen är enligt utskottets mening intepåkallad.Utskottet avstyrker alltså motionerna A230 i berörda delar samt A706 ochA708.Ändringar i anställningsskyddslagen (LAS)begär i motion A710 ändringar i anställningsskyddslagen enligtföljande.Sverige har vid en internationell jämförelse en ?liberal? lagstiftning sominnebär att det är mycket billigare att lägga ned företag i än i andraEU-länder. Företag som har verksamhet i flera länder, och som lägger nedverksamhet i , bör enligt lag vara skyldiga att betala skadestånd tillde anställda som drabbas. Skadeståndet bör vara i storleksordningen tvåårslöner. Regeringen bör lämna förslag till lag om skadestånd vidnedläggning av verksamhet i (yrk. 3).Anställningsskyddslagen är en skyddslag för den svagare parten,arbetstagaren. Grundskyddet i lagen skall inte kunna avtalas bort. Sedan 1997får dock överenskommelser om vissa avvikelser från lagen träffas av den lokalaorganisationen. Sådana överenskommelser bör tillåtas endast efter godkännandeav den centrala arbetstagarorganisationen. Annars kan på arbetsplatser med svagfacklig representation lagen komma att helt avtalas bort. En hänvisning tillcentral arbetstagarorganisation bör återinföras i anställningsskyddslagen (yrk.4).Huvudprincipen för anställningar skall vara tillsvidareanställning. Antaletvisstidsanställningar ökar dock kraftigt och sådana anställningar medför enurholkning av arbetstagarnas rättigheter. Regeringen bör ges i uppdrag attlämna förslag om att andra anställningsformer än tillsvidareanställning skallgodkännas av facklig organisation och att visstidsanställningar som varat merän 18 månader automatiskt skall övergå i en tillsvidareanställning (yrk. 5).Företrädesrätten till återanställning enligt anställningsskyddslagen börförlängas vilket gällde före lagändringarna 1997 (yrk. 6).Annars innebär inte företrädesrätten ett reellt skydd mot godtyckligauppsägningar.Kvinnor behandlas sämre än män när det gäller s.k. avtalsturlistor med avstegfrån anställningsskyddslagens turordningsregler vid uppsägning. För att kommatill rätta med denna typ av könsdiskriminering begärs att avtalsturlistoralltid skall godkännas av central arbetstagarorganisation när föräldraledigaeller gravida arbetstagare är berörda (yrk. 8).Genom lagändringar försämrades skyddet för äldre vid avsteg frånlagens turordningsregler. Den centrala arbetstagarorganisationens godkännandekrävs inte längre när arbetstagaren fyllt . Äldre har svårt att finnanya anställningar. Regeln om den centrala organisationens godkännande yrkasdärför återinförd i anställningsskyddslagen (yrk. 9).Enligt 39 § anställningsskyddslagen kan en arbetsgivare som av domstol ålagtsatt återta en uppsagd eller avskedad arbetstagare ?köpa ut? Enarbetstagare som vinner ett mål i domstolen får alltså inte tillbaka sinanställning trots att uppsägningen varit lagstridig. Detta beskrivs i motionensom att pengar och makt går före rätt. Regeringen bör lämna förslag till ettprincipförbud mot sådana ?utköp?. Skadestånd enligt 39 § bör bestämmas påsådant sätt att de får avsedd avhållande effekt. En viss del av skadeståndenbör tillfalla staten (yrk. 10).Deltidsanställda bör enligt motion ha företrädesrätt tillfler arbetstimmar när sådana blir lediga utan att - som är fallet -rätten begränsas till den egna driftsenheten (yrk. Den rätten bör kunnaåberopas om den deltidsanställde efter ett rimligt inlärnings- ellerskolningsskede inom eller utom företaget kan anförtros nya arbetsuppgifter.Arbetsgivarens fria rätt att oberoende av reella behov välja deltidsanställningbör begränsas genom juridiska styrmedel, sägs det i motionen.Ingemar () framhåller i motion A297 det ofrivilliga deltidsarbetetsom ett stort jämställdhetsproblem. Det är oftast kvinnor som arbetar deltid.Samhället bör enligt motionen via arbetstidslagstiftningen ge en tydlig signalom att det ofrivilliga deltidsarbetet bör minska. Ambitionen bör vara attheltidsanställning skall vara en rättighet och arbetsgivare bör vara skyldigaatt planera arbetets organisation med den utgångspunkten.Utskottets ställningstagandeAnställningsskyddslagen har, som framgått ovan, varit föremål förändringar. Generellt gick de ändringarna i riktning mot en anpassning avreglerna till att underlätta nyanställningar och till ökad öppenhet för lokalalösningar på arbetsrättsliga problem. motion A710 om en utbyggdarbetsrätt är allmänt sett inte förenlig med de strävandena. Det är utskottetsövergripande uppfattning att den sortens förändringar i anställningsskyddslagensom förespråkar inte skulle verka för arbetsrättens anpassningtill den moderna arbetsmarknadens behov av lösningar.En rätt för den enskilde arbetstagaren att i händelse av uppsägning på grundav företagsnedläggelse erhålla skadestånd av arbetsgivaren vore ettprincipiellt främmande inslag i svensk arbetsrätt. En sådan rätt skulle byggapå ett antagande om att beslut att anställa innefattar en utfästelse införframtiden som går utöver de åtaganden som följer av anställningsbeslutet.Detta skulle innebära ett avsteg från den i svensk arbetsrätt hävdvunnaprincipen om arbetsgivarens rätt att besluta i frågor om affärs- ochföretagsledning. Enligt vad utskottet inhämtat är det visserligen riktigt attsådana rättsliga konstruktioner förekommer i andra länder. Det vill dock synassom att den rätten till ekonomisk kompensation ofta kombineras med ett sämreskydd för anställningen som sådan. Enligt utskottets mening är en modell enligtdessa riktlinjer inte önskvärd. Utskottet biträder alltså inte begäran omlagförslag om rätt till skadestånd vid nedläggning av verksamhet i Sverige.När det sedan gäller frågorna om återinförande av hänvisning till centralarbetstagarorganisation i anställningsskyddslagen och yrkandena beträffandevisstidsanställningar, företrädesrätten till återanställning ochavtalsturlistor vill utskottet framhålla följande. Dessa frågor regleras i dagi enlighet med vad beslutade om (prop. 1996/97:16,bet. 1996/97:AU4, rskr. Syftet var att anpassa de arbetsrättsligareglerna till förändringar som skett på arbetsmarknaden och de ändringar somgjordes var resultatet av en avvägning mellan olika intressen. Utskottet harinte ändrat uppfattning i de frågor som då avhandlades.Möjligheten till s.k. utköp enligt 39 § anställningsskyddslagen kan iblandonekligen ge upphov till mindre tilltalande situationer. Som utskottet tidigareuttalat skulle dock förslag omprincipförbud mot sådana utköp knappast lösa problemen på ett godtagbart sätt.En ordning där samma omständigheter kom att behandlas i flera på varandraföljande rättegångar framstår inte som eftersträvansvärd. Det är vidare svårtatt tänka sig exekutivt tvång vid verkställelse av en dom som ålägger enarbetsgivare att återta en arbetstagare i anställning. Utskottet står fast vidvad som tidigare uttalats i denna fråga (se t.ex. bet. 1995/96:AU3 medhänvisningar).När det gäller de deltidsanställdas situation delar utskottet den uppfattningsom kom till uttryck i proposition 1996/97:16 En arbetsrätt för ökad tillväxt,nämligen att det är angeläget att det skapas förutsättningar för attarbetstagare skall kunna få den arbetstid de önskar. Anställningar på heltidbör eftersträvas.Här kan erinras om den ökade rätt till företrädesrätt för deltidsanställdasom gäller . En ny regel i anställningsskyddslageninnebär att arbetstagare som har deltidsanställning i princip harföreträdesrätt till en högre anställningsgrad, dock högst heltid.Företrädesrätten är begränsad till den egna driftsenheten, men inte till detegna kollektivavtalsområdet. Denna rätt gäller vidare före en tidigareanställds anspråk på företrädesrätt till återanställning.Även om heltidsarbete är målet kan det dock förekomma situationer där enanställning på deltid är nödvändig, t.ex. på grund av verksamhetens behov ochförutsättningar. Här måste reglerna utformas efter en avvägning mellan denenskildes intresse och arbetsgivarens förutsättningar att möta anspråket. Ensådan avvägning gjordes inför den nyssnämnda ändringen ianställningsskyddslagen som trädde i kraft . mening bör anställningsskyddslagens regler nu inte ändrasytterligare.Med hänsyn till vad nu sagts avstyrker utskottet motion A710 i de avseendensom nu prövats liksom motion A297.Diskriminering i arbetslivetTvå motioner avser etnisk diskriminering. Enligt den gällande lagen(1994:134) mot etnisk diskriminering är diskriminering på grund av ras,hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung förbjuden. m.fl. (s) ochKarin () anser i motionerna A716 respektive A718 (yrk. 1) att detbehövs en skärpning av lagen. Motionärerna framhåller att lagen hittillsprövats i Arbetsdomstolen endast en gång och att den uppställer alltför högabeviskrav och bl.a. av det skälet inte fungerar. föreslår ocksåfler positiva aktiva åtgärder hos företag och myndigheter (yrk. 3).Meritvärdering, betygsöversättning, kompletteringskurser, avanceradsvenskundervisning, praktikplatser och mentorskap är enligt motionen någrametoder som kan göra välutbildade invandrare kvalificerade för arbeten inom denegna kompetensen. För att nå kunskap om vilka åtgärder som är lämpliga attfästa i lag som krav på arbetsgivare behövs dock enligt motionen mer forskningoch metodutveckling om etnicitet, mångkultur och diskriminering (yrk. 2).I ett par motioner efterlyses lagstiftning mot diskriminering av homosexuellai arbetslivet. () och m.fl. (fp) framhåller imotionerna A703 respektive A712 att förbud mot sådan diskriminering i dagsaknas i trots att undersökningar visat att diskriminering förekommer.Utskottets ställningstagandeEtt förslag till en ny, mer ingripande lag mot etnisk diskriminering är förnärvarande under beredning i (betänkandet Räkna medmångfald!, SOU 1997:174). Förslaget omfattar bl.a. krav på aktiva åtgärder motdiskriminering.Frågan om diskriminering av homosexuella har behandlats i utskottet vid fleratillfällen . Utskottet har två gånger uttalat att det synesföreligga ett behov av sådan lagstiftning (bet. 1993/94:AU9 och bet.1995/96:AU3). Även i denna fråga bereds ett förslag tillantidiskrimineringslag i (betänkandet Förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, SOU 1997:175).Proposition i båda frågorna väntas under våren 1998.Mot den bakgrund som angetts föranleder motionernas krav beträffandelagstiftning mot etnisk diskriminering och diskriminering av homosexuella intenågon vidare åtgärd från utskottet. Det är vidare enligt utskottets meninglämpligt att avvakta den fortsatta beredningen i innanställning tas till vilka krav som bör ställas på arbetsgivare vad gäller aktivaåtgärder mot etnisk diskriminering. Inte heller behovet av forskning ochmetodutveckling i frågor om etnisk diskriminering kan till fullo bedömas.Dessutom - som anges i motionen A718 - synes det förekommaforskning i dessa frågor vid svenska universitet och högskolor. Utskottetavstyrker alltså bifall till motionerna A703, A712, A716 och A718.Vissa pensioner enligt kollektivavtalMotion A711 av () avser projektanställningar och andraanställningar som varar än . I motionen framhålls att detenligt kollektivavtal som regel betalas pensionsavgifter för allaanställda, även för korttidsanställda som inte kvalificerat sig för motsvarandepensionsförmån. Ett krav bör enligt motionen vara att projektanställda skallkunna avtala bort anslutningen till kollektivavtalsbeslutade pensionsförmåneroch använda motsvarande avgift för att själva ordna sin pensionsfråga.Utskottets ställningstagandeDe typer av pensionsförmåner som motionen avser grundas på kollektivavtal.Frågan om förmånernas konstruktion är därmed en fråga i första hand föravtalens parter, inte för . Utskottet anser inte att det finnsanledning att ge till känna ett behov av att den gällande ordningen skallupphöra.Motion A711 avstyrks därför.ILO-konventionen nr 137ILO-konventionen nr 137 om hamnarbete innehåller regler vilkas främsta syfteanges vara att åstadkomma sysselsättning, säkerhet, hälsa, välfärd ochyrkesutbildning för hamnarbetare. ratificerade konventionen 1974. Dethar gjorts gällande att konventionen av fackliga organisationer åberopats somrättslig grund för ett s.k. stuverimonopol i hamnarna. Innebörden av ett sådantmonopol skulle vara att andra yrkeskategorier än hamnarbetare och medlemmar ivissa arbetstagarorganisationer förvägras att utföra arbetsmoment medanknytning till godshantering.Folkpartiet anser i motion N309 att stuverimonopolet bör brytas (yrk. 7).Även m.fl. (fp) anser i motion T214 att regeringen bör ta framförslag om avveckling av stuverimonopolet (yrk. Monopolet hindrar enligtmotionärerna en rationell hantering av godset i hamnarna och fördyrarhamnkostnaderna i onödan.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat nr 137 dels (bet.1995/96:AU3), dels (bet. 1996/97:AU4). Yrkanden om att bryta dets.k. stuverimonopolet avstyrktes med hänvisning till att saken behandlats avden svenska . För att konventionen inte skullefortsätta att gälla hade krävts att den sagts upp av senast den 24 juli1996, vilket inte skedde. kommer därför att vara bundet av konventioneni . - När det gällde den allmänna frågan om monopoletsavveckling ville utskottet inte ta ställning på då föreliggande material.ILO-kommittén uttalade sig 1996 om tolkningen av konventionen. innehåller konventionen inte några bestämmelser som kan åberopas somrättsligt stöd för ett stuverimonopol. Detta besked delgavs arbetsmarknadensparter . Det har mot den bakgrunden nu inte framkommit omständigheter somger utskottet anledning att uttala sig i den riktning som motionärerna begär.Motionerna T214 och N309 i berörda delar avstyrks därför.Medicinska kontroller och drogtesterVänsterpartiet föreslår i motion A710 att regeringen ges i uppdrag att senastunder 1999 presentera ett förslag till en lag som reglerar medicinskakontroller i arbetslivet (yrk. Arbetsgivare skall, enligt motionen, intetillåtas att via hälsoundersökningar sortera bort människor så att bara defriska och starka finns kvar på arbetsmarknaden. I avvaktan på dennya lagen föreslås att regeringen lämnar förslag till en temporär lag somställer krav på stöd i kollektivavtal för att medicinska kontroller skall fåanvändas.Göthe () anser i motion A713 att obligatoriska drogtester börinföras för vissa yrkesgrupper (yrk. Det gäller särskilt piloter,lokförare, bussförare och andra med föraransvar samt personal i kärnkraftverk.Lagstiftning förefaller enligt motionen vara nödvändig för att drogtesternasnabbt skall förverkligas. bör enligt förslaget också vidinternationella förhandlingar om kärnkraftssäkerhet ställa krav på attobligatoriska drogtester beslutas (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeBetänkandet Medicinska undersökningar i arbetslivet (SOU 1993:63) är föremålför överväganden i . väntas, enligtvad utskottet inhämtat, vidare proposition med förslag till ny lagstiftning somrör den typ av medicinska undersökningar som utgörs av genetiskaundersökningar. Utskottet, som inte vill föregripa initiativ frånRegeringskansliet i dessa frågor, finner nu inte skäl att ställa sig bakomVänsterpartiets yrkanden om medicinska kontroller.Frågan om drogtester för bl.a. piloter har väckts inom Utredningen om översynav luftfartslagstiftningen som har i uppdrag bl.a. att utarbeta förslag tillden luftfartsreglering som utredningen anser behövas (dir. 1996:32). Det finnsskäl att avvakta eventuella förslag från utredningen. Yrkandena omobligatoriska drogtester och internationella initiativ avstyrks därmed.Arbetskraftsfrågor i trädgårdsnäringenUtskottet behandlar i detta sammanhang slutligen en motion som rörförhållandena inom trädgårdsnäringen.Ingvar och () pekar i motion A292 påbehovet av svensk arbetskraft inom trädgårdsnäringen under skördesäsongerna.Under den arbetsintensiva skördesäsongen behövs ett stort antalskördearbetare . Trots hög arbetslöshet är det svårt att fåsvensk arbetskraft . Det anges vara anmärkningsvärt att fullarbetsgivaravgift tas ut även för korta säsongsanställningar. Det sägs ocksåvara hämmande och diskriminerande att den av beslutade nedsättningenav arbetsgivaravgiften (se prop. 1996/97:150) inte fullt ut kan utnyttjas avföretag med säsongssysselsättning. En jämförelse anges visa attarbetskraftskostnaderna för skördearbetskraft är starkt reducerade i de flestaandra EU-länder. I motionen föreslås att ger regeringen till kännabehovet av förslag som löser arbetskraftsfrågorna inom trädgårdsnäringen.Utskottets ställningstagandeUtredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion avgav i december1997 betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Betänkandet,som bereds i , innehåller förslag som tar sikte påarbetskraftsfrågorna inom trädgårdsnäringen. Med hänsyn redan till attberedningen av betänkandet inte bör föregripas avstyrks motionen. beträffande översyn av arbetsrätten m.m.att avslår motionerna 1997/98:A250, 1997/98:A458 yrkande 2,1997/98:A702, 1997/98:A705, 1997/98:A710 yrkande 1, 1997/98:A714 och1996/97:N15 yrkande 5,res. 1 (m)res. 2 (v)2. beträffande ändringar i medbestämmandelagen m.m.att avslår motionerna 1997/98:A230 yrkandena 1 och 2, 1997/98:A706samt 1997/98:A708,res. 3 (m)3. beträffande ändringar i anställningsskyddslagenatt avslår motionerna 1997/98:A297 och 1997/98:A710 yrkandena 3-10,res. 4 (v)4. beträffande diskriminering i arbetslivetatt avslår motionerna 1997/98:A703, 1997/98:A712, 1997/98:A716 och1997/98:A718 yrkandena 1-3,res. 5 (fp)5. beträffande vissa pensioner enligt kollektivavtalatt avslår motion 1997/98:A711,res. 6 (m)6. beträffande nr 137att avslår motionerna 1997/98:T214 yrkande 22 och 1997/98:N309yrkande 7,res. 7 (m, c, fp)7. beträffande medicinska kontroller och drogtesteratt avslår motionerna 1997/98:A710 yrkande 2 och 1997/98:A713,res. 8 (v)8. beträffande arbetskraftsfrågor i trädgårdsnäringenatt avslår motion 1997/98:A292.Stockholm den 28 januari 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), KristinaZakrisson (s), (), (), (),(), () och (). Översyn av arbetsrätten m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande under rubriken avarbetsrätten m.m. som avser frågan om översyn av arbetsrätten och den del sombörjar med orden ?Även de yrkanden? och som slutar ?som antas i motionen? bortha följande lydelse:Företagare får sätta av mycken tid på att hantera rekryteringsprocessen.Det nuvarande mycket stora regelsystemet, som är oöverblickbart även förexperter inom arbetsrättsområdet, medför att oklarheter och missförstånd lättuppstår. Denna osäkerhet om bland annat vilka regler som klargör anställningensform är ett direkt hinder för många företagare att nyanställa.Bara riktiga jobb i det privata näringslivet kan öka sysselsättningen och fåner den höga arbetslösheten. Då måste det också till att vi gör en ordentligöversyn av hur arbetsmarknaden fungerar på gott och ont och skapar en friareoch öppnare arbetsmarknad som fungerar väl.Sverige kommer aldrig att kunna anpassa sig till de nya förutsättningarna, omvi inte får till stånd en flexiblare arbetsmarknad. Detta innebär att mer avdialogen mellan arbetsgivare och anställda måste ske nära den egnaarbetsplatsen. För att åstadkomma detta fullt ut bör alla institutionellahinder undanröjas. Den komplexa arbetsrätten är till stora delar ett sådanthinder. Det är också nödvändigt att kritiskt ifrågasätta kollektivavtalen. Detgäller även inom EG-rätten.Utskottet anser att och regeringen i landets intresse börföranstalta om en öppnare arbetsmarknad. För att tillskapa ett bra besluts-underlag bör regeringen därför skyndsammast tillsätta en utredning som får tilluppgift att komma med förslag hur man skulle gå till väga för att åstadkomma enmer flexibel arbetsmarknad.Få saker är så viktiga som att undanröja de hinder som företagarna uppleversom de direkta orsakerna till att de inte vågar nyanställa.Med det anförda ansluter sig utskottet till vad som anförs i motionerna A250(yrk. 2), A705 och 1996/97:N15 (yrk. 5) som alltså tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande översyn av arbetsrätten m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A250 yrkande 2, 1997/98:A705och 1996/97:N15 yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1997/98:A250yrkande 1, 1997/98:A458 yrkande 2, 1997/98:A702, 1997/98:A710 yrkande 1och 1997/98:A714 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Översyn av arbetsrätten m.m. (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande under . bort ha följande lydelse:Det finns ett stort behov av att förstärka den arbetsrättsliga lagstiftningen.Från arbetsgivarsidan vill man avveckla arbetsrätten, trots att alltillgänglig forskning visar att i länder som avreglerat arbetsrätten minskarantalet tillsvidareanställningar medan visstidsanställningarna ökar. Man harväxlat trygga anställningsformer mot otrygga.Bortsett från återställarna 1994 har i huvudsak varje förändring avarbetsrätten som gjorts haft sin udd riktad mot löntagarna. Dethar inneburit sämre anställningstrygghet för arbetstagarna och det har ökatarbetsgivarnas makt. Detta gäller oavsett om förändringarna administrerats aven borgerlig eller socialdemokratisk regering.Utskottet delar mening om att man måste se behovet av en nyoch förstärkt arbetsrätt mot bakgrund av de stora förändringar som skett isamhället och i näringslivet . Det handlar omförändrade produktions- och organisationsmönster, om nya anställningsformer, ominternationalisering och EU-medlemskap. Utvecklingen har också gått iriktningen mot ett utökat antal atypiska anställningsformer, dvs. korta ochlösa anställningsformer, främst på kvinnornas arbetsmarknad. Det är enangelägen uppgift att gå igenom det arbets- och socialrättsliga regelsystemetoch se till att personer som arbetar inom sådana anställningar (främst kvinnor)inte gör oskäliga rätts- eller välfärdsförluster. Det är också en angelägenuppgift att utveckla incitament för arbetsgivaren att omvandla atypiska jobbtill heltids- och tillsvidareanställningar där så är möjligt.Den nya uppsplittringen av arbetsmarknaden där anställda ?utkontrakteras? ochformellt görs till egna företagare skapar ett behov av att inlemma dem som faller utanför den arbetsrättsliga lagstiftningens skyddsnät och lagstiftaom rättigheter som kan åberopas.Dagens arbetsrättsliga lagstiftning har sitt ursprung i ett samhälle somdominerades av industriell massproduktion, med hierarkiska arbetsorganisationeroch där arbetskraften skulle övervakas. Detta kommer tydligast till uttryck igrundtesen om arbetsgivarens oinskränkta rätt att leda och fördela arbetet.Arbetsgivarens rättighet har sin motsvarighet i att arbetstagaren har enlydnadsplikt som i stort bara begränsas av fara för liv och hälsa.Arbetsgivaren kan ensidigt förändra arbetsvillkoren, t. ex. omplacera denanställde eller ensidigt genomföra olika slag av kontrollåtgärder.Arbetsgivaren behöver inte visa några sakliga skäl för sinaarbetsledningsbeslut.Detta blir otidsenligt i ett samhälle där verksamheternas konkurrenskraftbygger på aktiva och självständiga löntagare som tar ett utökat ansvar och därverksamheten kräver motiverade och engagerade medarbetare för att nå ett braresultat.Utskottet anser att arbetsrätten är en omistlig del av demokratin.