bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Härutöver har Miljöpartietföreslagit en ändring i regeringsformen för att göra det möjligt att reduceraersättningen vid inskränkningar i egendomsrätten om det kan visas att ingreppetär motiverat av särskilt vägande miljö- eller säkerhetsskäl.Vidare ansluter utskottet sig för sin del till den i motion Fi56 (mp) hävdadeuppfattningen att utgiftsområde 22 Kommunikationer bör minskas med 60 miljonerkronor, som alltså tillförs utgiftsområde 16, anslag C 3 . Beträffande utgiftsområde 22 anser utskottet att den avregeringen föreslagna ökningen av anslag A 2 Väghållning och statsbidrag dockinte bör genomföras. Tvärtom bör anslaget minskas kommande år. Vad gällerregeringens förslag att öka anslag B 4 Bidrag till sjöfarten med 110 miljonerkronor anser finansutskottet att det nu inte finns tillräckliga skäl att anslåytterligare pengar till bidrag till sjöfarten. Den av regeringen föreslagnaminskningen av anslag A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar för att delvis finansiera ökningen av anslaget för bidrag tillsjöfarten finner utskottet helt oacceptabel.Utskottet vill särskilt framhålla att det förutsätter att regeringen vidbehov av ytterligare medel för skydd av urskogar och särskiltvärdefulla naturskogsområden återkommer till riksdagen.Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion Fi56 (mp) yrkande 16 omde mindre företagens deltagande i världsutställningen i år 2000.Sålunda bör en del av den statliga finansieringen av världsutställningenavsättas för att ge de mindre företagen möjlighet att marknadsföra sig påutställningen. Härvid bör, i likhet med vad som anförs i motionen, statensärskilt främja företag med verksamhet inom miljöområdet samt företag sombedriver natur- och kulturturism. Detta bör ges regeringen till känna.Vad utskottet anfört innebär att motion Fi56 (mp) yrkandena 6, 13 och 17tillstyrks. Övriga motioner avstyrks. De förslag i propositionen som inteavstyrkts med det anförda tillstyrks. Utskottet anser att därutöverbör anvisa medel på tilläggsbudget samt godkänna ändrade ramar i enlighet medföljande tabell.-----------------------------------------------------------------| Specifikation av förslag om reviderade ramar för||utgiftsområden samt reviderade och nya anslag för budgetåret||1998 || ||Belopp i 1 000-tal kronor |-----------------------------------------------------------------| |Utgiftsområde |Belopp | Regeringens |mp:s || | | enl. | förslag |förslag|| | | | |jämfört|| | | | | med|| | | | |reg.|| | | | |förslag |-----------------------------------------------------------------| |Anslag |statsbudget|Förändring|Ny| || | | 1998 |av ram/|ram/Ny | || | | |anslag |anslagsnivå| |----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|16|Utbildning och | 27 050 |+60 000| 27 110 | +60|| |universitetsforskning | 554 | | 554 | 000|-----------------------------------------------------------------|C |, |253 924 |+60 000|313 924 | +60||3 |ramanslag | | | | 000|-----------------------------------------------------------------|22|Kommunikationer | 24 100 |-2 200 | 24 098 | -60|| | | 564 | | 364 | 000|-----------------------------------------------------------------|A |Väghållning och statsbidrag, | 11 835 |+21 300| 11 857 | -21||2 |ramanslag | 873 | | 173 | 300|-----------------------------------------------------------------|A |Investeringar samt drift och | | | | ||4 |underhåll | 7 490 |-72 200| 7 418 | +71|| |av statliga järnvägar, | 404 | | 204 | 300|| |ramanslag | | | | |-----------------------------------------------------------------|B |Bidrag till sjöfarten, |400 000 | +110 |510 000 |-110||4 |ramanslag | | 000 | | 000|-----------------------------------------------------------------|Summa förändringar i | | | | ||förhållande till regeringens | | | | ±0||förslag | | | | |-----------------------------------------------------------------dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande sammanställning av anslag och utgiftsramar påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998att med bifall till motion 1997/98:Fi56 yrkandena 6, 13, 16 och 17och med anledning av proposition 1997/98:150 yrkande 49 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 9 i denna del, 1997/98:Fi18 yrkandena 26och 27, 1997/98:Fi19 yrkandena 17, 19, 21 och 22, 1997/98:Fi20 yrkandena32, 35, 36, 41 och 43, 1997/98: Fi22 yrkande 10, 1997/98:Fi27 yrkande 1,1997/98:Fi31 yrkande 1, 1997/98:Fi37, 1997/98:Fi40, 1997/98:Fi45 yrkande1, 1997/98:Fi46 yrkandena 1-4, 1997/98:Fi49, 1997/98:Fi51, 1997/98:Fi52samt 1997/98: Fi56 yrkandena 8 och 12,dels - på tilläggsbudget till statsbudgeten för -godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nyaanslag i enlighet med förslag i ovanstående tabell samt iövrigt bifaller regeringens förslag i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominriktningen på det nya anslaget B 10 Energiteknikstöd under utgiftsområde21 Energi,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominriktningen av det statliga stödet till ett svenskt deltagande ivärldsutställningen i ,33. Sammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för (mom. 39) (kd)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken föravveckling av en reaktor i (B 11) som börjar med ?Följaktligentillstyrker utskottet? och slutar med ?1 avstyrks därmed? bort utgå,dels att finansutskottets ställningstagande under rubriken av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget bort ha följandelydelse:Finansutskottet förordar följande förändring jämfört med propositionensförslag.Att tidigare - trots kraftig opposition - har beslutat att avvecklakärnkraftverket i kommer att få förödande konsekvenser för landetsekonomi, sysselsättning, företagande och miljö. Utskottet behandlar de avregeringen begärda bemyndigandena på annat ställe i detta betänkande. I dettasammanhang vill utskottet endast framhålla att förslagen uppenbart strider motintentionerna bakom budgetlagen. Utskottet avstyrker således regeringensförslag om att inrätta ett nytt ramanslag Ersättning för avveckling av enreaktor i . Det innebär att motionerna Fi17 (m) yrkande 9(delvis), Fi19 yrkande 21 (delvis), Fi22 (kd) yrkande 10 samt Fi27 (m, fp, kd)yrkande 1 tillstyrks.Övriga motioner avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda. Deförslag i propositionen som inte avstyrkts med det anförda tillstyrks.Utskottet anser att därutöver bör anvisa medel på tilläggsbudget samtgodkänna ändrade ramar i enlighet med följande tabell.-----------------------------------------------------------------|Specifikation av förslag om reviderade ramar för utgiftsområden||samt reviderade och nya anslag ||för || ||Belopp i 1 000-tal kronor |-----------------------------------------------------------------| |Utgiftsområde |Belopp | Regeringens |kd:s || | |enligt | förslag |förslag || | | | |jämfört || | | | | med|| | | | |reg.|| | | | |förslag |-----------------------------------------------------------------| |Anslag |statsbudget|Förändring|Ny ram/||| | | 1998 |av ram/| Ny | || | | |anslag |anslagsnivå||-----------------------------------------------------------------|21 |Energi |1 583 041| +428 | 2 011 | -1|| | | | 150 | 191 | 000|-----------------------------------------------------------------|B |Ersättning för avveckling av| | | | ||11 |en reaktor | 0 |+1 000 | 1 000 | -1|| |i , | | | | 000|| |ramanslag | | | | |-----------------------------------------------------------------|Summa förändringar i | | | | ||förhållande till regeringens | | | | -1||förslag | | | | 000|-----------------------------------------------------------------dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande sammanställning av anslag och utgiftsramar påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998att med bifall till motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 9 i denna del,1997/98:Fi19 yrkande 21 i denna del, 1997/98:Fi27 yrkande 1, 1997/98:Fi22yrkande 10, och med anledning av proposition 1997/98:150 yrkande 49, samtmed avslag på motionerna 1997/98: Fi18 yrkandena 26 och 27, 1997/98:Fi19yrkandena 17, 19, 21 i denna del och 22, 1997/98:Fi20 yrkandena 32, 35,36, 41 och 43, 1997/98: Fi31 yrkande 1, 1997/98:Fi37, 1997/98:Fi40,1997/98:Fi45 yrkande 1, 1997/98:Fi46 yrkandena 1-4, 1997/98:Fi49,1997/98:Fi51, 1997/98: Fi52, 1997/98:Fi56 yrkandena 6, 8, 12, 13, 16 och17 - på tilläggsbudget till statsbudgeten för - godkännerändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslag ienlighet med förslag i ovanstående tabell samt i övrigtbifaller regeringens förslag i denna del,Särskilda yttranden1. Resursarbete och generationsväxling (mom. 1 och 2) (kd)() anför:Kristdemokraternas principiella inställning till de två arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna resursarbete och generationsväxling är att de bör avskaffas. Här kandet vara tillräckligt att framhålla att resursarbeten innebär att det skapasett sorts B-lag inom offentlig sektor bestående av tidigare anställda som fårkomma tillbaka, men med lägre lön. Detta bidrar inte till nya, reellaarbetstillfällen eller ökad kompetens hos den enskilde. Det är fel väg att gå.Inte heller generationsväxlingen innebär att sysselsättningen i landet ökar.Att regeringen nu gör tekniska förändringar i dessa åtgärder - som delvisgynnar privata entreprenörer - förändrar inte vår principiella hållning tillåtgärderna som sådana.Jag anser att de två åtgärderna bör avskaffas.2. Bemyndigande om (mom. 26) (fp)() anför:Folkpartiet liberalerna har samma principiella inställning ifinansieringsfrågan som redovisas i den avvikande meningen i finansutskottetsyttrande om med anledning av proposition 1997/98:62 Regionaltillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y). ansersåledes att anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar är denriktiga vägen att gå av de skäl som anges i den avvikande meningen, inte minstdärför att det ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturellainvesteringar som inte ger monetär avkastning. anser vidare att enlånefinansiering som sker via ett statligt bolag väsentligt inskränkerriksdagens möjligheter att utöva sin finansmakt och strider mot de intentionersom kommer till uttryck i budgetlagen.För att inte fördröja byggandet av , som är ett viktigttrafikpolitiskt objekt av stor betydelse för framtid, tillstyrkerFolkpartiet emellertid vid detta beslutstillfälle den av regeringen föreslagnafinansieringsmodellen. kommer dock att i framtidaregeringsställning verka för att upptagna lån återbetalas med anslagsmedel såsnabbt som möjligt, att bolaget därefter avvecklas och att man växlar över finansiering genom anslagsmedel.3. Bemyndigande om Göteborgsöverenskommelsen (mom. 28) (m), , och (alla m) anför:En vidare genomlysning av trafikfrågorna i är nödvändig för att uppnåen helhetslösning baserad på en bred politisk och regional förankring. Moderatasamlingspartiet har varit, och är, berett att medverka till breda politiskadiskussioner för att nå en långsiktig lösning på storstädernastrafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggande majoritet fören långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om en ståndpunkt.4. Bemyndigande om Göteborgsöverenskommelsen (mom. 28) (mp)() anför:Jag anser att Göteborgsöverenskommelsen är det näst bästa alternativet urmiljösynpunkt. Jag har dock förståelse för att det med nuvarande politiskalandskap inte är möjligt att få en majoritet för ett bättre alternativ som inteinbegriper motorledssatsningar som t.ex. Götaleden. Dock borde sådanamotorvägssatsningar i storstad i princip alltid sammankopplas med etttrafikstyrande avgiftssystem. Att så nu inte är fallet är mycket olyckligt mentyvärr oundvikligt.5. Sammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för (mom. 39), såvitt avser anslag till CSN (v)() anför:Jag anser att regeringen i propositionen tydligt borde ha angivit att CSNkommer att få utökad låneram för investeringar i IT-systemet. Att detta interedovisas i propositionen får i detta fall anses särskilt märkligt, då det äruppenbart att regeringen tagit till sig slutsatsen i den utredning som gjortsav CSN:s medelsbehov innevarande år. De åtgärder regeringen föreslår inklusiveden utökade låneramen innebär ju att CSN får ökade medel motsvarande de 120miljoner kronor som utredningen kom fram till krävdes. Det är viktigt attpartierna har förutsättningarna klara för sig när de skall utforma sinaalternativ till regeringens förslag.6. Sammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för (mom. 39) (kd)() anför:Kristdemokraternas budgetalternativ vann ej bifall hösten1997. Den politik som genomförts under har Kristdemokraternaröstat mot i . Regeringen får nu själv ta ansvar för utvecklingen ochmed det stöd den kan få i vidta nödvändiga åtgärder påtilläggsbudget.Att inte har motionerat specifikt på tilläggsbudgeten kanalltså inte tas som intäkt för ett stöd för regeringens politik.Regeringens lagförslag3.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkringHärigenom föreskrivs att 1 kap. 6 §, 3 kap. 2 a och 10 §§, 11 kap. 2 och3 §§, 20 kap. 2 § och 22 kap. 15 § lagen (1962:381) om allmän försäkring[1]1skall ha följande lydelse.-------------------------------------------------------| | ||Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |-------------------------------------------------------| 1 kap. || 6 §[2]2 |-------------------------------------------------------|Inom den allmänna | Inom den allmänna||försäkringen skall de |försäkringen skall de||beräkningar, som anges i |beräkningar, som anges i||denna lag, göras med |denna lag, göras med||anknytning till ett |anknytning till ett||basbelopp. Vissa |basbelopp. Vissa||beräkningar skall dock |beräkningar skall dock||göras enligt vad som anges |göras enligt vad som anges||i tredje och femte |i tredje stycket. ||styckena. | Basbeloppet räknas fram|| Basbeloppet räknas fram |genom att bastalet 36 396||genom att bastalet 36 273 |multipliceras med det||multipliceras med ett |jämförelsetal som anger||jämförelsetal som minskats |förhållandet mellan det||med talet 1 och därefter |allmänna prisläget ||multiplicerats med 0,80, |året före det som||varefter ett tillägg |basbeloppet avser och||gjorts med talet 1. Det||Jämförelsetalet anger |framräknade basbeloppet||förhållandet mellan det |avrundas till närmaste||allmänna prisläget |hundratal kronor och||året före det som |fastställs av||basbeloppet avser och |regeringen. ||prisläget . Det | ||framräknade basbeloppet | ||avrundas till närmaste | ||hundratal kronor och | ||fastställs av | ||regeringen. | || Det enligt andra stycket | ||fastställda beloppet skall | ||minskas | ||vid beräkning av | || a) folkpension i form av | ||ålders- | ||pension, förtidspension | ||och efterlevandepension | ||enligt 6-8 kap. samt | ||änkepension, barnpension | ||och barntillägg som | ||uppbärs med stöd av | ||övergångsbestämmelserna | ||till lagen (1988:881) om | ||ändring i denna lag, | || b) allmän | ||tilläggspension i form av | ||ålderspension, | ||förtidspension och | ||efterlevandepension enligt | ||12-14 kap. samt | Vid beräkning av||änkepension och |pensionsgrundande inkomst||barnpension som uppbärs |och tillgodoräknande av||med stöd av |pensionspoäng enligt 11||övergångsbestämmelserna |kap. 5 och 6 §§ skall det||till lagen (1988:881) om |i andra stycket angivna||ändring i denna lag. |bastalet höjas till 37 144|| I fråga om |och multipliceras med||efterlevandepension som |samma jämförelsetal. Det||utgörs av barnpension |framräknade beloppet||skall någon minskning |(förhöjt basbelopp)||enligt tredje stycket inte |avrundas till närmaste||göras när det gäller den |hundratal kronor och||beloppsgräns som anges i 8 |fastställs av||kap. 3 § andra meningen. || Vid beräkning av | ||pensionsgrundande inkomst | ||och tillgodoräknande av | ||pensionspoäng enligt 11 | ||kap. 5 och 6 §§ skall det | ||i andra stycket angivna | ||bastalet höjas till 36 992 | ||och multipliceras med ett | ||jämförelsetal som inte | ||minskats. Det framräknade | ||beloppet (förhöjt | ||basbelopp) avrundas till | ||närmaste hundratal kronor | ||och fastställs för varje | ||år av regeringen. | |-------------------------------------------------------3 kap.2 a §[3]3Vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst skall ersättning från enarbetsgivare som är bosatt utomlands eller är en utländsk juridisk person ansessom inkomst av annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförtsinom riket samt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om attersättningen skall hänföras till sådan inkomst.-------------------------------------------------------| Vid beräkning av | ||sjukpenninggrundande | ||inkomst skall som inkomst | ||av annat förvärvsarbete | ||också anses ersättning | ||som utgör skattepliktig | ||inkomst av tjänst enligt | ||kommunalskattelagen | ||(1928:370) och som, utan | ||att anställnings- | ||förhållande förelegat, | ||utbetalas av fysisk | ||person bosatt utomlands | ||eller utländsk juridisk | ||person. Detta gäller dock | ||inte i fråga om sådan | ||skattepliktig intäkt som | ||avses i 11 kap. 2 § | ||första stycket tredje | ||meningen. | |-------------------------------------------------------Som inkomst av annat förvärvsarbete räknas dessutom ersättning för arbete underförutsättning att ersättningen betalas ut1. till mottagare som har en F-skattsedel antingen när ersättningen bestämseller när den betalas ut,2. till mottagare som har en A-skattsedel eller en F-skattsedel med villkorenligt 4 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483) eller som saknar skattsedelpå preliminär skatt, om ersättningen tillsammans med annan ersättning förarbete från samma utbetalare under inkomståret kan antas komma att understiga10 och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo samt vad somutbetalats inte utgör utgift i en av utbetalaren bedriven näringsverksamhet,3. till delägare i handelsbolag av bolaget,4. till medlem i europeisk ekonomisk intressegruppering av grupperingen.-------------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]:1 Lagen omtryckt 1982:120. [2]:2 Senaste lydelse 1997:565 Ändringarna innebär bl.a.att tredje och fjärde styckena upphävs. [3]:3 Senaste lydelse 1997:1040.-------------------------------------------------------|Om i fall som avses i | Om i fall som avses i ||tredje stycket 1 |andra stycket 1 ||mottagaren har en F- |mottagaren har en F- ||skattsedel med villkor |skattsedel med villkor ||enligt 4 kap. 9 § |enligt 4 kap. 9 § ||skattebetalningslagen, |skattebetalningslagen, ||räknas ersättningen som |räknas ersättningen som ||inkomst av annat |inkomst av annat ||förvärvsarbete bara om F- |förvärvsarbete bara om ||skattsedeln skriftligen |F-skattsedeln ||åberopas. |skriftligen åberopas. |-------------------------------------------------------| 3 kap. || 10 §[4]4 |-------------------------------------------------------|i sjukperioden utges ||sjukpenning som svarar mot sjukpenninggrundande ||inkomst av anställning endast under förutsättning att||den försäkrade skulle ha förvärvsarbetat om han inte ||hade varit sjuk. För en försäkrad som avses i 5 § ||tredje stycket 1 eller 3, femte eller sjunde stycket ||skall vad som har sagts nu gälla även för tid efter ||av sjukperioden. För ||sjukpenningen skall 10 a och 10 b §§ tillämpas. || Med tid för förvärvsarbete enligt första stycket ||jämställs || 1. ledighet för semester, dock inte om den ||försäkrade uppbär semes-terlön enligt semesterlagen ||(1977:480) och, enligt 15 § samma lag, kan begära att||dag då han är oförmögen till arbete på grund av ||sjukdom inte räknas som semesterdag, || 2. ledighet under studietid för vilken oavkortade ||löneförmåner utges, |-------------------------------------------------------|3. ledighet under tid då | 3. ledighet under tid ||den försäkrade genomgår |då den försäkrade ||sådan utbildning eller |genomgår sådan ||undervisning som anges i |utbildning eller ||5 § tredje stycket 2 |undervisning som anges i||eller uppbär |5 § tredje stycket 2 ||korttidsstudiestöd enligt |eller uppbär ||studiestödslagen |korttidsstudiestöd ||(1973:349), och |enligt studiestödslagen || |(1973:349) eller || |ersättning till || |deltagare i || |teckenspråksutbildning || |för vissa föräldrar || |(TUFF), och |-------------------------------------------------------|4. ledighet för ferier eller för motsvarande uppehåll||för lärare som är anställda inom utbildningsväsendet.|--------------------------------------------------------------------------------------------------------------11 kap.2 §[5]5Med inkomst av anställning avses lön eller annan ersättning i pengar ellerandra skattepliktiga förmåner, som en försäkrad har fått såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst. Med lön likställs kostnadsersättning som inteenligt 8 kap. 19 eller 20 § skattebetalningslagen (1997:483) undantas vidberäkning av skatteavdrag. Sådan skattepliktig intäkt i form av rabatt, bonuseller annan förmån som utgår på grund av kundtrohet eller liknande, skall ocksåanses som inkomst av anställning, om den som slutligt har stått för dekostnader som ligger till grund för förmånen är någon annan än den som ärskattskyldig för förmånen. Till sådan inkomst räknas dock inte från en ochsamma arbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till 1 000 kronor.Till sådan inkomst räknas inte heller intäkt som avses i 32 § 1 mom. förstastycket h och i kommunalskattelagen (1928:370) eller sådan ersättning som angesi 1 § första stycket 2-6 och fjärde stycket lagen (1990:659) om särskild lö-neskatt på vissa förvärvsinkomster. I fråga om arbete som har utförts utomlandsbortses vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetilläggsom betingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet.