bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Bestämmelserna i 3 §av beskattningsåret som första stycket punkten ainfaller före och punkten b tillämpasikraftträdandet. första gången vid 1999års taxering. Harbeskattningsåretpåbörjats före den 1januari 1998 tillämpasäldre regler för den delav beskattningsåret sominfaller före dennatidpunkt.3. Bestämmelserna iövrigt tillämpas förstagången vid 2000 årstaxering. Harbeskattningsåretpåbörjats föreikraftträdandet tillämpasäldre regler för den delav beskattningsåret sominfaller föreikraftträdandet.-----------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]: Senaste lydelse 1996:1223, jfr1997:761. [2]: Senaste lydelse 1996:1223, jfr1997:761. [3]: Senaste lydelse 1996:1223, jfr1997:761. [4]: Senaste lydelse 1996:1223, jfr1997:761. [5]: Senaste lydelse 1996:1223, jfr1997:761. [6]: Senaste lydelse 1997:442. (17) lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam,(18) lag om ändring i lagen (1996:1061) om minskning isärskilda fall av det generella statsbidraget tillkommuner och landsting ,(19) lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebiteringav skatt, m.m.,(20) lag med särskilda bestämmelser om utbetalning avskattemedel ,(21) lag om ändring i lagen (1994:1708) om EG:sförordningar om miljö- och strukturstöd,dels antar följande av utskottet upprättade förslag tilla) Lag om ändring i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärerHärigenom föreskrivs att 7 § lagen (1994:308)om bostadstillägg till pensionärer skall haföljande lydelse.----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag-------------------------------------------------------------------------------------------------------7 §1Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utanansökan. Särskilt bostadstillägg lämnas medskillnadsbeloppet, om den pensionsberättigadesinkomster efter avdrag för skälig bostadskostnadunderstiger en skälig levnadsnivå, allt räknat permånad.Vid tillämpning av första stycket beaktasföljande inkomster, nämligen1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, dock inte handikappersättning,2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott och tilläggspension enligt lagenom allmän försäkring till den del pensionenföranleder minskning av pensionstillskott, detsammanlagda beloppet dock minskat med 25 procentav basbeloppet när fråga är om förtidspension,3. särskilt pensionstillägg enligt lagen(1990:773) om särskilt pensionstillägg tillfolkpension för långvarig vård av sjukt ellerhandikappat barn,4. bostadstillägg enligt denna lag,5. hälften av den inkomst som medräknas vidbestämmande av årsinkomst enligt 5 §.En skälig levnadsnivå enligt första stycket skallalltid anses utgöra lägst 1,22 gånger basbeloppetför den som är ogift och lägst 1,01 gångerbasbeloppet för den som är gift.------------------------------------------------------------------------------------------------------Inkomsterna enligt andra Inkomsterna enligtstycket 1 och 2 skall andra stycket 1 och 2sammanlagda alltid anses skall sammanlagdautgöra lägst 1,515 gånger alltid anses utgörabasbeloppet minskat med lägst 1,515 för den som basbeloppet för den somär ogift och lägst 1,34 är ogift och lägst 1,34gånger basbeloppet gånger basbeloppet förminskat den som är gift.för den som är gift.---------------------------------------------------Som skälig bostadskostnad enligt första stycketskall anses en bostadskostnad som uppgår tillhögst 5 200 kronor.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för tidföre ikraftträdandet. Vid beräkning av särskiltbostadstillägg som avser skall de äldrebestämmelserna tillämpas med den ändringen attbasbeloppet skall minskas med en procent.1 Senaste lydelse 1996:1590.b) Lag om ändring i lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöterHärigenom föreskrivs att 14 kap. 4 § lagen(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter skall ha följande lydelse.----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag--------------------------------------------------------------------------------------------------------14 kap.4 §1--------------------------------------------------------------------------------------------------------Med basbelopp i 2 kap. 9 Med basbelopp i 2 kap.§, 8 kap. 4 §, 9 kap. 5 9 §, 8 kap. 4 §, 9 kap.§, 10 kap. 3 §, 12 kap. 5 §, 10 kap. 3 §, 125 § och 13 kap. 8 § avses kap. 5 § och 13 kap. 8det förhöjda basbeloppet § avses det förhöjdaenligt 1 kap. 6 § femte prisbasbeloppet enligt 1stycket lagen (1962:381) kap. 6 § lagenom allmän försäkring. (1962:381) om allmänOm inte annat sägs i försäkring.första stycket avses med Om inte annat sägs ibasbelopp i denna lag första stycket avses medbasbeloppet enligt 1 kap. basbelopp i denna lag6 § första-andra styckena prisbasbeloppet enligt 1lagen om allmän kap. 6 § lagen om allmänförsäkring. försäkring.----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.1 Senaste lydelse 1997:1067.c) Lag om ändring i lagen (1996:304) om arvodem.m. till företrädare iEuropaparlamentetHärigenom föreskrivs att 10 kap. 4 § lagen(1996:304) om arvode m.m. till Sverigesföreträdare i skall haföljande lydelse.----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag----------------------------------------------------10 kap.4 §1----------------------------------------------------Med basbelopp i 4 kap. 4 Med basbelopp i 4 kap.§, 5 kap. 5 §, 6 kap. 3 4 §, 5 kap. 5 §, 6 kap.§, 8 kap. 7 § och 9 kap. 3 §, 8 kap. 7 § och 98 § avses det förhöjda kap. 8 § avses detbasbeloppet i 1 kap. 6 § förhöjda prisbasbeloppetfemte stycket lagen i 1 kap. 6 § lagen(1962:381) om allmän (1962:381) om allmänförsäkring. försäkring.Om inte annat sägs i Om inte annat sägs iförsta stycket avses med första stycket avses medbasbelopp i denna lag basbelopp i denna lagbasbeloppet enligt 1 kap. prisbasbeloppet enligt 16 § första-andra styckena kap. 6 § lagen om allmänlagen om allmän försäkring.försäkring.----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.1Senaste lydelse 1997:1066.Stockholm den 28 maj 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), ArneKjörnsberg (s), (), FredrikReinfeldt (m), (), SusanneEberstein (s), (), Per (), (), (), (), Per (), LarsBäckström (v), () och BoLundgren (m). Allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken (mom. 1) (m, fp,kd)(), (),(), Per (), () och () anserdels att finansutskottets yttrande underrubriken 1.2.7 syn påvårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningar bort utgå,dels att finansutskottets yttrande underrubriken 1.3 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politikenbort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingenSverige halkar efterUtskottet konstaterar att ekonomiskautveckling har varitsvagare än i flertalet jämförbara länder. I börjanav var en av världens tre fyrarikaste nationer. har vi halkat efterandra länder. När världsekonomin har vuxit harsvensk ekonomi vuxit långsammare. När deninternationella konjunkturen har fallit, harkonjunkturen i fallit djupare. Vårt välståndligger under genomsnittet i både OECD-områdetoch EU. Av EU-länderna är det endast ,och som har lägre levnadsstandard.Detta är inte en upphinnareffekt, dvs. att ländermed låg BNP-nivå per capita har snabbare tillväxt änmera utvecklade industriländer. Inget av de ländersom tillsammans med Sverigelåg bland de tre-fyra främsta har fallit tillbaka påsamma sätt som . Svensk ekonomi har intelyckats hålla jämna steg med tillväxten i övrigavärlden som lyfts upp av en snabbt växandevärldshandel och integrerade finansiella marknader.Följaktligen har även reallöneutvecklingen i Sverigevarit svag jämfört med många andra länder.Krisens orsakerDen grundläggande orsaken till att fallit ivälståndsligan är kombinationen av strukturellaproblem och makroekonomiska störningar. Efter varjestörning har svensk ekonomi haft allt svårare attkomma igen; den har sackat efter alltmer. Underandra fick vi en överhettadspekulationsekonomi med dramatiskt negativa följder.Sedan kreditmarknaderna avreglerats ökadeutlåningen våldsamt till följd av hög inflation ochskatteregler som gynnade låntagare. Till stor delplacerades lånen i fastigheter och ledde till enohållbar prisuppgång. När bubblan brast uppstodansenliga kreditförluster. De som kunde amorteradened sina 80-talslån, vilket i sin tur minskade deninhemska efterfrågan. Arbetslösheten ökade,budgetunderskottet svällde och ekonomin hamnade idet arbetslöshetens stålbad som den dåvarandefinansministern varnadeför.Fyrpartiregeringen lyckades successivt vända denekonomiska utvecklingen rätt. Budgetunderskottetminskade och arbetslösheten sjönk hösten 1994.Utskottets bedömning av det ekonomiska lägetUtskottet instämmer i vårpropositionens bedömningatt konjunkturen både internationellt och i Sverigesannolikt förbättras 1998.I det kortare perspektivet vill utskottet dock pekapå riskerna för en lägre tillväxt dels som en följdav krisen i , dels i form av reaktionerpå en eventuell börsnedgång. En börsrekyl kan ledatill en större försiktighet med utgifter både hoshushåll och företag.Utskottet kan konstatera att regeringen inte räknarmed någon konjunkturförsvagning under de närmasteåren. Ett sådant mönster strider dock mot detnormala för . Vid ettför vårt land normalt konjunkturförlopp skulle ennedgång komma . Eftersomregeringen inte föreslår några strukturella reformerav svensk ekonomi är det mycket osannolikt att dennuvarande konjunkturuppgången kommer att fortsättaår . Regeringens ekonomiska bedömning förtiden fram riskerar därför att invaggamånga i en falsk trygghet.Konjunkturinstitutet () presenterade enoptimistisk långtidsbedömning för perioden t.o.m.2003. KI anger som trolig en stabil BNP-tillväxt påca 2½ % utan mellanliggandekonjunkturnedgång. Det mest uppseendeväckande är attden samlade arbetslösheten trots dessa optimistiskagrunddata inte bedöms minska med på femår. Om KI:s optimistiska tillväxtprognos inte skulleslå in - vilket är det mest sannolika - riskerar densamlade arbetslösheten att öka från dagens ochpermanentas på en tvåsiffrig nivå. KI:s prognosvisar att enbart god BNP-tillväxt inte räcker föratt skall få fler riktiga jobb. Det behövsstrukturella reformer. Därför är det tragiskt attregeringens inställning är passivitet motiverad avinre motsättningar vilka nödtorftigt göms bakom talom att allt är gjort och det som inte är gjortsaknar ekonomisk betydelse.Växande risk för permanent massarbetslöshetDen socialdemokratiska regeringen övertog 1994 enpositiv utveckling på arbetsmarknaden. 2 000 riktigajobb skapades . Svenskekonomi var inne i en tillväxtfas som, om den hadefullföljts, skulle ha inneburit att minst 150 000fler människor hade haft riktiga jobb . Dennapositiva trend bröts dessvärre vårvintern 1995.Socialdemokraterna lovade i valrörelsen att denöppna arbetslösheten skulle minska till redan1995. Än större blevmisslyckandet med de nya jobben. Regeringen lovadesammantaget att 204 000 nya jobb skulle skapasmellan 1995 och 1997. I verkligheten minskadeantalet sysselsatta med 5 000. Andelen avbefolkningen som har ett riktigtjobb har även minskat. För att komma tillbaka tillden andel som gällde 1994 skulle krävas ca 150 000nya riktiga jobb.Socialdemokraterna lovade också i valrörelsen 1994att det skulle vara slut på uppsägningarna i vården.Inom kommunsektorn har 57 000 arbetstillfällenförsvunnit sedan Socialdemokraterna tillträdde(enligt KI, ). Vårdköerna växer ochvårdplatserna på sjukhusen minskar i en dramatisktakt. Situationen är ytterligt bekymmersam och mångamänniskor far illa. Socialdemokraterna lovadedessutom att varje arbetslös ungdom skulle erbjudasjobb eller annan aktiv åtgärd . Sedanvalet har nästan 300 000 ungdomar gåttarbetslösa längre än i sträck.Inte minst illavarslande är att jobbtrendavviker negativt från flera andra länders. Inom EUär det bara i , och somantalet jobb har minskat . Hade Sverigehaft samma sysselsättningsutveckling som ochDanmark hade vi haft 200 000 fler jobb. Med sammasysselsättningsutveckling som hade Sverigehaft över 500 000 nya jobb.Antalet fasta jobb och egenföretagare minskar iSverige. Sysselsättningen har visserligen ökat svagtunder - - men det harskett genom att de fasta anställningarna har minskat- - och de tillfälliga jobben ökat - med9,- och även antalet egenföretagare minskat -med 1,6 %.Att den öppna arbetslösheten gått ned under detsenaste året beror till stor del på att utbudet avarbetskraft minskat genom att antaletheltidsstuderande ökat och förtidspensioneringarnatilltagit. På detta sätt har den öppnaarbetslösheten minskat med ca 2 procentenheter.Regeringens politik mot arbetslösheten har fåttkaraktär av en kamp mot arbetskraften. Arbetslinjenär på väg att överges, arbetslösa förtidspensionerasav arbetsmarknadsskäl och andra lyfts ut urarbetskraften på andra sätt. Enligt utskottetsmening verkar arbetsmarknadspolitiken i långastycken gå ut på att statistiskt manipulera talenför den öppna arbetslösheten genom att flytta bortmänniskor ut ur arbetskraften. Av de åtgärder somregeringen föreslagit gällermerparten ökade offentliga insatser, medan viktigaåtgärder för att förbättra företagsklimatet ochföretagandets villkor nästan helt lyser med sinfrånvaro.Såväl de internationella som de svenskabedömningarna är dessvärre inte uppmuntrande. I sinsenaste prognos gör bedömningen attsysselsättningen i kommer att växalångsammare än i övriga EU.OECD kritiserar i rapport efter rapport den svenskaregeringen för dess ovilja och oförmåga att vidtaåtgärder som kan ge fler riktiga jobb: t.ex. sänktskatt på arbete, reformer av arbetsmarknadslagarna,m.m. skriver i sin senaste ekonomiskaöversikt: "Även om den svenska ekonomin ärbetydligt starkare än på det tidiga ,lämnar den ännu mycket övrigt att önska. Tillväxtenser ut att bli alltför svag för att den totalaarbetslösheten skall falla denärmaste åren." Nordbanken är ungefär lika bekymradför den långsiktiga utvecklingen på arbetsmarknadenoch skriver: "Arbetslösheten riskerar att blihängande kvar på en hög nivå även vid en mycketpositiv utveckling av den svenska ekonomin. "Bara den rent ekonomiska kostnaden för samhället avdagens arbetslöshet på har av forskare vidHögskolan i uppskattats till ca 150 miljarderkronor, eller per hushåll årligen.Till denna kostnad skall läggas förloradsjälvrespekt hos individen, ökade sociala problem,förlorad arbetslivserfarenhet och ökad otrygghet hosenskilda och familjer inför risken att förlorajobbet.Unikt konjunkturkänsliga offentliga finanserSverige lider av både låg tillväxt och ekonomiskinstabilitet. Internationella organ som , och har länge konstaterat attSverige har de mest konjunkturkänsliga offentligafinanserna bland industriländerna. Denna känslighethar i och för sig minskat något under senare årgenom t.ex. skattereformen och sänkningen av vissaersättningsnivåer i socialförsäkringarna. OECDhävdar dock genom sina beräkningar att Sverigefortfarande har de mest konjunkturkänsligaoffentliga finanserna bland medlemsländerna. Vid enförändring av BNP förändrasupplåningsbehovet med av BNP-förändringen, enligt . bedömeratt känsligheten är ännu större - ca 90 %.Regeringen menar för sin del att ekonomin ärbetydligt mindre konjunkturkänslig - -men den beräkningen förefaller fotad bl.a. i ettorealistiskt antagande om kommuner och landstingsekonomiska handlingsfrihet (Appendix till bilaga 1 ivårpropositionen). Först när befinner sig inästa konjunkturbotten kommer man att ha vunnit dennödvändiga kunskapen om hur känsliga de offentligafinanserna faktiskt är. Till dess måstefinanspolitiken drivas med stor vaksamhet ochförsiktighet.Brister i lönebildningenLönebildningen har varit den svenskaekonomins sorgebarn. Löneökningarna har nästangenomgående legat ett par procentenheter överlöneökningarna i våra viktigaste konkurrentländer.Men detta har inte givit de svenska löntagarna enmotsvarande högre standard. Det mesta har ätits uppav skattehöjningar och inflation. Medanlönekostnaden i löpande priser nästan tiofaldigatsför en industriarbetare har det realainnehållet efter skatt stannat vid någon procent perår.Regeringen gör bedömningen att lönenivån skall ökamed 1998 och därefter trotsatt inga åtgärder föreslås för att få lönebildningenatt fungera bättre, t.ex. lägre skatt på arbete ochrimligare arbetsmarknadsregler. Utskottet vill isammanhanget peka på att t.ex. företrädare förRiksbanken och professor hävdat attSverige kanske som t.ex. måste halöneökningar under det europeiska genomsnittet underflera år för att få en sysselsättningsökning. Det ärnu inte bara nivån på löneökningarna som måste varasådan att konkurrenskraften värnas. Minst likaviktigt är att de relativa lönerna successivtanpassas till förändringar på arbetsmarknaden. Sompåpekas i vårpropositionen kommer en felaktiglönebildning inte som förr att leda till högreinflation. Genom det inflationsmål som styrpenningpolitiken kommer en felaktig löneutvecklingatt leda till högre räntor och ökad arbetslöshet(Appendix till bilaga 1).Ett avgörande tecken på att regeringen försummatden långsiktiga omvandlingen av ekonomi ocharbetsmarknad är att tendenser till flaskhalsarbörjar visa sig . Att flaskhalsar påarbetsmarknaden börjat uppträda vid en totalarbetslöshet på trots den på papperet storalediga kapaciteten och tillgången på arbetskraft ärett tydligt och illavarslande tecken på attarbetsmarknaden fungerar dåligt.Enligt senast tillgängliga uppgifter var sålundainte av de nyanmälda lediga platsernaobesatta. Detta kan jämföras med läget dåarbetsmarknaden också förbättrades, men då andelenobesatta lediga platser stannade vid . Andelenobesatta platser är nu uppe i de nivåer som råddeunder överhettningsperioden i slutet av 1980-talet.Då var den totala arbetslösheten 2,, ärden . Och ändå blir inte platserna besatta.Företagarna tvivlar på regeringens politikMisslyckandet med jobben handlar ytterst om ettmisslyckande med företagsamheten i . Ett måttär att det svenska näringslivets marknadsandelarminskat trendmässigt. Ett annat mått är att det på45 år inte har tillkommit ett enda nytt jobb netto ide privata företagen. Ett tredje mått är att antaletegenföretagare har minskat . Under detsenaste året har antalet egenföretagare minskat med1,. Bara har antalet företagare minskat medca 6 000. Ett fjärde mått är att var femteföretagsledare bedömer att huvudkontoret kommer attha flyttat från . Redan nu skeren tämligen obemärkt utflyttning av viktiga delar avverksamheten som kan få förödande konsekvenser förvår förmåga att klara välfärden framöver. Regeringenhar uppenbarligen förlorat förtroendet också hos destora företagen; just den typ av företag somSocialdemokraterna traditionellt helt fokuserar på.På frågan hur de ser på näringsklimatet i Sverigejämfört med det i andra länder svarar av250 ledare för de större företagen att det är bäst iSverige 1997, att jämföra 1993.Bristen på förtroende för den socialdemokratiskaregeringen bland storföretagarna leder till attexpansion och nya jobb uteblir. Inte minst skatternaoch den ekonomiskt oförnuftiga energipolitiken harsannolikt medverkat till det låga förtroendet.En central uppgift för varje regering borde enligtutskottet vara att förbättra företagsklimatet. Enregering som misslyckas med att få många företag attblomstra kommer också att misslyckas med jobben. Ochen regering som inte klarar jobben klarar inteheller ekonomins stabilitet och välfärden.Den svarta ekonominDen svarta sektorn omsätter enligt RRV 50-60miljarder kronor i . Effekterna avden svarta ekonomin innebär att det varje årundandras runt i skatteintäkter.RRV:s undersökning visar att uppemot 800 000personer svartjobbat.Det finns två huvudförklaringar: Det moraliskamedvetandet och viljan att handla rätt harurholkats. Dagens skatteuttag och skattestrukturmedför starka incitament att inte följa de reglersom finns. En ytterligare grogrund för svartjobb kanvara den misslyckade sysselsättningspolitiken. Detär därför en viktig uppgift för en ny regering attsnabbt minska skadliga skattekilar och allmäntförbättra incitamenten att köpa och sälja varor ochtjänster vitt och lagligt.En stel ekonomiAntalet regleringar ökade drastiskt under 1960- och1970-talen, vilket försämrade det privatanäringslivets konkurrenskraft och flexibilitet.Samtidigt höjdes skattetrycket, och den offentligasektorn byggdes ut kraftigt. Utvecklingen de senasteåren visar att det är länder utan hindrande regler,med fungerande konkurrens, där både varu- ocharbetsmarknaderna präglas av flexibilitet ochdynamik som fått den högsta och mest uthålligatillväxten.USA är nu inne på sitt åttonde år av högkonjunktur,hushållen är optimistiska, arbetslösheten nere pårekordlåg nivå, produktivitetstillväxten god ochinflationstrycket lågt. Den som trots detta kännerolust inför tanken att skulle kunna ha någotatt lära av ekonomiska utveckling kan istället fundera över möjliga lärdomar från några avSveriges europeiska grannar. I länder som t.ex.Irland, , och Storbritannienhar en intressant utveckling ägt rum där stegvisaförändringar som ökat konkurrensen, förbättratföretagandets villkor och öppnat arbetsmarknadengivit goda resultat i form av fler riktiga jobb.Sverige kan dock inte kopiera något annat landsutveckling. Men det är enligt utskottets uppfattningviktigt att drar nytta av den lärdom somutvecklingen i dessa länder ger. ekonomiskaproblem är av djupgående art som inte varaktigtbotas med en konjunkturuppgång. Det är endast genomåtgärder som angriper problemen från grunden somföretagandets villkor kan förbättras, tillväxten kanta fart, sysselsättning och därmed skatteunderlagkan öka och välstånd och välfärd förbättras.Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenGenomgången ovan visar att den svenska ekonominlider av allvarliga strukturproblem. Det är tydligtatt den närmaste tidens stigande konjunktur inteleder till den kraftiga sysselsättningsökning ochlägre arbetslöshet som behöver.Jobbpolitiken måste läggas om. Den svenska ekonominmåste göras mer dynamisk och mer flexibel så atttillväxten blir högre och betydligt mer uthållig änden varit under de senaste 30 åren.Sverige lider av ett för dåligt företagsklimat, enför hårt reglerad och rigid arbetsmarknad, en illafungerande lönebildning och ett för högtskattetryck. En ny ekonomisk politik måste inriktaspå att få fler riktiga jobb och växande företag ochpå att sänka skadliga skatter. måste bliföretagsammare och den privata sektorn måste blistörre och mer livskraftig. Det är genom arbete,företagande, tillväxt och fler skattebetalare somvälstånd skapas, inte genom högre skatter och högreoffentliga utgifter. Det senaste årens "fram ochtillbaka-politik" måste brytas till förmån förstabila och långsiktigt verkande regler och åtgärdersom gynnar inte minst de mindre företagen.Det som skedde under främst visar viktenav moral och hög etik. Bl.a. forskningsresultat av1993 års nobelpristagare i ekonomi . Northtyder på att utformningen av juridiska ramvillkoroch normer är ytterst viktiga för ett landsekonomiska utveckling. Att upprätthålla allmäntaccepterade sociala normer och spelregler är alltsåen billig metod för samhällsekonomisk effektivitetjämfört med en växande rättslig reglering av detekonomiska livet. Därför är samhällets förankring ien god etik mycket viktig också för en välfungerande ekonomi.Långsiktigt hållbar balans i de offentligafinansernaEn grundläggande förutsättning för entillväxtpolitik är låg inflation och stabilaoffentliga finanser.