bet · GL01SkU19 · 1998-03-24 00:00:00 — De inskränkningar i skattemyndigheternasmöjligheter att begära omprövning som begärs i motionerna, både i vad gällertidsfristen och i vad gäller omprövningsbeslutets sakliga innehåll, skulleenligt utskottets uppfattning äventyra syftet med omprövningsförfarandet som äratt få till stånd korrekta och rättvisa taxeringar. Några sådana förändringarav reglerna vill utskottet inte medverka till.Beträffande dröjsmålsräntor och liknande vill utskottet hänvisa till vad somsägs ovan om att dessa ränteformer avskaffades i och med införandet avskattekontosystemet och att det i stället infördes en enhetlig kostnadsränta påtre olika nivåer beroende på dels det bristande beloppets storlek, dels hurlänge det dröjt med betalningen. När det gäller den nu väckta frågan om attbegränsa räntepåföringen bakåt i tiden vidhåller utskottet sin tidigareståndpunkt att en sådan begränsning skulle strida mot själva syftet medräntepåföringen, som är att fungera som en påtryckning att betala skatten irätt tid. Inte heller av kredit- och rättviseskäl bör en sådan begränsning somyrkas i motionen komma på fråga.Mot bakgrund av vad nu anförts avstyrker utskottet motionerna Sk820 ochSk821.KvarskattGällande bestämmelser m.m.Enligt 16 kap. 6 § första stycket skattebetalningslagen (1997:483) skallobetald slutlig skatt betalas senast den förfallodag som infaller närmast efterdet att har gått från den dag då ett grundläggande beslut om slutligskatt fattades. Enligt andra stycket samma paragraf är motsvarande fristbeträffande skatt som har bestämts genom omprövningsbeslut . Detankommer på den skattskyldige själv att betala in obetald slutlig skatt.Arbetsgivarens tidigare medverkan i betalningen av kvarstående skatt slopades ioch med införandet av den nya skattebetalningslagen (se prop. 1996/97:100 s.358 f., bet. 1996/97:SkU23 s. 234-235).MotionenI motion Sk818 (yrkandena 2 och 3) av Per m.fl. (v) begärs förslag omett återinförande av den tidigare betalningstiden för kvarskatten, liksom avskyldigheten för arbetsgivaren att betala in den anställdes kvarskatt. Dennuvarande ordningen ställer enligt motionärernas mening till problem för många,speciellt barnfamiljer, då slutet av året oftast innebär stora påfrestningarför familjeekonomin.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av att kvarskatterna fortlöpande har minskat ochatt de skattskyldiga med förenklad deklaration numera redan på den förtrycktadeklarationsblanketten får tydligt besked om sina skatteförhållanden anserutskottet att det inte finns något skäl att ånyo pålägga arbetsgivarnaskyldigheten att betala in de anställdas kvarskatter. Ett återinförande avdenna skyldighet skulle dessutom passa dåligt in i skattekontosystemet och geupphov till administrativt merarbete. Liksom tidigare anser utskottet också attbetalningsfristen i normalfallet är väl avvägd. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen i nu behandlade delar.Uppgift om skatter och avgifter på lönebeskedGällande bestämmelser m.m.För myndigheter infördes genom SFS 1994:82 en särskild bestämmelse iförordningen (1969:54) om beräkning och redovisning av lönekostnadspålägg, 3 a§, om att bl.a. sociala kostnader bestående av lönekostnadspålägg och avgiftför kompletterande ålderspension skulle redovisas på lönebeskedet. Bestämmelsenträdde i kraft , ändrades genom SFS 1995:901 och upphävdes den 1april 1996 genom SFS 1996:40. För privata arbetsgivare fanns ingen direktmotsvarighet. Däremot fanns det i uppbördslagen en bestämmelse i 43 § sominfördes genom SFS 1993:1444 (prop. 1993/94:80, bet. 1993/94:AU6) om att det pålönebeskedet skulle anges hur stor del som avsåg allmän sjukförsäkringsavgiftoch allmän avgift för finansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.Sedermera ändrades bestämmelsen till allmänna egenavgifter. Bestämmelsen fördesinte över till skattebetalningslagen och har därför numera upphört att gälla.MotionenI motion Sk735 (yrkande 13) av m.fl. (fp) förespråkas enbestämmelse om att statliga arbetsgivare skall redovisa både skatter ochavgifter på anställdas lönebesked. Motionärerna syftar till att synliggöra hurstora belopp som betalas som skatter och avgifter för löntagarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning att det inte finns någonanledning att införa ett obligatoriskt uppgiftslämnande för arbetsgivarna,antingen de är offentliga eller privata, och belasta dem med det merarbete ettsådant uppgiftslämnande medför. Strävandena bör tvärtom vara att så långt sommöjligt begränsa arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet. Givetvis står detarbetsgivarna fritt att lämna den begärda informationen på lönebeskeden till deanställda, men då rör det sig om en frivillig serviceåtgärd. Med det anfördaavstyrker utskottet motionsyrkandet.Skattekontroll med avseende på kapitalförsäkringarMotionenI motion Sk801 av () krävs skärpt kontroll för att motverkaskatteundandragande i samband med kapitalförsäkringar. Motionären riktar ocksåett krav på större ansvar hos försäkringsgivaren. Motionären pekar påförekomsten av diverse osunda upplägg och försäkringskonstruktioner i syfte attundgå skatt.Utskottets ställningstagandeUtskottet håller med motionären om att det på sina håll råder osundaförhållanden på detta område. Bl.a. bedrivs det av vissa försäkringsmäklare enosund verksamhet som knappast har annat syfte än att tillhandahållaskatteflyktsmöjligheter. En översyn av reglerna för försäkringsmäklarnasverksamhet har genomförts av som lagt framsina förslag i betänkandet Försäkringsmäklare En lagöversyn avFörsäkringsmäklarutredningen (SOU 1997:79). Förslagen i betänkandet syftar tillatt trygga en sund utveckling av försäkringsmäklarverksamheten och förstärkaskyddet för de försäkringstagare som anlitar försäkringsmäklare. Förslagenbereds inom med sikte på att lägga fram enproposition . Utskottet utgår ifrån att vad som anförts i motionenbeaktas i beredningsarbetet utan någon särskild åtgärd från sida.Utskottet avstyrker därför motionen. beträffande reformerat förhandsbesked i skattefrågoratt godtar proposition 1997/98:65 i denna del samt avslår motionerna1997/98:Sk31 yrkande 2 och 1997/98:Sk32,res. 1 (m, fp, kd) - delvis2. beträffande skatter som bör omfattas av förhandsbeskeds-institutetatt godtar proposition 1997/98:65 i denna del och avslår motion1997/98:Sk31 yrkande 1,res. 1 (m, fp, kd) - delvis3. beträffande ersättning till den enskildeatt godtar proposition 1997/98:65 i denna del och avslår motionerna1997/98:Sk30 och 1997/98:Sk31 yrkande 3,res. 1 (m, fp, kd) - delvis4. beträffande statens företrädare vid ackordatt godtar proposition 1997/98:65 i denna del och avslår motion1997/98:Sk31 yrkande 4,res. 2 (m) - delvis5. beträffande övriga frågor rörande ackord samt skuldsaneringatt godtar proposition 1997/98:65 i denna del,6. beträffande taxeringsperiod m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk817 och 1997/98:Sk818 yrkande 1,res. 3 (v)7. beträffande omprövningatt avslår motionerna 1997/98:Sk820 och 1997/98:Sk821,res. 4 (m, kd)8. beträffande kvarskattatt avslår motion 1997/98:Sk818 yrkandena 2 och 3,res. 5 (v)9. beträffande uppgift om skatter och avgifter på lönebeskedatt avslår motion 1997/98:Sk735 yrkande 13,res. 6 (m, fp)10. beträffande skattekontroll med avseende på kapitalförsäkringaratt avslår motion 1997/98:Sk801,res. 7 (m)11. beträffande lagförslagenatt till följd av vad ovan anförts och hemställts antar de vidproposition 1997/98:65 fogade förslagen till1. lag om förhandsbesked i skattefrågor,2. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och prisregle-ringsavgifter,3. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),4. lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt, m.m.,5. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),7. lag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringarm.m.res. 1 (m, fp, kd) - delvisres. 2 (m) - delvisStockholm den 24 mars 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RolfKenneryd (c), (), (), (), PerRosengren (v), (), (), (),(), () och (). Reformerat förhandsbesked i skattefrågor m.m. (mom. 1-3 och 11 i motsvarandedel)(), (), (), (), () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening kan man inte jämställa det allmännas behov av vägledandeprejudikat med en enskild skattebetalares behov av ett förhandsbesked för attkunna planera sitt ekonomiska handlande. En ordning som innebär att dencentrala skattemyndigheten, , efter fritt skön utser en enskildskattebetalare och påtvingar denne rollen av motpart i ett förhands-beskedsärende för att skapa klarhet i lagstiftningen - när lagstiftningensupphovsmän själva inte förmått göra lagen tillräckligt tydlig - är enligt vårmening inte förenlig med rättssäkerhetens krav. Den enskilde vill kanske intealls vara med på en förhandsbeskedsprövning men har inga möjligheter att drasig undan eller inlägga sitt veto. Det finns också en uppenbar risk - som någonöverrätt påpekat under remissbehandlingen - att prejudikatbildningen på detskatterättsliga området i fortsättningen sker på ett annat sätt än genom denordinarie processordningen och förskjuts till från deallmänna förvaltningsdomstolarna. Detta vore enligt vår mening olyckligt.Vi anser således att förslaget inte leder till några förbättringar för deskattskyldiga och föreslår därför att avslår propositionen i de delarsom avser en ny lag om förhandsbesked i skattefrågor jämte följdändringar iövriga författningar. Härigenom bortfaller problemet med ersättning tillenskilda som skulle utsättas för att bli utsedda till att agera som RSV:smotpart i ett förhandsbeskedsärende som initieras av verket självt. Regeringenbör återkomma till med ett nytt förslag omreformerat förhandsbesked som även bör omfatta arvs- och gåvoskatt samtstämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, eftersom det kan finnas legitimabehov av att erhålla förhandsbesked även beträffande dessa skatter. Attinstansordningen för dessa skatter är olika spelar ju ingen roll för enskildasom behöver ett förhandsbesked. Med det anförda anser utskottet att motion Sk31yrkandena 1-3 och motion Sk32 är tillgodosedda.dels under momenten 1-3 och moment 11 i motsvarande del hemställt:1. beträffande reformerat förhandsbesked i skattefrågoratt med anledning av motionerna 1997/98:Sk31 yrkande 2 och1997/98:Sk32 avslår proposition 1997/98:65 i denna del,2. beträffande skatter som bör omfattas av förhandsbeskeds-institutetatt med anledning av motion 1997/98:Sk31 yrkande 1 avslår proposition1997/98:65 i denna del,3. beträffande ersättning till den enskildeatt med anledning av motion 1997/98:Sk31 yrkande 3 avslårproposition 1997/98:65 i denna del och motion 1997/98:Sk30,11. beträffande lagförslagen såvitt avser reformerat förhandsbesked iskattefrågor, skatter som bör omfattas av förhandsbeskedsinstitutet ochersättning till den enskildeatt avslår de vid proposition 1997/98:65 fogade förslagen till1. lag om förhandsbesked i skattefrågor,2. lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter,3. lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),4. lag om ändring i lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärendenoch mål om skatt, m.m.,5. lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),6. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483),2. Statens företrädare vid ackord (mom. 4 och 11 i motsvarande del)(), (), () och () hardels anfört följande:Vi vill peka på att lagutskottets majoritet har ifrågasatt om inteborgenärsfunktionen vid ackord bör vara densamma som vid konkurs,företagsrekonstruktion och skuldsanering av det enkla skälet att statensföreträdarroll då blir samlad hos en enda myndighet. Mot den bakgrunden har visvårt att förstå att lagutskottets majoritet inte resolut motsätter sigregeringens förslag som dessutom - som framhålls i en avvikande mening avmoderaterna i lagutskottet - medför osäkerhet för enskilda om vilken myndighetsom i enskilda fall är behörig att pröva ackordsfrågan. Härigenom skapas barabehov av ytterligare regleringar om bl.a. underrättelseskyldighet frånskattemyndigheternas sida och riktlinjer från Riksskatteverket.I likhet med motionärerna bakom motion Sk31 och företrädare ilagutskottet anser vi att kronofogdemyndigheten i allmänhet har bättreerfarenhet än skattemyndigheten av direktkontakt med gäldenären och dennesborgenärer och dessutom en bättre bild av gäldenärens ekonomiska ställning ochborgenärernas anspråk. har därför bättre förutsättningarän skattemyndigheten att fatta snabba och korrekta beslut i ett ackordsläge ochbör därför anförtros ansvaret att företräda staten. Mot den bakgrundentillstyrker vi motion Sk31 yrkande 4.dels under moment 4 och moment 11 i motsvarande del hemställt:4. beträffande statens företrädare vid ackordatt med bifall till motion 1997/98:Sk31 yrkande 4 och med avslag påproposition 1997/98:65 i denna del beslutar att staten skall företrädas avkronofogdemyndigheten i frågor om skatteackord,11. beträffande lagförslagen såvitt avser statens företrädare vid ackordatt i fråga om förslaget till lag om ändring i lagen (1993:892) omackord rörande statliga fordringar m.m. gör den ändringen att 2 § erhållerföljande lydelse:-------------------------------------------------------|Regeringens förslag |Reservanternas förslag |---------------------------------------------------------------------| 2 § | |-------------------------------------------------------|Beslut om att anta förslag | Beslut om att anta||om ackord fattas av den |förslag om ackord fattas||skattemyndighet som är |av kronofogdemyndigheten i||behörig att fatta beslut |den region där gäldenärens||enligt 2 kap. 1-3 eller 5 |hemortskommun är belägen.||§ skattebetalningslagen |Om gäldenären saknar||(1997:483). |hemortskommun i landet|| |fattas beslutet av|| Den skattemyndighet som |i||anges i första stycket får |. ||updra åt en | ||kronofogdemyndighet att | ||fatta beslut om att anta | ||förslag om ackord. | |-------------------------------------------------------3. Taxeringsperiod m.m. (mom. 6)Per () hardels anfört följande:Det datum som gäller enligt lagen om självdeklaration ochkontrolluppgifter för avlämnande av självdeklaration - undertaxeringsåret - har skapat flaskhalsproblem. Granskningstiden blir till storadelar förlagd till sommarmånaderna eftersom slutskattsedlarna skall varadistribuerade senast i . Den senareläggning avtiden för utskickning av slutskattsedlar som den nyaskattebetalningslagen innebär torde bara leda till en marginell lättnad, ochtiden för granskning kommer även i fortsättningen att vara knapp. Det innebäratt många avdragsyrkanden släpps igenom utan granskning även om de avser storabelopp. För att förlänga taxeringsperioden bör därför, som föreslås i motionSk818, sista inlämningsdag för förenklade deklarationer ändras till den 31mars, alltså som när de allmänna deklarationerna senast skall varainlämnade. Att man då får en gemensam inlämningsdag för alla deklarationer ären fördel. bör, med bifall till motion Sk818 yrkande 1, begäraförslag härom.dels under moment 6 hemställt:6. beträffande taxeringsperiod m.m.att med bifall till motion 1997/98:Sk818 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:Sk817 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,4. Omprövning (mom. 7)(), (), (), HolgerGustafsson (kd) och () hardels anfört följande:Vi anser att de skattskyldiga av rättssäkerhetsskäl och på samma sätt somgäller i fråga om andra sorters förvaltningsbeslut bör kunna begära att ettgrundläggande beslut om taxering inte skall kunna ändras till de skattskyldigasnackdel i ett omprövningsförfarande som initieras av den fiskala myndigheten,om inga nya omständigheter tillkommit. Vi stöder därför tanken i motion Sk820att det bör krävas att nya omständigheter tillkommit för att skattemyndighetenskall kunna ompröva beslut till en skattskyldigs nackdel.En annan olägenhet för de skattskyldiga är den långa tid somskattemyndigheten har fått på sig att meddela beslut om omprövning. Det är interimligt att den skattskyldige skall behöva vänta efter utgången avtaxeringsåret innan han eller hon vet om taxeringen kommer att stå sig. Somanförs i motion Sk821 bör därför ett beslut om omprövning till denskattskyldiges nackdel få meddelas endast om det kan ske efterutgången av taxeringsåret.Även när det gäller kostnadsräntan anser utskottet att staten fått alltförförmånliga villkor. Som anförs i motion Sk821 bör ränta på i efterhand påfördskatt inte få tas ut , även om ärendet är komplicerat ellerrättsläget oklart eller länsrätten av annan anledning arbetar långsamt. Ensådan tidsgräns skulle även underlätta för den skattskyldige att, i stället föratt tvingas hålla sig med likvida medel, satsa pengarna i produktivainvesteringar, göra avbetalning på lån e.d.Vad nu anförts bör enligt vår uppfattning som sin mening geregeringen till känna. Vi tillstyrker följaktligen motionerna Sk820 och Sk821.dels under moment 7 hemställt:7. beträffande omprövningatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk820 och 1997/98:Sk821 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,5. Kvarskatt (mom. 8)Per () hardels anfört följande:Den tidsfrist för inbetalning av kvarskatt som införts i sambandmed skattekontoreformen innebär att en skattskyldig med förenklad deklaration,som får sin slutskattsedel , skall betala in den kvarståendeskatten . Som framhålls i motion Sk818 kandetta leda till stora problem för många, speciellt barnfamiljer, då slutet avåret oftast innebär stora påfrestningar för familjeekonomin. De tidigarebetalningstiderna för inbetalning av kvarskatt bör därför återinföras.Ett annat mindre lyckat inslag i skattekontoreformen är borttagandet avarbetsgivarens inbetalningsansvar i fråga om de anställdas kvarskatter. Dettidigare systemet var mera effektivt och gav en större garanti för att skattenverkligen betalades in. Arbetsgivarens skyldighet att medverka vid betalningenav kvarstående skatt bör därför också återinföras.Vad nu anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Detinnebär att motion Sk818 tillstyrks.dels under moment 8 hemställt:8. beträffande kvarskattatt med bifall till motion 1997/98:Sk818 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,6. Uppgift om skatter och avgifter på lönebesked (mom. 9)(), (), (), () och () hardels anfört följande:Skatte- och avgiftsbetalarna i vårt land har ett berättigat krav på att fåupplysning om hur mycket var och en betalar för den välfärd som finansierasgenom socialavgiftssystemet och hur stor den totala lönekostnaden för denanställde är jämfört med vad han eller hon får i handen. Under de borgerligaregeringsåren beslutades att alla statliga arbetsgivare på lönebeskedet skulleredovisa samtliga skatter och avgifter som betalats in för den anställdesräkning, dvs. förutom preliminär inkomstskatt också alla sociala avgifter.Härigenom föregick de statliga arbetsgivarna med gott exempel för alla andraarbetsgivare att ge sina anställda denna service. Att bestämmelserna nuförsvunnit kan lätt tolkas som att regeringen tycker det är bättre attmänniskorna svävar i okunnighet om skatternas och avgifternas verkliga storlek.Med dagens ADB-teknik torde en sådan information på lönebeskeden inte vållanågra nämnvärda tekniska eller praktiska svårigheter. Som begärs i motion Sk735bör därför uttala ett önskemål om att bestämmelserna återinförs.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 9 hemställt:9. beträffande uppgift om skatter och avgifter på lönebeskedatt med bifall till motion 1997/98:Sk735 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,7. Skattekontroll med avseende på kapitalförsäkringar (mom. 10, motiveringen)(), (), () och () har anfört följande:Vi noterar att motionären har avstått från att konkretisera vilka företeelserpå kapitalförsäkringsområdet som han anser så förgripliga att de börunderkastas en skärpt kontroll. I stället talas det i svepande ordalag om?tveksamma övertolkningar av domar i Regeringsrätten?, ?nya durkdrivnakonstruktioner vilkas lagenlighet aldrig har fått någon rättslig prövning? samt?kapitalförsäkringar med skatteundandragande som lockbete?. Vi vill erinra omatt många transaktioner på försäkringsområdet som möjligen kan resultera iskattefördelar är helt legitima. Enligt vår uppfattning är det redan på grundav motionens bristande konkretion inte meningsfullt att ens pröva någotuttalande av med utgångspunkt i motionen.Vi vill emellertid inte bestrida att det på kapitalförsäkringsområdet finnsproblem med den svenska beskattningen, särskilt utifrån det internationellaperspektivet. Problemen hänger samman med att beskattningen i på dettaområde är hårdare än i många andra jämförbara länder och att motbakgrund av den nutida snabba rörligheten av pengar på det internationellafältet har mycket svårt att hävda sina beskattningsanspråk. Ett näraliggandeexempel är den förmögenhetsskatteplikt och kontrolluppgiftsskyldighet förutländska kapitalförsäkringar som infördes och som Moderaternamotsatte sig av såväl principiella som praktiska och tekniska skäl.I ett vidare perspektiv hänger de svenska problemen samman med den hårdasvenska beskattningen även på andra besläktade områden. Vi tänker bl.a. på densvenska beskattningen av kapital och kapitalinkomster, t.ex. den ekonomiskadubbelbeskattningen av aktievinster. Olika utredningar och rapporter undersenare tid har vittnat om de ökade svårigheterna att upprätthålla en godtagbarnivå på kontrollen i fråga om olika transaktioner mellan personer i ochförsäkringsbolag, banker och andra penninginstitut i andra länder, men enligtvår mening är det fel väg att bygga ut kontrollen. I stället bör de svenskaskatterna göras mera lika vad som är vanligt i andra länder. Härigenom tar manbort incitamentet för internationella transaktioner i syfte att undgå densvenska skatten.Av vad nu sagts framgår att vi anser att något uttalande i enlighet med vadmotionären begär inte kan komma på fråga. Vi avstyrker därför motion Sk801.Särskilt yttrandeStatens företrädare vid ackord (mom. 4)Per () anför:Som framhålls av v-ledamoten i lagutskottet finns det många goda skäl för attkronofogdemyndigheten bör företräda staten också vid ackord. Jag utgåremellertid från att frågan kommer att behandlas av (Ju1996:02, dir. 1995:163, 1997:26 och 1997:82) som kommer att avsluta sitt arbetesenare . I avvaktan härpå godtar jag regeringens nu framlagda förslag.Lagutskottets yttrande1997/98:LU3yTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutat att bereda lagutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:65 Reformeratförhandsbesked i skattefrågor, m.m. jämte eventuella motioner.Lagutskottet har beslutat avge yttrande över dels propositionens förslagsåvitt gäller ackord och skuldsanering samt statens företrädare vid sådanaförfaranden (avsnitt 7), dels den med anledning av propositionen väcktamotionen 1997/98:Sk31 yrkande 4.I motion 1997/98:Sk32 av och (båda fp) yrkasavslag på propositionen. uppfattar motionsyrkandet så att detavser de delar av propositionen som inte berör lagutskottets beredningsområde.AckordRegler om offentligt ackord finns i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktionoch i konkurslagen (1987:672). Ackord utgör ett alternativ till konkurs ochinnebär en uppgörelse om att oprioriterade fordringar reduceras med en vissprocent av det ursprungliga beloppet. Bestämmelserna innebär att en uppgörelsekommer till stånd genom ett beslut av domstol efter en offentligackordförhandling och kan genomföras mot en borgenärsminoritets bestridande.Vid sidan av offentligt ackord förekommer underhandsackord. Sådana ackord ärformlösa överenskommelser som ingås frivilligt och kräver samtycke av allaberörda borgenärer.Lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. (skatte-ackordslagen) gäller i fråga om skatt, avgift, böter eller annan statentillkommande fordran. Av 2 § och 3 § andra stycket framgår attskattemyndigheten får anta förslag om ackord om det kan anses fördelaktigt fördet allmänna.