bet · GM01KU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Nämndsystemetuppfyller kravet att arvodet så långt möjligt skallundandras ledamöternas inflytande bättre än t.ex.systemet med jämförelsesgrupp. Jämförelsesystemetssvagheter framkom enligt utredningen i samband medden s.k. Rehnbergöverenskommelsen under åren1990-1993, då arvodesförändringar i enlighet medersättningslagens bestämmelser av politiska skälinte ansågs kunna genomföras.Enligt utredningen bör öppenheten och tydligheten iarvodesfrågan bli större. I syfte att ökaallmänhetens förståelse för riksdagsledamöternasarvode bör förändringar av ersättningen ifortsättningen motiveras. Detta genomförs genom etttillägg till arvodesnämndens instruktion.MotionernaI partimotionen (följdmotion med anledning avförslaget 1998/99:RFK3) 1998/99:K4 hemställerMarianne m.fl. (mp) att avslårförslaget. Motivet till detta är bl.a. att förslagetenligt motionärerna är ett ologiskt och dåligtförslag därigenom att det underkänner systemet meden arvodesnämnd genom att föreslå att riksdagensjälv skall fatta beslut om en betydandearvodeshöjning som arvodesnämnden föreslåsvara kvar. beslut ,då ökningen av arvodesnivån hölls tillbaka, var ettmedvetet beslut av och medförde därföringen eftersläpning. Enligt motionärerna finns dettvå möjliga vägar för att bestämmariksdagsledamöternas arvoden : antingenfår arvodesnämnden fortsätta sitt arbete utaninblandning från eller så avskaffasnämnden och ett nytt system införs där arvodetbestäms från den allmänna löneökningen i samhälleteller någon annan jämförbar grupp.I en annan partimotion (följdmotion) 1998/99:K5 avGudrun m.fl. (v) hemställs att riksdagenbeslutar att kostnadsersättningen avskaffas samt attriksdagsarvodet höjs med motsvarande belopp till (yrkande 1) samt att riksdagenbeslutar att förändringarna träder i kraft den 1januari 1999 och tillämpas fr.o.m. samma datum(yrkande 2). delar uppfattningen attarvodesnämnden skall behållas och instämmer iförslaget att nämnden i fortsättningen skallmotivera sina förslag. Partiet anser vidare att dennuvarande nivån på ersättningarna i stort börbibehållas men att systemet med kostnadsersättningbör avskaffas. De nya reglerna för reseersättningoch den tekniska utrustningen som ställskostnadsfritt till ledamöternas förfogande medföratt några tunga skäl för kostnadsersättningen intelängre föreligger. En enhetlig arvodering utankostnadsersättning skulle i viss mån kunna motverkaolikheterna i skattemyndigheternas bedömning avkostnadsersättningen.I motion 1998/99:K240 föreslår () attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra politikernaspensionsförmåner och inkomstgarantier (yrkande 1).Motionären torde i denna del syfta på de villkorbeträffande avgångsvederlag och pension som gällerför statsråd som lämnar sin befattning. Enligtmotionen bör regeringen uppmärksamma på villkoren förpolitikerpensioner och inkomstgarantier och samordnadessa med statens villkor för de nämnda(yrkande 2). Med statens villkor avser motionärenbl.a. de regler för avgångsvederlag som finns förhöga chefer inom statlig verksamhet.I motion 1998/99:K258 föreslår () attriksdagen ändrar reglerna för ålderspension ienlighet med vad som framförts i motionen. Enligtmotionären är det inkonsekvent gentemot andrapensionssystem att intjänande av förmåner iriksdagen bara gäller vid en viss ålder hos enledamot som lämnar sitt uppdrag, nämligen 50 år.Systemet bör därför ändras så att ålderspensionenrelateras till det antal år man tjänstgjort iriksdagen, oavsett när detta sker.I partimotion 1998/99:K294 (delvis) föreslårMiljöpartiet att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omberäknad fördelning av anslag under utgiftsområde 1Rikets styrelse för budgetåren 2000 och 2001. Avmotionen framgår att anslaget B 1 bör minskas med 30miljoner kronor . Partiet ärkritiskt till den ökning som skett i anslaget tillriksdagens förvaltningskostnader och riksdagensledamöter och till att det nya regelsystemet förledamöternas ersättningar, olika förmåner m.m. ärstarkt kostnadsdrivande. De aktuella anslagen bördärför enligt motionen inte räknas upp så snabbt somregeringen föreslår i propositionen.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag atttill anslaget B 1 ledamöter och partieranvisa ett ramanslag på 489 miljoner kronor.Miljöpartiets motion 1998/99:K294 delvis, i vilkenföreslås att anslaget B 1 bör minskas med 30miljoner kronor , avstyrks medhänvisning till att utskottet i detta sammanhangendast behandlar anslag för år 1999.Förvaltningsstyrelsens förslag 1998/99:RFK2angående de ekonomiska villkoren för tjänstgörandeersättare i respektive Europaparlamentetinnebär i korthet att tjänstgörande ersättare fårsamma ersättning som ledamöter. Vidare ändrasersättningen vid uppdragets upphörande för ledamöteroch vid tillfällig föräldraledighet för ledamöteroch företrädare i . Inkomstgarantinjämställs för båda grupperna med inkomst avanställning under de fem första åren.Enligt utskottets mening svarar de framlagdaförslagen väl mot de önskemål som påkonstitutionsutskottets förslag framförde tillförvaltningskontoret i betänkandet 1997/98:KU6.Utskottet har följaktligen inga invändningar motförvaltningsstyrelsens förslag, som därförtillstyrks. Vissa ändringar av lagteknisk karaktärbör dock göras i lagtexten. Utskottets förslagåterfinns i bilaga 2.I förvaltningsstyrelsens förslag 1998/99:RFK3föreslås en höjning av riksdagsledamöternas arvodefrån 30 300 till /månad. avhöjningen utgör en växling från kostnadsersättningtill arvode. Kostnadsersättningen sänks med 2 000kr/månad. Förändringarna föreslås träda i kraft den1 och tillämpas fr.o.m. den 1 november1998. Det föreslås också att arvodesnämndskall fortsätta sin verksamhet. motivera sina ställningstaganden ifråga om ändringar av arvodesnivån.Principiellt delar utskottet de skäl som iutredningen anförs för en engångsmässig justering avarvodesnivån, bl.a. att hänsyn bör tas till deframtida rekryteringsmöjligheterna och det faktumatt arvodet för svenska riksdagsledamöter är lågtbåde vid en internationell jämförelse och ijämförelse med ledande förtroendevalda i störrelandsting och kommuner. Utskottet tillstyrkerförslaget i denna del och avstyrker avslagsyrkandeti motion 1998/99:K4.I pågår en diskussion iarvodesfrågan. I avvaktan på utgången av dennadiskussion bör enligt utskottets meningEuropaparlamentarikernas arvode höjas på samma sättsom riksdagsledamöternas i enlighet med den hittillsgällande principen att Europaparlamentarikernasarvode skall vara detsamma som de nationellaparlamentarikernas. Lagtexten bör kompletteras pådenna punkt.I förslaget ingår också en sänkning avkostnadsersättningen med /månad, en summasom tillförs arvodesdelen. Det innebär att detföreslagna tillskottet stannar vid 3 700 kr.Utskottet tillstyrker förslaget i denna del ochavstyrker motion K5 yrkande 1,enligt vilken kostnadsersättningen bör avskaffas ocharvodet höjas med motsvarande belopp.När det gäller kostnadsersättningen tillstyrkerutskottet förslaget om ikraftträdande från den 1januari 1999 men anser att tillämpningen bör skefr.o.m. i stället för den 1november 1998 som utredaren föreslår. Skälet tilldetta är att utskottet ser vissa svårigheter medförslaget. Kostnadsersättningen betalas ut iförskott med ett schablonbelopp och utgår med detaktuella beloppet till dess bestämmelserna ändras,vilket kan ske först när antagit det härföreliggande förslaget och den nya lagen trätt ikraft. Om antar förslaget i befintligtskick, måste den överskjutande delen /månadåterkrävas av den enskilde ledamoten sedan de nyabestämmelserna trätt i kraft, vilket är en mindrelämplig ordning enligt utskottets mening. Eftersomsänkningen av kostnadsersättningen inte skall skeförrän bör enligt utskottetsmening inte heller arvodeshöjningen äga rumdessförinnan. Mot denna bakgrund föreslår utskottetatt de föreslagna bestämmelserna träder i kraft ochtillämpas från . Därmedtillgodoses önskemålet i denna del i Vänsterpartietsmotion K5 yrkande 2. Motionen tillstyrks således.I förslaget RFK3 föreslås också att fortsätter sin verksamhet. motivera sina ställningstaganden när arvodetskall förändras. Utskottet instämmer i utredarensbedömningar. En särskild nämnd frikopplad frånriksdagen är bättre än t.ex. systemet med enjämförelsegrupp. Utskottet delar också utredarensuppfattning att öppenheten och tydligheten iarvodesfrågan bör bli bättre genom de motiv somnämnden föreslås ange.Utskottets förslag till lagtext, i vilket vissaändringar således gjorts i förhållande tillutredningens förslag, framgår av bilaga 2.Utskottet har från förvaltningskontorinhämtat att de föreslagna förändringarna avriksdagsledamöternas arvode m.m. enligt förslagen1998/99:RFK2 och 1998/99:RFK3 medför ökade kostnaderi storleksordningen 35 miljoner kronor.Förvaltningskontoret har under hand meddelat tillutskottets kansli att det finns ett visstfinansiellt utrymme, avseende bl.a. outnyttjadereserver, som kan disponeras för det aktuellaändamålet. Resterande behov får täckas genom attanslagskredit tas i anspråk, dvs. att medel frånnästkommande års anslag förskotteras. Dennaanslagskredit kommer att räknas av mot anslaget ibudgeten för år 2000.Utskottet finner i sammanhanget anledning attframhålla att finansieringen av de nya kostnadernamed de här föreslagna åtgärderna endast fått enprovisorisk lösning. Fr.o.m. är detnödvändigt att ordna en permanent finansiering.Detta bör som sin mening geförvaltningskontoret till känna.I motion 1998/99:K240 (v) föreslås att politikernaspensionsförmåner och avgångsvederlag bör ändras(yrkande 1) och att regeringen bör verka för attkommuner och landsting samordnar pensioner ochinkomstgarantier för förtroendevalda med de statligavillkoren på området (yrkande 2). Utskottet vill isammanhanget erinra om att de ekonomiska villkorenför såväl ledamöter som statsrådenbestäms i särskild ordning bl.a. genom och samt genomsärskild lagstiftning om bl.a. avgångsvederlag ochpensioner. Utskottet är inte berett att ta någotinitiativ till ändring av nu gällande regler med deninriktning som föreslås i motionen, som avstyrks idenna del (yrkande 1). De villkor föravgångsvederlag och pensioner m.m. som gäller ikommuner och landsting avspeglar den kommunalasjälvstyrelsen och de spelregler som i dettahänseende råder mellan staten/regeringen och denkommunala sektorn. Enligt utskottets mening vore detfel att angripa eventuella problem med skillnader avdet här aktuella slaget med de metoder som föreslåsi motionen. Motionen avstyrks även i denna del(yrkande 2).I motion 1998/99:K258 (m) föreslås att riksdagenändrar reglerna för ålderspension så att pensionenrelateras till antalet år en ledamot tjänstgjort iriksdagen oavsett när detta sker, dvs. att 50-årsgränsen i pensionsbestämmelserna tas bort.Utskottet har så sent som avstyrktmotioner med likartat innehåll. Utskottet är inteheller nu berett att tillstyrka en sådan ordning somförespråkas i motionen. Motion K258 avstyrks.Riksdagens förvaltningskostnaderPropositionenI propositionen föreslås att till anslaget B 2Riksdagens förvaltningskostnader anvisas ettramanslag på för budgetåret1999. För budgetåren 2000 och 2001 beräknas någothögre anslag, 441 resp. ,vilket motsvarar i 1999 årsprisnivå.Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner,administration, fastighetsförvaltning,internservice, säkerhet, datateknik,förlagsverksamhet, bibliotek ochinformationsverksamhet. Investeringarna i den delsom finansieras genom anslag beräknas minska från120 miljoner till 67 miljoner kronor.Investeringar på ytterligare 10 miljoner kronorgällande övernattningsbostäder till ledamöter avsesfinansieras genom utnyttjande av redan beslutade låni . Enligt propositionen yrkarriksdagens förvaltningsstyrelse att riksdagenbemyndigar förvaltningsstyrelsen att för budgetåret1999 besluta om lån i tillinvesteringar i fastigheter till ettsammanlagt belopp av 28 600 000 kr.Enligt förvaltningsstyrelsen har i budgetförslagetavsatts medel för ett nytt modernt lönesystem föratt hantera riksdagsledamöternas arvoden,traktamenten och övriga ersättningar. Påinformationsområdet prioriteras utvecklingen avriksdagens webbtjänster på Internet med bl.a.digitala direktsändningar från kammardebatterna.Vidare föreslås ett 020-nummer till den automatiskatelefoninformationen via direkt. Inom EU-upplysningen kommer informationen omaktuella EU-frågor via Internet att vidareutvecklas.På data- och teknikområdet planeras fortsattautbyggnader av infrastrukturen för datanätverk ochkommunikation. Ombyggnaderna i kvarteren ochKvasten avseende övernattningsbostäder fortsätterplanenligt. En modernisering av säkerhetssystemetpåbörjas. Föregående års restriktiva hållning tillanspråk på ökade personalresurser fullföljs.Etablerandet av ett budgetkontor inomutredningstjänsten fullföljs dock så att kontorethösten 1999 består av fem kvalificerade utredare.Riksdagens förvaltningskontors årsredovisning förverksamhetsåret 1997Riksdagens förvaltningskontor lämnar enberättelse över verksamheten under föregåendeverksamhetsår i enlighet med föreskrift iinstruktionen för kontoret. I redogörelsen1997/98:RFK1 har förvaltningskontoret lämnat enredovisning för verksamheten under verksamhetsåret1997. I redogörelsen ges en översikt öververksamheten samt lämnas uppgifter omförvaltningskontorets organisation, ekonomiinklusive ekonomiadministration, personalredovisningoch personaladministration, miljöarbetet iriksdagen, stödet till beslutsprocessen, stödet tillriksdagens ledamöter, information till allmänhetensamt det internationella parlamentariska samarbetet.Riksdagens förvaltningskontor yrkar att riksdagenlägger årsredovisningen till handlingarna.MotionernaI motion 1998/99:K310 föreslår . (v) att uppdrar åt riksdagensförvaltningskontor att dels genomföra en omfattandemiljöanpassning av den egna verksamheten (yrkande1), dels upprätta en tidsplan och en strategi förmiljöanpassning av som bl.a. innehållerdelmål för vad som skall vara uppnått undermandatperioden (yrkande 3). Enligt motionen harriksdagen tillsammans med enviktig symbolfunktion i den ekologiska omställningenav samhället. En lämplig åtgärd är att riksdagenlåter miljöanpassa . Som exempel pååtgärder som bör vidtas med detta syfte äromställning av energisystemet, energisanering avfastigheterna, inköp av miljömärkt el,installationer för förnybar energi, t.ex.värmepumpar och solfångare, vidare miljöanpassningav transporter, minskning av papperskonsumtionensamt konsekvent val av miljömärkta produkter vidupphandling.I motion 1998/99:So227 föreslår m.fl.(mp) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om gratis ellersubventionerad rökavvänjning (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör föregå med gott exempeloch aktivt arbeta för en rökfri riksdag, varförriksdagen som arbetsgivare bör erbjuda ledamöter ochanställda gratis eller subventionerad rökavvänjning.Miljöanpassning av verksamhet m.m.Utskottet har inhämtat följande information frånRiksdagens förvaltningskontor angåendemiljöanpsssning av fastigheter ochverksamheter m.m.I riktlinjer för ledamöters ochtjänstemäns tjänsteresor finns en uppmaning att manskall beakta miljöaspekten vid val av färdmedel.Riksdagen köper in lågenergilampor och harbudgeterat inköp av lampor med låg elektromagnetiskstrålning. Vid byte av toalettstolar införs sådanamed tvåstegsalternativ. I transportpolicyingår att bilar inköps som drivs med biobränsleeller som har en så låg bensinförbrukning sommöjligt. Kontorsmöbler inköps från firmor som har enmiljöpolicy, och miljökrav finns alltid med ianbudsförfaranden. Vid upphandlingen avkontorsapparater ställs alltid miljö- ochenergikrav. Den mesta av kontorsmaterielen ärmiljövänlig. Pappersförbrukningen är fortfarandehög, ca /person och år, men den minskar ochkan minskas ytterligare. Förvaltningskontoret verkarför en miljöanpassning av hus.Värmeåtervinning införs då ventilationsanläggningarbyts ut. I samband med utbyggnad av kylanläggningeni östra utreds möjligheterna tillvärmeåtervinning och utnyttjande av frikylning.Anbud kommer att tas in på miljö-el. kommer delar av styr- ochregleranläggningen att bytas ut mot en modernanläggning som ger bättre energioptimering.Beträffande rökning skall enligthandlingsprogrammet för arbetsmiljön iriksdagsförvaltningen ledamöter och anställdaerbjudas en rökfri arbetsmiljö. Rökning i gemensammalokaler är endast tillåten i separata rökutrymmen.Ledamöter och anställda som vill sluta röka ellersnusa kan få bidrag till medicinska stödåtgärder,varvid förvaltningskontoret ersätter medicinskastödåtgärder av kostnaden, högst 1 000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker det i propositionen föreslagnaramanslaget B 2 på för år1999.Utskottet tillstyrker att läggerförvaltningskontorets årsredovisning tillhandlingarna.I motion 1998/99:K310 (v) föreslås att riksdagenuppdrar till förvaltningskontoret att genomföra enomfattande miljöanpassning av den egna verksamheten(yrkande 1) samt upprättar en tidsplan och enstrategi för miljöanpassning av (yrkande3). Utskottet finner utifrån den beskrivning somförvaltningskontoret lämnat att en miljöanpassning iden mening som motionärerna efterlyser är på god vägoch att verksamheten sker i planenliga former.Utskottet utgår från att förvaltningskontoret följerupp och ytterligare utvecklar riksdagensmiljöanpassning. Därmed får motionen anses besvaradvarför den avstyrks.I motion 1998/99:So227 yrkande 6 (mp) föreslås attriksdagen bör erbjuda ledamöter och anställda gratiseller subventionerad rökavvänjning. Som framgått avredogörelsen i denna del finns redan en möjlighetatt få bidrag till medicinska stödåtgärder förrökare som vill sluta röka. Utskottet konstateraratt rökning utgör ett problem för personer som ärallergiska eller överkänsliga mot tobaksrök och somregelbundet vistas i . policy äratt rökning i gemensamma lokaler endast är tillåteni separata rökutrymmen. Vidare är det inte förbjudetatt röka i t.ex. eget arbetsrum men helst bör allasom röker utnyttja de särskilda rökrummen. mening bör förvaltningsstyrelsenuppmärksamt följa utvecklingen och därvid varaberedd att skärpa bestämmelserna om så bedömsnödvändigt. Med detta får motionen anses besvaradvarför den avstyrks.Riksdagens ombudsmänPropositionenI propositionen föreslås att till Riksdagensombudsmän, , anslås 39 173 000kr för . Vid beräkningen av anslagethar ombudsmän utgått från att några storaavvikelser från nuvarande förhållanden, bl.a.avseende ärendemängden, inte kommer att inträffa.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslag för ombudsmän,, för budgetåret 1999.Regeringen m.m.InledningUtgifterna för Regeringen m.m. avser främst anslagettill m.m. inklusivekommittéväsendet. (verksamhetredovisas under utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell verksamhet i propositionen.) Iverksamhetsområdet ingår även stöd till de politiskapartierna, utgifter för allmänna val och Svenskförfattningssamling. För föreslåsramanslag på sammanlagt 2 420,3 miljoner kronor.Regeringskansliet m.m.PropositionenFrån utgör enmyndighet efter att tidigare ha omfattat 15självständiga myndigheter. av Statsrådsberedningen, 13 departement samtRegeringskansliets förvaltningsavdelning. (Eftervalet har regeringen beslutat om enny organisation av med färredepartement. Denna förändring skall genomföras den 1januari 1999. )beslutade regeringen ominriktningen av det fortsatta förändrings- ochförnyelsearbetet inom . I dettaarbete ingår bl.a. att utveckla ledning ochstyrning, att stärka mål- och resultatstyrningen ochatt förbättra arbetsförutsättningarna förkommittéväsendet.Enligt propositionen skall förändrings- ochförnyelsearbetet i bedrivas medännu större kraft , varvidlednings- och styrningsarbetet avses stå i fokus.Tonvikt skall läggas på en gemensamverksamhetsplanering och uppföljning. Vidare skallkvalitetssäkringsarbetet lyftas fram, ochinformationstekniken skall användas effektivare. Enexpertgrupp för EU-frågor skall bildas inomRegeringskansliet med anledning av förberedelsernaför det svenska ordförandeskapet i EU år 2001.Regeringen föreslår i propositionen en höjning avanslaget till m.m. för med250 med hänvisning till de nyssredovisade satsningarna. För den totala anslagsramenföreslås avsättas avseendeanslaget C 1 m.m.De avsatta medlen avseende EU-ordförandeskapetavses användas för utgifter som kan uppstå inom helaRegeringskansliet. Utgifterna för försvars-attachéerna i , som från den 1 januari 1999kommer att förordnas som specialattachéer medFörsvarsdepartementet som organisatorisk hemvist,redovisas fr.o.m. under anslagetRegeringskansliet m.m. Detta anslag kommer även atttäcka utgifterna för verksamhet.Regeringen föreslår vidare att medger attanslaget m.m. får användas för attbekosta utgifter som tidigare tillgodosågs med medelfrån anslagen Extra utgifter (yrkande 1). Innebördenav förslaget är att regeringen bör ha möjlighet attfrån det aktuella anslaget ta i anspråk medel förbegränsade ändamål som ursprungligen tillgodosågsfrån anslagen Extra utgifter. Det kan i och för siggälla ändamål som inte avser kostnader förRegeringskansliet men som hänger samman medverksamhet som bedrivs inom den sektor avsamhällslivet som ett departements verksamhetsområdeomfattar. Någon uppräkning av anslaget krävs inteför detta. Mot bakgrund av vadkonstitutionsutskottet påtalade i sittgranskningsbetänkande 1997 (1996/97:KU25) avserregeringen att vid beredningen av regleringsbrevenför nästa budgetår i varje särskilt fall noggrantpröva skälen för att anslagsmedel ställs tillRegeringskansliets disposition.MotionernaI partimotion 1998/99:Fi210 hemställer Centerpartietatt beslutar om fördelning av anslag inomutgiftsområde 1 i enlighet med vad i motionenanförts (yrkande 4). Av motionen framgår att partieti förhållande till regeringens förslag vill sänkaanslaget C 1 för med ochmed för åren 2000 och 2001.Besparingen skall enligt partiets mening inte drabbade resurser som behöver avsättas för Sverigesordförandeskap i EU år 2001.I partimotion 1998/99:K294 (delvis) föreslårMiljöpartiet att anslaget C 1 m.m.bör minskas med för budgetåren2000 och 2001. Motivet för detta är att ävenregeringen enligt partiets mening måste åläggasbudgetrestriktioner.I motion 1998/99:K308 föreslår . (kd) att den i propositionen föreslagnaramhöjningen avseende anslaget C 1 med 250 miljonerinte bör genomföras (yrkande 2). Den utveckling ochanpassning av som regeringeneftersträvar i detta sammanhang kan enligtmotionärerna mycket väl ske genomorganisationsförändringar och rationaliseringar utanatt ytterligare resurser tillförs. Förändrings- ochförnyelsearbetet inom bör hakostnadseffektivitet som mål.I motion 1998/99:K310 föreslår . (v) att som sin mening gerregeringen till känna att en omfattandemiljöanpassning av regeringens verksamhet börgenomföras (yrkande 2). Motionen anknyter i dennadel till ett likartat förslag angående riksdagensverksamhet, som behandlas i avsnittet Riksdagensförvaltningskostnader, där exempel ges på åtgärdermed den föreslagna inriktningen.I motion 1998/99:K353 föreslår ochSten , båda (v), att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett särskilt statsråd förbostadspolitiska frågor. Enligt motionärerna verkarregeringen inte ha tagit till sig problemen inombostadspolitiken fullt ut. Ansvaret inom regeringenför de bostadspolitiska frågorna har sålundafördelats på flera departement i den organisationsom skall gälla från och ingetenskilt statsråd kommer att ha ett samlat ansvar fördessa frågor. Enligt motionärerna bör regeringentillsätta ett statsråd med denna uppgift.Miljöanpassning av verksamhetI statsförvaltningen arbetar 66myndigheter med att införa miljöledningssystem.Uppdraget bygger på de mål regeringen lagt fram iskrivelsen Ekologisk hållbarhet (1997:13). Målen äratt skydda miljön, att använda energi- och andranaturresurser effektivt och att utnyttja förnybararesurser på ett hållbart sätt. startadeäven samtliga departement, Statsrådsberedningen ochFörvaltningsavdelningen inom medatt införa miljöledningssystem.