bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Företrädaren för haravlämnat ett särskilt yttrande.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inte något att invända motjordbruksutskottets ställningstagande.Finansutskottet tillstyrker således, också ienlighet med sitt ställningstagande ovan(avsnitten 2.6.2 och 3.0), propositionens förslagtill preliminär fördelning. Motionerna avstyrks iberörda delar.3.24 Utgiftsområde 24 NäringslivUtgiftsområdet omfattar näringspolitik,teknologisk infrastruktur, konkurrensfrågor,teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel,export och investeringsfrämjande frågor samtkonsumentfrågor.För år 1998 beräknas de totala utgifterna uppgåtill 3,3 miljarder kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 4.5.2) redovisas attutgiftsområdet inom ramen för regeringens satsningpå företagande under treårsperioden 1999 till 2001beräknas tillföras försmåföretagsutveckling, främst för ökad tillgång pås.k. såddkapital, dvs. kapital till företag sombefinner sig i tidiga utvecklingsskeden och somhar svårt att finna finansiering på den egentligariskkapitalmarknaden.För att lyfta fram betydelseför sysselsättning och tillväxt i hartidigare avsatts, den s.k.Östersjömiljarden. Verksamheten har varitframgångsrik och bör fortsätta. Enligt regeringensuppfattning bör ytterligare 1 miljard kronortillföras , dvs.med . Vidare beräknasutgiftsområdet tillföras år1999 och förökade insatser för att främja de små ochmedelstora företagens handel med . Slutligenberäknas och 16miljoner kronor tillförasutgiftsområdet inom ramen för regeringens IT-satsning. Avsikten är bl.a. att stimulerautvecklingen av elektronisk handel i ochatt underlätta för små och medelstora företag attutnyttja IT i syfte att öka konkurrenskraften hosdessa företag, samt att förstärka denhushållsrelaterade miljöinformationen.Propositionens och oppositionspartiernas förslagtill preliminär ramnivå för utgiftsområdet underåren 1999-2001 redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 24 NäringslivBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 2 870 -90 +84 -262 +360 -233 -200---------------------------------------------------------------2000 2 852 -91 +83 -262 +360 -244 -200---------------------------------------------------------------2001 2 895 -91 +84 -262 +360 -245 -200---------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet bedömer i motion Fi17 attett bättre företagsklimat är en förutsättning förfler riktiga jobb. Regeringens försök att förenklade regler som omger företagandet har misslyckats.Motionärerna anser att småföretagsdelegationensförslag bör genomföras i sin helhet. NUTEKbör tillföras medel för att åter ansvara förstatens administration av energipolitiken ochmyndigheten bör få ett tillskott vad gällerverksamheten med såddfinansiering eftersomregeringens förslag är otillräckligt. Den tekniskaforskningen bör tillföras resurser för att minskaskadeverkningarna av regeringensforskningspolitik. Stiftelsen och konkurrensforskningen bör tillförasytterligare medel.Centerpartiet anser i motion Fi18 att medel börtillföras forskning och utveckling,exportfrämjande åtgärder samt gårdsförädling avlivsmedel, vilket är i enlighet med det förslagsom presenteras i utredningen 1997:67 Enlivsmedelsstratergi för . Motionärernaanser att det är oklart vad regeringens IT-satsning består i. De anser att satsningen i vartfall bör kunna rymmas inom ordinarie anslag.Motionärerna motsätter sig regeringens förslag attmedel skall avsättas för att främja de små ochmedelstora företagens handel med Europa.Folkpartiet liberalerna avvisar i motion Fi19regeringens förslag om nya typer av stöd tillföretagens utrikeshandel m.m. Motionärerna anseratt säkerheten inför risken av en olycka vid ettkärnkraftverk bör förbättras genom ökade resurser.De föreslår att ställstill förfogande för höjd säkerhet där den är isärklass sämst, dvs. i kärnkraftanläggningarna iSveriges närområde i och i (yrkande 27).Vänsterpartiet föreslår i motion Fi20 för attfrämja de små företagen att satsningar görs påkooperativ, turism samt teknisk forskning ochutveckling. Motionärerna vill särskiltuppmärksamma småföretag i utsatta regioner,kvinnliga företagare och invandrares företag. Devill också öka uppmärksamheten på de växandeföretagen. Konsumentområdet bör förstärkas.Miljöpartiet de gröna förordar i motion Fi21minskade anslag till turistfrämjande verksamhet,teknisk forskning och utveckling, rymdverksamhetoch till investeringsfrämjande verksamheter.Motionärerna föreslår en uppräkning av stödet tillkooperativ utveckling och tillkonsumentorganisationer.Kristdemokraterna motsätter sig i motion Fi22regeringens satsning på Östersjöregionen.Motionärerna ställer sig bakom regeringenssatsning på småföretagsutveckling, främstförslaget om ökad tillgång på såddkapital.I motion Fi41 av m.fl. (s)förespråkas att i samband med den IT-satsning somregeringen föreslår skall den kooperativaföretagsformen ges utrymme. Enligt motionärerna ärdenna företagsform väl lämpad för stimulans avsåväl kvinnors som arbetslösas användning av IT.Vidare sägs i motionen att i direktiven till denav regeringen förutskickade börden kooperativa modellen framhållas.Yttranden från näringsutskottet ochutrikesutskottetNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande(NU8y) regeringens förslag till ramar ochavstyrker oppositionspartiernas alternativaförslag.Näringsutskottet anför att kooperativa företagintar en viktig roll inom småföretagsverksamhetensamt att det är viktigt att konkurrensneutralitetupprätthålls mellan kooperativa företag och andratyper av företag. ser därföringen anledning till att göra uttalanden om denkooperativa företagsformen och avstyrker motionFi41 (s).Även motion Fi19 (fp) yrkande 27 avstyrks avnäringsutskottet.I avvikande meningar tillstyrker företrädarna förModerata samlingspartiet, ,liberalerna, ochKristdemokraterna förslagen i respektivepartimotion.Utrikesutskottet avstyrker i sitt yttrande (UU3y)motion Fi19 (fp) yrkande 27.I en avvikande mening tillstyrker företrädarenför liberalerna förslaget ipartimotionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inte något att erinra motnäringsutskottets eller utrikesutskottetsställningstaganden. tillstyrkersåledes propositionens förslag, vilket också är iöverensstämmelse med utskottets ställningstagandeovan (avsnitten 2.6.2 och 3.0). Motionernasförslag till alternativa ramnivåer avstyrks. Ävenmotion Fi19 (fp) yrkande 27 avstyrks, liksommotion Fi41 (s).3.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statensbidrag till kommuner och landsting.För år 1998 beräknas de totala utgifterna uppgåtill 97,5 miljarder kronor.VårpropositionenAv vårpropositionen (avsnitt 4.5.2) framgår attregeringen anser att utgiftsområdet bör tillföras4 för attvärna kvaliteten i skola, vård och omsorg och föratt minska behovet av att höja kommunalskatterna.De i budgetpropositionen aviseradetillskotten om ytterligare4 vardera för åren 1999 och2000 ingår i beräkningen av ramen. Tillsammans medde beslutade tillskotten för åren 1997 och 1998uppgår det sammantagna resurstillskottet till , jämfört medår 1996. Utöver detta påverkas utgiftsområdet avvissa regleringar av statliga åtgärder som harkommunalekonomiska effekter.Regeringen bedömde i budgetpropositionen för 1998att effekten av det tidigare utlovade s.k.återbetalningsskyddet skatteinkomsterskulle uppgå till . Dennabedömning ligger enligt regeringen fast ochförändrar således inte ramen för år 1999.Regeringen beräknar ramen för utgiftsområdet till104 för , till och 105 394 miljonerkronor . Av oppositionspartierna är detendast som säger nej till att höjastatsbidragsnivån. För samtliga partier gällerdessutom att partiernas avvikelser frånregeringens ramförslag beror på direkta ochindirekta effekter på de kommunala finanserna somföljer av respektive partis förslag. För ennärmare beskrivning av propositionens ochoppositionspartiernas förslag hänvisas till dendel av betänkandet där kommunsektorn behandlas.Propositionens och oppositionspartiernas förslagtill preliminär ramnivå för utgiftsområdet underåren 1999-2001 redovisas i efterföljande tabell:Förslag till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 104 118 - 6 785 + 1 - 1 0 - 8 + 5250 000 500 330--------------------------------------------------------------2000 105 214 - 10 + 1 - 1 - 2 - 2 + 5870 760 000 500 300 910--------------------------------------------------------------2001 105 394 - 10 + 2 - 1 - 2 - 2 + 5950 420 000 900 900 500--------------------------------------------------------------MotionenFolkpartiet liberalerna välkomnar enligt motionFi19 de ökade statsbidragen till kommunerna.Partiet vill dock säkerställa att pengarna användsför vård, omsorg, äldreomsorg,förskola-ungdomsskola och , dvs.kommunernas kärnuppgifter. Därför bör en s.k.öronmärkning tillämpas under en treårsperiod.Kommunerna skall vara skyldiga att visa att deanvänder de extra statsbidragen på sådant sätt attde verkligen kommer de nämnda verksamheterna tilldel. Olika tekniska lösningar kan användas. Enmöjlighet är att regeringen uppmanas återkomma medförslag till teknisk lösning. Alternativt kanRiksrevisionsverket ges i uppdrag att följa ochredovisa kommunernas användning av det nyaresurstillskottet (yrkande 10).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens uppfattning attresurstillskotten bör tillföras de generellastatsbidragen och vill i likhet med regeringenunderstryka vikten av att kommuner och landstinganvänder de ökade statsbidragen till de förvälfärden och för framtiden så väsentligaverksamheterna skola, vård och omsorg. Utskottetvill peka på att samtliga partier i stodbakom statsbidragsreformen fr.o.m då detidigare specialdestinerade statsbidragen ersattesmed generella statsbidrag utan styrande villkor.Utskottet vill i sammanhanget erinra om attFolkpartiet med anledning av den då avregeringen föreslagna höjningen av statsbidragen(motion 1996/97:Fi43) krävde att kommuner ochlandsting i allt väsentligt fritt skulle fåförfoga över de extra medlen och var kritiskt tillatt regeringen, i likhet med i det föreliggandeförslaget, ville fördela de höjda statsbidragentill vissa åldersgrupper. Det är, menadeFolkpartiet , i respektivekommun som man bäst vet var de extra resursernagör störst nytta. delar dennauppfattning och föreslår att motion Fi19 (fp)yrkande 10 avslås.Propositionens förslag till ramar tillstyrks avutskottet vilket också är i överensstämmelse medutskottets ställningstagande ovan (avsnitten 2.6.2och 3.0).3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m.Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden,oförutsedda utgifter samt Riksgäldskontoretsprovisionskostnader i samband med upplåning ochskuldförvaltning. De på utgiftsområdet uppfördaanslagen omfattas inte av utgifts-taket.För 1998 beräknas de totala utgifterna påutgiftsområdet till , varavräntor på statsskulden utgör 102 877 miljonerkronor.Förslag till beräkning av utgiftsområde 26Statsskuldsräntor m.m.Belopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 94 989 ±0 -1 180 -1 000 +250 ±0 -660---------------------------------------------------------------2000 81 567 ±0 -2 950 -3 200 +1 500 ±0 -1 320---------------------------------------------------------------2001 73 167 ±0 -2 950 -4 800 +2 500 ±0 -2 060---------------------------------------------------------------MotionernaCenterpartiet föreslår i motion Fi18 en omfattandeutförsäljning av statligt ägande i företag , vilket enligt motionen väntasmedföra betydande engångsintäkter i statskassan.Tillskottet vill motionärerna använda för attbetala av statsskulden, vilket får till följd atträntekostnaderna sjunker.Folkpartiet liberalerna uppger i motion Fi19 attpartiet vill sälja statliga företag till ett värdeav och 70miljarder kronor 2001. Motionärerna räknar med attförsäljningen skall leda till att statens intäkterkommer att minska, och detta avkastningsbortfalluppskattar de till . Statens minskaderänteutgifter till följd av försäljningen anger detill 5 %.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi20 att nivånpå utgiftsområdet räknas upp mot bakgrund av attpartiet inte vill amortera av statsskulden likasnabbt som regeringen.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi22 atttidpunkten för företagens momsinbetalningar skallsenareläggas, vilket ger en varaktig räntemässigförsämring för statsbudgeten jämfört med nuvarandeordning. Å andra sidan föreslår partiet också attstatliga företag skall säljas ut under denkommande perioden, vilket minskarupplåningsbehovet och därmed ävenstatsskuldsräntorna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.6.2 och 3.0) redovisat sin syn på hurstatsbudgetens utgifter preliminärt bör fördelaspå utgiftsområden . hardärvid tillstyrkt regeringens förslag. Häravföljer att finansutskottet ansluter sig till den ipropositionen preliminärt beräknade nivån förutgiftsområdet och avstyrker de i sammanhangetaktuella motionerna i berörda delar.3.27 Utgiftsområde 27 Avgiften tillEuropeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift tillEuropeiska unionens allmänna budget (EU-budgeten).Utgifterna beräknas uppgå till 21,2miljarder kronor.VårpropositionenI propositionen anges (avsnitt 4.5.2) att den ramsom föreslås för utgiftsområdet grundas på enåterhållsam utveckling av EU-budgeten. Om så inteskulle bli fallet ökar den svenska avgiften. Detär alltså avsevärda osäkerheter förknippade medbedömningarna, särskilt för åren 2000 och 2001.Propositionens och oppositionspartiernas förslagtill preliminär ramnivå för utgiftsområdet underåren 1999-2001 redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27 Avgiften tillEuropeiska gemenskapenBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 21 650 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0---------------------------------------------------------------2000 22 011 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0---------------------------------------------------------------2001 22 866 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0 ±0---------------------------------------------------------------MotionenInget parti avviker från regeringens ramförslag.I motion Fi18 framhåller att det ärangeläget att kan minska sin avgift tillEU. Enligt motionen betalar den högsta EU-avgiften per invånare, vilket inte är hållbart ochförsvarbart i längden. Regeringen bör med kraftdriva detta krav i EU. bör som sinmening ge regeringen detta till känna (yrkande25).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har ovan (avsnitten 2.6.2 och 3.0)ställt sig bakom propositionens förslag. Utskottettillstyrker således regeringens förslag tillramnivå för utgiftsområde 27.Beträffande avgift till EU villutskottet erinra om att har ställt sigbakom att skall verka för en effektiv ochåterhållsam budgetpolitik (prop. 1994/95:40, bet.FiU5, rskr. Som utskottet påpekat tidigare iyttrande till utrikesutskottet (1997/98:FiU3y) tillsammans med andramedlemsländer i aktualiserat frågan omett tak för medlemsavgiften som bl.a. syftar tillatt minska nettobidrag till EU. Sverigeär en av de största nettobetalarna per capita, menSverige är inte den största nettobetalaren, varesig totalt eller räknat per capita.Budgetpolitiken på lite kommer i storutsträckning att styras av det kommande beslutetom de finansiella perspektiven åren 2000-2006.Utskottet kunde med tillfredsställelsekonstatera att regeringens inställning till förslag i dokumentet Agenda 2000till nytt finansiellt perspektiv låg väl i linjemed de budgetpolitiska riktlinjer utskottettidigare ställt sig bakom (1997/98:FiU5).Kommissionen har presenterat envidareutveckling av förslagen i Agenda 2000.Förslaget till nytt finansiellt perspektivöverensstämmer i huvudsak med de förslag somlämnades i Agenda . Det nuvarandetaket för uttag av avgifter från medlemsländernapå av medlemsländernas samlade BNI ärutgångspunkten för kommissionens förslag. Underdetta tak föreslås en marginal på , varfördet föreslagna utgifts-taket ligger på avBNI. Inom denna ram avsätts dock en i förhållandetill BNI minskande andel till EU:s nuvarande 15medlemsländer och ett utrymme görs tillgängligtför nya medlemsländer.Regeringen har redovisat sin syn på kommissionensförslag i faktapromemoria av (anmäld i kammaren ). En smidig ochsnabb utvidgning av EU är av högsta prioritet.Regeringen anser att taket för budgeten iförhållande till BNI inte skall överstiga 1,27 %.Denna nivå motsvarar tak för egna medeloch kan och bör gälla även efter en fullständigutvidgning med samtliga kandidatländer, oavsett omdenna sker under nästa budgetperiod eller senare.Utskottet har också fått information omkommissionens förslag vid en föredragning avföreträdare för . Frågan harockså varit föremål för samråd i EU-nämnden.Utskottet kan konstatera att regeringen driverfrågan om en stram budgetpolitik i EU. Deståndpunkter som regeringen har presenterat ianslutning till Agenda 2000 ligger väl i linje medvad utskottet tidigare anfört. Utskottetförutsätter att regeringen även fortsättningsvisagerar i enlighet med tidigare ställningstagandenoch ser för sin del inte någon ytterligareriksdagens åtgärd påkallad.Motion Fi18 (c) yrkande 25 avstyrks medhänvisning till det anförda.3.28 Socialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgetenHuvuddelen av socialförsäkringarna redovisas påstatsbudgeten. Vid sidan av statsbudgeten har manemellertid redovisat, försäkringen förallmän tilläggspension (ATP),arbetsskadeförsäkringen samt försäkringen fördelpension. Såsom framgått av den tidigareredovisningen kommer utgifterna förarbetsskadeförsäkringen ochdelpensionsförsäkringen i fortsättningen attredovisas på utgiftsområde 10 respektive 11.Enligt en i vårpropositionen redovisad prognosväntas utgifterna för socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten uppgå till 132 410 miljonerkronor . Att arbetsskade- ochdelpensionsförsäkringens utgifter lyfts in istatsbudgeten medför attutgifterna inom denna sektor begränsas med 1999 och med 6 760 miljoner kronor2000.VårpropositionenRegeringen har vid beräkningen av ramnivån beaktateffekterna av att det reducerade basbeloppetföreslås bli återställt i två steg och2000.Förslag till ram för socialförsäkringssektorn vid sidanav statsbudgetenBelopp i -----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Proposi- Oppositionspartiernas avvikelser frånpropositionens ram----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Folkpartiettionen Moderata Center-liberalernaVänster-Miljö-Kristdemo-samlings-partiet partiet partietkraternapartiet degröna----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 130 970 -1 030 -300 -800 ±0 ±0 +30---------------------------------------------------------------2000 137 591 -2 550 -210 -1 200 ±0 +650 -1 800---------------------------------------------------------------2001 143 900 -4 060 -150 -1 200 ±0 +1 400 -2 700---------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet räknar i motion Fi17 medatt partiets förslag till finansiell samverkankommer att ge bättre rehabilitering vilketbegränsar antalet förtidspensionsfall och bidrartill att höja den faktiska pensionsåldern. Dettabegränsar i sin tur utgifterna för ATP.Centerpartiet framhåller i motion Fi18 attförslaget till nivå för sektorn justerats medhänsyn till de indirekta effekter som uppstår tillföljd av partiets skatteförslag.Miljöpartiet de gröna räknar i motion Fi21 medatt partiets förslag till skatteväxling kommer attfå effekt på konsumentprisindex och därmed bidratill att basbeloppet höjs, vilket i sin turinnebär att utgifterna för ATP ökar.Kristdemokraterna erinrar i motion Fi22 om sinsatsning på ökad rehabilitering och räknar med attdetta kommer att leda till minskade utgifter förATP, bl.a. genom att den faktiska pensionsåldernhöjs. Å andra sidan väntas motionärernas förslagatt i ett steg återställa det reduceradebasbeloppet leda till ökade ATP-utgifter under1999.SocialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet tillstyrker i sittyttrande (SfU5y) regeringens förslag tillberäkning av utgifterna inomsocialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten samt avstyrkermotsvarande förslag i motionerna.Moderata samlingspartiet, ,liberalerna, de grönasamt har i var sin avvikandemening biträtt sina partiers respektive förslagtill ramnivå för utgiftsområdet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet(avsnitten 2.6.2 och 3.0) redovisat sin syn på hurstatsbudgetens utgifter preliminärt bör fördelaspå utgiftsområden och socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten under åren 1999-2001.Finansutskottet har därvid tillstyrkt regeringensförslag. har för sindel inte haft något att erinra mot regeringensförslag till beräkning av utgifterna försocialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten.