bet · GM01AU2 · 1998-11-12 00:00:00 — Kostnader för arbetslöshetsersättning, socialbidrag,arbetsmarknadspolitik etc. tränger i kombination medförlorade skatteintäkter undan andra angelägna utgifter.Utskottet konstaterar att de sociala och ekonomiskaproblemen dessutom har en tendens att koncentreras.Arbetslösheten är inte ett jämnt fördelat samhällsproblem,och detta syns tydligt i storstadsregionerna. Andelenarbetslösa invandrare och arbetslösa i storstädernasytterområden har vuxit dramatiskt under de senaste åren.Vi håller nu på att få en permanent delning av vårtsamhälle där mycket stora grupper ställs utanförarbetslivet och ännu fler saknar möjlighet att försörjasig på egen hand. För att vända utvecklingen krävs enligtutskottets mening andra åtgärder än utvecklingsprogram förarbetslösa och seminarier med generaldirektörer ochfackliga företrädare.Med det anförda avstyrker utskottet motion A1 (v) iberörda delar.13. Översyn av socialbidragen (mom. 9)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5.3Översyn av socialbidrag bort ha följande lydelse:Kostnaderna för socialbidragen bör delas likamellan staten och kommunerna. En sådan förändring skallvara kostnadsneutral och kan ske genom att generellastatsbidrag till kommunerna minskas i motsvarande grad somstaten övertar kostnader för socialbidrag. I likhet medvad anför i motion A1 anser utskottet attdet är angeläget att finansieringsprincipen upprätthålls.Varje merkostnad för kommunerna måste åtföljas av enreglering som innebär att dessa får kompensation förmerkostnaden.Utskottet vill i likhet med motion A1 uppmärksamma fråganom ekonomisk trygghet för äldre invandrare som beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl och därför inte fårfolkpension. Det finns, som framhålls i motion A1,anledning att förutsätta att man i pågående översyn närdet gäller socialbidragen kommer fram till en lösning somligger i riktning mot att införa folkpension för depensionerade invandrare som lever på socialbidrag.Vad som ovan anförts bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion A1 yrkandena 15 och16. Motion 1997/98:A64 avstyrks i berörda delar i den månden inte kan anses tillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande översyn av socialbidragenatt med anledning av motion 1998/99:A1 yrkandena 15 och 16samt med avslag på motion 1997/98:A64 yrkandena 16 och17 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Översyn av socialbidragen (mom. 9)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5.3Översyn av socialbidrag bort ha följande lydelse:Statliga och kommunala myndigheter måste samarbeta mer äni dag för att fler människor skall kunna bryta sittberoende av socialbidrag och komma ut i riktiga arbeten.Här kan individuella utvecklingsplaner vara till godhjälp. Detta räcker dock inte. Också kostnadsansvaret försocialbidragen måste ändras, vilket framhålleri motion 1997/98:A64. Det bör fördelas lika mellan statoch kommun. Med en sådan gemensam finansiering skulle detinte längre vara aktuellt med försök att skjuta överförsörjningskostnaderna för människor mellan olika system.Utskottet vill starkt instämma i vad som anförs i motion1997/98:A64 om att övergångar från bidragsberoende tillarbete måste underlättas genom att bidrags- ochavgiftssystemen utformas på ett sådant sätt att marginal-och tröskeleffekterna minskar. Skattesänkningar måsteockså genomföras så att marginaleffekterna reduceras förbarnfamiljer och det blir möjligt för låginkomsttagare attleva på sin lön.Vad som anförts ovan bör föranleda ett tillkännagivandetill regeringen. Utskottet tillstyrker därmed motion1997/98:A64 yrkandena 16 och 17. Motion A1 avslås iberörda delar i den mån den inte kan anses tillgodoseddmed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande översyn av socialbidragenatt med anledning av motion 1997/98:A64 yrkandena 16 och 17samt med avslag på motion 1998/99:A1 yrkandena 15 och16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Deltidsförskola och skola (mom. 10,motiveringen), , ochRolf (alla m) anseratt utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1Deltidsförskola och skola bort ha följande lydelse:Utskottet delar till fullo uppfattningen i motion A216(m) om att en bra skolutbildning är den enskilt viktigasteinsatsen för att undvika att en tredje generationarbetslösa växer upp i storstädernas s.k. problemområden.Barnen skall gå i skolan och göra sina läxor. Kraven måsteställas tidigt och kvaliteten i undervisningen får inteeftersättas. Med en flexibel lönesättning kan bra lärarelockas till dessa områden, där den pedagogiska uppgiftenär svårare.I områden med en hög andel invandrare måsteundervisningen i svenska förbättras. Att invandrare lärsig svenska är en förutsättning för att bryta segregationoch främja social rörlighet. Skolan måste ovillkorligenkunna ge alla elever goda kunskaper i svenska. Om skolanmisslyckas med denna uppgift försvåras integrationen ochbarnens möjligheter i det nya hemlandet försämrasdramatiskt.Utskottet instämmer också i uppfattning attett fritt val av skola är en förutsättning för socialrörlighet och integration. Alla elever är olika och harolika behov och förutsättningar. Med det fria skolvaletstimuleras mångfald i utbildningen, förnyelse och höjdkvalitet. Enligt utskottets mening bör staten därförgarantera det fria skolvalet genom en nationell skolpeng.Först då kan alla skolor bedriva sin verksamhet pålikvärdiga villkor, oavsett om de är kommunala ellerprivata. Först då kan alla elever och föräldrar garanterasvalfrihet, oavsett i vilket bostadsområde familjerna boroch oavsett hur deras ekonomi ser ut. Ett fritt skolvalmåste även gälla på gymnasienivå.Utskottet noterar att undersökningarindikerar att förekomsten av fristående skolor inte harnågra segregerande effekter. Det fria skolvalet och enskolpeng skapar i stället förutsättningar för elever ochföräldrar i segregerade områden att byta skolmiljö.Utskottet vill här poängtera att fler fristående skoloroch insatser för att främja ett aktivt val av skola intepå något sätt står i ett motsatsförhållande till åtgärderför att öka kvaliteten i kommunala skolor.I förskolan kan träning i sociala färdigheter påbörjastidigt. Utskottet noterar att endast drygthälften av barnen i storstädernas mest utsattabostadsområden är inskrivna i barnomsorg mot 70 %för riket som helhet. Detta förhållande understryker denegativa fördelningspolitiska effekterna av detsocialdemokratiska förslaget till s.k. maxtaxa ibarnomsorgen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1997/98:A64 (fp), A1 (v) och Bo507 (c) i berörda delar.16. Deltidsförskola och skola (mom. 10)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1Deltidsförskola och skola fr.o.m. andra stycket bort haföljande lydelse:Utskottet vill i detta sammanhang påpeka att det ärviktigt att barn som får syskon kan delta i förskolansverksamhet. Vidare är det, som framhåller imotion A1, angeläget att barn till arbetslösa kan erbjudasförskola. Många barn till arbetslösa är isoleradeoch har bristande kontakt med svenska språket. Det ärviktigt att förhindra framväxten av en permanentunderklass. Detta bör ges regeringen till känna. Utskottettillstyrker därmed motion A1 yrkande 17. Övriga isammanhanget behandlade motioner avstyrks i berörda delari den mån de inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande deltidsförskola och skolaatt med anledning av motion 1998/99:A1 yrkande 17 samt medavslag på motionerna 1997/98:A64 yrkandena 18-22 och1998/99:Bo507 yrkande 17 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,17. Deltidsförskola och skola (mom. 10)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1Deltidsförskola och skola bort ha följande lydelse:Utskottet anser att stor vikt måste läggas vid att höjautbildningsnivån och ge bättre svenskundervisning iinvandrartäta områden. I enlighet med vad Centerpartietframhåller i motion Bo507 bör de resurser som avsätts förs.k. språkförskolor i första hand fördelas tillsamverkansprojekt mellan ideella organisationer ochkommuner. Medlen bör användas till att stimuleraframväxten av alternativa förskolor och daghem, exempelvisföräldradrivna kooperativ. I detta sammanhang villutskottet i likhet med betona att det måstefå vara en självklarhet för elever och föräldrar att fåvälja skola. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion Bo507 yrkande 17.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks iberörda delar i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande deltidsförskola och skolaatt med anledning av motion 1998/99:Bo507 yrkande 17 samtmed avslag på motionerna 1997/98:A64 yrkandena 18-22och 1998/99:A1 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Deltidsförskola och skola (mom. 10)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6.1Deltidsförskola och skola bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i uppfattning i motion1997/98:A64 att alla barn - inte bara barn som bor isocialt utsatta områden - måste erbjudas allmän förskola.Det är viktigt att alla barn i en kommun behandlas lika.I likhet med motionärerna i 1997/98:A64 vill utskottetframhålla vikten av valfrihet. Att själv vara med ochpåverka innebär att man visar större intresse för ochdelaktighet i ett område. Genom förekomsten av friskoloroch rätten att fritt välja såväl skola som förskola gesindividen makt och inflytande över sin vardag.Språkets ställning måste stärkas i skolan. Despråkkunskaper som många invandrare besitter måste ses somen resurs. Hemspråket bör göras till tillval i skolan.Invandrarorganisationerna bör engageras ihemspråksundervisningen som ett komplement. Ytterligarestora språk, såsom exempelvis arabiska, bör kunna bli B-och C-språk i några skolor. I klasser eller skolor medmånga barn med invandrarbakgrund bör undervisningen isvenska med fördel kunna utökas. Det blir lättare omtimplanerna avskaffas.Vad utskottet anfört ovan bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion 1997/98:A64 yrkandena18, 21 och 22. Övriga i sammanhanget behandlade motioneravstyrks i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande deltidsförskola och skolaatt med anledning av motion 1997/98:A64 yrkandena 18, 21och 22 samt med avslag på motionerna 1997/98:A64yrkande 19, 1998/99:A1 yrkande 17 och 1998/99:Bo507yrkande 17 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,19. Vuxenutbildning och (mom. 11,motiveringen), , ochRolf (alla m) anseratt utskottets ställningstagande i avsnitt 6.2Vuxenutbildning bort ha följande lydelse:I dag erbjuds alla invandrare svenska för invandrare,sfi, när de kommer till . Resultatet är minst sagtskiftande. Detta beror på att undervisningen ärineffektivt organiserad. anser i motion A216att det bästa sättet att lära sig svenska är genom enkombination av studier och arbetslivserfarenhet.Arbetsmarknadspolitiken bör erbjuda sådana möjligheter.Beträffande kvalitetsfrågorna inom delarutskottet farhågorna i motion 1997/98:A64 (fp) om attKunskapslyftet främst kommit att bli enarbetsmarknadspolitisk åtgärd i syfte att momentant minskaden öppna arbetslösheten.Med det anförda avstyrker utskottet motionen 1997/98:A64(fp) i berörd del.20. Vuxenutbildning och (mom. 11)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6.2Vuxenutbildning bort ha följande lydelse:Kunskapslyftet innebär för många människor en ny chanstill vidareutbildning i vuxen ålder. fårdock inte ses som i första hand en arbetsmarknadspolitiskåtgärd som syftar till att minska den öppna arbetslöshetenutan att det ställs upp några krav på innehåll iutbildningen. Utskottet delar uppfattning imotion 1997/98:A64 att det är angeläget att kvaliteten iKunskapslyftet garanteras så att deltagarna därefterlättare får arbete. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion 1997/98:A64 yrkande25.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande vuxenutbildning och Kunskapslyftetatt med anledning av motion 1997/98:A64 yrkande 25 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Kulturinstitutioner och mötesplatser(mom. 12)(), () och MariaLarsson (kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6.3Kultur-, idrotts- och fritidsverksamhet bort ha följandelydelse:I detta sammanhang vill utskottet understryka vikten avatt den kulturinstitution som de flesta möter,biblioteken, värnas och utvecklas. Utskottet instämmerdärvid i den uppfattning som förs fram i Centerpartietsmotion Bo507, nämligen att biblioteken har en roll iutvecklandet av en god stadsmiljö. Biblioteken är viktigasom mötesplatser och kulturbärare. IT-utvecklingen kommerockså att innebära att de får en betydelsefull roll somcentrum för kunskapsinhämtning.Samlingslokalen är en annan viktig mötesplats. Statenmåste slå vakt om de ideellt drivna samlingslokalerna,vilket också framhålls i motion Bo507. I motionen sägsockså att medborgarna ytterligare bör stimuleras till attsjälva ta över och driva samlingslokaler och andraanläggningar. Utskottet delar denna uppfattning.Vad utskottet anfört här bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion Bo507 yrkandena 20 och 21. MotionA1 yrkande 18 avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande kulturinstitutioner och mötesplatseratt med anledning av motion 1998/99:Bo507 yrkandena 20 och21 samt med avslag på motion 1998/99:A1 yrkande 18 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,22. Regional planering, boende, folkhälsa, m.m.(mom. 13, motiveringen), , ochRolf (alla m) anseratt utskottets ställningstagande i avsnitt 7 Regionalplanering, boende och folkhälsa bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i motion A216 (m) och anser attproblemen på bostadsmarknaden har förvärrats avsevärtunder de senaste fyra åren.Sverige har den industrialiserade världens isärklass högsta bostadskostnader. I genomsnitt tvingassvenska hushåll att lägga nära en tredjedel av sinadisponibla hushållsinkomster på boendet, vilket är nästandubbelt så mycket som inom EU. Huvudorsaken är densocialdemokratiska bostadspolitik som fördes på 1970- och1980-talen samt de drastiska skattehöjningarna på byggandeoch boende . Det är nu nödvändigt med enmålmedveten politik för att sänka skatteuttaget och ökavalfriheten i boendet. Bl.a. måste fastighetsskattenstegvis slopas.Bostadssektorn kännetecknas av politisk styrning,kontroll och detaljreglering. Dessa inslag måste minskaoch i stället skall de enskilda boendes ochbostadssökandes krav stå i centrum. Även möjligheternatill enskilt bostadsägande måste förbättras. Varje kommunmåste utifrån de förutsättningar som där råder avgöra hurden lokala bostadspolitiken skall utformas. Utskottetdelar den principiella synen i motion A216 (m) attbostadsägande och bostadsförvaltning inte är en egentligkommunal uppgift. I storstadsregionerna är det betydligtviktigare att kommunerna löser problemet med det ökandeantalet hemlösa än att man ödar energi och resurser på attupprätthålla sin ställning som hyresvärd tillhundratusentals "reguljära" hyresgäster.De kommunala bostadsföretagen har varit det främstainstrumentet i den s.k. solidariska bostadspolitik som nukommit till vägs ände. Segregationen i storstädernasboende är ett faktum och det är påfallande hurproblemen med utanförskap, arbetslöshet ochbidragsberoende kommit att koncentreras till just demiljonprogramsområden som helt domineras av allmännyttigahyresrätter. Bostadsmarknadens parter bär därtill ansvaretför en hyresstruktur som inte sällan leder till att dessaområden därtill har de högsta hyrorna.Det är enligt utskottets mening viktigt attmiljonprogramsområdena inte bara ses som problem. Mångaområden har goda kvaliteter som måste bejakas ochutvecklas. Det är emellertid nödvändigt att invånarna gesmöjligheter att påverka boende, miljö och service.Insatser måste göras för att komma till rätta medeftersatt underhåll och torftiga utemiljöer. Utskottetunderstryker vikten av att få till stånd en allsidigblandning av olika fastighetsägare och olikaupplåtelseformer.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1997/98:A64 (fp), 1997/98:A65 (mp), A1 (v), A290 (s) samtBo507 (c) i berörda delar.23. Regional planering, boende, folkhälsa, m.m.(mom. 13)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 7 Regionalplanering, boende och folkhälsa bort ha följande lydelse:Utskottet delar den oro som ger uttryckför i motion A1 när det gäller minskad service ibostadsområdenas centrum. Utskottet instämmer därför imotion A1 och anser att bestämmelserna i plan- ochbygglagen bör ses över i syfte att utröna om dessa behöverskärpas och en striktare tillståndsgivning införas förköpcentrum utanför städerna.Bostadspolitiken måste bli betydligt mer aktiv än i dag.På denna punkt för i motion A1 fram en radintressanta förslag som utskottet instämmer i. Således börhushåll med svårigheter på bostadsmarknaden följas upp ien socialberedning med företrädare för myndigheter ochbostadsmarknadens aktörer. Kommunerna bör ta ett störreansvar för de utsatta hushållen. Lättnader bör bl.a.införas för hyresgästerna när hyreskontrakt sägs upp.Regelsystemen bör göras tydligare och motverkadiskriminering. Vidare bör lagstiftningen om kommunalbostadsförmedling återinföras liksom lagstiftningen ombostadsanvisning i både kommunalt och privatfastighetsbestånd. Utskottet ställer sig också bakomVänsterpartiets krav på obligatoriskaboendeplaneringsprogram som skall antas avkommunfullmäktige i samband med översyn avöversiktsplaner. Reglerna rörande de kommunalabostadsbolagens ekonomiska förhållanden gentemotkommunerna såsom ägare bör ses över.När det gäller regelsystemet runt allmännyttansfastigheter bör regeringen enligt utskottets uppfattningåterkomma med förslag som tydliggör de kommunalabostadsbolagens ställning. Alla medborgare skall hamöjlighet till inflytande över förvaltning och skötsel avdet egna bostadsområdet, oavsett upplåtelseform. Somframhålls i motion A1 måste en översyn göras av regler sominnebär att kommunala bostadsföretag ställer hårda krav påhyresgästens betalningsförmåga. Sådana krav får allvarligakonsekvenser och måste motverkas. Variationen avupplåtelseformer och bostadstyper bör vidare öka inom deutsatta bostadsområdena.Miljonprogramsområdena bör göras om tillmiljöprogramsområden. kan stöd tillinvesteringskostnader utgå . Utskottet anser ilikhet med att det finns anledning attpröva möjligheterna att höja stödnivån i fråga om deutsatta stadsdelarna.Vad utskottet anfört ovan bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion A1 yrkandena 5 och 6.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks iberörda delar i den mån de inte kan anses tillgodoseddamed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande regional planering, boende,folkhälsa, m.m.att med anledning av motion 1998/99:A1 yrkandena 5 och 6samt med avslag på motionerna 1997/98:A64 yrkandena7-9, 23 och 24, 1997/98:A65 yrkandena 1 och 2,1998/99:A290 samt 1998/99:Bo507 yrkandena 7, 19, 22och 23 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. Regional planering, boende, folkhälsa, m.m.(mom. 13)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 7 Regionalplanering, boende och folkhälsa bort ha följande lydelse:I syfte att underlätta omställningen mot ett hållbartsamhälle är det angeläget att driva miljöanpassningen avtransportsystem och allmänna kommunikationer vidare.Samhällsplaneringen måste i ökad utsträckning inriktas pånärhet mellan arbetsplatser, bostäder och service så atttransportbehoven minskar. Denna uppfattning, som delas avutskottet, förs fram i motion Bo507. Imotionen betonas också att planeringen av trafiksystem börutgå från lösningar som gynnar fotgängare, cyklister ochkollektivtrafik. Likaså skall tillgänglighet förfunktionshindrade vara en självklar utgångspunkt förplaneringen. Utskottet instämmer i detta.Kollektivtrafiksystemen måste utvecklas och förbättras.Med tanke på att systemen nyttjas mer av kvinnor än av mänär det viktigt att hänsyn tas till kvinnors behov vidsystemutformningen. Ambitionen bör, som framhålls i motionBo507, vara att livskvaliteten skall kunna vara god ävenom man inte har egen bil.Utskottet vill också uppmärksamma frågan om neddragningav offentlig service. Försämrad service drabbar såvälglesbygd som förorter. Utskottet anser, med instämmande imotion Bo507, att neddragningar av servicenivån hosstatliga företag och myndigheter noggrant måste studerasur ett samhällsekonomiskt perspektiv och ur medborgarnassynvinkel.I fråga om folkhälsan vill utskottet poängtera att ettaktivt folkhälsoarbete skall ske lokalt. Förebyggandefolkhälsoarbete måste ha samma prioritet som vård avsjuka. Kommuner, landsting och staten har tillsammans medandra parter ett uppdrag att i samverkan arbetaförebyggande med folkhälsofrågor. Utskottet delar här denuppfattning som förs fram i motion Bo507 där manpoängterar att utvecklingen mot sämre hälsa och sjunkandemedellivslängd i de utsatta områdena måste brytas.Arbetslöshet påverkar människornas hälsa, miljö ochlivsstil. Att ha arbete är av vital betydelse för hälsan.Slutligen vill utskottet i detta sammanhang ta upp fråganom närhet i vården. Det finns all anledning att instämma ivad som sägs i motion Bo507 om att alla människor skallkunna ha trygghet och valmöjligheter i vården. Närhet ivården är särskilt viktig i akutsituationer men också vidvanliga, ofta återkommande och varaktigasjukdomstillstånd.Vad utskottet har anfört om trafikplanering ochkollektivtrafiksystem, statlig service, folkhälsoarbeteoch närhet till vårdinstitutioner bör ges regeringen tillkänna. Utskottet tillstyrker därmed motion Bo507 yrkandena7, 19, 22 och 23. Övriga i sammanhanget behandlademotioner avstyrks i berörda delar i den mån de inte kananses tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande regional planering, boende,folkhälsa, m.m.att med anledning av 1998/99:Bo507 yrkandena 7, 19, 22 och23 samt med avslag på motionerna 1997/98:A64 yrkandena7-9, 23 och 24, 1997/98:A65 yrkandena 1 och 2,1998/99:A1 yrkandena 5 och 6 samt 1998/99:A290 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Regional planering, boende, folkhälsa, m.m.(mom. 13)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 7 Regionalplanering, boende och folkhälsa bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning i motion1997/98:A64 att den miljardsatsning för nya ROT-projektsom benämns lokala investeringsprogram bör avslutas.Programmen innebär ett ineffektivt och ibland oseriöstslöseri med statliga medel. Det är också ett uttryck förett centralistiskt planekonomiskt tänkande. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion 1997/98:A64 yrkande8. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande regional planering, boende,folkhälsa, m.m.att med anledning av motion 1997/98:A64 yrkande 8 samt medavslag på motionerna 1997/98:A64 yrkandena 7, 9, 23och 24, 1997/98:A65 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A1yrkandena 5 och 6, 1998/99:A290 samt 1998/99:Bo507yrkandena 7, 19, 22 och 23 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. kostnadsutjämning (mom. 16,motiveringen), , ochRolf (alla m) anseratt utskottets ställningstagande i avsnitt 9.2 Kommunalekonomi bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som framhålls i motionA216 (m) att det är en viktig uppgift att successivt sänkaden kommunala utdebiteringen.