bet · GL01KU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Han har t.ex. tagit del avkonstitutionsutskottets olika granskningsbetänkandeni sådana frågor samt av förarbetena till bl.a.förvaltningslagen.Vattenfall förekommer ytterligt sällsynt som part iett förvaltningsärende i departementet. Under hanstid på departementet kan det ha varit fråga om tvåärenden. I båda dessa fall har han låtit bli attdelta i olika åtgärder som har kunnat påverkautgången i ärendena. När det gäller regeringensbeslut om Polenkabeln var han vid två tillfälleninför detta beslut med på olika möten där fråganbehandlades. Det var inte i någotdera fallet av denkaraktären att det påverkade utgången av ärendet.Det handlades av en tjänsteman på departementet.Hans befattning med ärendet inskränkte sig till atthan var med på ett möte med kolleger frånMiljödepartementet och . Viddetta möte diskuterades en enda fråga som rördeföreskrifter i det tilltänkta regeringsbeslutet somtog sikte på vandringsfiskens speciella problem.Anledningen till att han själv var med var att ocksåstatssekreteraren från Jordbruksdepartementetdeltog. Han lämnade också sakupplysningar tillregeringen innan frågan avgjordes. Dels visade hanen karta där kabelns sträckning framgick, dels lästehan upp remissvar från ochFiskeriverket. Både han och har varitutomordentligt noga med att inte befatta sig meddetta ärende eller andra ärenden som rör bolag ellermyndigheter där jäv kan förekomma.Enligt fick han vidare, efterregeringens beslut, i uppdrag av näringsministernatt förvissa sig om att det i avtalen mellanVattenfall AB, och den polskekontrahenten inte skulle finnas bestämmelser somkunde inverka menligt på genomförandet av riksdagensbeslut strax före om en ny energipolitik.Lars uppgav vidare att man inomRegeringskansliet väl känner till att sådana härkonflikter kan uppstå. När det gäller ABhar, alltsedan bolaget bildades, statssekreteraren iNäringsdepartementet, eller tidigareIndustridepartementet, varit med i bolagetsstyrelse. Det har i hög grad varit så att man harfått hantera dessa frågor på ett tillbörligt sättnär de har kommit upp. Det har också skett i dettafall, enligt hans uppfattning.Därutöver uppgav att man inomdepartementet redan från den tidpunkt han tillträddesom styrelseordförande i varinförstådd med att han inte skulle delta ihanteringen av Polenkabelärendet. Det som hände den16 var att en bestämd person utpekadessom ansvarig för dessa frågor i stället för honomsjälv. och fram till den 16 oktober 1997fanns det inte någon bestämd person underdepartementsledningen som pekats ut att ansvara förfrågor med anknytning till Vattenfall.Håkan Heden uppgav att enligt de riktlinjer somtidigare gällde för elmarknaden, och enligtellagen, skall utlandsförbindelser förvaltas avSvenska kraftnät. är enorganisation som kan bygga och förvaltautlandsförbindelser och som är naturlig sökare förkoncessionen. Skälet till denna ordning är att mananser att utlandsförbindelser, liksomstorkraftnätet, är en väsentlig del av samhälletsinfrastruktur och därför skall förvaltas av ett frånkommersiella intressen oberoende affärsverk, i dethär fallet Svenska kraftnät.Vidare uppgav att man, enligt rutinen idepartementet, en gång införregeringssammanträdet har s.k. veckoberedning. Dåföredras de ärenden som statsrådet skall varaföredragande i vid regeringssammanträdet. Samtidigtär veckoberedningen ett tillfälle då tjänstemännenkan informera statsrådet om vad som händer inomdepartementets område. undervåren 1997 informerade den ansvarige tjänstemannenom beredningsläget för ärendet om Polenkabeln. HåkanHeden var själv närvarande vid åtminstone några avdessa tillfällen, men satt tyst när ärendet omPolenkabeln var uppe.Håkan Heden uppgav också att det var viktigt attklargöra skillnaderna mellan de tvåberedningsprocesserna angående dels prövningenenligt 2 och 3 kap. NRL, som sker iNäringsdepartementet, dels prövningen enligt 4 kap.samma lag, som sker i . Vid mötenamed diskuterades vilka skillnadersom finns och den tidsplan som Miljödepartementetbedömde att den behövde följa för att ta ställningtill frågan om projektet skulle prövas enligt 4 kap.NRL. Man diskuterade egentligen inte frågan om vadMiljödepartementet ville eller inte ville.Vidare uppgav att ärendet var föremålför s.k. gemensam beredning. Vid denna beredningfick man från sida veta attMiljödepartementet föreslog att regeringen inteskulle göra någon prövning enligt 4 kap. NRL. Dethade inga invändningar mot.Utfrågning med näringsminister har hållit utfrågningmed näringsminister . Vidutfrågningen uppgav att regeringeninte har gett några direktiv till myndigheter,eller inför ellerunder koncessionsärendets prövning. De berördamyndigheterna har gjort sina självständigabedömningar när de tagit ställning till projektet.Riksdagen och regeringen har vid flera tillfällenbeslutat om de finansiella förutsättningarna förSvenska kraftnäts medverkan i projektet. Varje gånghar det tydligt framgått av regeringens förslag attriksdagen bara haft att ta ställning till definansiella förutsättningarna. skulle inteföregripa prövningen enligt ellagen avkoncessionsansökan.Anders uppgav vidare att ett visstinformationsutbyte har förekommit mellanRegeringskansliet å ena sidan och ,och å andra sidan.Ett sådant informationsutbyte, som rörplaneringsaspekter, sakinformation ochdetaljuppgifter, förekommer enligt i ett ärende av detta slag.Infomationsutbytet har inte varit av den karaktärenatt det kunnat påverka utgången av ärendet.När det gäller frågan om jäv uppgav AndersSundström att det i första hand är tjänstemannensjälv som har att uppmärksamma om han eller hon ärjävig i ett ärende. Det ansvaret har tjänstemannen.Tjänstemannen skall själv säga till om han eller honinte bör handlägga ett ärende. Hans ansvar som chefför departementet är att se till att det finns enorganisation som gör det lättare för de anställdaatt bedöma om de är jäviga eller inte. PåNäringsdepartementet finns det en lång erfarenhet avatt hantera bl.a. jävsfrågor. Det beror dels pådepartementets karaktär, med ett stort antal företagsom departementet förvaltar statens aktier i, delspå den omfattande verksamhet som bedrivs i kontaktmed andra företag och organisationer. Därförförvissade han sig i ett tidigt skede om attexpeditionschefen vid återkommande tillfälleninformerar både nyanställda och äldre anställda omvad som gäller beträffande jäv och andrabestämmelser i förvaltningslagen. Han har ocksåtalat om dessa frågor vid anställning av politisktsakkunniga vid departementet och försökt se till attinformation om detta når ut.Anders uppgav vidare att det han hittillsbeskrivit är den organisation som gällt viddepartementet också under hans företrädares tid. Påen punkt har han gjort en organisatorisk förändringi förhållande till sina företrädare, och det gällerfrågan om styrningen av . Efter det gick ned till endast en statssekreterare utsåghan en särskilt politiskt sakkunnig planeringschef.Denne skall under statsrådet ansvara för denpolitiska ledningen av förvaltningsärenden som rörVattenfall AB. har dessa frågor legatdirekt under ministern och statssekreteraren. Underhela den tid som har varit ett bolaghar statssekreteraren också suttit i bolagetsstyrelse. Planeringschefen utsågs i oktober 1997.Detta innebar inte att fram till desshade ansvaret, utan i stället fick han själv (AndersSundström) hantera frågorna. Han tyckte inte att detvar en tillfredsställande situation, utan ville haen annan ordning.Anders ville också poängtera att, omregeringen i anslutning till sina sammanträdenbehöver information från tjänstemännen, det ärbrukligt att statssekreteraren eller någon högretjänsteman lämnar den informationen till regeringen.Lars var med inför regeringssammanträdet den17 juli för att vid behov kunna lämna rensakinformation. Just med tanke på att intevarit inblandad i ärendet och således inte kundeförväntas kunna ärendet följde den ansvarigehandläggaren med. uppgav att detdock var han själv som vid regeringens sammanträdeföredrog ärendet för de övriga i regeringen.Enligt bedömning, efter det atthan har tagit del av den information som finns idepartementet samt efter att ha talat med berördatjänstemän och ha tagit del avkonstitutionsutskottets utfrågning, har de aktuellatjänstemännen inte gjort sig skyldiga till ettagerande som leder till jäv.Därutöver uppgav att syftet medkabeln är att se till att vi behöver mindreproduktionskapacitet i för att täckasvängningarna i konjunktur och klimatförhållanden.Det innebär en fördel om vi binder ihop nätet iÖstersjön på samma sätt som vi bundit ihop nätet iSverige. På detta sätt slipper vi bygga upp enproduktionskapacitet som skall klara den absoluthårdaste påfrestning. Syftet med kabeln är alltsåatt minska behovet av produktionskapacitet i områdetoch därmed minska miljöpåverkan och säkraenergiförsörjningen.Anders uppgav också att det, enligt hansuppfattning, är viktigt att man inte kan avgörafrågor om vägar, järnvägar och elledningar påkommunal nivå. Han anser att man måste ha eninfrastruktur i där man knyter ihop olikadelar av vårt land. De produktionsanläggningar förel som finns måste kunna försörja hela Sverige.Därför anser han att det bör vara så att beslut omatt bygga och dra vägar, elledningar och järnvägarskall fattas på nationell nivå och inte på lokalnivå. När det gäller Polenkabeln är det, iförhållande till de elledningar som finns i övrigt iSverige, inget omfattande projekt, men ettnödvändigt projekt. Han uppgav vidare att det finnsmånga vägar och järnvägar som är större projekt ändetta, också i investeringsbelopp, och som prövasenligt väglagen. Det är, såvitt han vet, ingen vägeller järnväg som har prövats enligt 4 kap. NRL.Frågan om en prövning enligt 4 kap. NRL av dettaprojekt har beretts på . Han harinte haft något att erinra mot det förslag sommiljöministern redovisade.Vidare uppgav att han inte hadelagt sig i något beslut som skallfatta. Däremot anser han det vara hans skyldighetatt resa runt i landet och lyssna på stämningarna iolika frågor. Frågan om Polenkabeln är väldigtkontroversiell i , så det är hans absolutaskyldighet att höra hur folk som har att hanterafrågan upplever läget där. Han har naturligtvisargumenterat för att kabeln skall byggas enligtellagen därför att han anser att den behövs. Hananser att han efter regeringsbeslutet har rätt attargumentera för regeringens beslut.Anders redogjorde också för att prövningenligt 4 kap. NRL hade begärts av ,, , ,i och berörda kommuner.Mot en prövning har bl.a. förmiljöskydd och varit. Han haruppfattat att den tyngsta remissinstansen i dettafall har varit . vidare att han har tolkat det så att ellagenställer samma hårda miljökrav på utförandet avPolenkabeln som 4 kap. NRL gör.Därutöver uppgav att han badstatssekreterare att kontakta Svenskakraftnät för att han ytterligare en gång villeförsäkra sig om att Polenkabelns syfte är atthantera svängningar i konjunktur och klimat och inteatt exportera eller importera. Han har försäkrat sigom detta ett stort antal gånger tidigare. Uppdragetgavs till efter det att frågan hade behandlatsi regeringen.Utskottets bedömningI granskningsärendet har bl.a. aktualiserats fråganom huruvida jäv skulle ha förelegat för vissatjänstemän i Närings- och vidberedningen och avgörandet av regeringens ärende omen koncessionsansökan rörande en likströmskabelmellan och . Enligt utskottets meninghar vid granskningen inte kommit fram annat än attdet aktuella regeringsärendet i detta avseende harhandlagts i enlighet med gällande regler.Utskottet finner dock anledning att ånyo framhållavikten av att förvaltningslagens jävsregler iakttasvid beredningen av ärenden i . tidigare uttalat bör endepartementstjänsteman, som är styrelseledamot i etthel- eller halvstatligt bolag, inte delta i ettärende som rör bolaget, oavsett ärendetsbeskaffenhet. I sådant fall bör en annan tjänstemani första hand svara för handläggningen.I den nu aktuella granskningsanmälan begärs vidareatt , förutom att granskajävssituationen i detta särskilda fall, skall uttalasig om jävsfrågor för högre och politiskt tillsattatjänstemän i departementen. Utskottet vill härviderinra om att utskottet i samband med åretsadministrativt inriktade granskning har uttalat attutskottet vid kommande granskning av detta slagskall ta upp frågan om huruvida det finns risker förjäv när tjänstemän i har uppdragsom ledamöter i styrelser för statliga företag ochaffärsverk (bet. 1997/98:KU10 s. 7). Utöver vad somanförts ovan finner utskottet därför inte anledningatt nu göra något ytterligare uttalande när detgäller frågan om jäv.Granskningen föranleder inte heller i övrigt någotytterligare uttalande från utskottets sida.3.5 Regeringens beslut om sekretessbeträffande vissa handlingar rörandeScientologikyrkanÄrendetI en anmälan, bilaga A 3.12, har begärts attkonstitutionsutskottet skall granska regeringensbeslut att sekretessbelägga en skrift frånscientologerna.BakgrundRegeringens beslutDen begärde en anonym man att hosJustitiedepartementet få ta del av en handling somhan uppgav fanns i departementet och som rördeScientologikyrkan. Mannen lämnade in en handling -scientologimaterialet - som han uppgav var en kopiaav den handling som han begärde att få ta del av.Enligt blevscientologimaterialet därigenom en allmän handling idepartementet. avslog mannensbegäran med motiveringen att deti departementet inte kunnat påträffas någon sådanhandling som han efterfrågade.Därefter har materialet vid flera tillfällenlämnats ut från när någon harbegärt att få ta del av det.Den 16 oktober 1997 beslutade regeringen emellertidatt materialet inte skulle lämnas ut. Regeringenanger följande som skäl för sitt beslut (Ju97/3133).Enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess bl.a. för uppgifter som rör medborgareeller juridiska personer i en annan stat, om det kanantas att det stör mellanfolkligaförbindelser eller på annat sätt skadar landet omuppgifterna röjs.Den begärda handlingen innehåller uppgifter som rörden amerikanska organisationen . Det kan antas att ett utlämnande avuppgifterna i handlingen skulle störa Sverigesmellanfolkliga förbindelser och på annat sätt skadalandet. Sekretess gäller därför för uppgifternaenligt 2 kap. 1 § sekretesslagen.Justitieministerns frågesvar den 29 oktober 1997Justitieminister har i svar på fråga1997/98:73 om hemligstämpling av "scientologbibeln"anfört bl.a. följande.Regeringen gjorde bedömningen att det kunde antasatt ett utlämnande av uppgifterna skulle störaSveriges mellanfolkliga förbindelser och på annatsätt skada landet eftersom det hävdas att Sverigebryter mot sina åtaganden enligt internationellaavtal på upphovsrättsområdet genom att tillåta attmaterialet lämnas ut från svenska myndigheter. Dettahar redan medfört en viss störning i de bilateralaförbindelserna mellan och och kan kommaatt leda till störningar även i andrainternationella sammanhang.Det har således inte varit fråga om huruvida den iSverige grundlagsfästa offentlighetsprincipen kaninskränkas genom upphovsrättsliga regler, vilket dengivetvis inte kan. Däremot har varje myndighet somtar ställning till om den aktuella handlingen kanlämnas ut att göra en skadeprövning. Frågan gällersåledes huruvida utlämnande av handlingen stör ellerpå annat sätt skadar relationer med våromvärld. I frågor som uppkommer hos statligamyndigheter och som är av betydelse för förhållandettill andra stater eller mellanfolkligaorganisationer skall med stöd av 10 kap. 8 §regeringsformen utrikesministern underrättas. Syftetmed denna underrättelseplikt är att främja enenhetlig och konsekvent utrikespolitik.Justitiekanslerns beslutEn person begärde hos Justitiekanslern att få ut ettexemplar av den s.k. scientologibibeln.Justitiekanslern underrättade, med hänvisning tillreglerna i 10 kap. 8 § regeringsformen, chefen förUtrikesdepartementet att det hos Justitiekanslernfanns en handling motsvarande den som berörs avsekretess enligt regeringens beslut den 16 oktober1997 och att denna handling alltsedan den ingivits iärendet hos Justitiekanslern har tillhandhållitsallmänheten på begäran och att så alltjämt sker.Utrikesdepartementet överlämnade därefter den 27oktober 1997 till Justitiekanslern en promemoriaangående vissa utrikespolitiska förhållanden somaktualiserats med anledning av att dokumentet ärallmän handling vid flera myndigheter i Sverige.Justitiekanslern har därefter, ,fattat följande beslut.Enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretessbl.a. för uppgifter som rör medborgare ellerjuridiska personer i en annan stat, om det kan antasatt det stör mellanfolkliga förbindelsereller på annat sätt skadar landet om uppgifternaröjs.Den begärda handlingen innehåller uppgifter som rörden amerikanska organisationen . Vad som framkommit angående vissautrikespolitiska förhållanden gör att ett fortsattutlämnande av uppgifterna i handlingen kan antasstöra mellanfolkliga förbindelser och påannat sätt skada landet. Sekretess gäller därför föruppgifterna enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen.Kammarrättens domJustitiekanslerns beslut överklagades tillKammarrätten i . Kammarrätten meddelade idom att kammarrätten deladeJustitiekanslerns bedömning och inte ändrade detöverklagade beslutet.Kammarrättens dom har överklagats tillRegeringsrätten. Regeringsrätten meddelade den 6april 1998 prövningstillstånd i målet och kommer,enligt vad utskottet har inhämtat, att under vårenpröva målet i sak.Justitiedepartementets promemoriaStatsrådsberedningen har till konstitutionsutskottetöversänt en inom den 9februari 1998 upprättad promemoria, bilaga A 3.13. Ipromemorian anförs bl.a. följande.Grunden för sekretessI upprättades den 27 oktober1997 en promemoria som överlämnades tillJustitiekanslern i anledning av att Justitiekanslernmed stöd av 10 kap. 8 § regeringsformen underrättatchefen för om att materialethade begärts ut från Justitiekanslern. I promemorianredogörs för de förhållanden som låg till grund förregeringens bedömning att det förelågutrikessekretess för uppgifterna i materialet.Promemorian har hemligstämplats med hänvisning tillbestämmelsen om utrikessekretess. Promemorian harockså överlämnats till kammarkansli,och till tingsrätt.Tidpunkten för sekretessens inträdeNär började att lämna utmaterialet fanns inga indikationer påatt uppgifterna i det skulle omfattas av sekretess.En tid efter det första utlämnandet kontaktadesJustitiedepartementet och UD av företrädare förScientologikyrkan, amerikanska kongressledamöter ochUSA:s ambassad i . Justitiedepartementetansåg inte att dessa kontakter medförde någon grundför att sekretessbelägga materialet. Av UD:spromemoria framgår att ett fortsatt utlämnande avmaterialet för regeringens beslut den16 skulle medföra risk för vissakonsekvenser och att förutsättningarna förutrikessekretess för uppgifterna i materialet därmedvar uppfyllda.Av promemoria från den 27oktober 1997 framgår bl.a. följande. hävdar attett utlämnande av en kopia med stöd av de svenskabestämmelserna om utlämnande av allmänna handlingarinnebär ett oskäligt inkräktande på scientologernaslegitima intressen och att bestämmelserna somtillåter detta står i strid med åtagandenpå immaterialrättsområdet genom ochTRIPs-avtalet (Trade Related Aspects of IntellectualProperty Rights). hävdar att materialet ärupphovsrättsskyddat, och att genom att lämnaut det skulle bryta mot sina förpliktelser enligt deinternationella avtalen på immaterialrättsområdet,nämligen och . I april1997 placerades på (US TradeRepresentative) speciella bevakningslista (Special301) med anledning av att man inte ansåg att Sverigeuppfyller sina åtaganden på det immaterialrättsligaområdet. Bakgrunden till placeringen var främst enannan fråga (att inte har ett "civil-search"-förfarande), men utlämnandet avupphovsrättsskyddat material från Regeringskanslietoch omnämndes som en bidragande orsak. USAhar också inlett ett konsultationsförfarande inomramen för WTO:s tvistlösningsförfarande medhänvisning till bristen på civil-search-förfarandeoch amerikanska företrädare har också informelltuppgett att man överväger att inleda ett dylikt ävennär det gäller frågan om utlämnande avupphovsrättsligt skyddat material. Vid TRIPs-förhandlingar i uppgavsatt avvaktar regeringens beslut isekretessfrågan och att man hoppades att saken i ochmed det skulle vara ur världen.Tryckfrihetsförordningen, sekretesslagen,upphovsrättslagen, m.m.Enligt 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF)skall varje svensk medborgare, till främjande av ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning, harätt att ta del av allmänna handlingar.Enligt 2 kap. 2 § TF får rätten att ta del avallmänna handlingar begränsas endast om det ärpåkallat med hänsyn bl.a. till rikets säkerhet ellerdess förhållande till annan stat eller mellanfolkligorganisation. Begränsningen av rätten att ta del avallmänna handlingar skall angivas noga i bestämmelsei en särskild lag eller, om så i visst fall befinneslämpligare, i annan lag vartill den särskilda lagenhänvisar.Vad som i lag är stadgat gäller enligt 1 kap. 8 §TF om den rätt, som tillkommer upphovsman till t.ex.litterärt eller konstnärligt verk och omupphovsrätten närstående rättigheter.Av 1 § lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterärt och konstnärligt verk framgår att den somhar skapat ett litterärt eller konstnärligt verk harupphovsrätt till verket om det t.ex. är enskönlitterär eller beskrivande framställning iskrift eller tal.Enligt 2 § innefattar upphovsrätten uteslutanderätt att bl.a. förfoga över verket genom attframställa exemplar av det och genom att göra dettillgängligt för allmänheten, i ursprungligt ellerändrat skick. Enligt paragrafen görs verkettillgängligt för allmänheten t.ex. då det framförsoffentligt eller sprids till allmänheten eller visasoffentligt.Av 26 b § framgår att allmänna handlingar skalloavsett upphovsrätten tillhandahållas enligt 2 kap.TF.Enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gällersekretess för uppgift som angår Sverigesförbindelser med annan stat eller i övrigt rör annanstat, mellanfolklig organisation, myndighet,medborgare eller juridisk person i annan stat ellerstatslös, om det kan antas att det stör Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller på annat sättskadar landet om uppgiften röjs.Sverige är liksom anslutet till Bernkonventionenför skydd av litterära och konstnärliga verk. Enligtkonventionens artikel 2.6 har t.ex. ett litterärteller konstnärligt verk skydd i alla länder förvilka konventionen gäller. Skyddet gäller tillförmån för verkets upphovsman och hansrättighetshavare.I fråga om skyddade verk äger de, enligt artikel5.1, i alla andra unionsländer än verkets hemlandsåväl de rättigheter som varje lands lagar förnärvarande tillerkänner eller kan kommaatt tillerkänna landets egna medborgare som derättigheter vilka särskilt tillkommer dem i kraft avdenna konvention.Upphovsmän till litterära och konstnärliga verk,som skyddas av denna konvention, äger enligt artikel9.1 uteslutande rätt att låta mångfaldiga dessa verkpå vad sätt eller i vilken form det vara må. Det ärenligt artikel 9.2 förbehållet unionsländernaslagstiftning att tillåta mångfaldigande av verk somsägs under 9.1 i vissa särskilda fall, förutsatt attsådant mångfaldigande icke gör intrång i det normalautnyttjandet av verket och ej heller oskäligtinkräktar på upphovsmannens legitima intressen.Regeringen beslutade att tillkalla enkommitté med uppdrag att göra en översyn avbestämmelserna om allmänna handlingars offentligheti syfte att vidga möjligheterna föroffentlighetsprincipens tillämpning i IT-samhället(dir. 1998:32). Kommittén skall bl.a. undersöka omdet i något fall finns ett behov av att ökamöjligheterna att inte tillhandahålla en allmänhandling som omfattas av upphovsrätt. Kommitténskall också göra en allmän översyn avsekretesslagen.Utskottets bedömningRegeringen har med stöd av 2 kap. 1 § sekretesslagenbeslutat att avslå en begäran att få ta del av dets.k. Skälen för regeringensbeslut var att den begärda handlingen innehålleruppgifter som rör den amerikanska organisationenReligious Technology Center.