bet · GL01JoU14 · 1998-02-17 00:00:00 — Konsumenternahar ett stort hälsointresse, precis som sade. Alla vill vi ju göraalltmer för att påverka den egna hälsan. Naturligtvis är valet av mat ett sättatt påverka hälsan.Den nya näringsforskningen har vunnit stora nya landområden under senare år.På 60-talet gick näringsforskningen egentligen ut på att definiera nivåer avnäringsämnen för att skydda mot brister av olika näringsämnen, dvs. för attskydda mot olika bristtillstånd. gick man mera in på vad sominte skulle vara med i kosten; detta för att skydda oss motvällevnadssjukdomar. Vi tillverkade en mängd minusprodukter. Under 80-taletblev man mera detaljerad och började mera tala om fettsyror i stället för omfett och om aminosyror i stället för om protein osv. Man lärde sig alltmer omde specifika effekterna i kroppen. kom diskussionen mer atthandla om pluskost i stället för om minuskost, dvs. : Hur utnyttjar vi depositiva effekterna av näringsämnen och andra livsmedelskomponenter i vår kost?Under tiden har en rad kost-hälsa-samband ganska starkt definierats. Detpågår också studier där man tittar närmare på biologiska markörer för att ikroppen kunna mäta hälsopositiva effekter av livsmedel. Detta är inte lätt. Detär svårt nog att mäta av läkemedel, men det går. Man har kommit en bra bit påvägen. Här skall vårt eget land framhållas. Vi är ganska duktiga på det här ochvi är kända för att vara duktiga på näringsstudier. Det är ganska lätt att görahumanstudier, s.k. kliniska studier, här i . Det gör att vi kan börjamäta hälsoskyddande effekter av livsmedel, alltså det som vi skalldiskutera här.Industrin har väldigt mycket följt näringsforskningen. Vi harförsökt att göra balanserade produkter och försöker fortfarande, så gott vikan. Vi har gjort minusprodukter och sänkt fetthalter, sockerhalter ochsalthalter, och vi fortsätter med det. tycker vi att det är väldigtspännande att kunna vara med och göra en ny generation av livsmedelsprodukter -plusprodukter, som kan påverka människors hälsa positivt. Vi använder alltmerav industritillverkad mat. Många av oss är väl, i likhet med hur det är medmig, inte hemma så mycket och lagar mat till familjen - tyvärr, kanske.Livsmedelsindustrin är ganska betydande i . Denna industri är denandra eller tredje viktigaste industrin i vårt land; det beror litet grand påhur man ser den. Vi i är bra på att göra högkvalitativa, rena och säkralivsmedel. Vår omvärld har förändrats i och med EU-inträde. Det ärsäkert också nyttigt för oss inom industrin. Vi får ökad kunskap men vi harsvårt att konkurrera prismässigt. Vi kan inte konkurrera odlingsmässigt ocharbetsmarknadsmässigt med priser. Därför måste vi hitta högkvalitativa nischeratt komma in på. Functional food-nischen, hälsonischen, är kanske något somskulle passa oss väldigt bra genom den kompetens som finns i landet, genom detvi inom industrin kan, genom det man kan inom akademin och genom det godasamarbete som faktiskt finns i Sverige.Vad vi kan är alltså tillverka bra, goda och riktigt nyttiga produkter inomindustrin. Tillsammans med de akademiska forskarna kan vi definieranäringsämnen och ingredienser/komponenter med speciella hälsopositiva effekter.Vi kan stoppa in dem i våra produkter och vi kan, återigen tillsammans medakademin, utvärdera de här på ett biologiskt sätt i människor och visa att dehar en positiv effekt. Det kan vi alltså göra . Vi kan också säljadem i den affär eller butik där vi vill sälja dem. Det enda vi inte kan göra ärtala om för konsumenten hur bra produkterna är och vad de gör. Där kommer vårtproblem in i bilden. Inom industrin är det människor som jag som ansvarar förforskning och som är intresserade av att driva fram det här. Det gör vi avintresse och av en övertygelse om att det faktiskt är bra för mänskligheten. Viär nyfikna och vill kunna vara med och göra något nytt.När produkten väl finns där är det marknadsförarna som tar vid. Som Anitasäger är det ett starkt argument. Vi måste få ge ett starkt argument för attkunna försvara att mycket resurser avsätts till utveckling av den här typen avprodukter. Det kostar mycket tid och pengar.Själv vet jag inte hur mycket vi kommer att tjäna på den här typen avprodukter. Säkert finns det några få som lyckas med bra produkter som kan bliinternationella och som kan tjäna in vad de lagt ut på att ta fram produkten.Vad jag själv tror är det allra viktigaste resultatet av arbetet medfunctional food-konceptet är att vi inom industrin får en ökad kompetens. Vi bemannar våra FoU-avdelningar nu som aldrig . Vi lär ossmycket mer och jobbar med det här. Den kompetensen kommer att spilla över påandra produkter som vi har. När vi lärt oss hur man gör en sak kommer visjälvklart inte att dokumentera alla produkter; det är inte det som vi skallsyssla med. Men kunskap kommer att spilla över på andra produkter och göra demännu bättre hälsomässigt. Vi stimulerar också näringsforskningen genom attsatsa på näringsforskning, samarbeta med akademin och lägga pengar på det här,vilket jag inte riktigt kan säga att vi tidigare gjort. Det gör attnäringsforskningen lyfts och att vi får en större generell kunskap i landet.Allt detta samverkar på ett mycket positivt sätt.Här slutar jag. får ta vid.Hans-Erik : Jag representerar livsmedelsindustrin . Normaltfinns jag på Mejerierna Forskning & Utveckling. Jag skall ta vid där Gun-BrittFransson slutade och säga litet grand om hur vi från livsmedelsindustrins sidatror att det skulle kunna gå framåt inom området.Först och främst vill jag säga - och det är viktigt - att det pågår enutveckling på området. Vi har mycket forskning och utveckling i inomområdet som har med sambandet kost och hälsa att göra och som kan tillföralivsmedel plusvärden på olika sätt. Det finns produkter på marknaden. Exempelpå detta är en lång rad produkter som vi kallar probiotika. Vad menar vi medprobiotika? Det är livsmedel som innehåller levande mikroorganismer. De har enfysiologisk funktion i kroppen hos konsumenten som har positiv effekt på någotvälbefinnande. Jag tänker inte gå närmare in på det. Vid frågorna kan vi kommain på det litet mer.Inom området har vi haft en forskning i . Det gör att vikänner att vi behöver något för att kunna marknadsföra den typen avprodukter. Det saknas i nuvarande regelverk och lagstiftning.Det pågår diskussioner i många länder. Det växer fram förslag på initiativfrån industrin i diskussioner med myndigheter osv. Senast i har frågantagits upp på regeringsnivå, och man anser att det bör tas reda på hur det gåratt komma vidare. Det är ett tryck på utvecklingen, och verkligheten tryckerpå. Det är viktigt att notera.Även inom EU finns diskussioner. T.ex. har livsmedelsindustrierna tagit framförslag som också handlar om området.Nuvarande regelverk gör det inte möjligt att marknadsföra specifika produkteri dag. Det finns vissa möjligheter. Man kan ansöka om godkännande somnaturläkemedel. Det görs med vissa produkter. Man har gjort försök. Förmodligenkommer man att lyckas. Det finns livsmedel för särskilda näringsändamål osv.För att ge motivation för forskning och utveckling inom industrin krävs det får möjlighet att tala om en enskild produkts egenskaper - när det ärbevisat, dvs. tillräcklig dokumentation.Varför tycker vi att det är viktigt att det finns regler på området? För detförsta är det naturligtvis konsumentförtroendet. Om man skall arbeta med dentypen av produkter måste de utvecklas. Då måste man jobba seriöst ochnaturligtvis tala om det på ett sätt som finns reglerat. Vi stimulerarforskning och utveckling. Utan stimulans är det svårt att få en aktiv forskninginom området. Seriösa aktörer på marknaden måste skyddas. Här finnsnaturligtvis stora möjligheter inom ett sådant området för mer eller mindreseriösa aktörer att påstå olika saker.Det är viktigt att notera att det pågår en utveckling i andra länder. Vill vibehålla det försprång vi har är det viktigt att slå vakt om utvecklingen.Anita Janelm berättade om de branschorganisationer som tog fram underlagetför egenåtgärdsprogrammet med de åtta punkterna. De har jobbat nu medatt försöka hitta någon väg när det gäller functional foods. De organisationersom har ingått i arbetsgruppen har på olika sätt med hjälp av internationellakontakter, seminarier osv. diskuterat och tagit fram förslag på området. Detgår att diskutera namnet functional foods. Vi pratar om produktspecifikapåståenden.Vi kan få detta litet mer belyst eftersom Stiftelsen representerad . som motor har vi tagit fram ett förslagför att göra produktspecifika påståenden om någon fysiologisk effekt. Vi talarhär om livsmedel. Det är viktigt med en definition, dvs. det är produkter somingår som en naturlig del i en näringsriktig kost, att den fysiologiskaeffekten är dokumenterad, att studier är gjorda på människa på ettvetenskapligt riktigt sätt.För att skapa förtroende på området måste man ha någon form avförhandsgranskning. Vi har diskuterat en modell för hur det skulle kunna gåtill. Det är viktigt med någon form av identifiering av den typ av produktersom är ?godkända? i ett sådant regelverk. Vi ser att detta skulle kunna vara enväg från nuläget till något . kommer det att växa framförändringar inom lagstiftning nationellt och internationellt. Därför tycker viatt det är viktigt att inte sätta i bromsarna utan att se till att vi fårmöjlighet att utveckla området.Ordföranden: Där har vi en liten början till en diskussion. har vi rejältutrymme för frågor. Jag hoppas att vi kommer att komma tillbaka till alla ersom vi har bjudit hit. Vi börjar litet försiktigt med några frågor. Sedan tarvi litet växelverkan. Det kommer att finnas gott om utrymme.Sinikka : Jag brukar dricka på morgnarna, om jag inte äter det somjag tycker är ännu bättre, nämligen havregrynsgröt.Vi har ganska många livsmedelsdebatter i landet. Jag känner oron blandkonsumenterna, litet grand som i den förvirrade debatt som har berörts iinledningen. Vi pratar mycket om läkemedel, hälsokosttillskott. Vi har novelfoods och functional foods. Den vanlige konsumenten har litet svårt att hitta idjungeln. Min fråga är till konsumentorganisationerna: På vilket sätt kan manmöta konsumenterna på ett bra sätt för att få ett förtroende?Jag var en gång i och debatterade livsmedel. Nästan skadeglattupptäckte jag följande. Vi politiker misstros i det här landet. Det finns enkategori som misstros mer. Det är forskare.Blir jag lurad av marknadsföringen? Hur möter vi i den nya debatten, nyalivsmedel, smarta livsmedel, konsumenternas förtroende? Ni från industrin fårett förtroende från konsumenterna för att de inte skall känna sig lurade. Harkonsumentorganisationerna ett ?Svar direkt? ?Bengt Ingelstam: Det problemet är inte enkelt. Det är ett komplicerat problem.Jag är inte säker på att vi löser det . Det kräver en lång process och attvi utvecklar ett bättre samförstånd mellan konsumentorganisationer,myndigheter, industrin och forskningen. Ett av de största problemen när detgäller alla larm är faktiskt pressen.Jag såg i . Tidningen motsäger sig själv. Dels en artikelsom rackar ned på allt som är nyttigt och påstår att allt är bluff, delshälsobilagan där allt är nyttigt.Vi får information som ofta är mycket dubbelbottnad. Vi är väl kanske intevärldens bäst utbildade människor som konsumenter. Det gör att många grips avkänslan av att det är något skumt. Det är viktigt att vi får delta. Det ärtacksamt att vi får vara med ibland och uttala vissa saker, att vi mer kopplasin i processen. har vi fått komma med i referensgruppen hosLivsmedelsverket. Det är positivt. Där sitter vi med fem representanter varderafrån och Konsumenter i samverkan.Jag går emot litet grand när hon påstår att det råder en övervägandenegativ inställning till hälsopåståendena. Det stämmer inte. Åtminstone vårafem är positiva till att vi får information. Det är ett dilemma även inom deninternationella konsumentrörelsen. FN:s riktlinjer för konsumenträttighetertalar klart och tydligt om vår rätt till information för att kunna göramedvetna val.Jag är med i en internationell arbetsgrupp, . Vi hademöte i där frågan var uppe. Det var mycket riktigt ennegativ inställning. Jag tog upp frågan och sade att FN:s riktlinjer säger attvi har rätt till information. Varför sitter vi inom den internationellaorganisationen och medverkar till att strypa information och förnekainformation? Det är inte konsekvent. Då vände uppfattningen. Sedan frågade jagvad alla var som satt i gruppen. De stora organisationerna har anställt folk.Det var till apotekare. De var inte folkvalda. De var inte konsumentvalda.De satt med gamla ryggsäckar i . Det är ett problem. Jagvet att det är ett problem inom industrin. Det är inte unikt. Det är en debattvi får ha inom den internationella konsumentrörelsen. Vi måste öppna oss.Johanna Hållén: Jag är livsmedelssamordnare på konsumentråd. Jagsitter också med i den referensgrupp som talade om. Det är mycketriktigt att vi har diskuterat frågan om functional foods. Min bild av vårdiskussion var också att övervägande delen av konsumentrepresentanterna hade enmycket kritisk inställning till hälsopåståenden. Vi är mycket öppna ochpositiva till information. Vi anser nog att hälsopåståenden och informationinte är samma sak.Vi från sida är oroade för att helhetssynen på en allsidigtsammansatt kost undergrävs om man börjar använda hälsopåståenden om olikalivsmedel. Vi i företräder flera s.k. utsatta grupper. Vi harhandikapporganisationerna bakom oss. Där finns en rädsla för att bådeförvirrande och överdrivna hälsoargument kommer att användas på livsmedel. Manär utsatt i vissa lägen när man är sjuk eller när man har allergier.Vi tror att det är väldigt viktigt att man informerar och utbildar människori sambandet mellan kost och hälsa. Framför allt skall man satsa på ungamänniskor. Det har kommit fram skrämmande fakta om ungdomar, pojkar, som i genomsnitt har ökat i vikt. Detsäger en hel del om att vi måste satsa mer på utbildning och information omkost och hälsa.Ordföranden: blev apostroferad.Maggi : Det är ett svårt område. Jag håller med attdet är svårt att få grepp om vad det hela handlar om. För mig känns det som åena sidan ett smalt segment, ett slags specifikt hälsorelaterade livsmedel, ochå andra sidan är allt rätt om man äter rätt. Äter man inte så dör man, och detär ganska allvarligt. Jag skulle vilja höra litet grand om vilka produktgrupperdet i första hand handlar om. Hur ser det ut framöver? Vilken framtid ser ni,och vilket området handlar det hela om?Man har läst om fil. Det är gammal kunskap att göra fil med levandebakteriekulturer. Vad är det nya?Lotta : Jag kommer från Skånemejerier.Du frågar vilka produkter det handlar om och vilka produktgrupper. Egentligenär det ännu inte så många produkter. Det är viktigt att vara litet visionär ochförsöka titta framåt och se vad som kommer. Det kommer mycket.Skillnaden här är att det görs produkter där det går att bevisa enhälsoeffekt som går utöver den vanliga, dvs. du tillsätter någonting iyoghurten eller i juicen som ger en effekt som inte fanns om inte tillsatsenfanns, t.ex. lactobaciller.Det är svårt att säga vilka produkter det kan bli. De kan tillsättas i smör,juice. Det beror vad forskningen kommer fram till. Det är viktigt attunderstryka att det handlar om ny kunskap, ny forskning. tog uppdet vedertagna sambandet, etablerad kunskap. Det är litet grand fråga om attsläppa in den nya kunskapen på livsmedelsområdet. Det skall självklart göras pårätt sätt och med ordentliga regler.Svaret på din fråga är att det finns ett par produktgrupper inom t.ex.mejeriprodukter och fruktsorter. Vad som kommer vet vi inte ännu.Maggi : Vi vet att det finns inom vissa produktgrupper. Menhälsopåståendet står inte för sig självt. Även om man äter den mest nyttigafilen, som ger en bevisat nyttig effekt, kan man inte överleva om man inte äterannan mat. Det är helhetssambandet som är svårt och marknadsföringsfrågornablir så viktiga. Man känner sig som konsument förvirrad. Det kanske finns 10produkter , och det finns 100 . Men även om jag äter alla 100klarar jag mig inte om jag inte också äter vanlig potatis osv. Det är dilemmat.Lotta : Det är helt riktigt. Det är självklart att det är en del i enbalanserad kost. Det är inga mirakelprodukter. Det sade ärviktigt, dvs. att det är ett ansvar som får ingå i frågorna, att man upplyserom att detta är en del i en balanserad kost.Nils-Georg : Jag är professor vid och Lunds tekniskahögskola i industriell näringslära. Innan jag besvarar några frågor vill jagsäga några ord om Stiftelsen roll i arbetet.Stiftelsen är en tidig kunskapsbro mellan livsmedelsindustrin ochnäringsforskningen som startade . Vi har i egenåtgärdsprogrammet eninskriven rådgivande och samordnande roll. Vi är rådgivande i tillämpningen avregelverket i egenåtgärdsprogrammet och samordnande för utvärderingar och detfortsatta arbetet. Det nämndes tidigare att se vilka möjligheter det eventuelltkan finnas att gå mot produktspecifika påståenden, functional foods, inomnuvarande lagstiftning.Jag vill gärna nämna att vi i var allra först i världen med någonform av regler på området. fick vi egenåtgärdsprogrammet. Det varfaktiskt först som reglerade sitt Foods for specified health use.Den första produkten kom 1993. Sedan kom med sitt stora Nutrition Labelingand Education Act, ett program som trädde i kraft . Vi har varit tidigt utemed att försöka reglera vissa hälsopåståenden. Det är en sak som är värd attnämna i sammanhanget, dvs. att vi kan vara tidigt ute även i fortsättningen påområdet.Jag tror att väl reglerade, måttfulla och väl dokumenterade hälsopåståendenkan vara ett kraftfullt instrument för att bidra till att informera konsumenterom samband mellan mat och hälsa. Jag håller med om vad sade omvikten av att vi sprider kunskap och informerar om den stora kunskapsbas vifaktiskt har kring sambandet mat och hälsa. Vi kan faktiskt göra storavinster för den enskilde och för folkhälsan om vi påverkar valet av mat inäringsriktigt bra riktning.Måttfullt använda hälsopåståenden kan vara kraftfulla. De har ett samband medett livsmedel och ett samband med situationen när man väljer vilket livsmedelman vill köpa.Den andra punkt som har nämnts här och som jag tror mycket på är vissamöjligheter att allmänt stimulera livsmedelsindustrins och handelns intresseatt sälja med hälsa som argument, dvs. ge oss konsumenter möjligheter att väljaså näringsmässigt bra mat som möjligt. Det ökar intresset allmänt för området.Forskningen som ligger till grund för att utveckla functional foods ökartotalt sett vår kunskapsbas när det gäller sambandet mellan mat och hälsa. Vilär oss mer om hur olika beståndsdelar i livsmedel påverkar vår hälsa. Det kanallmänt komma livsmedelsutvecklingen till godo utöver de specifika produkterna.Det som är nyckelfrågan, och som vi säkert återkommer till, ärgränsdragningen mellan läkemedel och livsmedel. Är det rimligt attläkemedelslagen tolkas så strikt att varje påstående eller antydan om ettsamband mellan en produkt och hälsoaspekter leder till en klassificering somläkemedel? Vi har undantag i i egenåtgärdsprogrammet. Man får däranvända vissa allmänna hälsopåståenden i två steg. Detta är ett undantag.Om vi kommer till mera produktspecifika påståenden vill jag gärna sefunctional foods-produkter som en gradskillnad snarare än artskillnad jämförtmed andra livsmedel och näringsanpassade livsmedel. Vi har länge bemödat oss omatt livsmedel skall innehålla vitaminer och mineralämnen för att kunna sättasamman mat som tillfredsställer dessa behov. Vi tillåter i vissa fall berikningav vissa produkter för att hjälpa till att tillfredsställa behovet av vissavitaminer. Nästa steg är att näringsanpassa i form av reducerad fetthalt,anpassa fettsyrasammansättning, nyckelhålsmärka fiberrikt bröd. Fiberinnehålletskall öka för att få en hälsomässigt positiv effekt.Nästa steg är functional foods. I det utvecklingsarbete vi håller på meddefinierar vi det som livsmedelsprodukter som har framtagits för att ge enspeciell hälsomässig fördel utöver att tillfredsställa behovet av näringsämnen,vara anpassat till fiber- och fettrekommendationer osv. I det förslag som vilagt fram ställer vi krav på att sammansättningen på produkterna allmänt skallvara sådan att den bidrar till en näringsriktig kost. Det är viktigt att sålångt som möjligt bidra till att helhetssynen är att även functional foodsskall passa in i en näringsriktig kost.Sinikka : Jag citerar ur Hälsobilagan till : ?Det är dags atttala om friskfaktorer i stället för riskfaktorer.? Gör du bedömningen att maninte behöver tala om riskerna? Du är forskare. Jag måste som konsument lita pådig i det sammanhanget. Där kommer man in på läkemedelssidan - när etthälsopåstående går över till ett läkemedelspåstående.Vi har inte fått en riktigt bra översättning till begreppet functional foods.Vi pratar om smartmat. Blir jag smartare om jag äter något frånSkånemejerierna, eller är jag smart om jag väljer en bra produkt? Det blirlitet grand att gå in på ord. Man kan tolka att jag blir smartare om jagdricker A-fil. Det är kanske därför jag är så intelligent.Ordföranden: Jag brukar propagera för att man skall äta fisk.Nils-Georg : Jag tycker att det är mycket smart att äta näringsriktig mat.Det kan man sätta samman med vanliga livsmedel. Man kan göra det lättare om mananvänder näringsanpassade nyckelhålsmärkta produkter. Man kan få ytterligareplusvärde om man väljer produkter som har någon dokumenterad hälsoeffekt utöverdet vanliga.Jag står gärna för friskfaktorer. Det är karakteristiskt förnäringsforskningen att man identifierar alltfler skyddande substanser,t.ex. inom frukt-, bär- och grönsaksområdet. Vi har starka belägg för att matsom är rik på de produkterna har skyddande effekter mot vanliga folksjukdomar.Vi lär oss mer och mer om vilka substanser och kombinationer av substanser somsvarar för dessa skyddseffekter.Inge : Det gällde det som tog upp om produkterna. Jag äter inteA-fil och jag äter inte den fil som äter. Jag äter hälsofil. Själva ordetsom sådant är ett hälsopåstående. Jag utgår från när jag äter hälsofil att denförebygger problem med magen. Det är många riksdagsledamöter som behöver ätahälsofilen.Man har av olika orsaker hittat på ordet hälsofil. Det kommer väl i framtidenatt heta hälsobananer, hälsodricka osv. I och med namnet hälsofil, måste detväl ändå innebära att det är en form av läkemedel? Hur skall det tolkas? Jagvill ha en tolkning av ordet hälsofil.Christer : Det kom en fråga om definition på läkemedel. berörde isitt inledningsanförande definitionen i första paragrafen i läkemedelslagen.Det är varor som är avsedda att förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdomeller sjukdomssymtom eller att användas i likartat syfte.Man måste ha klart för sig att det är avsikten med produkten som är detabsolut viktigaste. Det är säljarens avsikt det gäller, det är intekonsumentens eller brukarens avsikt med produkten. Var går gränsen? Det ärnaturligtvis svårt att säga. Ett rent allmänt påstående om att något är bra förhälsan kan knappast kvalificera för ett läkemedel.I åtgärdsprogrammet som har överenskommits har man gått långt - i varje falli jämförelse med övriga . Det är egentligen fråga om det skulle hålla viden prövning. Vi har varit ganska liberala i Sverige.Vår uppfattning är att det inte går att gå längre än vad vi redan har gjortinom det här begreppet med den befintliga lagstiftningen. Skall man användabegreppet functional foods, som det definieras och diskuteras här, krävs detnog en ny lagstiftning för det och, som sade, i så fall på EG-nivå.Michael (): Konsumenter är vi ju allihop. Det märktes litet grand påtystnaden efter fråga om var gränsen skall gå mellan medicin ochvanlig mat. Det är oerhört viktigt att man med stor ödmjukhet funderar ganskaordentligt på detta. Jag tror, precis som någon sade här tidigare, att den braforskningen som vi har haft på livsmedelsområdet har fört med sig positivaeffekter i hela produktionskedjan. Det är väldigt viktigt att konsumenternainformeras om detta.Tillbaka till detta med gränsen.