bet · GL01AU6 · 1998-01-28 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 34 motionsyrkanden om vissaarbetsrättsliga frågor m.m., med ett undantag väckta hösten 1997.Motionerna gäller dels frågan om en allmän översyn av arbetsrätten, delsförslag till ändringar i vissa centrala arbetsrättsliga lagar, dels vissaenskilda frågor. Samtliga motioner avstyrks.Reservationer har lämnats av företrädare för Moderata samlingspartiet,, liberalerna och . 1997/98:A230 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att avskaffa facketslagfästa rätt till blockad av enskilda företag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att upphäva berörda delar av medbestämmandelagen såatt utrymmet för sympatistrejker upphävs i enlighet med vad som anförts imotionen,1997/98:A250 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett för småföretag tidsbegränsat undantag från delar avarbetsmarknadslagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av arbetsmarknadslagstiftningen,1997/98:A292 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetskraftsfrågorna inom trädgårdsnäringen,1997/98:A297 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till heltidsarbete,1997/98:A458 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en ny strategi för nya arbeten i ,1997/98:A702 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att statliga regelverk ej fåranvända anställningsformen på ett diskriminerande sätt,1997/98:A703 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder mot diskriminering avhomosexuella på arbetsmarknaden,1997/98:A705 av () vari yrkas att hos regeringenbegär en utredning om förutsättningarna för en anpassning av lagarna somreglerar arbetsmarknadens funktionssätt i enlighet med vad som anförts imotionen,1997/98:A706 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag om ett förbud mot sympatistrejker och blockad mot företag avandra parter i enlighet med vad som anförts i motionen,1997/98:A708 av och () vari yrkas att hosregeringen begär förslag rörande reglerna för konfliktvarsel inom sjöfarten ienlighet med vad som anförts i motionen,1997/98:A710 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en parlamentarisk utredning för att utvecklaarbetsrätten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medicinska kontroller,3. att hos regeringen begär förslag till lag om skadestånd vidnedläggning av verksamhet i enligt vad i motionen anförts,4. att beslutar återinföra hänvisning till centralarbetstagarorganisation i anställningsskyddslagen enligt vad i motionenanförts,5. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om visstidsanställningar,6. att beslutar att företrädesrätten till återanställning skallvara 12 månader enligt vad i motionen anförts,7. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om företrädesrätt för deltidsanställda,8. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om turordning och föräldralediga,9. att beslutar återinföra hänvisning till central fackligorganisation i anställningsskyddslagen vad gäller personer äldre än 57,5 årenligt vad i motionen anförts,10. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring som imotionen anförts om 39 § LAS,1997/98:A711 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att den beskrivna typen avorättfärdig hantering av kollektivavtalsförsäkringar för projektanställdasnabbt undanröjs,1997/98:A712 av m.fl. (fp) vari yrkas att i enlighet medvad i motionen anförts hos regeringen begär ett förslag till lag motdiskriminering av homosexuella i arbetslivet,1997/98:A713 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatoriska drogtester bland vissa yrkesgrupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenskt initiativ vid internationella förhandlingar omkärnkraftssäkerhet,1997/98:A714 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts med avseende på utvärdering avarbetsrätten m.m,1997/98:A716 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om etnisk diskriminering vidanställning,1997/98:A718 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpt lagstiftning till skydd mot etnisk diskriminering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och metodutveckling kring etnicitet, mångkultur ochdiskrimineringens processer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av kunskap och metodutveckling kring aktiva åtgärder företnisk likabehandling,1996/97:N15 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de arbetsrättsliga reglerna,1997/98:T214 av m.fl. (fp) vari yrkas22. att hos regeringen begär förslag om en avveckling avstuverimonopolet,1997/98:N309 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bryta stuverimonopolet. InledningUtskottet behandlar här 33 motionsyrkanden om vissa arbetsrättsliga frågor frånden allmänna motionstiden . Vidare behandlas ett arbetsrättsligtyrkande som framställts med anledning av regeringens skrivelse1996/97:83 och den inre marknaden. När annat inte anges avses i detföljande motioner från /98.Motionerna gäller dels frågan om en allmän översyn av arbetsrätten, delsförslag till ändringar i vissa centrala arbetsrättsliga lagar, dels vissaenskilda frågor.Motionerna är ordnade ämnesvis under rubrikerna Översyn av arbetsrätten m.m.,Ändringar i medbestämmandelagen m.m., Ändringar i anställningsskyddslagen,Diskriminering i arbetslivet, Vissa pensioner enligt kollektivavtal, nr 137, Medicinska kontroller och drogtester samtArbetskraftsfrågor i trädgårdsnäringen.Utskottets ställningstaganden till motionerna anges under särskild rubrik.Det kan erinras om att utskottet också behandlat motionermed krav på förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottetavstyrkte motioner som i huvudsak tog sikte på vad som betecknades som en merflexibel och mer överskådlig arbetsrätt (1997/98:AU1).Översyn av arbetsrätten m.m.Bakgrund1992 års arbetsrättskommitté m.m.Arbetsrätten har varit föremål för flera utredningar. Fleraändringar har skett i de centrala arbetsrättsliga lagarna. Med utgångspunkt ide förslag som lämnats av arbetsrättskommitté i delbetänkandet Nyanställningsskyddslag (SOU 1993:32) genomfördes under den dåvarandefyrpartiregeringen vissa förändringar i bl.a.anställningsskyddslagen och medbestämmandelagen.Ändringarna i anställningsskyddslagen innebar följande.Den tillåtna anställningstiden för visstidsanställning förlängdes till tolvmånader . Den längsta prövotiden för provanställningförlängdes . Genom en övergångsbestämmelse undanröjdeskollektivavtal till den del de innehöll kortare avtalstider. Reglerna omvisstidsanställning och provanställning skulle vidare i fortsättningen kunnafrångås genom lokala kollektivavtal.I fråga om turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist skullearbetsgivaren ha rätt att inom turordningskretsen undanta två arbetstagare somarbetsgivaren bedömde var av särskild betydelse för den fortsatta driften.Den s.k. månadsregeln förlängdes och skulle kunna brytas ivissa fall.Mot bakgrund av ett EG-direktiv infördes en regel om skyldighet förarbetsgivare att i inledningen av ett anställningsförhållande skriftligeninformera arbetstagaren om villkoren i anställningen.Medbestämmandelagen ändrades genom att bestämmelserna om facklig vetorättupphävdes. Vidare infördes ett förbud mot fackliga stridsåtgärder mot enmans-och familjeföretag och som hade till syfte att kollektivavtal skulle träffasmed företaget.Återställning av arbetsrättenSedan Socialdemokraterna återtagit regeringsmakten upphävdes den 1januari 1995 de flesta av de nu angivna ändringarna i arbetsrätten.Förlängningen av månadsregeln kom dock att bestå. Likaså behölls regeln omarbetsgivares skyldighet att informera arbetstagare om anställningsvillkoren.1995 års m.m.Regeringen tillsatte en kommission med uppdrag att sökalösningar på de problem som arbetsmarknadens parter ansåg finnas påarbetsrättens område. Kommissionen - som antog namnet - hade enligt direktiven att arbeta med utgångspunkten attlösningen på problemen borde bygga på en gemensam syn och tillkomma isamförståndsanda. Avsikten var att finna former för hur arbetsmarknadens partersjälva i så stor utsträckning som möjligt genom kollektivavtal skulle kunnautforma de arbetsrättsliga överlämnade rapporten ?.Rapporten innehöll bl.a. ett förslag till samarbetsavtal. Den undertecknades avordföranden och de ledamöter som inte representerade någon part påarbetsmarknaden. Varken arbetsgivarnas eller arbetstagarnas representantergodtog det slutförslag till avtalsrekommendation som kommissionens ordförandepresenterade. Rapporten ledde inte till lagstiftning.Centralorganisationerna på arbetsmarknaden förband sig vid överläggningar medregeringen att förhandla i arbetsrättsliga frågor. Regeringen gavStatens förlikningsmannaexpedition i uppdrag att tillsätta en medlargrupp meduppgift att söka enighet mellan arbetsmarknadens parter. Parterna utnyttjadeinte medlargruppen. Medlargruppen meddelade därför regeringenatt det inte fanns några förutsättningar för den att fullfölja uppdraget attsöka nå enighet mellan arbetsmarknadens parter i arbetsrättsliga frågor.Hösten 1996: En arbetsrätt för ökad tillväxtInom upprättades ett utkast tilllagrådsremiss. Utkastet innehöll förslag till vissa lagändringar ochremissbehandlades. hölls remissammanträde hosArbetsmarknadsdepartementet.Regeringen presenterade propositionen (1996/97:16) Enarbetsrätt för ökad tillväxt. I propositionen föreslogs vissa ändringar ianställningsskyddslagen och lagen om anställningsfrämjande åtgärder(främjandelagen).Det främsta syftet med förslaget var att underlätta nyanställningar ochdärigenom minska arbetslösheten.Ändringarna i anställningsskyddslagen innebar följande.Avvikelser från anställningsskyddslagen genom kollektivavtal får göras isamma utsträckning som . Beträffande vissa regler slopas dock kravet påatt kollektivavtalet skall ha slutits eller godkänts av centralarbetstagarorganisation. Detta gäller under förutsättning att det mellanparterna i andra frågor gäller eller brukar gälla kollektivavtal på centralnivå.Den regel upphävdes som föreskrev medgivande av centralarbetstagarorganisation i varje enskilt fall för uppsägning av äldrearbetstagare som innebär avvikelse från lagens turordningsregler.En ny anställningsform - överenskommen visstidsanställning - infördes. Avtalom överenskommen visstidsanställning får beträffande en och samma arbetstagareomfatta högst . Ett företag eller verksamhet somtidigare inte haft någon arbetstagare, och som vill börja anställa, får träffaavtal om överenskommen visstidsanställning beträffande en och sammaarbetstagare för sammanlagt högst 18 månader . En arbetsgivare fårsamtidigt ha högst fem arbetstagare med överenskommen visstidsanställning.Den tid under vilken företrädesrätt till återanställning gäller förkortadesfrån . Den tid inom vilken en arbetstagare skall havarit anställd mer än för att ha företrädesrätt utsträcktes fråntvå till tre år.Uppsägningstiderna sattes i relation till anställningstidens längd och intesom tidigare även till arbetstagarens ålder.En begränsning för vikariatsanställningar infördes. En arbetstagare får varaanställd på vikariat sammanlagt högst . Om dennaperiod överskrids övergår anställningen i en tillsvidareanställning.En arbetstagare som har en deltidsanställning och som till sin arbetsgivareanmält att han eller hon vill ha en anställning med högre sysselsättningsgrad,dock högst heltid, skall ha företrädesrätt till en sådan anställning.Ändringarna i främjandelagen innebar att föreskrifterna om s.k. äldreavgångaroch inskränkningar i rätten att sluta avtal om anställning för begränsad tidupphävdes.Riksdagen godtog regeringens förslag. På arbetsmarknadsutskottetsföranstaltande beslutades att en referensgrupp skulle tillsättas med uppgiftatt kontinuerligt utvärdera den nya anställningsformen överenskommenvisstidsanställning. Ändringarna i anställningsskyddslagen och främjandelagenträdde i kraft i huvudsak . Dock trädde reglerna omavvikelser från anställningsskyddslagen genom kollektivavtal i kraft den 1 juli1997, och regeln om tidsgräns för vikariat skall träda i kraft den 1 januari2000.Motionerna 1997I flera motioner som väckts görs gällande att de arbetsrättsligareglerna generellt bör ses över av en utredning.Vänsterpartiet utvecklar sina tankegångar om detta i motion A710. Enligtmotionen bör regeringen ges i uppdrag att tillsätta en parlamentarisk utredningsom har att utveckla arbetsrätten när det gäller demokrati,arbetstagarbegreppet, kompetensutveckling och yttrandefrihet (yrk. När detgäller demokrati är det enligt motionen dags att introducera en ny arbetsrättmed dialog och samarbete i frågor som traditionellt definierats somarbetsledningsfrågor. Arbetsgivaren skall motivera sina beslut och samråda medlöntagaren som alltid skall kunna begära fackligt stöd och förhandling.Arbetstagaren skall ha inflytande över sin arbetssituation, arbetets innehålloch planering av arbetet. Demokrati i arbetslivet är också en fråga om allamänniskors lika värde - kvinnor och män och invandrare måste uppmärksammas.Vänsterpartiet framhåller vidare att endast arbetstagare har de rättighetersom ges i lagar och avtal. Exempelvis konsulter och uppdragstagare är intearbetstagare i arbetsrättslig mening. De saknar därför rättigheter iförhållande till sin dagliga arbetsledning. Det föreslås attarbetstagarbegreppet genom ny lagstiftning utvidgas så att alla löntagareomfattas.Ett av de viktigaste redskapen för ökad trygghet i anställningen är enligtmotionen kompetensutveckling. Den personalutbildning som finns är intetillräcklig och inte heller rättvist fördelad. Rätten till kompetensutvecklingför alla måste regleras i lag. Arbetsgivarens ansvar skall lyftas fram. Defackliga organisationerna skall ha möjlighet att påverka så att det blir enrättvis fördelning av möjligheterna till kompetensutveckling mellan allagrupper av anställda och mellan könen.Vänsterpartiet anför vidare att flera domar i Arbetsdomstolen har visat attregeringsformens stadganden om yttrande- och tryckfrihet inte gäller påarbetsplatsen. anser att det krävs en lagstiftning somgaranterar yttrandefriheten för arbetstagare och som inte tillåter att deninskränks i anställningsavtalet.Ingemar () begär i motion A714 att de ändringar i arbetsrätten somgäller utvärderas och ses över. Utvärderingen börsärskilt avse ändringarnas effekter på maktförhållandena på arbetsplatserna ochkonsekvenserna för mindre arbetsplatser. Han framhåller att det bör göras ensamlad översyn av hur rätten till kompetensutveckling, god arbetsmiljö,inflytande och flexibilitet kan utvecklas.Även () anser i motion A250 att det bör göras en grundliggenomgång av nuvarande arbetsmarknadslagar i syfte att åstadkomma enklare ochmer flexibla regler (yrk. Han påtalar även i motion A705 vikten av en ökadrörlighet, flexibilitet och frihet på arbetsmarknaden och föreslår attriksdagen av regeringen begär en utredning om förutsättningarna för att anpassade lagar som reglerar arbetsmarknadens funktionssätt i riktning mot ökadflexibilitet.I flera motioner hemställs om förenklingar och avregleringar i dearbetsrättsliga lagarna.Carl () anser att arbetsmarknadslagstiftningen skapar hinder förföretagare, inte minst för småföretagare. I motion A250 hemställer han att detinförs en provperiod under vilken företag med färre än tio anställdaundantas från merparten av arbetsmarknadslagarna (yrk. 1).Karin Falkmer m.fl. (m) är i motion 1996/97:N15 - som väckts med anledning avregeringens skrivelse 1996/97:83 och den inre marknaden - kritiska tillparternas och kollektivavtalens starka ställning i den svenska arbetsrätten(yrk. Regeringen borde enligt motionärerna modernisera den svenskaarbetsrätten genom att kritiskt ifrågasätta kollektivavtalen. De anser att detuppkommer en olycklig blandning av offentlig och privat regelgivning om, somregeringen förespråkar i skrivelsen, generellt genomförs i Sverigegenom kollektivavtal. Regeringens värnande om kollektivavtalen och ?den svenskamodellen? riskerar att leda till att de arbetsrättsliga organisationernasställning stärks i förhållande till organisationernas medlemmar, sägs det imotionen. Enligt motionen bör regeringens krav på att semidispositiva regler(regler som kan frångås genom kollektivavtal) skall införas i EU:sarbetsrättsliga direktiv modifieras.Även m.fl. (m) är kritiska mot kollektivavtalens dominerandeställning. De begär i motion A458 en ny strategi för nya arbeten istockholmsregionen (yrk. Det anförs att arbetsmarknadslagstiftningen ärdålig på att anpassa sig till strukturförändringar och en allt rörligarearbetsmarknad. Brist på kvalificerad arbetskraft och dålig anpassningsförmåga iekonomin sägs skapa flaskhalsar i regionen. En politik som är bra förstockholmsregionen skapar nya arbeten och tillväxt i hela landet. Motionärernavill övergå till individuella avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare föratt skapa ökad flexibilitet och nya arbetstillfällen.Exempelvis vid banklån, hyreskontrakt, telefonabonnemang och avbetalningsköpkan finnas villkor som anger att en tillsvidareanställning är en förutsättningför att någon skall kunna komma i fråga som kund. () anser imotion A702 att anställningsformen tillsvidareanställning ibland tillämpas somvillkor på ett ogenomtänkt sätt, även inom staten. Han menar att statligaregelverk inte skall få använda anställningsformen på ett diskriminerande sätt.Utskottets ställningstagandeFrågan om behovet av en utredning med uppdrag att mer övergripande se över denarbetsrättsliga lagstiftningen behandlades av utskottet (1997/98:AU1) och (1996/97:AU4). I enlighet med vadsom uttalades och enligt vad som redovisats ovan kankonstateras att arbetsrätten utretts . Senastträdde mer omfattande ändringar i central arbetsrättslig lagstiftning i kraftden och . Generellt gick ändringarna i riktning mot enanpassning av reglerna till att underlätta nyanställningar och att ökaöppenheten för lokala lösningar på arbetsrättsliga problem. var detett angeläget intresse att bevara ett stort mått av anställningstrygghet förden enskilde. Det går ännu inte att dra några bestämda slutsatser om effekternaav de ändringar som trätt i kraft , och det är för tidigt att så korttid efter lagändringarna låta föranstalta om översyn och utvärdering. Här kanframhållas att det på utskottets initiativ i regitillsatts en referensgrupp med särskilt uppdrag att till redovisaerfarenheter och slutsatser beträffande den nya anställningsformenöverenskommen visstidsanställning. Arbetsmarknadens parter är representerade igruppen. Enligt vad utskottet erfarit under hand anser referensgruppen att detännu är för tidigt att uttala sig om i vilken omfattning och i vilka sammanhanganställningsformen kommit till användning.När det särskilt gäller vad nu anfört i fråga om demokrati,arbetstagarbegreppet, kompetensutveckling och yttrandefrihet kan erinras om attutskottet både och 1996 avstyrkt yrkanden som motsvarar de som nuframställts. Utskottet har inte ändrat uppfattning.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att det inte finns anledning attåterigen låta tillsätta en utredning eller att på annat sätt särskilt låtautvärdera ändringar.Även de yrkanden som - oberoende av om en mer övergripande översyn görs - avseravregleringar och förenklingar av arbetsrätten har varit föremål förutskottets prövning. De ändringar framför allt i anställningsskyddslagen somträdde i kraft syftade som nämnts till att underlättanyanställningar och att finna lokala lösningar. Enligt utskottets mening finnsdet nu inte anledning att vidta ytterligare åtgärder i riktning mot enförenklad arbetsrätt.Regeringens skrivelse 1996/97:83 och den inre marknaden ger enredovisning och bedömning av arbetet med EU:s inre marknad som skall leda tillfri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer. Skrivelsen anger ocksåSveriges mål på detta område. När det gäller arbetsrätt anger regeringen iskrivelsen att den vill värna om den svenska modellen på arbetsmarknaden ochföra fram parternas och kollektivavtalens betydelsefulla roll på den europeiskaarbetsmarknaden.Enligt skrivelsen vill vidare verka för att det i EU:sarbetsrättsliga direktiv skrivs in semidispositiva regler, vilket skulleinnebära att vissa bestämmelser skulle kunna frångås genom nationellakollektivavtal.Den svenska arbetsrätten bygger sedan gammalt på att arbetsmarknadensorganisationer har en aktiv roll och tar ett stort ansvar. Samarbete ochsamförståndslösningar i kollektivavtal och på andra sätt är av stort värde förarbetsrättens utveckling i ett samhälle som förändras. Utskottet kan mot denbakgrunden inte biträda det som i motionerna 1996/97:N15 och A458 anförs om attkollektivavtalen i den svenska arbetsrätten, eller internationellt, tillmäts enalltför stor betydelse.Tvärtom vill utskottet framhålla kollektivavtalens betydelse för denenskildes anställningsskydd och trygghet i anställningen. Det är uppenbart attden enskilde arbetstagaren normalt befinner sig i ett underläge gentemotarbetsgivaren inför slutandet av ett anställningsavtal och under den löpandeanställningen. En möjlighet att i enskilda avtal göra avsteg från lagfästaeller kollektivavtalsreglerade normer - som begärts i motionen A458 - skulle imånga fall komma att användas till arbetstagarens nackdel. Det är också svårtatt se att den typen av avtal skulle skapa nya arbetstillfällen på det sätt somantas i motionen.Vad slutligen gäller tillämpningen av anställningsformen tills-vidareanställning i det arbetsrättsliga regelverket kan inte utskottet delaståndpunkten i motionen om att regelverket är utformat på ett diskriminerandesätt. Det förhållande att t.ex. hyresvärdar eller kreditgivare uppställer kravpå tillsvidareanställning är dessutom inte något som bör angripas genomförändringar i det arbetsrättsliga regelverket.Utskottet avstyrker alltså motionerna A710 (yrk. 1), A250, A458 (yrk. 2),A702, A705, A714 och 1996/97:N15 (yrk. 5).Ändringar i medbestämmandelagen (MBL) m.m.Sten Tolgfors (m) föreslår i motion A230 dels att hos regeringenskall begära förslag till hur rätten till blockad av företag skall avskaffas(yrk. 1), dels att rätten till sympatiåtgärder avskaffas (yrk. Även CarlErik () anser i motion A706 att hos regeringen bör begäraförslag till hur ett förbud mot sympatistrejker och blockader mot andra parterän dem som är involverade i en facklig konflikt bör utformas.Varsel om stridsåtgärd skall enligt 45 § medbestämmandelagen lämnas iförväg, om inte ?giltigt hinder? och () anför imotion A708 att undantaget kommit att tillämpas på sådant sätt attrederinäringen drabbas hårdare än andra branscher. De begär därför attriksdagen till regeringen tillkännager behovet av ett förslag till regel somklargör att varselskyldighet i princip skall gälla även när en stridsåtgärdriktas mot ett fartyg.Utskottets ställningstagandeUtskottet tog ställning till yrkanden som motsvarar de som nuframställts om inskränkningar i rätten att vidta fackliga stridsåtgärder(1996/97:AU4). I anslutning till vad då uttalades måste framhållas att tankarnabakom dessa yrkanden inte är förenliga med hur arbetsrätten bör vara utformad idagens samhälle. Till detta kommer att Utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut enligt sina direktiv (dir. 1997:66) har att taställning bl.a. till vissa frågor om tvistelösning och konflikter.