bet · GM01MJU3 · 1998-11-12 00:00:00 — Ca av dennasammanlagda areal bör enligt beredningen skyddasgenom förordnanden som reservat och 25 000 hektargenom biotopskydd. Resterande del, ca 600 000hektar, bedöms kunna tillgodoses inom ramen förfrivilliga åtaganden. De anslagsförstärkningar somföreslagits i budgetpropositionen innebär attMiljövårdsberedningens förslag beträffandereservatsbildning kan genomföras under entioårsperiod. Utskottet anser i likhet medregeringen att Miljövårdsberedningens bedömningar avskyddsbehovet är de bästa som finnsatt tillgå och avstyrker därför motion Jo80 (mp)yrkande 4.Regeringen gav en särskildförhandlare i uppdrag att överlägga med företrädareför skogsbruket bl.a. om möjligheten att vid behovfå senarelägga statens ersättningar för områdesskyddtill dess medel finns tillgängliga. Utredaren, somredovisade sitt uppdrag , har redovisattre modeller för hur betalning av reservat kanuppskjutas. Vidare föreslås att staten skallstimulera tillkomsten av regionala skyddsstiftelsersom verkar genom att skriva naturvårdsavtal medmarkägare. Förslagen behandlas iRegeringskansliet. Motion Jo80 (mp) yrkande 3 tordei stor utsträckning vara tillgodosedd med detanförda och påkallar ingen ytterligare åtgärd.I propositionen redovisas en kompletterande modellför naturskydd främst för södra och mellerstaSverige som skisserat. Modellen utgårfrån de nuvarande administrativa medel som står tillförfogande. föreslår en ytterligarenärmare utredning tillsammans med Naturvårdsverketoch om det visar sig lämpligt en försöksverksamhet.Skogsstyrelsen och har även tagitupp biotopskyddets innehåll och föreslagit attlistan över skyddsvärda biotoper kompletteras.Vidare föreslår myndigheterna attbiotopskyddsbestämmelserna i undantagsfall skallkunna tillämpas på arealer större än de fem hektarsom har angett med utgångspunkt iförarbetena till bestämmelserna. Förändringar avdefinierade skyddsvärda biotoper kräver interiksdagens medverkan. Vad gäller storleksgränsenanför regeringen att flexibilitet bör kännetecknatillämpningen av bestämmelserna om både biotopskyddoch reservat. Det ankommer på ochNaturvårdsverket att besluta om detta. Utskottetförutsätter att frågan löses på ett konstruktivtsätt. Motion Jo80 (mp) yrkande 5 torde i huvudsakvara tillgodosedd med det anförda. Parallellt medbehandlingen av detta ärende behandlar utskottetregeringens budgetförslag för . I dettasammanhang diskuteras fördelningen av medel mellananslagen för biotopskydd och reservat.I motion Jo81 (c) yrkande 1 förordas ökademöjligheter för företag och enskilda att frivilligtavsätta pengar för skydd av värdefulla naturmiljöer.Det framgår inte närmare av motionen vilkaoffentligrättsliga åtgärder som skulle kunna komma ifråga för att öka dessa möjligheter. Utskottet hargivetvis inget att invända mot att enskilda fysiskaoch juridiska personer avsätter medel för frivilligainköp av skyddsvärd mark. Motionen kan i denna delej läggas till grund för någon framställning frånriksdagens sida.Staten äger av aktierna iAssi . Regeringen har av riksdagenbemyndigats att under vissa förutsättningar beslutaom en minskning av statens ägarandel i bolaget tilllägst . Enligt budgetpropositionen (utg. omr.24, anslaget G 3) avser att besluta om enutdelning till aktieägarna av ett nybildat bolaginnehållande produktiv skogsmark samtdärtill hörande skogsbruksrörelse. Staten avserdärefter att lägga ett offentligt bud på samtligaaktier i det nybildade bolaget i syfte att nå enägarandel på i detta bolag. Ersättning tillaktieägarna skall ges i form av aktier i kommer efter bytet, om samtliga aktieägare idet utdelade bolaget accepterar villkoren, att äga100 % av ett skogsbolag och en minoritetsandel iAssi . Detta kommer bl.a. att innebära attdet blir lättare att till staten överföra mark förstatliga ändamål, t.ex. för naturvårdsändamål.Dessutom kommer markbyten med andra markägare påkommersiella villkor att underlättas.Utskottet är inte i det här sammanhanget berett attföreslå några ytterligare åtgärder med anledning avmotionerna Jo81 (c) yrkande 2 och MJ219 (c) yrkande13. Utskottet kan konstatera att de ovan redovisadetransaktionerna ger staten ökade möjligheter attagera på det sätt motionärerna förordar. Det kantilläggas att fått i uppdrag att tafram en förteckning över skyddsvärda skogs- ochmyrmarker som enligt AB:s beslut skallöverföras till ett nytt skogsbolag, som att man kommer att bilda. Uppdraget skallgenomföras i samarbete med länsstyrelserna och skallredovisas för regeringen senast den 23 november1998.Statligt ekonomiskt stödPropositionenDe statliga ekonomiska stöd som kvarstår efter 1993års skogspolitiska beslut är i huvudsak stöd tillädellövskogsbruk, natur- och kulturvårdsåtgärdersamt insatser mot effekterna av luftföroreningar.Även de stöd som lämnas inom ramen för EU:sjordbrukspolitik har karaktär av ersättningar förextra naturvårdsinsatser.Skogsstyrelsen har föreslagit att denförsöksverksamhet med insatser mot effekterna avluftföroreningar som pågått under större delen av1990-talet skall övergå i en regelrätt verksamhetmed kalkning och vitaliseringsgödsling. Ett programhar tagits fram i samarbete med Naturvårdsverket.Den sammanlagda kostnaden för staten skulle uppgåtill för perioden 1999-2001.Enligt regeringens bedömningar ryms ett sådantprogram inte inom de anslagsramar som står tillförfogande utan att angelägna ändamål får ståtillbaka.Före år 1994 fanns det vissa möjligheter att lämnabidrag till skogsägare för bekämpning av omfattandeinsektshärjningar i skog. Bidragsmöjlighetenavskaffades då i likhet med övriga skogsbidrag somfinansierades av skogsvårdsavgiften. Något utrymmeför ett sådant bidrag finns inombudgetramarna. Andra skador såsom brand- ochstormskador liksom insektsskador på plantskog är detmöjligt att försäkra sig mot. Det är skogsbruketseget ansvar att pröva möjligheterna tillförsäkringsskydd även mot övriga insektsskador.Sammanfattningsvis bör sålunda statligt stöd tillskogsbruket begränsas till sådana åtgärder som harkaraktären av natur- och kulturvård och går utövervad som krävs enligt gällande lag.MotionernaKristdemokraterna anför i motionerna Jo82 yrkande 6och MJ308 yrkande 9 att ekonomiskt stöd bör ges tillskogsägare för åtgärder mot markförsurning. Partietanför vidare i motionernas yrkande 7 respektiveyrkande 8 att det skall finnas medel till ettkatastrofskydd vid t.ex. insektsskador så attinsatser kan komma i gång omedelbart.Motion Jo79 (s) behandlar skattefrågor inomskogsbruket. Enligt motionärerna bör deavdragsregler som gäller vid anläggning avskogsbilvägar ändras eftersom den för den enskildeskogsägaren mest fördelaktiga skattemodellenmotverkar anläggande av bra skogsbilvägar.Utskottets övervägandenNaturvårdsverket har i uppdrag att ta fram endetaljerad plan för verksamheten med sjökalkningunder den närmaste tioårsperioden. Regeringenbedömer att det behövs ett samlat grepp motförsurningen och i arbetet med den nationella planenbör det därför ingå att ochlänsstyrelserna tillsammans med Skogsstyrelsenbeskriver hur ett kalknings- ochvitaliseringsprogram för mark och vatten i sydvästraSverige bör utformas. Arbetet beräknas vara avslutatvid halvårsskiftet 1999.Regeringen erinrar i propositionen om att det föreår 1994 fanns vissa möjligheter att lämna bidragtill skogsägare för bekämpning av omfattandeinsektshärjningar i skog. Bidragsmöjlighetenavskaffades i likhet med övriga skogsbruksbidrag somfinansierades med skogsvårdsavgiften. Utskottetdelar regeringens uppfattning att utrymme för sådanabidrag inte längre finns inom budgetramarna ochavstyrker därför med hänvisning till ovan nämndautredning motionerna Jo82 (kd) yrkandena 6 och 7 ochMJ308 (kd) yrkandena 8 och 9.Utskottet vill med anledning av motion Jo79 (s)erinra om att föreliggande proposition intebehandlar skattefrågor. I sammanhanget kan docknämnas att skatteutskottet har behandlat frågan omavdrag för byggande av skogsbilvägar.Skatteutskottet (1993/94:SkU25) hänvisade härvidtill en dom av Kammarrätten i där en vägslivslängd bedömts efter den ekonomiska livslängden.En väg som i och för sig skulle kunna användas undermånga år, men som är avsedd endast för en kortaretids användning i samband med en större avverkning,kan därmed bli föremål för direkt avskrivning.Motionen avstyrks med hänvisning till det anförda.KunskapsförsörjningPropositionenDen utvärdering av skogspolitiken som gjorts harvisat att det behövs en förstärkt insats för tillsynoch för rådgivning och information till skogsägarna.Skogsstyrelsen pekar i det sammanhanget på bådeskogsvårds- och miljöområdena och föreslår enanslagsförstärkning med 40 miljoner kronor.Regeringen har ekonomiska vårpropositionvid beräkningen av utgiftsramen för utgiftsområde 23avsatt sammanlagt 34 miljoner extra för perioden1999-2001 i syfte att förstärka rådgivningen.Regeringen återkommer till de närmareanslagsfrågorna i budgetpropositionen för år 1999.I syfte att skapa grunden för en bättre samordningav den samlade skogsforskningen och denskogsindustriella forskningen och utbildningen haren särskild arbetsgrupp kartlagt denna och redovisatbehovet av vissa åtgärder (Ds 1998:20). Enligtarbetsgruppen gjordes en sammanlagdinsats från staten och skogsnäringen påskogsforskning och skogsindustriell forskning på ca875 miljoner kronor.På regeringens initiativ görs nu ytterligareinsatser för framtidsinriktad, främst industriellforskning och utveckling. Insatserna görs med denuttryckliga förutsättningen att branschen görmotsvarande insatser på av totalkostnaden.Detta är i linje med de regler som gäller inom EU.Skogsstyrelsen har föreslagit att staten genomSkogsstyrelsen skall disponera ett särskilt anslagpå för vetenskapligaundersökningar och utredningar m.m. Regeringen villbetona, nu liksom tidigare, att skogsnäringen harett stort ansvar för att utveckla sin näring ochskapa konkurrenskraft genom insatser för forskningoch utveckling. I den mån behövergöra insatser på dessa områden får det ske inomramen för det myndighetsanslag som styrelsendisponerar.Den tidigare nämnda arbetsgruppen har särskiltpekat på möjligheterna att inom EU verka för attskogsforskningen lyfts fram och för möjligheternaatt erhålla medfinansiering från EU. Trots Sverigesoch vissa andra länders ansträngningar harskogsforskningen fått en mindre framträdande plats iEU:s femte ramprogram för forskning. I det läget ärdet än mer angeläget att svenska forskare, somhittills varit mycket framgångsrika i konkurrensenom EU:s forskningsmedel, och inte minst den svenskaskogsindustrin arbetar aktivt för att initieragemensamma forsknings- och utvecklingsprogram medandra medlemsstaters forskare och industriföretag.MotionernaBehovet av skoglig forskning påtalas i motion Jo81(c) yrkande 10. Motionärerna betonar därför viktenav att initiativ tas för att öka EU:s insatser ochmedfinansiering inom skogsforskningen.Enligt motion MJ308 (kd) yrkande 6 börskogsvårdsorganisationens informations- ochrådgivningsverksamhet öka.Utskottets övervägandenDet framgår av propositionen att aktivttillsammans med och verkat för attskogsforskningen skulle få en framskjuten plats iEU:s femte ramprogram för forskning. Eftersom övrigamedlemsländer inte stödde detta initiativ kommerskogsforskningen att få en mindre framträdandeplats. Utskottet delar regeringens bedömning att deti det läget är än viktigare att svenska forskare,som varit mycket framgångsrika ikonkurrensen om EU:s forskningsmedel, arbetar aktivtför att initiera gemensamma forsknings- ochutvecklingsprogram med andra medlemsstatersforskningsorgan. Utskottet utgår vidare ifrån attregeringen även i kommande förhandlingar om EU:sforskningsprogram, med anledning av skogssektornsbetydelse i , prioriterar skogsforskningen.Utöver dessa uttalanden föreslås ingen åtgärd medanledning av motion Jo81 (c) yrkande 10.Regeringen hänvisar i propositionen till attriksdagen ekonomiska vårpropositionavsatt sammanlagt extra i syfte att förstärkarådgivningen inom skogsbruket. I budgetpropositionenföreslår regeringen att skogsvårdsorganisationensanslag tillförs extra förökade rådgivningsinsatser. Motsvarande förstärkningför budgetåren 2000 och 2001 beräknas till 12respektive . Budgetförslagetbehandlas parallellt med föreliggande propositionoch utskottet föreslår därför inte i dettasammanhang någon vidare åtgärd med anledning avmotion MJ308 (kd) yrkande 6.Skogens kulturmiljövärdenPropositionenFör att skogens kulturmiljövärden på både kort ochlång sikt skall kunna bevaras och berikas krävskunskaper, hänsyn och aktiva insatser inte minstfrån skogsnäringen. Det är en uppgift för i förstahand , och deregionala museerna i enlighet medkulturmiljöområdets ansvarsfördelning atttillhandahålla relevanta kunskapsunderlag samt svaraför att skogens kulturmiljövärden tas till varagenom information och rådgivning till näringen.Regeringen anser att det är angeläget att bl.a.skogsnäringen får tillgång till ett digitaltfornminnesregister. Regeringen har gettRiksantikvarieämbetet i uppdrag att senast den 1november 1998 öka den IT-baserade tillgängligheten ifornminnesregistret genom att utveckla enanvändarapplikation för att tillhandahålla relevantdigitalt kunskapsunderlag till berörda parter.Regeringen förutsätter att arbetet ges högprioritet. Även skogsvårdsorganisationen utvecklarett digitalt kunskapsunderlag avseende bl.a. skogenskulturmiljövärden.En helhetssyn på skogens natur- ochkulturmiljövärden är en förutsättning för att nåframgång i det fortsatta arbetet för att bevara ochfrämja skogens miljövärden. Detta förutsätter ennära samverkan mellan naturvården,kulturmiljöorganisationen samtskogsvårdsorganisationen. En sådan samverkan börkomma till uttryck bl.a. i en ökad samordning avolika underlag för bevarandearbetet. Inom ramen förbefintliga resurser bör således bl.a. ökad vikt gesframtagandet av olika typer av markhistoriskaunderlag, så att den historiska hävden vägs in påett adekvat sätt vid bevarande- och vårdåtgärder.Regeringen avser att följa den fortsattautvecklingen och vid behov vidta de åtgärder som kankomma att föranledas härav.Utskottets övervägandenUtskottet har inga invändningar mot regeringensbedömningar.SkogsvårdsorganisationenPropositionenSkogsvårdsorganisationen består av Skogsstyrelsensom är central förvaltningsmyndighet för skogsfrågoroch skogsvårdsstyrelserna för vilka Skogsstyrelsenär tillsynsmyndighet. har antaletskogsvårdsstyrelser minskats från 24 till 11.Det är nu nödvändigt att Skogsvårdsorganisationenkan koncentrera sin verksamhet på att förbättramåluppfyllelsen för skogspolitiken. Som har framgåttav det föregående behövs det särskilda insatser föratt nå både produktions- och miljömålet. Effektivinformation, rådgivning och tillsyn är i detsammanhanget avgörande. ärnu väl anpassad till de krav som ett moderntsamhälle ställer. Viss resursförstärkning är somnämnts dock nödvändig. Regeringen återkommer tillanslagsfrågorna i budgetpropositionen för år 1999.En särskild fråga som haraktualiserat är sektorsansvaret för miljöfrågorna.Skogsvårdsorganisationen är tillsynsmyndighetvad gäller samråd enligt 20 § naturvårdslagen omarbetsföretag i skogsbruket. Vidare ärskogsvårdsmyndigheten ansvarig för hanteringen avbiotopskyddet enligt samma lag. Avsikten är attdessa ansvarsområden skall bestå när naturvårdslagenersätts med en miljöbalk. hartillsammans med och medutgångspunkt i miljöpolitiska och skogspolitiskabeslut konkretiserat sektorsansvarets avgränsning. Ivissa fall har det dock visat sig svårt för berördamyndigheter att tillämpa dessa i konkreta fall. Detär angeläget att den statliga verksamheten på dettaområde bedrivs effektivt. I likhet medSkogsstyrelsen fäster regeringen därför stor viktvid den studie av sektorsansvaret som genomförs avRiksrevisionsverket och som skall vara klar underhösten 1998.MotionernaEnligt motion Jo78 (s) är det viktigt attsektorsansvaret, definierat som ansvar under frihetför skogsägaren, kan utvecklas genom nya former avsamarbete mellan skogsägare och skogsvårdsstyrelsen.Regeringen bör därför ta initiativ till attregelverket inom ramen för nuvarande skogsvårdslagutformas så att en utveckling av sektorsansvaret ejhindras.Utskottets övervägandenRegeringen betonar i propositionen attskogsvårdsmyndighetens verksamhet är ett av deviktigaste medlen i skogspolitiken. Verksamhetenbygger på att i direkt kontakt med de mångaskogsägarna föra ut och förankra statensskogspolitik genom bl.a. information och rådgivning.Bredden hos skogsvårdsorganisationens verksamhetliksom den direkta personliga kontakten mellanmyndighetens anställda och de enskilda människornaär unik.Utskottet anser i likhet med vad som anförs imotion Jo78 (s) att det är viktigt attsektorsansvaret och samarbetet mellan skogsägarnaoch skogsvårdsmyndigheten utvecklas ytterligare föratt öka måluppfyllelsen inom skogspolitiken. Iavvaktan på resultatet av den studie avsektorsansvaret som genomförs av Riksrevisionsverketär utskottet dock inte berett att föreslåytterligare åtgärder med anledning av motionen.Ekonomiska konsekvenser av förslagenPropositionenRegeringens förslag innebär dels att skogsvårdslagenförtydligas i vissa avseenden i syfte att bättretillgodose redan gällande krav, dels att det införsen skyldighet för skogsägaren att ha en redovisningav hur skogen ser ut på brukningsenheten. För statenkommer förslagen inte att leda till några ökadekostnader.Förslaget vad gäller redovisning avskogstillståndet m.m. kan för vissa skogsägare kommaatt leda till en engångskostnad vars storlek ärberoende på förhållandena i det enskilda fallet.Sålunda kan det knappast bli annat än en ringakostnad för de mindre enheterna. För övrigt börtillståndsredovisningen möjliggöra en effektivareplanering och därmed mera lönsam verksamhet.Utskottets övervägandenUtskottet har inga invändningar mot regeringensbedömningar. beträffande skoglig kompetens vidSveriges beskickningar utomlandsatt avslår motion 1997/98:Jo82 yrkande 1,res. 1 (kd)2. beträffande skogsfrågornas behandlinginom EUatt avslår motion 1998/99:MJ306 yrkande 10,res. 2 (m)3. beträffande utvärdering avskogspolitikenatt avslår motion 1998/99:MJ308 yrkande 4,4. beträffande de skogspolitiska målenatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 42 och1998/99:MJ308 yrkande 1,5. beträffande detaljreglering avskogsbruketatt avslår motion 1998/99:MJ308 yrkande 3,6. beträffande ägarstrukturen inomskogsbruketatt avslår motion 1998/99:MJ308 yrkande 5,7. beträffande information om svensktskogsbrukatt avslår motion 1998/99:MJ306 yrkande 9,8. beträffande definition av begreppetskogliga impedimentatt avslår motionerna 1997/98:Jo81 yrkande 3,1997/98:Jo82 yrkande 2 och 1998/99:MJ306 yrkande1,res. 3 (m, kd, c)9. beträffande skoglig statistikatt avslår motion 1997/98:Jo76 yrkande 1,10. beträffande redovisning av skogligaimpedimentatt avslår motion 1998/99:MJ306 yrkande 6,res. 4 (m)11. beträffande rådgivning vid anläggningav ny skogatt avslår motion 1997/98:Jo76 yrkande 2,12. beträffande bestämmelser om anläggningav ny skogatt avslår motion 1997/98:Jo77 yrkande 1,13. beträffande uppföljning av röjnings-och gallringsåtgärderatt avslår motion 1997/98:Jo76 yrkande 3,14. beträffande överuttag vid gallringatt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkande 10,15. beträffande skogsvårdslagens 6 §att avslår motion 1997/98:Jo77 yrkande 2,16. beträffande föreskrifter om huravverkning skall bedrivasatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1997/98:Jo82 yrkande 3 och1998/99:MJ306 yrkande 2 antar regeringensförslag till lag om ändring i skogsvårdslagen(1979:429) såvitt avser 10 §,res. 5 (m, kd)17. beträffande åldersgräns förföryngringsavverkningatt avslår motionerna 1997/98:Jo76 yrkande 4,1997/98: Jo80 yrkande 8 och 1997/98:Jo81 yrkande5,res. 6 (v, c, mp)18. beträffande förvärv avskogsfastigheter m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo76yrkande 5, 1997/98:Jo81 yrkande 6 och1998/99:MJ302 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. beträffande ransoneringsreglernaatt avslår motionerna 1997/98:Jo80 yrkande 7,1997/98: Jo81 yrkande 4 och 1998/99:MJ302yrkande 1,res. 7 (c, mp)20. beträffande tidsfrist föravverkningsanmälanatt avslår motionerna 1997/98:Jo76 yrkande 6 och1997/98: Jo81 yrkande 7,res. 8 (v)21. beträffande föreskrifter omåterställningsåtgärderatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motion 1997/98:Jo82 yrkande 4 antarregeringens förslag till lag om ändring iskogsvårdslagen (1979:429) såvitt avser 30 §,22. beträffande hänsyn till naturvårdensintressen vid föryngringsavverkningatt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkandena 1 och 2,res. 9 (mp)23. beträffande skogliga åtgärder påimpedimentatt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkande 6,24. beträffande förhållandetill skogslagstiftningenatt avslår motionerna 1997/98:Jo81 yrkande 9 och1998/99:MJ308 yrkande 2,25. beträffande skogs- ochmiljöredovisningatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1997/98:Jo81 yrkande 8,1997/98:Jo82 yrkande 5 och 1998/99:MJ306 yrkande3 antar regeringens förslag till lag om ändringi skogsvårdslagen (1979:429) såvitt avser 14 a§,res. 10 (m, kd, c)26. beträffande skogs- och miljöredovisningensinnehållatt avslår motion 1997/98:Jo76 yrkande 7,res. 11 (v)villk. mom. 2527. beträffande behovet av ett lägesbundetinformationsmaterialatt avslår motion 1997/98:Jo77 yrkande 3,28. beträffande säkerhet föråterväxtåtgärder vid fastighetsöverlåtelseatt avslår motionerna 1997/98:Jo80 yrkande 9 och1998/99:MJ219 yrkande 14,29. beträffande medel för naturreservatoch biotopskyddatt avslår motionerna 1997/98:Jo76 yrkande 8 och1998/99:MJ308 yrkande 10,30. beträffande bedömningar avskyddsbehovetatt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkande 4,31. beträffande interimistiskt skydd avvissa skogaratt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkande 3,32. beträffande skydd av vissaskogsområdenatt avslår motion 1997/98:Jo80 yrkande 5,33. beträffande fond för skydd avvärdefulla naturmiljöeratt avslår motion 1997/98:Jo81 yrkande 1,34. beträffande försäljning av skog tillprivatpersoneratt avslår motionerna 1997/98:Jo81 yrkande 2 och1998/99: MJ219 yrkande 13,res. 12 ( c)35. beträffande katastrofskydd vidinsektshärjningar m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo82 yrkandena 6 och7 och 1998/99:MJ308 yrkandena 8 och 9,res. 13 (kd)36. beträffande skatteavdrag vidanläggande av skogsbilvägaratt avslår motion 1997/98:Jo79,37. beträffande skogsforskningatt avslår motion 1997/98:Jo81 yrkande 10,res. 14 (c)38. beträffande ökaderådgivningsinsatseratt avslår motion 1998/99:MJ308 yrkande 6,39. beträffande utveckling av sektorsansvaretatt avslår motion 1997/98:Jo78,40. beträffande övriga ändringar iskogsvårdslagenatt antar regeringens förslag till lagom ändring i skogsvårdslagen (1979:429) i dedelar som ej omfattas av utskottets hemställanovan,41. beträffande lag om ändring i lagen omändring av skogsvårdslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1998:821) om ändring i skogsvårdslagen(1979:429).Stockholm den 12 november 1998På miljö- och jordbruksutskottets vägnarSinikka BohlinI beslutet har deltagit: SinikkaBohlin (s), (),(), (), (), IngemarJosefsson (s), Ann-KristineJohansson (s), (), (),(),(), EskilErlandsson (c), (), (), LarsLindblad (m), ()och (). Skoglig kompetens vid Sverigesbeskickningar utomlands (mom. 1)och (bådakd) anför:Kristdemokraterna efterlyser starkare insatser frånstatens sida på det internationella planet. Deninternationella konkurrensen gör det helt nödvändigtatt vid svenska beskickningar utomlands återupprättabevakningen av skogliga frågor. ärSverige, till skillnad från våra viktigastekonkurrentländer, inte representeratvid viktiga internationella mässor, konferenser ochandra sammankomster. Det är ett nationellt intresseatt de svenska skogliga intressena får en ökadinternationell representation från statens sida.