bet · GL01UU13 · 1998-04-21 00:00:00 — Flera tunga remissinstanser har vidareförklarat att asylprotokollet inte är förenligt med Genèvekonventionen.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att asylprotokollet innebär attSverige genom att ratificera Amsterdamfördraget skulle bryta mot sinaåtagandenenligt flyktingkonventionen och att en ratificering därför är utesluten.Utskottet anser således att utrikesutskottet bör tillstyrka motion U17 yrkande1. Motion U14 yrkande 1 får anses tillgodosedd med det anförda.Utskottet anser vidare, för den händelse att inte avslårpropositionen, att det inte kan komma i fråga att införa enförfattningsreglerad skyldighet att underrätta omasylansökningar gjorda av medborgare i EU:s medlemsstater. Utrikesutskottetbörföreslå att det anförda med bifall till motion U17 yrkande 8 ges regeringentill känna.2. () anser att den del av utskottets yttrande som börjarmed ?Utskottet har tidigare? och slutar med ?av utrikesutskottet? bort haföljande lydelse:För den händelse att inte skulle bifalla framställdayrkande om avslag på propositionen vill utskottet framhålla följande.Genèvekonventionen stadgar att ?envar har rätt att söka och åtnjuta fristadfrån förföljelse i ett annat land?. Utskottet anser, liksom ett antalfrivilligorganisationer gjort i sina respektive remissvar över promemorianAmsterdamfördraget (Ds 1997:64), att dets.k.asylprotokollet inte är förenligt med . Enligt utskottetsmening är det förvånansvärt att regeringen har motsatt uppfattning, allrahelstsom UNHCR har reagerat och uttalat att asylprotokollet riskerar att urholka deinternationella flyktingreglerna. har i en ensidig förklaring gjortklart att man kommer att göra en individuell prövning av varje asylansökanfrånen medborgare i en annan medlemsstat. Utskottet anser att skallanslutasig till denna förklaring. bör föreslå att det anförda medbifall till motion U16 yrkande 8 ges regeringen till känna.Protokollet om ställning (avsnitt 10.1.5)3. () anser att den del av utskottets yttrande som börjarmed ?Utskottet har? och slutar med ?yrkande 10? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning har , och Storbritanniensförhandlare vid regeringskonferensen visat att det gick att få undantag frånobehagliga delar i Amsterdamfördraget. har genom ett särskiltprotokollkunnat behålla ett mellanstatligt förhållande till EU bl.a. vad gällerrättsliga och inrikes frågor. Detta innebär att exempelvis kan anslutasig till en utbyggnad av i den mån man så önskar, menocksåatt man när som helst kan avstå från att införa ytterligare direktiv.Utskottetanser att skall begära att få samma särställning i unionen som Danmarkerhållit genom protokollet om ställning (B.5). börsåledes tillstyrka motion U16 yrkande 10.Införlivande av (avsnitt 12.2.2)4. () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med?Utskottet kan? och slutar med ?yrkande 12? bort ha följande lydelse:Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor avseende bl.a. asyl, invandring,yttre gränsskydd och visumregler är enligt utskottets mening till sinuppbyggnad så komplicerat att även en expert inom området har svårigheter attfå grepp om det. Den nordiska passunionsmodellen, som kombinerar passfrihetmednationell kontroll vid gränserna, försvinner i och med att gränskontrollernamellan EU-länderna avskaffas vilket kommer att få följdverkningar vad gällerexempelvis varusmuggling. skall enligt ett protokoll (B.2)som fogats till Unionsfördraget och EG-fördraget införlivas inom Europeiskaunionens ramar. Regelverket kommer att delas upp och hänföras till relevantabestämmelser i första och tredje pelaren. Rådet skall med enhällighetfastställa till vilken pelare delar av regelverket skall hänföras. Medavseendepå de stora skillnader som föreligger beträffande såväl rättslig somdemokratisk kontroll i första respektive tredje pelaren är det enligtutskottets mening av stor betydelse att de nationella parlamenten får enfullständig insyn i denna process. Utskottet anser därför att protokollet omdenationella parlamentens roll i Europeiska unionen (D.13) skall tillämpas idetta förfarande. Särskilt viktigt i detta sammanhang är en punkt iprotokolletom att förslag till åtgärder skall lämnas till de nationella parlamenten sexveckor innan de antas av rådet. Mot bakgrund av det anförda börutrikesutskottet tillstyrka motion U17 yrkande 10 i denna del.EU:s medlemsstater diskuterar ett utkast till en konvention omett datoriserat fingeravtrycks- och personregister för alla asylsökande som äröver . Detta kontrollsystem, Eurodac, är enligt utskottets mening ettuppenbart hot mot rättssäkerheten och bör motarbetas. börföreslå att det anförda med bifall till motion U17 yrkande 12 ges regeringentill känna.Utbildningsutskottets yttrande1997/98:UbU5yAmsterdamfördragetTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälleattyttra sig över regeringens proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget jämtemotioner väckta med anledning av propositionen samt vissa motionsyrkanden frånallmänna motionstiden.När utrikesutskottet behandlade regeringens skrivelse 1995/96: 30med redogörelse för förberedelsearbetet inför fann manatt utbildningsutskottets beredningsområde inte berördes, varförutbildningsutskottet inte då bereddes tillfälle att avge yttrande. Inte hellerden nu aktuella propositionen behandlar frågor som i sak faller inomutbildningsutskottets beredningsområde utbildning och forskning. Av betydelseur utbildningsutskottets synvinkel är dock de förändringar i beslutsformernainom EU som ingår i Amsterdamfördraget och som bl.a. berör formerna för beslutom ramprogram för forskning och del i beslutsfattandet delsom sådana ramprogram, dels om vissa yrkesutbildningsfrågor.Utbildningsutskottet går i det följande endast in på dessa förändringar och demotioner som till någon del berör dem, nämligen 1997/98:U14 (s), 1997/98:U15(m), 1997/98:U16 (mp) och 1997/98:U17 (v).Majoritetsbeslut i stället för enhällighet i rådetEnligt Amsterdamfördraget utökas möjligheten att fatta beslut med kvalificeradmajoritet i rådet något. Enligt vad regeringen skriver (prop. s. 143 f.) harvissa medlemsstater under regeringskonferensen förordat en mycket långtgåendeövergång till majoritetsbeslut, medan har ingått i en mittgrupp somvisat relativt stor öppenhet för att diskutera en övergång till beslut medkvalificerad majoritet, i syfte att förbättra effektiviteten i rådetsbeslutsfattande. Till de ärenden som enligt Amsterdamfördraget övergår frånbeslut med enhällighet till majoritetsbeslut hör ramprogram för forskning.Samarbetsproceduren med ersätts med medbeslutandeprocedurenI Amsterdamfördraget förenklas rådets beslutsprocedurer med Europaparlamentet.Den s.k. samarbetsproceduren avskaffas utom för de EMU-relaterade frågor därden är tillämplig. De frågor som har beslutats enligtsamarbetsproceduren - bl.a. vissa bestämmelser och åtgärder för genomförandetav ramprogram för forskning och vissa åtgärder på yrkesutbildningsområdet -skall i fortsättningen beslutas enligt medbeslutandeproceduren.Detta innebär att ställning förstärks något i förhållandetill rådet. Möjligheten som rådet haft enligt samarbetsproceduren att, undervissa förutsättningar, genom ett enhälligt beslut slutgiltigt anta ett förslagsom parlamentet motsätter sig, försvinner.MotionernaVänsterpartiet föreslår i motion 1997/98:U17 att skall avslåregeringens förslag om godkännande av Amsterdamfördraget och att frågan skallunderställas en folkomröstning. Motionärerna anser att fördraget innebär attviktiga delar av självbestämmande överlåts till EU. De vill att merreell beslutsmakt skall överföras till de nationella parlamenten och attsamarbetets mellanstatliga karaktär skall förstärkas. Därför börAmsterdamfördraget enligt deras mening omförhandlas.Miljöpartiet yrkar i motion 1997/98:U16 i första hand att Amsterdamfördragetunderställs en folkomröstning i anslutning till riksdagsvalet 1998.Motionärerna anser att fördraget innebär ytterligare steg i riktning mot meröverstatlighet och minskad demokrati. Som exempel nämns bl.a. förändringen avbeslutsformerna när det gäller ramprogram för forskning.I motion 1997/98:U14 (s) yrkas att skall avslå propositionen.Motionärerna vill att EU skall vara ett mellanstatligt samarbete. De motsättersig en förstärkning av ställning, eftersom det skulleinnebära mera federalism.Enligt motion 1997/98:U15 (m) bör åtgärder vidtas för att förhindra EU:sfortgående federalistiska utveckling. bör enligt motionären inteacceptera övergång till majoritetsbeslut på ytterligare områden, förränbetydande institutionella förändringar har genomförts.De övriga motioner som utrikesutskottet avser att behandla tillsammans medpropositionen berör inte utbildningsutskottets beredningsområde.Utbildningsutskottets bedömningInnehållet i EU:s ramprogram för forskning är ett viktigt svenskt intresse.Användningen av inhemska forskningsresurser påverkas av vilken forskningsvenska forskare får EU-medel för att bedriva, eftersom EU:s bidrag iallmänhetförutsätter att halva kostnaden för ett projekt finansieras från hemlandet.Kravet på enhällighet i rådet, som rått vid beslut om ramprogram förforskning, har givit medlemsstaterna möjligheter att förhindra att beslutetfårett innehåll som strider mot respektive lands intresse. Den hittillsvarandeordningen gör det möjligt för ett land att blockera beslut intill dess detfåttigenom sitt önskemål. Självfallet har man sökt kompromisser för att beslutöverhuvud taget skulle kunna fattas. Enhällighetskravet har inte medfört att t.ex.Sverige har kunnat få igenom allt som vårt land önskat eller kunnat förhindraalla inslag som ansett vara dåliga.Utskottet utgår från att det kommer att behövas omfattande förberedelser ochmycket kompromissande även när beslut i rådet skall fattas med kvalificeradmajoritet. Utskottet anser inte att den förändring som Amsterdamfördragetinnebär är negativ för möjligheter att hävda sina intressen påforskningsområdet.Den förstärkning av ställning som det innebär attsamarbetsproceduren ersätts med medbeslutandeproceduren kanutbildningsutskottet ställa sig bakom.Såvitt avser utbildningsutskottets beredningsområde anser utskottet såledesattutrikesutskottet bör förorda att bifaller regeringens förslag ochdärmed avslår motionerna 1997/98:U14, 1997/98:U15, 1997/98:U16 och1997/98:U17.Utbildningsutskottet avser att även i fortsättningen hålla sig väl underrättatom förberedelsearbetet för ett femte ramprogram för forskning.Stockholm den 1 april 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (v) och SiriDannaeus (fp).Avvikande meningGunnar () och (v) anför:Vi instämmer i utskottsmajoritetens uppfattning att EU:s ramprogram förforskning är en för viktig fråga. Grundforskningens villkor i Sverigepåverkas av ramprogrammet, enligt vår erfarenhet i huvudsak på ett negativtsätt.Vi delar den uppfattning som kommer till uttryck i motionerna 1997/98: U14,1997/98:U15, 1997/98:U16 och 1997/98:U17 att Amsterdamfördraget innebär enutveckling av EU i federalistisk riktning. Denna utveckling anser vi olycklig.Sverige är inne på en farlig väg om vi nu går med på att ta bort kravet påenhällighet i rådet vid beslut om t.ex. ramprogram för forskning. Frågan omröstviktning i rådet kommer att tas upp på nytt i en framtidaregeringskonferens, och vi vet att de stora länderna trycker på för attförstärka sin egen makt i rådet. Förstärkning av ställningoch försvagningen av nationernas röst i ministerrådet innebär ytterligareinskränkningar i svensk demokrati, folkets möjlighet att genom valda ombud iSveriges riksdag själv bestämma, t.ex. över svensk forskningspolitik.Vi anser således att utrikesutskottet bör föreslå att bifalla denämnda motionerna.Näringsutskottets yttrande1997/98:NU3yAmsterdamfördragetTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1997/98:58 om Amsterdamfördraget jämte motioner i de delar som harsamband med näringsutskottets beredningsområde.Till näringsutskottet har från den allmänna motionstiden hänvisats ett yrkande(4) i motion 1997/98:U412 (mp) om Euratom som lämpligen bör be-handlas i detnuaktuella sammanhanget. Detta yrkande överlämnas därför till utrikesutskottet -under förutsättning av dess medgivande - med detta yttrande.NäringsutskottetInledningI proposition 1997/98:58 föreslås att godkänner det s.k.Amsterdamfördraget samt de protokoll som har förtecknats i slutakten tillfördraget. Förslagen i propositionen bygger på resultaten av den s.k.regeringskonferensen, som inleddes och som avslutades vidEuropeiska rådets möte i i juli 1997.Amsterdamfördraget innehåller dels materiella ändringar i bl.a.Unionsfördraget, EG-fördraget och Euratomfördraget, dels en förenkling avfördragen genom att ett stort antal bestämmelser som är aktuellaupphävs. Vidare görs en omnumrering av artiklarna i Unionsfördraget och EG-fördraget.Genom Amsterdamfördraget förs ett antal samarbetsområden över från detmellanstatliga samarbetet i rättsliga och inrikes frågor tillgemenskapssamarbetet. Detta innebär att beslutsbefogenheter i motsvarande gradlämnas över till EG.Förslagen i Amsterdamfördraget ligger i allt väsentligt utanförnäringsutskottets beredningsområde. Ett av förslagen gäller den gemensammahandelspolitiken, som näringsutskottet berör i det följande. Vidare behandlarutskottet två yrkanden i motion 1997/98:U501 (m) om den inre marknaden(yrkandena 3 och 5) samt yrkanden i motionerna 1997/98:U20 (c) och1997/98:U412(mp) om Euratomfördraget (yrkandena 2 respektive 4).Den gemensamma handelspolitikenEU:s gemensamma handelspolitik regleras i EG-fördragets artikel 113. Dengemensamma handelspolitiken omfattar all handel med varor ochgränsöverskridande tjänster. Övriga former av tjänstehandel faller utanförhandelspolitiken, liksom immaterialrättsliga frågor och direkta investeringar.Kommissionen agerar på uppdrag av medlemsstaterna i handelspolitiska frågorochsvarar för förhandlingsarbetet, såväl bilateralt som regionalt ochmultilateralt. Det innebär att det är kommissionen som efter samråd medmedlemsländerna för unionens talan både i (, WTO) och i andra handelspolitiska sammanhang.Under regeringskonferensen diskuterades ett tillägg i EG-fördraget som skullege kommissionen ensamrätt att förhandla även på områdena tjänstehandel,immaterialrätt och direktinvesteringar i syfte att åstadkomma en högre grad aveffektivitet och enhetlighet i gemenskapens externa ekonomiska relationer medomvärlden.Resultatet i denna del av regeringskonferensen blev endast ett förslag om ettmindre tillägg i den aktuella artikeln. Enligt detta tillägg skall det öppnasen möjlighet för rådet att med enhällighet - och efter att ha hörtEuropaparlamentet - fatta beslut om att utsträcka EG:s exklusiva behörighet påområdet för den gemensamma handelspolitiken till att även inkluderaimmaterialrätten och de delar av tjänstehandeln som ännu inte omfattas av dengemensamma handelspolitiken.Miljöpartiet de gröna motsätter sig skarpt att på detta sätt ger uppsin suveränitet i handelspolitiska frågor, anförs det i motion 1997/98:U16(mp), där det - om inte andra yrkanden med bl.a. krav på folkomröstning omAmsterdamfördraget vinner bifall - yrkas att propositionen skall avslås.Enligtmotionärerna har EU:s handelspolitik orsakat stora skador, både i form avförsämringar för konsumenterna i och i form av utsugning av den tredjevärlden.Enligt näringsutskottets mening är det angeläget att fortlöpandebevakar frihandelsintresset i EU-samarbetet och driver på övriga medlemsstateri riktning mot en större öppenhet mot omvärlden, inte minst mot u-länderna.Genom EU-medlemskapet deltar fullt ut i utformandet av den inremarknaden, som svarar för den avgörande delen av svensk utrikeshandel. Vidareskapas genom EU:s tyngd i internationell samverkan större möjlighet förSverigeatt påverka den internationella dagordningen på handelsområdet.Enligt uppgift i propositionen har utvecklingen av de multilaterala ekonomiskarelationerna - främst inom ramen för WTO - fört med sig vissasamordningsproblem som har sin grund i den nuvarande kompetensfördelningenmellan EG och dess medlemsstater. har mot denna bakgrundingetatt erinra mot det föreslagna tillägget i artikel 113, som måste betraktasvaraav begränsad betydelse; som tidigare nämnts krävs det att rådet, efter att hahört , fattar enhälligt beslut för att tillämpningen av denberörda artikeln skall kunna utsträckas. Det sagda innebär attnäringsutskottettar avstånd från vad som i denna fråga anförs i motion 1997/98:U16 (mp).Inre marknadenDen inre marknaden utgör det europeiska områdets kärna, framhålls det i motion1997/98:U501 (m). Enligt motionärerna återstår det dock mycket innan den inremarknaden är fullbordad. Konkurrenshinder, monopol och subventioner snedvriderfortfarande konkurrensen och hämmar utvecklingen, sägs det. Medlemsländernaborde uppmanas att systematiskt gå igenom sina nationella regelverk för attundanröja hinder för konkurrens. Motionärerna menar också att EG:s regelverkmåste underkastas en motsvarande analys. I motionen begärs att ett nyttgemenskapsorgan, en regelrevision, skall inrättas med uppgift att systematisktgranska både gemensamma och nationella regler; resultatet av granskningarnaskulle offentliggöras, och rådet skulle därefter rekommendera hur bristernaskall åtgärdas.Motionen innehåller också ett yrkande om att i EU bör verka för enunion för företagande och arbete. Den inre marknaden ger goda förutsättningarför uthållig tillväxt och högt välstånd men nästan alla de faktorer sombestämmer arbetslösheten är föremål för nationella beslut, anförs det.Fortsattfördjupning av den inre marknaden och avreglering av kvarvarande nationellahinder och monopol undanröjer hindren för företagande, anför motionärerna ochmenar att sådana åtgärder är de bästa medel som kan tillgripas på unionsnivåmot arbetslösheten. Enligt motionärerna är en framgång i dessa avseenden avbetydelse för att hela EU skall kunna bli mer konkurrenskraftigt.Näringsutskottet har i ett betänkande om vissa näringspolitiska frågor(bet. 1997/98:NU10) behandlat olika motioner om avreglering. Därvid lämnadeutskottet i ett särskilt avsnitt (s. 19) vissa kompletterande uppgifter avbetydelse i detta sammanhang. Utskottet redogjorde bl.a. för arbetet inomSmåföretagsdelegationen, vilken har till uppgift att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxtismåföretag. Vidare informerades om det arbete inom EU som bedrivs påregelförenklingsområdet genom det s.k. (Simpler Legislation forthe Internal Market). Utskottet går här inte vidare in på dessa uppgifter utanhänvisar till nämnda betänkande. har på näringsutskottetsförslag avslagit de aktuella motionerna, som dock följdes upp i reservationer(m, fp, kd; c; mp).Enligt näringsutskottets mening bör de två aktuella yrkandena i motion1997/98:U501 (m) inte leda till någon åtgärd från sida. Att inrättaett nytt gemenskapsorgan i form av en regelrevision riskerar, menar utskottet,att leda till ytterligare byråkratisering av Europasamarbetet och till enorganisatorisk överlappning i förhållande till kommissionens arbete. I ställetbör det nuvarande arbetet med att förenkla regelverket inom ramen för EU:sgällande organisation energiskt fullföljas. De här behandlade yrkandena imotion 1997/98:U501 (m) avstyrks av näringsutskottet med det nu sagda.EuratomEuratom är en av de tre ursprungliga europeiska gemenskaperna. Dess tidigasteuppgift var att skapa erforderliga förutsättningar för en snabb organisationoch tillväxt av kärnenergiindustrierna och därigenom bidra till en höjning avlevnadsstandarden i medlemsstaterna och till en utveckling av förbindelsernamed övriga länder.Sedan Euratomfördraget undertecknades har förhållandena emellertid ändrats,vilket har lett till att det i väsentlig omfattning är föråldrat. Delar avfördraget tillämpas därför inte enligt sin lydelse utan enligt en successivtutvecklad praxis. Vissa avsnitt behandlar dock frågor som fortfarande äraktuella. Exempel härpå är skapandet av en gemensam basnivå för strålskyddsamtkontrollen för att garantera att kärnmaterial inte används för andra ändamåländem för vilka de är avsedda (s.k. safeguards).Efter anslutningen till EU gäller Euratomfördraget i i enlighet medlagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiskaunionen.Våren 1995 beslutade (prop. 1994/95:118, bet. NU21) om vissalagändringar som en följd av anslutningen till Euratom. I samband medmedlemskapsförhandlingarna förklarade de avtalsslutande parterna gemensamt attdet är varje medlemsstat som i överensstämmelse med sin specifika nationellapolitik avgör om den skall producera kärnenergi eller inte liksom om denpolitik som skall föras när det gäller slutstegen i kärnbränslecykeln.Genom Amsterdamfördraget föreslås vissa ändringar i Euratomfördraget.Ändringarna är dock enbart formella konsekvensändringar som inte innebär attdet materiella innehållet i Euratomfördraget förändras.I motion 1997/98:U20 (c) föreslås att skall ta initiativ till att Eur-atomfördraget ses över och moderniseras. Motionärerna är kritiska tillbestämmelserna i fördraget om bl.a. utveckling av kärnenergin och menar attdetär obegripligt att sådana bestämmelser får kvarstå i Euratomfördraget.Delvis liknande synpunkter utvecklas i motion 1997/98:U412 (mp). Där pläderasför att skall lägga fram förslag om upphävande av Euratomfördraget. Istället borde ett nytt energifördrag om utveckling av förnybara energikällorutarbetas.Energi är inget gemensamt politikområde i EU. Det förekommer emellertidsamarbete på energiområdet i flera olika frågor. Som exempel kan nämnas attrådet antog ett direktiv (92/22/EG) om gemensamma regler förden inre marknaden för el. Direktivet, som innehåller regler om handel ochinvesteringar inom elsektorn, skall vara genomfört i nationell lagstiftningtill . är ett motsvarande direktiv om naturgasunder behandling. Vidare presenterade kommissionen ett förslagtill ramprogram för energi i vilket bl.a. de gällande programmen förenergieffektivisering (SAVE II) och främjande av förnybara energikällor(ALTENER II) skall inordnas. Avsikten är att ramprogrammet skall möjliggöratydligare prioriteringar och bättre samordning av gemenskapens arbete inomenergiområdet.Näringsutskottet konstaterar att det inom EU förekommer ett omfattandesamarbete på energiområdet rörande bl.a. energieffektivisering och främjandeavförnybara energikällor. Som tidigare nämnts är delar av Euratomfördragetföråldrat och tillämpas inte enligt sin lydelse. Utskottet förutsätter attfördraget i lämpligt sammanhang kommer att moderniseras och detta utan attriksdagen tar något initiativ i frågan. De två här behandlade motionsyrkandenaavstyrks således av näringsutskottet.Stockholm den 27 mars 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Den gemensamma handelspolitikenEva () anser att den del av näringsutskottets yttrande - under rubrikenDen gemensamma handelspolitiken - som börjar med ?Enligt näringsutskottets?ochslutar med ?motion 1997/98:U16 (mp)? bort ha följande lydelse:Även om ändringen kan förefalla vara av mindre betydelse innebär den, i linjemed vad som påpekas i motion 1997/98:U16 (mp), en ytterligare uppluckring avsvensk suveränitet i handelspolitiska sammanhang. Med denna ändring kanunionens handelspolitik inte längre sägas vara en samordning av självständigaländers handelspolitik. Medlemsländernas egna godkännandeprocedurer förbigåshelt - den enda reella avtalsslutande parten blir EG. avvisaratt på detta sätt ger upp sin suveränitet i handelspolitiska frågorochinstämmer sålunda i vad som i denna del anförs i nyssnämnda motion.2. Inre marknadenChrister Eirefelt (fp), (), (), (), () och () anser att den del avnäringsutskottets yttrande - under - som börjar med?Enligt näringsutskottets? och slutar med ?nu sagda?