bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Såsomför övrigt också näringsutskottet framhåller i sittyttrande (1997/98:NU9y) får det betraktas somsjälvklart att regeringen inför en förhandling omersättningsnivån inte öppet redovisar sin bedömningav storleken på ersättningen för avvecklingen avkärnkraftsreaktorn.I samma betänkande redovisar finansutskottet ocksåsin syn på finansieringen av vissainfrastrukturprojekt och kommenterar i detsammanhanget den kritik som motionärerna riktar motregeringens hantering av frågan.Med det anförda avstyrker finansutskottet motionFi17 (m) yrkande 4.2.3 Mål för budgetpolitikenVårpropositionenVårpropositionen har utformats i enlighet med debudgetpolitiska mål som tidigare lagt fastpå förslag av regeringen. Innebörden av dessa mål äratt de offentliga finanserna skall vara i balans1998. De skall därefter uppvisa ett överskott på igenomsnitt av BNP sett över en konjunkturcykel.Gradvis skall man uppnå detta långsiktiga mål.Överskottet skall sålunda - vid deprognosförutsättningar som angavs i 1997 årsvårproposition - motsvara av BNP ,1,av BNP och av BNP år 2001.Dessutom skall utgiftstaken liggafast.De som mål angivna överskotten skall användas föratt amortera av den offentliga nettoskulden. Med ettgenomsnittligt överskott på av BNP kan enligtfinansplanen den offentliga sektorns nettoskuldförsvinna omkring 2007.Det finns enligt propositionen flera skäl som talarför att bör ha ett ambitiöst mål för deoffentliga finanserna.Med ett överskott kan den offentliga skuldenamorteras av, vilket minskar känslighet förräntevariationer på de internationellakapitalmarknaderna. Den största enskildautgiftsposten på årets statsbudget är räntorna påstatsskulden som beräknas uppgå till 103miljarder kronor.Med ett överskott i de offentliga finanserna i ettnormalt konjunkturläge finns det en marginal attaktivt motverka konjunkturavmattningar utan attunderskottet hotar att bli för stort och utlösa enränteuppgång.Sverige måste rusta för framtiden. Andelen äldrekommer en bit in att öka och denoffentliga sektorn måste då vara stark nog för attmöta denna utveckling.En hög nivå på sparandet möjliggör en höginvesteringsnivå utan att får underskott ibetalningarna med andra länder. Därmed kan Sverigeshöga internationella skuldsättning minskas samtidigtsom produktionskapaciteten höjs.Såsom tidigare nämnts räknar regeringen med att detfinansiella sparandet kommer attbli 16,5 respektive större änvad som följer av de budgetpolitiska målen . Beräkningstekniskt har dessa överskotttillförts hushållssektorn så att budgetmålen uppnåsexakt. Efter dessa beräkningstekniska överföringaruppgår det finansiella sparandet i regeringens alternativtill 16, 30 respektive 42 miljarder kronor.MotionernaModerata samlingspartiet motsätter sig i motion Fi17målet om ett överskott i de offentliga finanserna.Partiets långsiktiga mål är i stället att deoffentliga finanserna skall vara i balans sett överen konjunkturcykel (yrkande 5).Eftersom motionärerna räknar med en gynnsamutveckling framöver anser de att man för dessa årbör budgetera för ett överskott i de offentligafinanserna. Med motionärernas förslag uppgår dettaöverskott till 1999 samt 40respektive under de bådaefterföljande åren. 2000 som 2001förespråkar motionärerna alltså ett finansielltsparande som är högre än vad somframkommer med regeringens förslag.Moderata samlingspartiet anser dessutom attutgiftstaket bör anges nivå som är 38,5 respektive 61,6 miljarder kronorlägre än i regeringens förslag.Centerpartiet ansluter sig i motion Fi18 till detidigare fastlagda målen för budgetpolitiken liksomtill uppfattningen att utgiftstaket för åren 1999och 2000 skall ligga fast. Det är, sägs det imotionen, viktigt att målet om överskott i statensbudget fullföljs.Folkpartiet liberalerna stöder i motion Fi19 detfastlagda målet om ett tvåprocentigt överskott sålänge skuldkvoten överstiger av BNP. Attstatsskuldkvoten sänks är viktigt bl.a. för attunderlätta ett svenskt EMU-inträde. Om överskottetskulle bli större än vad som krävs för att uppnåmålet för statsskuldpolitiken skall enligtmotionärerna skatterna sänkas. Något formelltyrkande i frågan framförs dock inte.Folkpartiet föreslår i sitt budgetalternativ ettutgiftstak som är 17 respektive 22miljarder kronor lägre än regeringens.Vänsterpartiet kritiserar i motion Fi20 målet omöverskott i de offentliga finanserna. EnligtVänsterpartiet får målet om ökad sysselsättning inteunderordnas målet om överskott i de offentligafinanserna. I motionen föreslås att görett uttalande av denna innebörd (yrkande 10).Motionärerna ifrågasätter inte att behöveren stark offentlig ekonomi men finner det interimligt med mycket stora överskott varken ibytesbalansen eller i det offentliga sparandet sålänge arbetslösheten är så stor som den är.Vänsterpartiets förslag till utgiftstak överstigerunder regeringens med 10respektive 12 miljarder kronor.Miljöpartiet de gröna anser i motion Fi21 att detlångsiktiga målet för budgetpolitiken bör begränsastill ett överskott motsvarande 1999 ochdärefter av BNP i genomsnitt över enkonjunkturcykel (yrkande 39). För denna lägre nivåtalar enligt motionärerna främst att degröna i högre grad vill betona privat sparande istället för offentligt och att miljöskulden intelängre behöver öka med partiets förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken.På grund av den uppåtgående konjunkturen bör enligtmotionärerna överskottet i det finansiella sparandetunder anges till respektive2,3 %.Miljöpartiets förslag till utgiftstak för åren 1999och 2000 överensstämmer med regeringens.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi22 ettutgiftstak som är 13 respektive 15miljarder kronor lägre än i regeringens alternativ.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har varit inriktadmot ett antal mål, som har det gemensamt att de ärtydliga och lätta att i efterhand avläsa. Hittillsuppnådda mål har överträffats med bred marginal ochprognoserna anger att de offentligafinanserna även då kommer att utvecklas mer gynnsamtän vad som förutsätts i de budgetpolitiska mål somlagts fast för 1999-2001.Målet om ett permanent överskott i de offentligafinanserna skall enligt utskottet ses mot bakgrundav att en stor offentlig sektor kräver i sig starkaoffentliga finanser. Skall kunna behålla entrygg och stabil välfärd krävs ett gemensamtsparande. Detta garanterar ett demokratisktinflytande över vård, omsorg och skola.Den ekonomiska krisen harmedfört att den offentliga sektorns nettoförmögenhethelt har raderats ut, och beräknas denoffentliga sektorns skulder överstiga tillgångarnamed drygt 360 miljarder kronor.En bit in på nästa sekel kommer de offentligaåtagandena att utsättas för en större belastninggenom ett växande antal äldre. Skall välfärden kunnavärnas även i ett sådant läge måste den offentligasektorn stå finansiellt stark. Politiken måstedärför ges en sådan inriktning att den offentliganettoskulden kan amorteras av. För detta krävsöverskott i de offentliga finanserna.Ett överskott i de offentliga finanserna undernormalår gör det också lättare att i enkonjunkturnedgång vidta motverkande åtgärder utanstora underskott som hotar att driva upp räntorna.Vänsterpartiet föreslår att skall uttalasig för att målet om en ökad sysselsättning inte fårunderordnas målet om överskott i de offentligafinanserna. Med sitt förslag markerar motionärernaatt de finner det svårt att förena de båda målen.Finansutskottet delar inte denna uppfattning utananser tvärtom att det finns ett nära samband dememellan. Långsiktigt stabila statsfinanser är igrunden en förutsättning för att arbetslöshetenskall kunna minska, och omvänt gäller att en minskadarbetslöshet ger stabilitet åt de offentligafinanserna. Den ekonomiska politiken är inriktad påatt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten.Målet är att den öppna arbetslösheten skall minskatill och regeringen räknar också med attdetta skall kunna ske under loppet av år 2000.Därefter bör politiken inriktas mot att ytterligareminska arbetslösheten för att skapa fullsysselsättning. För att sysselsättningen skall kunnaöka uthålligt krävs både sunda statsfinanser ochstabila priser. Nya stora underskott liksom ökatinflationstryck skulle allvarligt och långvarigtförsämra den svenska ekonomiska utvecklingen ochdärigenom göra arbetslöshetsmålet omöjligt att nå.De nu aktuella målen om ett överskott i deoffentliga finanserna lades fast av ianslutning till behandlingen av 1997 årsvårproposition. prövade då liksom ianslutning till behandlingen av budgetpropositionenför 1998 också några alternativa förslag till målsom framfördes av oppositionspartierna, mål som iallt väsentligt överensstämmer med de nu aktuellamotionsförslagen. Dessa förslag har vid bådatillfällena avvisats av finansutskottet, och isakfrågan har inget nytt framkommit som motiverarutskottet att ompröva sitt tidigareställningstagande.Till frågan om nivån på utgiftstaket återkommerutskottet längre fram i betänkandet.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi17(m) yrkande 5, Fi20 (v) yrkande 10 samt Fi21 (mp)yrkande 39.2.4 Mål för statsskuldenVårpropositionenRegeringen vill upprätthålla ettöverskott i de offentliga finanserna, bl.a. för attkunna amortera av den offentliga skulden.Av vårpropositionen framgår att regeringen räknarmed att statsskulden mätt som andel av BNP kommeratt minska från till mellan 1998 och2001. väntas den offentligasektorns konsoliderade bruttoskuld sjunka från 74,3till 62,9 %.MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi17 attriksdagen skall fastställa som mål att statsskuldeninte skall överstiga av BNP (yrkande6). Motionärerna erinrar om att deras förslag att deoffentliga finanserna skall vara i balans över enkonjunkturcykel innebär att den offentligabruttoskulden kommer att vara oförändrad i nominellatermer men att den mätt som andel av BNP minskar närBNP växer. I nuvarande uppåtgående konjunktur harmotionärerna förordat att man bör ha överskott ibudgeten för att därefter kunna tillåta sig att haunderskott i nästa lågkonjunktur. Statsskuldenkommer därför i motionärernas alternativ attamorteras . Det bör, anser de,framför allt ske på den tredjedel av den offentligaskulden som är placerad hos utländska långivare.Finansutskottets ställningstagandeRiksdagen har inte lagt fast något mål förhur snabbt den offentliga skulden bör begränsas ochtill vilken nivå detta skall ske. Motionärernaföreslår i sitt yrkande att statsskulden skall habegränsats till högst av BNP , men avmotivtexten framgår att förslaget torde avse nivånpå den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuldsom är något lägre. Det är också detta begrepp mananvänder sig av i Maastrichtkriterierna där det slåsfast att den offentliga skulden inte får överstiga60 % av BNP.Regeringens ambition är att inte bara uppfyllaMaastrichtkriteriernas skuldkrav utan också attamortera av den offentliga nettoskulden. Riksdagenhar i anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen (1997/98:FiU1 s. 88)givit sitt stöd för en sådan inriktning, och iföregående avsnitt av betänkandet uppreparfinansutskottet detta stöd. Redan gjorda uttalandenställer således mer långtgående krav på regeringenän vad som följer av motionärernas förslag.Motionärerna motsätter sig förslaget om ettlångsiktigt genomsnittligt överskott på i deoffentliga finanserna, men förespråkar för såväl2000 som 2001 ett temporärt högre offentligtsparande än regeringen på 10 miljarder kronorvardera året. Genom att under dessa båda år dra in20 miljarder kronor extra från den privata sektornkan motionärerna således kortsiktigt begränsa denoffentliga skulden något snabbare än regeringen.Sett i ett något längre tidsperspektiv lederemellertid den lösning de motsätter sig till att denoffentliga nettoskulden kan avvecklas på kortaretid.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra omatt regeringens förslag till reformeratålderspensionssystem (prop. 1997/98:151 och 152)kommer att få långtgående återverkningar såväl påstatens och AP-fondens inkomster och utgifter som påstatens lånebehov och statsskulden. Däremot kommerdet inte att påverka nivån på den konsolideradeoffentliga sektorns finanser eftersom ävenpremiereservsmedel ingår i denna sektor. Ivårpropositionen har dessa effekter inte kunnatbeaktas men regeringen har för avsikt att ibudgetpropositionen återkomma med ennärmare redovisning av detta. Av en ivårpropositionen preliminärt lämnad översikt framgåremellertid (s. 117) att reformen kommer att ledatill att den konsoliderade bruttoskulden räknad somandel av BNP blir lägre än annars ochdå väntas uppgå till . Denna justerade nivåför statsskulden är klart lägre än denmålsatta nivå som motionärerna vill uppnå åretdärpå. Även med hänsyn till osäkerheten kringpensionsreformens effekter framstår det som lämpligtatt inte nu binda sig för något preciserat mål förnivån på statsskulden.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi17 (m)yrkande 6.2.5 Försäljning av statliga företagMotionernaCenterpartiet redovisar i motion Fi18 som sinuppfattning att staten inte skall äga företag sominte uttryckligen tjänar ett samhällsintresse. Motdenna bakgrund föreslår motionärerna att riksdagenskall besluta att under första hälften av nästamandatperiod sälja statens innehav i bolag somNordbanken, , och . Vidförsäljningen av bör eventuellaspecialfastigheter finnas kvar i statlig ägo(yrkande 23). Försäljningsinkomsterna skall enligtmotionärerna användas för att amortera statsskulden.Även Moderata samlingspartiet, Folkpartietliberalerna samt förespråkar isina respektive partimotioner att statligt ägdaföretag skall privatiseras, dock utan att framföranågra konkreta yrkanden i frågan. Moderatasamlingspartiet anser att privatiseringarna undernästa mandatperiod bör uppgå till mellan 60 och 80miljarder kronor. liberalerna vill försin del sälja företag för under1999-2000 och för 2001.Kristdemokraterna vill sälja företag för 20miljarder kronor mer än regeringen underkommande år.NäringsutskottetNäringsutskottet framhåller i sitt yttrande (NU8y)att staten har en betydelsefull roll som ägare avföretag inom såväl basindustrierna som andrabranscher. Ett statligt ägande är enligtnäringsutskottet motiverat av bl.a. sysselsättnings-och regionalpolitiska skäl och behövs därutöver föratt bevaka naturtillgångar som skogen och malmen.Dessutom har statliga företag en funktion att fyllasom motvikt till det privata näringslivet.Näringsutskottet ser inte något skäl för riksdagenatt nu uttala sig för en försäljning av statligaföretag. Regeringen har fått vissabemyndiganden att sälja statliga företag och skulleytterligare försäljning bli aktuell ansernäringsutskottet att regeringen på sedvanligt sättbör få återkomma till i frågan.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med näringsutskottet anser finansutskottetatt det nu inte finns anledning för atttillstyrka de motionsvis framförda förslagen omförsäljning av statliga företag. Finansutskottetavstyrker därför motion Fi18 (c) yrkande 23.2.6 Budgetpolitikens inriktningI anslutning till vårpropositionen fastställerriksdagen ett utgiftstak för staten för närmastefterföljande treårsperiod. prövardessutom hur detta utgiftstak skall fördelas påutgiftsområden, och den preliminära fördelning somriksdagen godkänner för de tre åren fungerardärefter som riktlinjer för regeringensbudgetarbete. godkänner slutligen också enberäkning av ett utgiftstak för den offentligasektorn för samma treårsperiod, vilket motiveras medatt det är de offentliga utgifternas storlek som äravgörande för skatteuttagets nivå.Vårens budgetprövning inriktas således i förstahand på frågor med anknytning till utgiftstaket ochdess fördelning på utgiftsområden. Inget hindraremellertid att redan i detta sammanhangtar ställning till vissa inkomstförslag och vanligtär att framför allt oppositionspartiernaöversiktligt redovisar vilka skatteförslag de villfå upp till prövning under höstens budgetarbete. Enfullständig bild av regeringens ochoppositionspartiernas förslag till skatte- ochavgiftsändringar får man emellertid först i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen då riksdageni första steget av höstens budgetarbete godkänner enberäkning av statsbudgetens inkomster förefterföljande år.På efterföljande sidor behandlar utskottetregeringens och oppositionspartiernas förslag tillinriktning av budgetpolitiken. Utskottet gör samlad bedömning av de olika alternativen(avsnitt 2.6.2). Därefter prövar utskottetregeringens och oppositionspartiernas förslag tillutgiftstak (avsnitt 2.7) och ramar för olikautgiftsområden inklusive några konkreta förslag somknyter an till vissa utgiftsområden (avsnitt 3). Pådetta följer en genomgång av de olika skatte- ochavgiftsförslag som regering och oppositionspartierlagt fram (avsnitt 4).2.6.1 De politiska alternativenVårpropositionenRegeringen har i sitt arbete med vårpropositionenvägletts av de budgetpolitiska mål som riksdagentidigare lagt fast för budgetpolitiken.Eftersom de offentliga finanserna fortsätter attutvecklas mer positivt än förutsett finns det enligtregeringen utrymme för ytterligare offensivaåtgärder utan att uppställda budgetpolitiska måleftersätts. Regeringens förslag om tillkommandeåtgärder ökar under den kommande treårsperiodenbelastningen på statsbudgeten med netto 9 620,11 255 respektive 13 809 miljoner kronor.Med sina tillkommande förslag vill regeringen fåtill stånd en kraftsamling till sex framtidsområdenav stor vikt för den svenska tillväxten ochsysselsättningen. De planerade satsningarna inomdessa framtidsområden uppgår till följande beloppunder den närmaste treårsperioden.Tabell 10. Regeringens förslag till satsning på vissaframtidsområden 1999-2001Belopp i -------------------------------------------------------------------------------Framtidsområde-------------------------------------------------------------------------------Kunskap och kompetens-------------------------------------------------------------------------------Delaktighet i informationssamhället-------------------------------------------------------------------------------Hållbara - ett föregångsland-------------------------------------------------------------------------------Företagande-------------------------------------------------------------------------------Europeiskt samarbete-------------------------------------------------------------------------------Ett för alla-------------------------------------------------------------------------------Summa-------------------------------------------------------------------------------Tyngdpunkten i framtidsområdetKunskap och kompetens ligger i enföreslagen satsning påkvalificerad yrkesutbildning.Antalet platser i den pågåendeförsöksverksamheten skall utökasmed 3 200 och verksamhetenförlängas . Därefterskall försöksverksamheten övergåi reguljär verksamhet. Regeringenföreslår också etttiopunktsprogram för kvalitet ochlikvärdighet i skolan samtavdelar extra medel för att kunnaförlänga det särskildautbildningsbidraget förarbetslösa.Delaktigheten iinformationssamhället skallförbättras framför allt genom ettsärskilt program för IT i skolan.Satsningen på Hållbara -ett föregångsland kommer tilluttryck i ökade resurser förnaturreservatsbildningar,naturvårdsavtal och förstärktmiljötillsyn. Dessutom villregeringen avdela 2miljarder kronor till lokalainvesteringsprogram.Företagandet skall förbättrasgenom särskilt riskkapital försmåföretag som befinner sig i etttidigt utvecklingsskede, s.k.såddkapital. Vidare skallsmåföretagares beskattninglindras, bl.a. genom att derasmöjlighet att göra avsättningartill periodiseringsfondförbättras, genom minskad skattpå utdelning och reavinst påonoterade aktier, genom bättrekvittningsmöjligheter vidreaförluster på onoterade aktiersamt genom vidgade möjligheterför småföretagare att görapensionsavdrag.Det Europeiska samarbetetinnefattar ett treårigt programpå församarbete med Central- ochÖsteuropa, en femårig satsning påÖstersjöregionen med 200 miljonerkronor samt åtgärder föratt främja små och medelstoraföretags handel med Europa.Regeringen planerar också ensärskild informationsinsats föratt öka kunskapen omEuropapolitiken.I framtidsområdet Ett Sverigeför alla ingår bl.a. åtgärder föratt motverka segregation. Avcentral betydelse är därvid attge goda kunskaper i det svenskaspråket och att få till stånd enbättre situation i utsattabostadsområden med stor andelinvandrare.Regeringen föreslår dessutom ettantal reformer inom vissa andraområden. Utgifterna för dessareformer uppgår tillföljande belopp.Tabell 11. Regeringens förslag tillövriga reformer 1999-2001Belopp i -----------------------------------------------------1999 2000 2001-----------------------------------------------------Kommuner 4 000 4 000 4000-----------------------------------------------------Pensioner 1 420 2 980 3090-----------------------------------------------------Tandvårdsförsäkring 500 500 500-----------------------------------------------------Bostadspolitisk proposition och 990 1 100 200byggstimulanser-----------------------------------------------------Frysning av taxeringsvärden 810 490 420-----------------------------------------------------Äldreproposition 300 300 300-----------------------------------------------------Rättsväsendet 200 250 300-----------------------------------------------------Bistånd 204-----------------------------------------------------Övriga åtgärder 540 370 1085-----------------------------------------------------Summa 8 760 9 990 10099-----------------------------------------------------Genom sin satsning på kommunervill regeringen tillföraytterligare resurser till skolan,vården och omsorgen.Statsbidraget till kommuner ochlandsting höjs i detta syfte med4 miljarder kronor redan 1998.Tillsammans med tidigarebeslutade tillskott kommer nivånpå kommunbidraget därmed att hahöjts med år2000.Vidare föreslås att utgåendepensioner skall förbättras genomatt pensionsförmånerna under 1999beräknas utifrån ett basbeloppsom är reducerat istället för . ochframåt skall pensionerna beräknasfrån ett helt oreduceratbasbelopp.I särskilda propositioner harregeringen föreslagitändrad inriktning avtandvårdsförsäkringen (prop.112), reformerad äldreomsorg(prop. 113) och ny bostadspolitik(prop. 119) vilka alla innehållerförslag som får effekt påutgifterna under kommande år.Regeringen föreslår bl.a. ocksåatt någon uppräkning inte skallgöras av taxeringsvärdena försmåhus och hyreshus inför 1999.De föreslagna satsningarnafinansieras till en del genomutgiftsminskningar och genom attden statliga skatten höjs till25 % fr.o.m. förbeskattningsbara inkomsteröverstigande 360 000 kr.Effekten av regeringens förslagtill åtgärder för de kommande treåren kan därmed sammanfattas påföljande sätt.Tabell 12. Saldoeffekt av regeringenstillkommande budgetförslag 1999-2001Belopp i -------------------------------------1999 2000 2001-------------------------------------Utgiftsökningar -10 -12 -16605 280 039-------------------------------------Utgiftsminskningar+1 875+1 905 +2180-------------------------------------Netto utgifter -8 730 -10 -13375 859-------------------------------------Skattesänkningar -2 890 -3 080 -2150-------------------------------------Skattehöjning +2 000 +2 200 +2200-------------------------------------Netto inkomster -890 -880 +50-------------------------------------Saldoeffekt -9 620 -11 -13255 809-------------------------------------Enligt vårpropositionen kommerstatsbudgetens inkomster fr.o.m.1998 att vara större änutgifterna. Staten behöversåledes inte längre låna för atttäcka ett budgetunderskott utankan börja amortera statsskulden.Regeringens nu redovisadeinriktning av budgetpolitikenväntas enligt propositionen fåföljande effekt på statsbudgetenunder de närmast efterföljandetre åren.Tabell 13.