bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design I betänkandet behandlar kulturutskottet regeringens proposition 1997/98:117Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design jämteett antal motioner väckta med anledning av propositionen samt en motion väcktunder allmänna motionstiden hösten 1997.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till mål för en statlig politik förarkitektur, formgivning och design. Utskottet uttryckte sintillfredsställelse med förslag att sådana mål skulleformuleras och med regeringens redovisning i kulturpropositionen avinriktningen på det fortsatta arbetet med att bl.a. formulera sådana mål.Utskottet ser det som mycket positivt att området arkitektur, formgivning ochdesign, som i sig är sektorsövergripande, nu behandlas som en del även avkulturpolitiken.Utskottet tillstyrker - med vissa formella ändringar - regeringens förslagtill ändringar i väglagen (1971:948), (1987:10) och lagen(1995:1649) om byggande av järnväg. Avsikten med de av regeringen föreslagnalagändringarna är att det tydligt skall framgå av lagstiftningen att estetiskavärden skall beaktas och tas till vara vid utformningen av vår byggda miljö.Kulturutskottet ser dessa lagändringar som ett mycket viktigt första steg iförverkligandet av det arkitekturpolitiska handlingsprogrammet. Utskottetförutsätter att effekterna av lagändringarna följs upp och utvärderas och attfrågan om eventuella behov av ytterligare lagändringar, t.ex. beträffandeutformningen av arbetsmiljön, övervägs i det fortsatta arbetet medgenomförandet av handlingsprogrammet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ett tidsbegränsat nationelltuppdrag skall inrättas inom området formgivning och design. Regeringen har ipropositionen redovisat sin avsikt att ge detta nationella uppdrag tillFöreningen . Föreningen nära med Röhsskamuseet, som har ett nätverksansvar inom området.Till betänkandet har fogats sjutton reservationer. I proposition 1997/98:117 Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur,formgivning och design har regeringen () föreslagit attriksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om ändring i väglagen (1971:948),2. lag om ändring i (1987:10),3. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg,4. mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design (avsnitt5),dels godkänner5. ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området formgivning och design(avsnitt 10.2).Propositionens lagförslag återfinns som bilaga 1 till betänkandet. 1997/98:Kr30 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till komplettering av väglagen,samt lagen om byggande av järnväg,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arkitekternas utbildning och roll samt om behovet av bättreinformation i plan- och byggfrågor.1997/98:Kr31 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till Design Center iMalmö.1997/98:Kr32 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av flerpraktikmöjligheter och s.k. traineeplatser vid statliga myndigheter förstuderande och nyutbildade inom arkitektur, formgivning, design och konst.1997/98:Kr33 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ekologiska perspektivet och det konstnärliga inslaget skallfinnas med och genomsyra hela processen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten, inom sitt kompetensområde, tar ett helhetsansvar vidupphandling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att praktikplatser säkerställs för studerande vid landets arkitekt-och ingenjörsutbildningar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskild omsorg om praktikplatser läggs ner vid nyrekrytering avnyutbildade inom arkitektur, formgivning, design och konst,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kunskap om människans sociala behov tillmäts ökad betydelse iden framtida arkitekt- och samhällsplanerarutbildningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppmuntra till folkomröstning vid störreinfrastrukturförändring,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av investeringskostnaden avsätts för konstnärlig ochestetisk utsmyckning vid all ny- och ombyggnation, dvs. även vid ny- ochombyggnation av vägar, järnvägar och broar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskare och folkbildare hjälper till att föra debatt och hittasamverkansformer vid utveckling av boendemiljö,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att möjlighet till delaktighet skall beaktas vidarkitekturtävlingar,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fackliga företrädare ges möjlighet till utbildning inom estetik,arkitektur och formgivning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det befintliga inte minskas denforskningspolitiska utredningen pågår, utan att frågan om Byggforskningsrådetinlemmas i utredningsarbetet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att val av material tillmäts stor betydelse vid ny- ochombyggnation,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att befintliga pedagogiska skolmodeller tas till vara vid sökandetefter nya pedagogiska former,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att formkunskap ges en större tyngd i grundskolan.1997/98:Kr34 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydlighet i tolkningen av begreppet "estetiskt tilltalande",2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar att skapa möjligheter för praktik för ochnyrekrytering av arkitektutbildade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att den fysiska miljön ökar tillgängligheten förhandikappade.1997/98:Kr35 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i arbetsmiljölagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i lagstiftningen för att förstärka arkitektensställning under byggprocessen.1997/98:Kr36 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisning av hur behovetav praktikplatser tillgodoses och hur den långsiktiga kompetensförsörjningenlöses.1997/98:Kr37 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att en utredning genomförs i syfte attåstadkomma en lagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta initiativ till belysning av slott.1997/98:Kr38 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighetsmål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utveckla begreppet estetiskt tilltalande utformningav bebyggelsen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas skyldighet att upprätta särskildaboendeplaneringsprogram,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande bygglovsansökningar och bygganmälan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EG-rätten och byggande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om museernas roll,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om osynliggjord kompetens med betydelse för byggande,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gestaltning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan skola och museum.1997/98:Kr39 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktik och arbete för studenter och nyutbildade arkitekter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal dialog och kunskapsförmedling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om breddning av arkitektutbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning och utveckling.1997/98:Kr220 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att tillväxt- ochsysselsättningsfrågorna måste ges en framträdande roll i ett nationellthandlingsprogram för formgivning, design och arkitektur.Ärendets beredningKulturutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1997/98:117 jämte motioner. har avgivit yttrandet1997/98:BoU6y, vilket fogas till betänkandet som bilaga 2. föreslog i sitt slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning(SOU 1995:84) att regeringen, i likhet med vad som skett i andra länder, skulleta fram ett förslag till nationellt arkitekturpolitiskt handlingsprogram.Utredningen drog också upp förslag till riktlinjer för en nationell politik förområdena bild och form i vilket inbegreps formgivning och industridesign. I denkulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3) bedömde regeringen att etthandlingsprogram för arkitektur och formgivning borde utarbetas och målformuleras för ett sådant program. delade regeringens bedömningoch anförde även vissa synpunkter på skisserade, kommande mål och åtgärder(bet. 1996/97:KrU1 s. 102-109).Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom med uppgift attbl.a. utarbeta förslag till handlingsprogram.Arbetsgruppen har utarbetat departementspromemorian Framtidsformer: Förslagtill handlingsprogram för arkitektur & formgivning (Ds 1997:86), vilken harremissbehandlats. Arbetsgruppen skall efter riksdagsbehandlingen av denföreliggande propositionen föra arbetet vidare. har på regeringensuppdrag redovisat hur den aktuella lagstiftningen inom plan- och byggområdetinverkar på den arkitektoniska kvaliteten. Uppdraget har redovisats i rapportenArkitektonisk kvalitet och PBL, samband och reformbehov (rapport1997:1), som har remissbehandlats.Regeringen anför i propositionen att arkitektur, formgivning och design är endel av vår kultur och vårt samhälle. Det vi bygger och de föremål vi formgerskapar den omgivning som påverkar vårt sätt att leva. Därför måste våromgivning uppfylla höga krav på kvalitet ur bl.a. funktionell, teknisk,ekologisk och estetisk synvinkel. Regeringen lägger stor vikt vid hur statengenom egna åtgärder kan stimulera också andra att lyfta fram kvalitetsfrågor iden byggda och formade miljön. Vidare betonas värdet av debatt och ökad insiktkring dessa frågor. Det förslag till handlingsprogram som arbetsgruppen inomRegeringskansliet har utarbetat utgör enligt propositionen inledningen till enlångsiktig process för förbättrad kvalitet i den byggda miljön. Regeringenredovisar de åtgärder som vidtagits för att förbättraförutsättningarna för en god utveckling av svensk arkitektur, formgivning ochdesign. Bland annat har myndigheter som förvaltar fastigheter och anläggningarpå regeringens uppdrag redovisat hur de arbetar eller avser att arbeta för attfrämja arkitektoniska och gestaltningsmässiga kvaliteter i sin verksamhet.Arkitekturmuseet har fått nya lokaler och tillförts ökade anslag, bl.a. förproduktion av en basutställning. har fått ett nätverksansvar förkonsthantverk och formgivning samt särskilda medel för ändamålet. Göteborgsuniversitet, och har tilldelats medel för attgenomföra samarbetsprojekt mellan de konstnärliga och tekniska utbildningarnaoch näringslivet. anordnar påbyggnadsutbildningar förarkitekter, konstnärer och tekniker i vägars, broars och övriga trafikmiljöerskonstnärliga gestaltning. Vidare är de arkitektoniska kvaliteterna en av deaspekter som skall beaktas i kommunernas arbete med lokala investeringsprogramför en ekologiskt hållbar utveckling.Mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design(avsnitt 5)Regeringen föreslår att statens engagemang i arkitektur, formgivning och designskall ha följande sex mål (se prop. avsnitt 5 s. 12-14).- Arkitektur, formgivning och design skall ges goda förutsättningar för sinutveckling.Regeringen anför om detta mål bl.a. att lagstiftning och andra föreskrifterpå ett tydligt sätt måste bidra till att utformningen, förvaltningen ochskötseln av den byggda miljön leder till resultat som är i samhällets intresse.Utformningen av städer, parker, infrastrukturutbyggnad och byggnader angåralla. Formgivning och design har stor betydelse för den ekonomiska utvecklingenoch för industriella framgångar inte minst på exportmarknaden. Det är angelägetatt svenskt näringsliv inriktar sina ansträngningar på att utnyttja designensom ett viktigt konkurrensmedel. En målmedveten stimulans av efterfrågan på godform genom en satsning på produktutveckling, information och marknadsföring ärav vikt för tillväxt och kvalitet inom formområdet.- Kvalitet och skönhetsaspekter skall inte underställas kortsiktiga ekonomiskaöverväganden.Regeringen anför bl.a. att när tekniska och kortsiktiga ekonomiska aspektertar över andra hänsyn riskerar vi att få miljöer och föremål med låg brukbarhetoch begränsad livslängd. i ett längre perspektiv är omsorgsfullt gestaltadarkitektur, formgivning och design mycket ändamålsenlig. I arbetet för enhållbar utveckling är det angeläget att förlänga livslängden på vårainvesteringar i produkter och i den fysiska miljön. Ett bra sätt att göra dettaär att ge våra produkter en hög kvalitet - inte minst estetiskt. Estetiska ochandra immateriella värden höjer dessutom bruksvärdet.- Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer skall tas tillvara och förstärkas.Enligt vad regeringen anför skall ny arkitektur berika och förnya denbefintliga miljön. bör den utgå från den äldre bebyggelsens värden,de naturgivna förutsättningarna och helhetsmiljön. Samspelet är av storbetydelse för kvaliteten i den miljö vi lever i. De kulturhistoriska ochestetiska värdena skall stärkas.- Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentligmiljö skall stärkas och breddas.Goda resultat förutsätter bred medverkan från alla dem som deltar i skapandetav vår miljö och ett levande intresse hos allmänheten. För att stimulera ettökat intresse och ökad kunskap krävs kunskapshöjande insatser och enintensifierad offentlig debatt, anför regeringen bl.a.- Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlandeskall på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor.Hur staten, landstingen och kommunerna och deras bolag bygger och förvaltarsina egna byggnader och miljöer och härvid svarar för den demokratiska dialogenmed allmänheten liksom hur inredningar, produkter och bruksföremål väljs ärspeciellt betydelsefullt, anför regeringen.- Svensk arkitektur, formgivning och design skall utvecklas i ett fruktbartinternationellt samarbete.Sveriges ökade internationella kontakter och förpliktelser gör det, enligtregeringen, viktigt att delta i samt påverkas och inspireras av vad som händerutomlands inom arkitektur-, formgivnings- och designområdena.Som inledningsvis berörs redovisade regeringen redan i den kulturpolitiskapropositionen sin syn på behovet av sådana mål som de nu föreslagna(prop. 1996/97:3 s. 104-109). Utskottet konstaterade attriksdagen tidigare inte tagit ställning till ett samlat kulturpolitiskt områdesom innehåller arkitektur och formgivning. Frågor som rör och påverkararkitektur och formgivning hade dittills varit splittrade på många områden ochbehandlats i skilda sammanhang efter beredning av flera riksdagsutskott.Utskottet delade de bedömningar i frågan som kom till uttryck i denkulturpolitiska propositionen och instämde i att ett samlat handlingsprogramför arkitektur och formgivning behövde utarbetas. Utskottet ställde sig, medvissa kompletterande kommentarer, bakom regeringens bedömning av vilka mål etthandlingsprogram borde medverka till att uppnå (bet. 1996/97:KrU1 s. 105-106).Utformningen av den byggda och formade miljön, dvs. hur städerna ochlandsbygden, byggnaderna och bruksföremålen ser ut och fungerar, påverkar våraliv. Arkitektur, formgivning och design är kulturyttringar som vi ständigt ochoundvikligen kommer i kontakt med och som påverkar vårt välbefinnande. Det ären angelägen kulturpolitisk uppgift att säkerställa hög kvalitet i den byggdaoch formade miljön med utgångspunkt i människans behov av väl fungerande,konstnärligt genomarbetade och stimulerande omgivningar. Hög kvalitet iarkitektur, formgivning och design innefattar en väl sammanvägd helhet avfunktionella, tekniska, ekonomiska, miljömässiga, sociala och estetiska krav.Arkitektur, formgivning och design rör också medmänskligt ansvar, brukbarhet,uthållighet och ekologi. God kvalitet är inte tidsbunden.För att få samspelet i byggprocessen att fungera bättre krävs ett målmedvetetarbete som delas av många aktörer inom den privata och den offentliga sektorn,av beställare, byggherrar, arkitekter och formgivare. Utan byggherrar med högaambitioner är det svårt att skapa god arkitektur. Det är byggherren som väljerarkitekt och som bestämmer de ramar som de kan arbeta inom. Utskottet villtillägga att det också krävs en engagerad, kunnig och långsiktigt planerandebyggnadsnämnd som ställer krav på byggherrar och arkitekter för att vi skall fåen god bebyggelsemiljö. Av betydelse är också de signaler som ges vidöverprövning av ärenden. Även här är kunskap och insikt om arkitekturfrågorviktig. Det behövs en fortsatt diskussion om arkitekters ansvar och deltagandeunder större delar av byggprocessen, dvs. inte endast ansvar för förslag,planering och projektering, utan även under genomförandet så att godaintentioner på planeringsstadiet beträffande kvalitet i utformning, detaljer,material m.m. inte förfuskas.Utskottet ser det som mycket positivt att området arkitektur, formgivning ochdesign, som i sig är sektorsövergripande, nu behandlas som en del även avkulturpolitiken, för vilken fastställde övergripande mål hösten 1996.Utskottet föreslår att antar de av regeringen föreslagna målen fören statlig politik för arkitektur, formgivning och design.I motion Kr38 (v) föreslås att ytterligare två mål för statens arbete medarkitektur, formgivning och design skall ställas upp. Motionärerna anser attdet behövs ett miljömål för att särskilt framhålla det angelägna i arbetet fören hållbar utveckling (yrkande 1). Byggandet påverkar i hög grad miljön vid valav material, tekniska lösningar, konstruktion, rivning m.m. En byggd miljö somär mångsidigt användbar och beständig över tiden kännetecknas av både godarkitektur och god hushållning. En motsvarande syn på byggandet förs fram imotion Kr33 (mp) i vilken det yrkas att det ekologiska perspektivet och detkonstnärliga inslaget skall genomsyra hela byggprocessen från planering,upphandling och projektering till byggande och förvaltning (yrkande 1).Bostadsutskottet har i sitt yttrande 1997/98:BoU6y anfört att denomständigheten att ett miljömål inte formulerats inte innebär att demiljömässiga och ekologiska strävandena fått stå tillbaka ihandlingsprogrammet. Miljöaspekterna och de estetiska aspekterna genomsyrarutformningen av programmet och återspeglas även i föreslagna ändringar av plan-och bygglagen (1987:10), PBL. erinrar också om den redovisningsom görs i propositionen (s. 30-31) av och regeringens insatser påområdet när det gäller att tillgodose de estetiska aspekterna i olikasammanhang. har vidare begärt att frågan om ekologiskt byggande ochom miljö- och hälsodeklaration av bostäder skall utredas. Frågorna avsesredovisas i en byggproposition . avstyrker de ovanredovisade motionsyrkandena.Kulturutskottet vill erinra om att regeringen i skälen för de föreslagna sexmålen för statens arbete med arkitektur, formgivning och design särskiltbetonar det långa perspektivet på byggande, produktion och förvaltning.Långsiktig användbarhet och hushållning med ekonomiska resurser ochnaturresurser poängteras. Förlängd livslängd på investeringar i produkter ochfysisk miljö kan uppnås genom att ge produkterna hög kvalitet, inte minst högestetisk kvalitet. Med hänvisning till vad bostadsutskottet anfört och till demiljö- och kvalitetsaspekter som anförs i propositionen anser utskottet att detinte är påkallat att införa ett särskilt miljömål i enlighet med motion Kr38(v) yrkande 1 eller att göra ett sådant uttalande som begärs i motion Kr33 (mp)yrkande 1. Motionsyrkandena avstyrks.I motion Kr38 (v) yrkas vidare att ett tillgänglighetsmål skall ställas upp(yrkande 2). Vikten av att offentliga byggnader och anläggningar görstillgängliga för handikappade bör på detta sätt göras tydligare. Angelägenhetenav att den fysiska miljön ökar tillgängligheten för handikappade tas också uppi motion Kr34 (kd) yrkande 3. Tillgängligheten är en kvalitetsaspekt som börlyftas fram. Planeringen bör inriktas på att i alla led av byggprocessen minskade fysiska barriärerna.Bostadsutskottet påminner i ovannämnda yttrande om att regeringen ipropositionen (s. 20) bl.a. anfört att kraven på tillgänglighet har ett starktstöd både i PBL och i lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav påbyggnadsverk m.m. och att kraven på tillgänglighet är ett starkt allmäntintresse. redovisar också att kommer att fåregeringens uppdrag att samordna arbetet med att utforma ett generellt programför ökad tillgänglighet. Vidare torde, enligt bostadsutskottet, frågan omtillgänglighet behandlas i den byggproposition som är aviserad till maj i år.Kulturutskottet vill i sammanhanget också erinra om att regeringen ipropositionen uttryckt att kravet på estetiskt tilltalande utformning avbyggnader m.m. inte minskar betydelsen av kravet på tillgänglighet. Snarare ärdet, som regeringen anför, en fördel om estetiska krav kan ställas även påanpassningsåtgärder.Kulturutskottet anser mot bakgrund av det anförda att några sådana uttalandenfrån sida som begärs i motionerna Kr34 (kd) yrkande 3 och Kr38 (v)yrkande 2 inte är påkallade. Motionsyrkandena avstyrks därför.Motion Kr220 (s) väcktes under allmänna motionstiden . Motionärernaerinrar om att hörde till de ledandeformgivarnationerna och att det även finns formgivare och designers avhögsta klass samt att ett ökande intresse för industridesign kan märkas.Motionärerna framhåller att industridesign kommer att bli en allt viktigarekonkurrensfaktor. Det nationella program för arkitektur och formgivning somaviserats i kulturpropositionen och i budgetpropositionen hösten1997 bör enligt motionen inte begränsas till att omfatta frågor med anknytningtill arkitektur och formgivning i en mera snäv kulturpolitisk mening.Programmet bör också syfta till att stödja näringslivets utveckling ochkonkurrenskraft. Tillväxt- och sysselsättningsfrågorna bör därför ges enframträdande roll i programmet.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen om att satsningarna påarkitektur, formgivning och design har stor betydelse för den ekonomiskautvecklingen och för näringslivets konkurrenskraft. Utifrån samma utgångspunkthar regeringen i propositionen (s. 12-13) kompletterat det av arbetsgruppenföreslagna första målet för handlingsprogrammet på ett sådant sätt attdesignens betydelse för den ekonomiska utvecklingen uppmärksammas. Enmålmedveten stimulans av efterfrågan på god form genom satsning påproduktutveckling, information och marknadsföring är enligt regeringensuppfattning av vikt för tillväxt och kvalitet inom formområdet. Regeringen görockså den bedömningen att formgivning och design i större utsträckning böranvändas för att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft (prop. Motionärernas önskemål är, enligt utskottets mening, tillgodosedda genomden proposition som föreligger, varför någon åtgärd med anledning avmotionen inte är påkallad.