bet · GL01JuU21 · 1998-05-19 00:00:00 — Med regeringsförslaget får motions-önskemålet om särskilda påföljder för ungdomar anses tillgodosett.En omständighet som angivits som skäl för att avslå förslaget är att personersom frihetsberövats med stöd av LVU och sådana som frihetsberövats påstraffrättslig grund kommer att vistas på samma typ av institution vilket, hardet hävdats, innebär en risk bl.a. för tydligheten i påföljden. Utskottet kan idenna del konstatera att det i och för sig är riktigt att skilda rättsligagrunder kommer att föreligga avseende dem som efter frihetsberövande tas in påett§ 12-hem. Svårigheterna härmed skall dock inte överdrivas. Här villjustitieutskottet i likhet med socialutskottet framhålla attInstitutionsstyrelsen har stor erfarenhet av arbete med ungdomar somomhändertagits med stöd av LVU på grund av brottslig verksamhet. Flertalet avde nuvarande reglerna för genomförandet av LVU-vård kommer att gälla även fördem som dömts till sluten ungdomsvård. Frågan huruvida ungdomar som dömts tillsluten ungdomsvård bör hållas åtskilda från dem som placerats med stöd av LVUkommer enligt vad som anförs i socialutskottets yttrande att bedömas från falltill fall och med beaktande av den unges rymningsbenägenhet, utagerandebeteende och övriga status. Nya avdelningar med högre säkerhet kommer attinrättas med början på tre av de särskilda ungdomshemmen och viss sektioneringav de båda grupperna kommer att ske. Mot den nu tecknade bakgrunden kanjustitieutskottet inte ställa sig bakom uppfattningen att en ny påföljd förungdomar hellre borde administreras av kriminalvården.Utskottet kan inte heller se någon anledning att befara att de ungdomar somtas in på särskilda ungdomshem skulle komma i ett sämre läge än de som dömstill fängelse. Här beaktar utskottet särskilt att bestämmelser om permissionoch överklagande av beslut i särskilda fall finns i 18 § respektive 23 § iförslaget till lag om verkställighet av sluten ungdomsvård. Vidare kan noterasatt det skall beaktas att villkorlig frigivning inte förekommer vid slutenungdomsvård och att det faktiska frihetsberövandet inte bör bli längre än vaddet skulle ha blivit vid en fängelsedom.Enligt utskottets mening finns det inte heller skäl att anse att repressioneni påföljdssystemet ökar genom förslaget att den unge efter verkställighetensslut kan bli föremål för fortsatt omhändertagande enligt LVU; somsocialutskottet påpekar säkerställs härigenom kontinuiteten och långsiktigheteni vården. Utskottet vill därtill erinra om att det för ett fortsattomhändertagande faktiskt krävs att den unge bedöms vara i uppenbart behov avfortsatt vård.Sammanfattning, m.m.Sammantaget innebär det anförda att utskottet tillstyrker regeringens förslag ifråga om påföljden överlämnande till som bl.a. innebär attpåföljden kan kombineras med ungdomstjänst. Vidare tillstyrker utskottetregeringens förslag om en ny påföljd för unga lagöverträdare, benämnd slutenungdomsvård. Utskottets ställningstagande innebär också att utskottet avstyrkermotionerna Ju33, Ju34, Ju37, Ju904, Ju910, Ju916, Ju929 och So654 i häraktuella delar.I motionerna Ju33 (fp) och Ju35 (kd) begärs en utvärdering av den nyapåföljden sluten ungdomsvård.Regeringen anför i propositionen att den har för avsikt att göra enutvärdering av de nya bestämmelserna om sluten ungdomsvård när reformen varit ikraft . Här kan även nämnas att socialutskottet - som i sitt yttrandeföreslår att yrkandena avstyrks - framhåller att Statens institutionsstyrelseredan har givit en utomstående forskare i uppdrag att utvärdera vad reformeninnebär i fråga om behandling och resultat.Utskottet anser att motionsönskemålen om utvärdering genom det anförda fåranses vara tillgodosedda, och utskottet avstyrker dem.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motioner som huvudsakligen väcktsunder den allmänna motionstiden år 1997.Familjegruppskonferenser och medlingI motion Ju35 (kd) förespråkas s.k. familjegruppskonferenser som en alternativpåföljd för unga lagöverträdare. Samma uppfattning framförs i motionerna Ju904och Ju916 (båda m) varjämte begärs att regeringen skall skynda på den fortsattautvecklingen av den redan inledda verksamheten med medling. I motion Ju910 (c)efterfrågas försöksverksamheter med medling respektivefamiljegruppskonferenser.Utskottet har tidigare behandlat frågor om medling ochfamiljegruppskonferenser. Senast skedde det (bet. 1996/97:JuU12 s. För en redovisning av frågans tidigare behandling och beredningsarbete kandärför hänvisas dit. I fråga om medlingsverksamhet stod utskottet fast vid sinpositiva syn på sådan verksamhet. Enligt utskottets mening fanns det skäl attförsöksvis använda medlingsverksamhet i större utsträckning än som dittillsskett. Utskottet ansåg vidare att det framstod som överflödigt att avvaktaberedningen av en rapport som Riksåklagaren arbetat fram. Utskottet tillstyrktedärför ett tillkännagivande som gick ut på att regeringen genast skulleutarbeta en samordnad och rikstäckande fortsatt försöksverksamhet med medling.Försöksverksamheten skulle inledas . I fråga omfamiljegruppskonferenser ansåg utskottet att ytterligare utredning varnödvändig innan ställning kunde tas till om ett sådant institut över huvudtaget borde införas. Utskottet förutsatte att den frågan skulle beaktas vidberedningen av den nämnda rapporten från Riksåklagaren. följdeutskottet (rskr. 1996/97:179).Regeringen anför i propositionen (s. 144) att en utveckling avmedlingsinstitutet kan tjäna som ett sätt att skapa insikt hos den unge omeffekten av hans gärningar och därigenom förebygga risken för fortsattbrottslighet. Medling kan vidare på ett konstruktivt sätt ge brottsoffretmöjlighet att bearbeta sina upplevelser.Den 16 april 1998 beslutade regeringen - såsom också förutskickades ipropositionen - att tillsätta en utredning som skall analysera medlingens rolli rättssystemet (dir. 1998:30). I direktiven ingår också att belysa frågan omfamiljerådslag. Om det behövs skall utredningen lämna förslag till sådanlagstiftning som övervägandena leder fram till. Utredningsarbetet skall varaavslutat före den 1 oktober 2000.Vidare har regeringen beslutat att uppdra åt attinleda en försöksverksamhet med medling för unga lagöverträdare (dnr Ju97/1394). Rådet skall följa och samordna de projekt som skall omfattas avförsöksverksamheten samt utvärdera den. skall redovisauppdraget senast den 1 mars 2000.Slutligen kan här nämnas att regeringen beslutat om tilläggsdirektiv tillKommittén för brottsförebyggande arbete (dir. 1998:31). Kommittén skall spridakunskap om de typer av projekt som den ovan nämnda försöksverksamheten skallomfatta samt verka för att nya projekt initieras runt om i landet. Kommitténskall vidare i samråd med och den ovan nämndautredningen välja ut de projekt som skall omfattas av försöksverksamheten samtfördela ekonomiskt stöd till dessa. Kommittén bör enligt direktiven senast den15 till regeringen lämna en redogörelse för de projekt som skallomfattas av försöksverksamheten.Justitieministern har i en interpellationsdebatt i iår svarat på kritik som gällt påståenden om dröjsmål med att vidta åtgärder ianledning av utskottets tillkännagivande. Hon framhöll då bl.a. att medlinginte är något enhetligt begrepp och att det under begreppet döljer sig mångaolika typer av projekt som bedrivs på många håll i landet. Vidare anförde honatt bakgrunden till att man bör gå försiktigt fram när det gäller attlagreglera är att regleringen inte får innebära hinder för att utveckla olikametoder som kan vara mycket effektiva i brottsbekämpande syfte (Riksdagenssnabbprotokoll 1997/98:97).I januari 1998 startade ett projekt, familjerådslagför unga brottslingar. Projektet kommer att pågå i elva kommuner under två år.Här kan även nämnas att socialutskottet uttalat sig med anledning avmotionsyrkanden om familjerådslag. ansåg att inteborde ta något initiativ i ämnet innan en utvärdering av ett tidigare projektavseende familjerådslag var klar (bet. 1997/98:SoU13 s. 56).Utskottet vill inledningsvis - i likhet med tidigare uttalanden - framhållaatt utskottet som ovan framgått har en positiv grundinställning till åtgärdersom syftar till att åstadkomma alternativ till fängelse och att denuppfattningen självfallet omfattar medlingsverksamhet. Utskottet delar ocksåregeringens bedömning när det gäller medling. Som justitieministern framhållitfinns det därtill goda skäl till att inte gå för fort fram. Utskottet vill idet sammanhanget även understryka vikten av att försöksverksamheten planerasväl så att förutsättningarna för en omsorgsfull utvärdering blir så goda sommöjligt.Såvitt gäller familjegruppskonferenser noterar utskottet att frågor i detämnet omfattas av det uppdrag som lämnats till den ovan nämnda utredningen. Detbör också betonas att en betydande verksamhet med familjerådslag förekommerrunt om i landet.Med de initiativ som tagits anser utskottet att motionerna Ju35,Ju904, Ju910 och Ju916 i här aktuella delar får anses vara tillgodosedda, ochutskottet avstyrker dem.NormbildningI motionerna Ju223, Ju902, Ju903 och So653 (alla kd) samt i motionerna Ju904och Ju916 (båda m) betonas familjens och skolans brottsförebyggande betydelse.Utskottet behandlade liknande yrkanden (bet. 1996/97:JuU12s. 4 f). För en utförlig redovisning av relevanta lagregler, pågående arbetem.m. Utskottet avstyrkte de då aktuella motionsyrkandena medhänvisning till tidigare uttalanden.År 1991 gjorde utskottet bedömningen att familjens betydelse knappast kundeöverskattas, när det gällde att ge barn och ungdom en trygg uppväxt, ochutskottet konstaterade att det inte torde råda någon oenighet om att godauppväxtförhållanden är en brottsförebyggande faktor av mycket stor betydelse(bet. 1990/91:JuU19 s. 10 f). När det gäller skolans betydelse pekade utskottetår på att forskning visat att ett kriminellt beteende inte sällangrundläggs mycket tidigt i livet, ellerdessförinnan. Tidiga insatser från bl.a. skolan för att uppmärksamma och stödjabarn med särskilda behov kunde därför vara av avgörande betydelse för attförhindra att ungdomar hamnade i ett kriminellt livsmönster. Skolan hadesåledes en mycket viktig roll i det brottsförebyggande arbetet. Utskotteterinrade också om den undervisning i lag och rätt som polisen bedriver iskolorna (bet. 1994/95:JuU17 s. 13 f).När utskottet hade anledning att uttala sig i de nu aktuella frågorna senastframhöll utskottet att de ovan redovisade uttalandena alltjämt äger fullgiltighet. Utskottet noterade också med tillfredsställelse den betydelse somregeringen i det nationella brottsförebyggande programmet tillmäter såvälföräldrar som skola i det brottsförebyggande arbetet. De åtgärder somregeringen aviserat i promemorian Allas vårt ansvar - Ett nationelltbrottsförebyggande program (Ds 1996:59) kunde enligt utskottet i likhet medBRÅ:s projekt åtgärder förväntas bidra till uppfyllandet av detnationella brottsförebyggande programmets målsättningar. Enligt utskottetsuppfattning tillgodosågs också motionärernas önskemål i betydande grad redangenom dagens utformning av det brottsförebyggande arbetet. Något skäl för ettsärskilt uttalande från sida förelåg mot den bakgrunden inte.Inom ramen för det nämnda Tidiga åtgärder inleddes ibörjan av ett projektarbete i några skolor om normer, brott och straff.Tre skolor i är involverade och inriktningen på arbetet äratt utveckla modeller för projektarbete om brott och brottsprevention. Detövergripande syftet med detta pilotprojekt är att öka elevernas kunskap om deprinciper det svenska samhället vilar på och att stimulera en diskussion omnormer och värderingar. Ett viktigt syfte är också att engagera eleverna i detlokala brottsförebyggande arbetet. Enligt vad utskottet inhämtat har grundenför arbetet lagts under år 1997.Utskottet vill inledningsvis framhålla att utskottet givetvis inte har någonannan grundsyn än motionärerna när det gäller vikten av att såväl familjen somskolan engageras i det brottsförebyggande arbetet. Som utskottet tidigareframhållit tillmäter också regeringen frågan en stor betydelse. Till dettaskall läggas att projektet åtgärder innehåller arbete just i den avmotionärerna förordade riktningen. Mot denna bakgrund kan utskottet inte seannat än att regeringen gjort vad som rimligen kan begäras för att ta tillvara såväl familjens som skolans brottsförebyggande betydelse. MotionernaJu223, Ju902, Ju903, Ju904, Ju916 och So653 i här aktuella delar avstyrks.Drogtest av barnI motionerna Ju904, Ju916, So628 (alla m) samt i motion So675 (mp) efterfrågasmöjligheter för polisen att ta blodprov och urinprov från barn isyfte att klarlägga om barnet använt narkotika.Utskottet tog ställning till liknande yrkanden (bet. 1996/97:JuU12 s. 11 f). För en utförlig redovisning av innehållet i gällande rätthänvisas dit. Sammanfattningsvis innebär reglerna på området att den avmotionärerna förordade typen av provtagning betraktas som kroppsbesiktning, etttvångsmedel som inte får användas mot någon som inte fyllt . Utskottetavstyrkte de då aktuella motionsyrkandena med hänvisning till tidigaremotivuttalanden innebärande att behovet av att kunna använda kroppsbesiktningmot personer framstod som ganska ringa. Härtill kom attlämpligheten av en sådan åtgärd kunde sättas i fråga när det gäller barn sombefinner sig i förpuberteten och i en känslig period av sin utveckling. Vidareerinrade utskottet om de möjligheter som finns att i ett mål eller ärendeenligt LVU besluta om läkarundersökning av den unge.Här kan även nämnas att regeringen beslutat att tillsättaen utredning om en utvärdering av handläggningsreglerna avseende ungdomsmål(dir. 1998:29). Enligt direktiven bör utredaren i den omfattning han finnerbefogad undersöka och analysera hur reglerna för utredning av brott begångna avden som inte fyllt förhåller sig till de regler som gäller förstraffmyndiga ungdomar. Utredaren kan även i övrigt ta upp frågor som hanbedömer har ett samband med handläggningen av ungdomsmål. Utredningsarbetetskall vara avslutat före den 1 oktober 1999.Utskottet konstaterar att den fråga som motionärerna tar upp får anses fallainom ramen för det uppdrag som lämnats till den särskilde utredaren. Utskottetser ingen anledning att ta något initiativ i frågan. Utskottetavstyrker motionerna Ju904, Ju916, So628 och So675 i nu aktuella delar.Otillåten utlämning av videogramI motion Ju916 efterfrågas effektivare bestämmelser när det gällervideohandlares ansvar för otillåten utlämning av videogram.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (bet.1996/97:JuU12 s. 10 f). För en redovisning av innehållet i gällande rätt ochoch tidigare riksdagsbehandling kan därför hänvisas dit. Utskottet konstateradeatt en rapport från gav vid handen att förekomsten avolaga våldsskildringar på videomarknaden minskat och att Statens biografbyråstillsynsverksamhet varit av betydelse för denna utveckling. Utskottet hänvisadeockså till ett tidigare uttalande vari utskottet bl.a. noterat attkulturministern presenterat en rad olika åtgärder som syftar till att förbättratillsynen över medierna i detta hänseende. Utskottet avstyrkte det då aktuellamotionsyrkandet.Här kan även nämnas att BRÅ tillsammans med genomförtett projekt där huvudfrågan varit vilken betydelse visuella våldsskildringarhar för kriminella ungdomars tanke- och föreställningsvärld. En rapport kommeratt publiceras under våren 1998.Enligt vad utskottet inhämtat från har ansvar enligt denaktuella bestämmelsen för videohandlare i praktiken bara utkrävts vid någotenstaka tillfälle. Vidare är förekomsten av olaga våldsskildringar ett mindreproblem på videomarknaden än tidigare.Utskottet kan konstatera att de bedömningar som gjordes alltjämtstår sig. Utskottet avstyrker motion Ju916 i denna del.Föräldrars närvaro vid rättegång och förhörI motion Ju916 (m) hävdas att föräldrar till barn som misstänks för brottalltid skall vara skyldiga att närvara vid polisförhör och rättegång.Utskottet behandlade liknande yrkanden (bet. 1996/97:JuU12s. 16 f). För en utförlig redovisning av innehållet i gällande rätt kan därförhänvisas dit. Sammanfattningsvis innebär reglerna att när någon under 18 årmisstänks för brott kallas vårdnadshavaren till förhör hos polisen om det inteär till men för utredningen eller det annars finns särskilda skäl emot det.Företrädare för skall närvara om det är möjligt och det kan skeutan men för utredningen. I fråga om barn som misstänks ha begått brott före 15års ålder skall både vårdnadshavaren och socialnämnden underrättas i fall enutredning har inletts. Vårdnadshavaren behöver dock inte underrättas om detfinns särskilda skäl mot det. Vid utredning i dessa fall skall företrädare försocialtjänsten närvara, om hinder inte möter.Om det väcks åtal skall vårdnadshavaren underrättas om tidpunkten förförhandlingen. Avser åtalet ett brott på vilket det kan följa fängelse skallvårdnadshavaren höras om det kan ske och det inte finns särskilda skäl mot det.Utskottet underströk i det nämnda betänkandet vikten av att föräldrar ochandra som har vårdnaden om unga lagöverträdare snabbt engageras i arbetet medatt komma till rätta med den unges brottslighet. Detta engagemang bordeemellertid åstadkommas på frivillig väg och inte genom tvång. Enligt utskottetsuppfattning var den nuvarande regleringen i LUL beträffande förälders ellerannan vårdnadshavares närvaro vid förundersökning och huvudförhandling välavvägd.Den ovan nämnda utredningen som fått i uppdrag att utvärdera de nya reglernaom handläggning av ungdomsmål skall enligt direktiven undersöka i vilkenutsträckning medverkar under lagföringen liksom omfattningen avföräldrars eller andra fostrares medverkan, och göra en bedömning av om den kananses tillräcklig.Enligt utskottets mening får de frågor motionärerna tar upp anses falla inomramen för det ovan nämnda utredningsarbetet. I avvaktan på resultatet av detarbetet ser utskottet inget skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande,och utskottet avstyrker motion Ju916 i här aktuell del.Övriga åtgärder mot ungdomsbrottslighetenPolishjälp åt föräldrarI motionerna Ju904 och Ju916 (båda m) begärs en utredning av hur föräldrar börkunna ges extra polisstöd i deras fostrande roll.Utskottet behandlade liknande yrkanden (bet. 1996/97:JuU12s. För en genomgång av reglerna om vårdnad i ochbestämmelserna om omhändertagande i polislagen (1984:387) och LVU kan därförhänvisas dit. Utskottet anförde att en sådan ordning som förespråkades imotionen var alltför långtgående och riskerade att innebära en betydandepåfrestning på polisens resurser. Utskottet ansåg vidare att den nuvaranderegleringen måste anses ge tillräckliga möjligheter för polis och socialtjänstatt ingripa, när det är påkallat av hänsyn till den unge. Avslutningsvis ansågutskottet att en underårig som håller sig undan från sina vårdnadshavare redanefter torde kunna bli föremål för ingripande med stöd av denbefintliga lagstiftningen.Utskottet finner inte skäl att frångå sina tidigare ställningstaganden ifrågan, och utskottet avstyrker motionerna Ju904 och Ju916 i här aktuelladelar.Registrering av minderåriga lagöverträdareI motionerna Ju904 och Ju916 (båda m) begärs en lagändring så att polisen kanregistera även personer som skäligen kan misstänkas för brott.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid en rad tillfällen tidigare,senast (bet. 1996/97:JuU12 s. 8). Frågan är också aktuell iett annat ärende som är under behandling i utskottet (prop. 1997/98:97 Polisensregister). Utskottet underströk i det nämnda betänkandet i likhet med tidigareuttalanden att det skulle vara av stort värde att ha tillgång till statistiskinformation om brott begångna av barn . Utskottet avstyrkteemellertid motionsyrkandena med hänvisning till att resultatet av ett pågåendearbete inom Tidiga åtgärder skulle läggas fram.Inom ramen för BRÅ:s projekt åtgärder genomförs en studie av polisenshandläggning av ärenden där personer misstänks för brott. Studienavser att belysa polisens organisation och arbetssätt när det gäller barn sommisstänks för brott. Huvuddelen av av studien inriktas på att belysa den policyman har inom de olika polismyndigheterna när det gäller arbetet medbrottsmisstänkta barn; gripande, hämtning till förhör, inledande av utredning,förhör och andra delar i utredningen m.m. tas upp. Dessa frågor kommer attsättas i relation till den gällande lagstiftningen. En viktig aspekt påpolisens arbete med brottsmisstänkta barn är vilken funktion man i de olikapolismyndigheterna anser att detta arbete har. Den brottspreventiva, denbrottsutredande respektive den stödjande aspekten av arbetet kommer att lyftasfram och diskuteras. Studien kommer att avrapporteras under sommaren 1998.Utskottet ser ingen anledning att frångå sitt tidigare ställningstagande attresultatet av den nu beskrivna studien bör avvaktas. Utskottet har gjortett motsvarande ställningstagande i ärendet om polisregisterlagstiftningen(bet. 1997/98:JuU20). Motionerna Ju904 och Ju916 i här aktuella delar avstyrks.Sekretess mellan myndigheterI motionerna Ju904 och Ju916 (båda m) begärs lagändringar så att reglerna omsekretess mellan myndigheter inte hindrar kampen mot ungdomsbrottsligheten.Utskottet har tidigare behandlat liknande motionsyrkanden (bet. 1996/97:JuU12 s. 9 f). För en utförlig redovisning av innehållet igällande rätt och tidigare beredningsarbete kan hänvisas dit. Utskottetavstyrkte i det nämnda betänkandet de då aktuella motionsyrkandena medhänvisning till den då pågående beredningen av promemorian Sekretess vidsamarbetet mot ungdomsbrott och eko-brott (Ju 1994:E).Regeringen har beslutat att tillsätta en utredning som fått i uppdragatt göra en översyn av sekretesslagen (dir. 1998:32). De frågor sommotionärerna tar upp kommer att behandlas inom ramen för det utredningsarbetet.Den nu aktuella delen av översynen skall vara klar senast den 1 maj 2001.Enligt utskottets mening bör resultatet av översynen av sekretesslagen inteföregripas. Utskottet avstyrker motionerna Ju904 och Ju916 i här aktuelladelar.Föräldrars rätt till ersättning för inställelseI motion Ju916 (m) begärs en lagändring innebärande att föräldrar inte bör varaberättigade till ersättning för inställelse vid rättegång.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (bet.1996/97:JuU12 s. 16 f). Vårdnadshavare skall under vissa förutsättningar somanges i LUL höras i en rättegång där den unge är åtalad. Vårdnadshavaren harrätt till ersättning enligt samma regler som gäller för vittnen. Utskottetavstyrkte i det nämnda betänkandet det då aktuella motionsyrkandet medhänvisning till att gällande regler syntes vara ägnade att befrämjavårdnadshavarens medverkan i lagföringsprocessen.Den ovan nämnda utredningen som fått i uppdrag att utvärdera de nya reglernaom handläggning av ungdomsmål skall enligt direktiven undersöka omfattningenav föräldrars eller andra fostrares medverkan under lagföringen, och göra enbedömning av om den kan anses tillräcklig.Enligt utskottets mening får den fråga motionärerna tar upp anses falla inomramen för det ovan nämnda utredningsarbetet. I avvaktan på resultatet av detarbetet ser utskottet inget skäl att frångå sitt tidigare ställningstagande,och utskottet avstyrker motion Ju916 i här aktuell del.Häktade ungdomarI motion Ju929 (v) efterlyser motionärerna en möjlighet att placera ungdomarsom häktas på § 12-hem i stället för i häkte.Enligt 24 kap. 22 § skall den som häktas utan dröjsmål förastill häkte. Några särskilda bestämmelser om behandlingen av häktade som ärunder finns inte.Statens institutionsstyrelse tog upp den nu aktuella frågan i samband med attstyrelsen yttrade sig över den promemoria som ligger till grund för förslagetom sluten ungdomsvård. Institutionsstyrelsen ansåg att korta straff ?äts upp?tidsmässigt när den unge vistats i häkte i avvaktan på att domen vinner lagakraft. Institutionsstyrelsen föreslog därför att förslaget skulle kompletterasmed en bestämmelse som innebär att - när den unge är häktad - det skall finnasen möjlighet att överföra vederbörande till ett särskilt ungdomshem underhäktningstiden.