bet · GL01UU17 · 1998-05-26 00:00:00 — fannsinte det medvetande, de kunskaper och det ansvar som vi har när detgäller miljöföroreningar och deras fruktansvärda resultat, som förstörlivsbetingelser såväl för växtlighet som för djur och människor, både i detkorta och långa tidsperspektivet. Varken befolkningsökningen ellermiljöförstöringen eller den numera fullt kännbara vattenbristen upplevdes t.ex.på den tiden som det hot mot människans överlevnad som vi vet att det är.Att en gammal konvention behöver kompletteras för att vara i samklang med envärld i ständig förändring är ganska naturligt. Det är därför angeläget atträtten till en god miljö läggs till konventionerna om de mänskligarättigheterna om detta är möjligt eller erkänns som en självständig rättighet.Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U30 (mp) yrkande 5 (delvis), U39 (mp)yrkande 1, och U601 (mp).dels att utskottets hemställan under moment 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande god miljö som mänsklig rättighetatt med anledning av motionerna 1997/98:U30 yrkande 5 i berörd deloch 1997/98:U39 yrkande 1 samt 1997/98:U601 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,5. En internationell miljödomstol (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Utskottetvill i? och på s. 41 slutar med ?yrkandena 1 och 2? bort ha följande lydelse:Behovet av en internationell brottmålsdomstol har diskuterats iinternationella sammanhang. Behovet av en internationell miljödomstol blir akutnär den särskilda miljökammarens mandat vid domstolen i går ut om tre år.Skulle denna förlängas ytterligare, bör man från svensk sida kräva att intebara stater utan också miljöorganisationer får talerätt vid den internationelladomstolen. En rad svåra miljökatastrofer, som i första hand drabbatursprungsbefolkningar och minoriteter, hade kunnat åtgärdas och människor somdrabbats fått ersättning för skador och lidanden, om sådan talerätt funnits.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U30 (mp) yrkande 5 (delvis) och U602(mp) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under moment 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande en internationell miljödomstolatt med anledning av motionerna 1997/98:U30 yrkande 5 i berörd deloch 1997/98:U602 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Avveckling av kärnkraft m.m. (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 43 börjar med ?Det ärdärför? och på s. 44 slutar med ?yrkandena 3-6 avstyrks därmed? bort haföljande lydelse:Eftersom intentioner är att avveckla den svenska kärnkraften, finnsdet all anledning att i den aktiva svenska politiken och agerandet globalt påkärnsäkerhetsområdet också ta med avvecklingsalternativet.Med detta tillstyrker utskottet motion U413 (mp) yrkande 5 samt anser yrkandena3, 4 och 6 besvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande avveckling av kärnkraft m.m.att med bifall till motion 1997/98:U413 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1997/98:U413 yrkandena 3, 4 och 6 besvarade med vad utskottet anfört,7. Mänskliga rättigheter i (mom. 27)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 49 börjar med ?Utskottetser possitivt? och på s. 50 slutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följandelydelse:Även om det inte föreligger något förslag från dencolombianska regeringen eller gerillan, vars positioner till följd av många årsbittra strider kan vara låsta, kan ett ingripande i konflikten av en tredje,utanförstående kraft i form av ett svenskt initiativ till medling eller till eninternationell konferens innebära att låsta positioner börjar lösas upp och attnya sätt att ta itu med den blodiga konflikten i kan börja atttillämpas.Vidare bör det starka internationella trycket på utökas ytterligaregenom att inte bara antar resolutioner om situationen i Colombiautan att också andra EU-organ, exempelvis och kommission,också agerar när det gäller situationen i Colombia.Regeringen måste arbeta än effektivare i internationella sammanhang för attfå ett stopp på straffriheten när det gäller brott mot mänskliga rättigheter.Det internationella trycket på bör också kompletteras med att ensärskild MR-rapportör för inrättas.Därmed tillstyrker utskottet motion U29 (v) yrkande 3. Motionerna U621 (v, m,c, fp, mp, kd) yrkandena 4-6, U624 (v, s, m, c, fp, mp, kd) yrkandena 1, 2, 4och 5 anses besvarade med vad som ovan anförts.dels att utskottets hemställan under moment 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande mänskliga rättigheter i Colombiaatt med bifall till motion 1997/98:U29 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motionerna1997/98:U621 yrkandena 4-6 samt 1997/98:U624 yrkandena 1, 2, 4 och 5besvarade med vad utskottet anfört,8. Mänskliga rättigheter i (mom. 37)(), () och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 57 börjar med ?Utskottetnoterar att? och på s. 58 slutar med ?yrkande 2 (delvis) besvarade? bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att det visat sig allt svårare att samla dedemokratiska staterna till att fortsatt påtala upprepade och massivabrott mot mänskliga rättigheter i FN:s kommission för de mänskligarättigheterna. spräckte EU:s enighet vilket ledde tillkinesiska motåtgärder på det kommersiella planet gentemot de EU-stater som vardrivande i frågan. visade det sig därför omöjligt för EU att vidaredriva frågan, vilket föranledde att inte heller fortsätta. Någon resolutionom de grova kränkningarna i världens största diktatur fanns därmed våren 1998inte att ta ställning till i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna,det organ som har att granska hur respekten för mänskliga rättigheter följs iFN:s medlemsstater.Det är givetvis positivt att förklarat sig vilja ratificera ett parinternationella konventioner på MR-området och att FN:s högkommissarie för MR-frågor inbjudits att besöka . Detta kan dock inte tas till intäkt för attdämpa innehåll och former för att påtala de fortsatta grova kränkningarna avmänskliga rättigheter i , vilka fortgår i oförminskad omfattning. Inteheller kan frisläppandet av en och annan internationellt uppmärksammad politiskfånge och demokratiförespråkare tas till intäkt för detta, då ständigt nyadissidenter fängslas för sina åsikter. bör därför även i fortsättningenarbeta för att EU inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna återväcker en resolution om kränkningar av mänskliga rättigheter.Utskottet utgår också från att regeringen inom EU-dialogen, liksom bilateralti samtal med kinesiska företrädare framför att den autonomi som ochXinjiang enligt konstitution skall åtnjuta måste ges ett reellt innehåll.Med detta anser utskottet motionerna U55 (fp) yrkande 3, U61 (mp) yrkande 7,U621 (v, m, c, fp, mp, kd) yrkande 3 och U632 (fp) yrkande 2 tillgodosedda.Motionerna U617 (m) yrkande 2 (delvis) och U632 (fp) yrkande 4 anses besvarademed vad som ovan anförts.dels att utskottets hemställan under moment 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande mänskliga rättigheter i Kinaatt med anledning av motionerna 1997/98:U55 yrkande 3, 1997/98:U61yrkande 7, 1997/98:U621 yrkande 3 och 1997/98:U632 yrkande 2 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt förklararmotionerna /98:U617 yrkande 2 i berörd del samt 1997/98:U632 yrkande 4besvarade med vad utskottet anfört,9. Internationella förhandlingar om (mom. 40), , , (alla m), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), () och IngridNäslund (kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Därmedavstyrker utskottet? och på s. 60 slutar med ?yrkandena 1 och 2? bort haföljande lydelse:Det politiska förtrycket och brotten mot de mänskliga rättigheterna har ökati . Än så länge har ledare lyckats föra en ickevåldskampmot från sin exil i . Det är viktigt att den strategin inteförändras, vilket det nu finns risk för att den gör. Tibetanska flyktingar iexil börjar tappa tålamodet och planera för en befrielsekamp. Mönstret kännsigen från andra länder som förtrycks. Förhandlingar mellan och kanknappast komma i gång av sig själv. FN kan initiera en process som gör attvillkorslösa förhandlingar kommer i gång, och , som bara har en korttid kvar som medlem i säkerhetsrådet, bör föreslå att Tibetfrågan åter kommerupp på FN:s dagordning.Med detta anser utskottet motionerna U605 (m) och U613 (mp, m, c, fp, v, kd)yrkandena 1 och 2 tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under moment 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande internationella förhandlingar om Tibetatt med anledning av motionerna 1997/98:U605 och 1997/98:U613yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Situationen i (mom. 43)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?Utskottetkonstaterar i? och på s. 61 slutar med ?U54 (m) besvarade? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att det kinesiska agerandet gentemot införöverlämnandet från till den 1 juli 1997ingav allvarliga farhågor. Det är inte acceptabelt att den folkvaldalagstiftande församlingen ersattes med en handplockad församling. Detvar inte acceptabelt ens som en övergångslösning att en i demokratiska formervald folkrepresentation ersattes vid en i och för sig folkrättsligt erkändöverlåtelse mellan två stater. Det gäller i särskilt hög grad som denövertagande staten saknar demokratisk legitimitet.Övergången till kinesiskt styre för innebar således ett bakslag förden demokratiska utvecklingen i . Det är enligt utskottets meningbeklagligt att hongkongborna i valen inte givits möjlighet att idirekta, fria och demokratiska allmänna val utse hela sin lagstiftandeförsamling. Det är inte heller acceptabelt att den provisoriska församlingenefter återföreningen upphävde delar av de författningsgrundade förbättringarsom skett beträffande skyddet för de mänskliga rättigheterna i Hongkong.Utskottet utgår från att regeringen i kontakter med företrädare för denkinesiska regeringen och inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik framhåller vikten av att de förändringar i demokratiskriktning och i gällande lagstiftning som uppnåddes i Hongkongfortsätter och inte ens under ett övergångsskede sätts ur spel. Det är avstörsta vikt att utvecklingen i efter återföreningen med den 1juli 1997 följs noggrant och att kontakterna med omvärlden fortsätter attutvecklas.Med detta tillstyrker utskottet motion U632 (fp) yrkande 1 och anser motion U54(m) besvarad.dels att utskottets hemställan under moment 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande situationen i Hongkongatt med bifall till motion 1997/98:U632 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1997/98:U54 besvarad med vad utskottet anfört,11. Kontakter med m.m. (mom. 44)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 62 börjar med ?Utskottetser mycket? och på s. 63 slutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följandelydelse:Utskottet ser mycket positivt på den demokratiska utvecklingen i ochunderstryker att det inte finns någon motsättning mellan människors krav pådemokrati och i vilken kulturell omgivning de lever på olika håll i världen.Utvecklingen i visar också att de s.k.asiatiska värden som används som alibi för fortsatt auktoritärt styre, inteheller främjar en stabil ekonomisk utveckling, utan att denna förutsätter ocksådemokrati. Det är därför positivt att kontakter och samarbete mellan ocholika länder i världen fortsätter att utvecklas.När 1971 ersatte som ständig medlem av FN:ssäkerhetsråd var det ett naturligt uttryck för vilka världens stormakter,tillika kärnvapenmakter, faktiskt är. Att ställdes utanför FN:smedlemsskara berodde däremot på att varken eller kunde accepteramer än en företrädare för i FN:s medlemskrets. saknadebåda regimerna demokratisk legitimitet, vilket bara gäller den i Peking.Historien visar med såväl som att någon entydig enstatsdoktrininte heller finns internationellt etablerad.Även om principen om ett lever vidare, kan det aldrig med någonautomatik ge regimen i någon slags ensamrätt. Den saknar den varjedemokratisk legitimitet för. Frågan om människor av kinesiskt ursprung önskarleva i en eller flera statsbildningar kan bara avgöras genom att de båda folkeni fria och demokratiska former tar ställning för detta.Försök att föra upp frågan om att utreda ställning i FN pågeneralförsamlingens dagordning har misslyckats. hör hemmaockså i FN:s gemenskap om landet önskar söka medlemskap. Utskottet finner detdärför angeläget att aktivt understöder fortsatta initiativ i dennariktning. Tills vidare bör verka för att ges möjlighet attmedverka i FN:s olika underorgan som observatör, t.ex. i Ecosoc. Här finns enomfattande praxis som givit också organisationer som PLO och ANCobservatörsstatus i FN.Med detta anser utskottet motionerna U632 (fp) yrkandena 5 och 6 och U631 (m)yrkande 1 tillgodosedda. Motion U617 (m) yrkandena 1 och 2 (delvis) ansesbesvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under moment 44 bort ha följande lydelse:44. beträffande kontakter med m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:U631 yrkande 1 och1997/98:U632 yrkandena 5 och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört samt förklarar motion 1997/98:U617 yrkandena 1 och 2i berörd del besvarad med vad utskottet anfört,12. Kinesisk maktpolitik mot (mom. 45)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 63 börjar med ?Utskottetnoterar att? och på s. 63 slutar med ?yrkande 3 besvarad? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att all kinesisk maktpolitik mot måste fördömasklart och entydigt. Frågan om en eventuell återförening är en fråga för folkeni och att själva ta ställning till i fria och demokratiska former.Hur och i vilka former den drivs av regimen i är däremot inte en internangelägenhet utan något som det internationella samfundet har anledning attfölja med stor uppmärksamhet.Därmed tillstyrker utskottet motion U632 (fp) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under moment 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande kinesisk maktpolitik mot Taiwanatt med bifall till motion 1997/98:U632 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Informationskontor för EU i (mom. 46)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 63 börjar med ?Utskottetnoterar vidare? och på s. 63 slutar med ?yrkande 9 besvarad? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att det vore värdefullt att EU upprättar ettinformationskontor i , vilket bör medverka till.Därmed tillstyrker uskottet motion U632 (fp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under moment 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande informationskontor för EU i Taipeiatt med bifall till motion 1997/98:U632 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Främjande av fredsprocessen i (mom. 68)() anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s. 86 börjar med ?Med dettaanser? och på s. 86 slutar med ?U608 (m) besvarade? bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att sanktioner skulle föra fredsprocessen i Mellanösternframåt. Det skulle i stället ge dödsstöten åt den tynande processen.Med detta avstyrker utskottet motion U622 (v) yrkande 2 samt anser motionernaU608 (m) och U622 (v) yrkande 1 besvarade.dels att utskottets hemställan under moment 68 bort ha följande lydelse:68. beträffande främjande av fredsprocessen i Mellanösternatt med avslag på motion 1997/98:U622 yrkande 2 anser motionerna1997/98:U608 och 1997/98:U622 yrkande 1 besvarade med vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Människors rätt till vatten (mom. 7)() anför:I sitt svar på motionen tar utskottet upp rätten till mat för dagen enligt om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men nämner intemotionens syn på vatten som vårt viktigaste livsmedel. Därför är detalarmerande att privata företag med hjälp av fördelaktiga lån från Världsbankentar över vattenförsörjningen i flera länder i , och . ISverige kan hushåll som eventuellt har dåligt vatten från egen brunn i deflesta livsmedelsaffärer köpa källvatten från , m.fl. länder.Vi har råd, men tredje världens fattiga har förmodligen knappast råd att betalanågon högre kostnad för det livsnödvändiga vattnet.Det är oerhört viktigt att bevaka att vattnets väg från källan till köketinte hamnar i privata händer och monopoliseras.2. Svensk efterlevnad av de mänskliga rättigheterna (mom. 11)(), () och () anför:Enligt regeringens skrivelse Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitikgäller de mänskliga rättigheterna individer och det är regeringarnas ansvar attindividens rättigheter respekteras. ?Varje rättighet för individen innebärsåledes en skyldighet för statsmakten.? Detta gäller naturligtvis också densvenska regeringens agerande i vårt eget land.I samband med att flyktingkonventionen tas upp, förs ett resonemang om demänskliga rättigheterna och den svenska migrationspolitiken. ?Att värna ommöjligheten för flyende människor att söka i är en viktig del iarbetet för de mänskliga rättigheterna.? menar att bristernaligger inte bara i den främlingsfientlighet som kan möta flyktingar även iSverige utan också i det faktum att en del asylsökande, vilkas mänskligarättigheter utsatts för grova kränkningar i det land de flytt från, inte hellerfår skydd i vårt land.Enligt vår mening måste man med denna utgångspunkt kunna ta upp en diskussionom en regering vidtagit tillräckliga åtgärder för att förverkliga en flyktingsrättigheter i det enskilda fallet. Regeringen måste i sista hand kunna ställastill ansvar. anser att regeringen måste ta ett större ansvarför att den enskilde flyktingens rättigheter respekteras i praktisk handling.3. MR-bistånd till enskilda organisationer (mom. 12)(), () och ()anför:Med tanke på bristen på respekt för mänskliga rättigheter i och Östtimorbör fokusera sitt bistånd direkt till demokrati-, människorätts- ochkyrkliga organisationer i länder där kränkningar förekommer. De är viktigt attde organisationerna, som ofta utsätts för trakasserier och där medlemmarnaförföljs på olika sätt, får starkt stöd. Internationell uppmärksamhet är oftaett skydd både för ideella opolitiska organisationer och för den politiskaoppositionen.4. Publicering av ambassadrapporter om mänskliga rättigheter (mom. 13), , , (alla m), Karl-GöranBiörsmark (fp) och () anför:Vi vill erinra om vad utskottet uttalade med anledning av liknande yrkanden ibetänkande 1997/98:UU2. Där hänvisades till flera tidigare uttalanden omönskvärdheten av en sådan redovisning samt anfördes att utskottet tydligtframhållit att det förutsatte att det skulle komma att ges en samlad bild avläget beträffande respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati imottagarländerna. Utskottet konstaterade vidare i betänkandet att någon sådanredovisning inte lämnades i samband med budgetpropositionen . Samtidigtnoterades att regeringen utfäst sig att fortsättningsvis lämna den efterfrågaderedogörelsen i samband med budgetpropositionen.Vetskapen om att den svenska noggrant följer och värderarutvecklingen av mänskliga rättigheter och demokrati skulle vara en viktigsignal till mottagarländerna. Därför bör regeringen presentera en årlig rapporti samband med budgetförslaget om situationen och utvecklingen när det gällermänskliga rättigheter och demokrati i mottagarländerna för svenskt bistånd.5. Krigsmaterielexport (mom. 15)() och () anför:Krigsmaterielexport utgör ett mycket negativt inslag i svensk utrikespolitik.Det minskar trovärdigheten i det svenska agerandet för mänskliga rättigheterinom ramen för utrikespolitik. Ett tydligare exempel på detta problem uppstårnär går in i en offensiv försäljning av JAS-plan till Chile.Chile befinner sig i en demokratiseringsprocess. Denna är dock mycketbräcklig. Militären har fortfarande en stark ställning i landet, och nyligeninsattes den förre diktatorn som senator i det chilenskaparlamentet utan att denne på något sätt var vald till posten. demokratiutvecklas ännu så länge på den tidigare dikaturens villkor. I ett sådant lägeskall inte möjligheterna till en god affär överskugga eller dölja de storademokratiska brister som landet fortfarande lider av - i all synnerhet somdessa brister riskerar att stärka den kraft som krossade tidigare demokratiskaförhållanden - dvs. militären.Även i ett annat avseende är exporten av JAS till olämplig. Chileligger långt bort från . är inte fritt från mellanstatligaspänningar och konflikter även om det är inbördeskrigen och militärkupperna somfått den största uppmärksamheten. Det framgick inte minst av kriget mellan Peruoch . Maktbalansen mellan de latinamerikanska ländernahar dock i stort sett präglats av en viss stabilitet.JAS är en högteknologisk produkt överlägsen mycket annat som finns på dettaområde i . Den stat som anskaffar JAS kommer därför att allvarligtpåverka maktbalansen i på ett negativt sätt.6. MAI-förhandlingarna (mom. 24)(), () och () anför:Förhandlingarna kring - multilateralt avtal om investeringar - skall ligganere . I den utformning avtalet har, försvagar det snarareän stärker utvecklingsländernas möjligheter till utveckling. Ett genomförandeav i vissa områden skulle kunna leda till att ett bräckligt inhemsktnäringsliv eller inhemsk bräcklig marknad slås ut av ekonomiskt starkainvesterare utifrån. Flera kritiker befarar att tillämpandet av i nuvarandeform i vissa ogynnsamma fall t.o.m. skulle kunna medföra akutalivsmedelskriser. Det investeringsavtal som man för sedan förhandlade omvar inriktat på att i första hand stödja investeraren. Det är ingen tvekan omatt investeraren genom avtalet fick ett starkare skydd än mottagarlandet ochdess arbetstagare, som i sin tur verkligen behöver ett gott skydd när landetlämnas öppet för storföretag och internationella investerare. En radprincipfrågor och problem när det gäller ett avtal av MAI:s typ måste lösas pådemokratisk väg och efter en bred och fördjupad diskussion mellan de inblandadeparterna innan det är klart. Avtalet bör inte undertecknas förrän grundligakonsekvensanalyser gjorts.7. MAI-förhandlingarna (mom. 24)() anför:Miljöpartiet kräver som minimiåtgärd att regeringen lämnar en skrivelse om på bord och att avtalets sociala- och miljökonsekvenserundersöks av en från regeringen fristående utredningsgrupp och att resultatenredovisas innan beslut tas i . I ett interpellationssvar den 20februari betonar svarande statsråd att avtalet, innan det överlämnas tillriksdagen, nu skall utvärderas av någon som är fristående frånRegeringskansliet, alltså en bestämd person, i stället för motionens krav på enfristående utredningsgrupp. Därutöver kommer redan innan förhandlingarnaslutförts oberoende konsekvensanalyser att göras, uppgavs det iinterpellationssvaret. Analyserna är tyvärr inte preciserade, i motionendäremot krävs miljöanalyser och sociala analyser.Enligt ursprungsplanen skulle , dvs. investerarna, först antaavtalet, därefter de utvecklingsländer där investeringarna skulle ske. Avtaletgynnade och skyddade utländska investeringar på ett odemokratiskt sätt,speciellt genom att det skedde på bekostnad av de investerade ländernas råvaroroch naturtillgångar och genom att utvecklingsländerna inte hade storamöjligheter att få sina intressen skyddade och tillgodosedda.565 NGO:s i 68 länder krävde att avtalet skulle stoppas. Vid beslöts att man skulle göra en paus på sexmånader i förhandlingarna, som alltså inte slutförts.