bet · GM01SfU3 · 1998-11-12 00:00:00 — I de fall då en sökande har ändrat sinaidentitetsuppgifter har det betydelse om ändringenskett efter påpekande av någon myndighet eller om denya uppgifterna lämnats på eget initiativ.Omständigheterna i anslutning till att utlänningenanlänt till landet och vad sökanden uppger som skälför att det inte heller i ett senare skede varitmöjligt att skaffa fram godtagbara handlingar harbetydelse när det gäller trovärdigheten. I fråga omflyktingar eller personer som kommer från ländervars administration upphört att fungera är detnormalt inte rimligt att de skall behöva kontaktahemlandets myndigheter. Utskottet delar regeringensbedömning att grundkravet bör vara att utlänningenskall ha gjort vad som skäligen kan förväntas avhonom eller henne för att styrka sin identitet.Enligt utskottets mening bör, som föreslås ipropositionen, en möjlighet till dispens förenas medett krav på förlängd hemvisttid. En förlängdhemvisttid medför bl.a. större möjligheter attbedöma trovärdigheten av de uppgifter sökandenlämnar och utgör också ett incitament för sökandenatt få fram erforderliga handlingar. Ett strängarekrav beträffande hemvisttiden kan även verkaavhållande för personer som vill dölja sin rättaidentitet och otillbörligt utnyttjadispensförfarandet. Utskottet delar regeringensbedömning att utgör en lämplig avvägning.Mot bakgrund av myndigheternas diskretionäraprövning i naturalisationsärenden föreligger intenågot hinder mot att i enskilda fall kräva en längrehemvisttid än . bör dock vara enabsolut minimigräns.Utskottet anser i likhet med regeringen attdispensmöjligheten skall kunna tillämpas oavsettsökandens eventuella skuld till att identiteten intekan fastställas. Det framstår inte som rimligt attpå förhand bestämma att vissa personer inte skallkunna komma i fråga för dispens. Har sökanden självdel i att identiteten inte kan styrkas kan dettaemellertid komma att utgöra ett i vissa fallförsvårande moment i den trovärdighetsbedömning somskall göras skall enligt utskottet endastbeaktas vistelsetid i landet som varit legal.Hemvisttiden skall även ha varit oavbruten.I ett ärende om uppehållstillstånd föreligger intenågot uttalat krav på att identiteten skall varastyrkt. Identitetsfrågan har också mindre betydelsenär det gäller beslut om uppehållstillstånd tillflyktingar, andra skyddsbehövande eller på grund avhumanitära skäl, t.ex. vid allvarlig sjukdom. Tillskillnad från ett beslut om medborgarskap kan ettbeslut om uppehållstillstånd återkallas. Utskottetanser mot bakgrund härav att den prövning avidentiteten som eventuellt gjorts i andra sammanhanginte generellt kan anses tillräcklig vid ett beslutom naturalisation. Utskottet vill dock i dettasammanhang tillägga att utlänningen redan vidhandläggningen av frågan om uppehållstillståndlämpligen bör upplysas om de krav som ställs förbeviljande av svenskt medborgarskap.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetbifall till propositionen och avstyrker motionerna1997/98:Sf43 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Sf44yrkandena 2-4, 1997/98:Sf45 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:Sf46 yrkandena 1, 2 och 4-6. Motionerna1997/98:Sf44 yrkande 1 och 1997/98:Sf46 yrkande 3får med vad utskottet ovan anfört ansestillgodosedda och avstyrks.I medborgarskapslagen finns inga regler ommuntlighet vid handläggningen avmedborgarskapsärenden. Myndigheternas handläggningstyrs av förvaltningslagen. Av denna framgår bl.a.att den enskilde skall få tillfälle att lämnauppgifter muntligt i ett ärende som avsermyndighetsutövning, om det kan ske med hänsyn tillärendets behöriga gång. Myndigheten skall särskiltbeakta att muntlig handläggning kan underlätta förenskilda att ha med den att göra. Denparlamentariska utredningen om en ny instans- ochprocessordning i utlännings- ochmedborgarskapsärenden, NIPU, har i uppgift att seöver processen i bl.a. medborgarskapsärenden.Utredningen skall pröva om ett införande avtvåpartsprocess kan medföra en mer rättssäkerprocess. Utskottet anser att kommitténs arbete ochöverväganden bör avvaktas och avstyrker därförmotion 1997/98:Sf46 yrkande 7 om muntlighandläggning i medborgarskapsärenden.Återkallelse av svenskt medborgarskapGällande ordningBeträffande återkallelse av medborgarskap får enligtregeringsformen en svensk medborgare som är, ellerhar varit bosatt i riket, inte berövas sitt svenskamedborgarskap i något annat fall än då han eller honsamtidigt, efter uttryckligt samtycke eller genomatt inträda i allmän tjänst, blir medborgare i någonannan stat. Det får dock föreskrivas att barn under18 år i fråga om sitt medborgarskap skall följaföräldrarna eller en av dem. Vidare får föreskrivasatt, i enlighet med överenskommelse med annan stat,den som sedan födseln är medborgare även i den andrastaten och är varaktigt bosatt där förlorar sittsvenska medborgarskap eller senare.Någon ytterligare möjlighet att återkalla ettsvenskt medborgarskap föreligger inte enligt svenskrätt.Folkrätten ställer i sig inte upp något hinder motatt en person förlorar sitt medborgarskap ochdärigenom blir statslös genom ett beslut omförverkande av medborgarskapet. Möjligheten attgenom s.k. expatriering försätta någon i statslöshetär emellertid begränsad av ombegränsning av statslöshet, till vilken haranslutit sig. I konventionen anges att enfördragsslutande stat inte skall beröva en personmedborgarskapet om personen därigenom skulle blistatslös. Genom en undantagsbestämmelse accepterasdock att medborgarskapet berövas någon, även omdetta leder till statslöshet, när medborgarskapethar erhållits genom osanna uppgifter ellerbedrägligt förfarande. Även europeiskakonvention om medborgarskap, vilken harundertecknats av , innehållerbestämmelser om expatriering. Bland annat tillåtsåterkallelse av medborgarskap om sökanden erhållitmedborgarskapet genom bedrägligt förfarande, osannauppgifter eller förtigande av relevantaomständigheter som rör sökanden.PropositionenI propositionen anförs att en strävan i svenskpolitik har varit att så långt möjligt utjämnaskillnaderna i rättsligt avseende mellan svenskamedborgare och den övriga befolkningen.Medborgarskapet är emellertid, enligt propositionen,alltjämt betydelsefullt när det gäller t.ex.möjligheterna att delta fullt ut i den politiskaprocessen, att erhålla konsulärt bistånd av svenskamyndigheter utomlands och att vara skyddad motlandsförvisning. Medborgarskapet har dessutom storbetydelse för integrationen. I propositionen angesatt införande av en möjlighet att återkalla ettbeslut om svenskt medborgarskap skulle innebära engrundläggande förändring av den svenskamedborgarskapsrätten och skulle kräva engrundlagsändring. Regeringen anser att det för ensådan förändring krävs mycket starka skäl.I propositionen anges att det kan förefallastötande att det saknas möjligheter att ingripa ochåterkalla medborgarskapet för en person somnaturaliserats i falsk identitet, särskilt när detskett för att dölja ett kriminellt förflutet elleren terroristanknytning. En återkallelsemöjlighet kanockså verka preventivt på så sätt att den avhålleren person från att ljuga om identiteten. Enligtregeringen finns det emellertid starka skäl somtalar emot att införa en sådan möjlighet. Blandannat skulle det medföra två slag av svensktmedborgarskap, ett oåterkalleligt för den som blivitsvensk medborgare vid födseln och ett som kanåterkallas för den som förvärvat medborgarskapetgenom naturalisation. En person som berövats detsvenska medborgarskapet skulle därtill enligtregeringen i de flesta fall bli statslös, eftersomhuvudprincipen i den svenskamedborgarskapslagstiftningen är att den somnaturaliseras måste avsäga sig sitttidigare medborgarskap om det inte förlorasautomatiskt. En återkallelse av svensktmedborgarskap kan vidare, enligt propositionen, ledatill familjerättsliga komplikationer. Regeringenanser att skälen för en återkallelsemöjlighet,ställda mot de starka invändningar som kan resasdäremot, inte motiverar införandet av en sådanmöjlighet i svensk rätt.MotionenI motion 1997/98:Sf43 yrkande 3 av . (m) begärs ett tillkännagivande omåterkallelse av svenskt medborgarskap. Motionärernaanser att en möjlighet att återkalla ett beslut omnaturalisation skulle verka avskräckande på dem somförsöker erhålla ett medborgarskap på falskagrunder. En möjlighet att återkalla ettmedborgarskap bör därför införas och gälla somhuvudregel. Vid risk för statslöshet bör emellertidundantag kunna göras.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det intebör införas en möjlighet att återkalla ett beslut omnaturalisation, eftersom det skulle medföra attmedborgarskapet får olika rättsskydd beroende på omdet förvärvats genom födsel eller genomnaturalisation. Vidare skulle en person som berövassitt medborgarskap i de flesta fall bli statslös.Även familjerättsliga komplikationer skulle kunnauppstå som exempelvis när barn blivit svenskamedborgare i samband med att en föräldernaturaliserades. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /98:Sf43 yrkande 3.Krav på kunskaper i svenska språketMotionernaI motion 1997/98:Sf43 yrkande 4 av . (m) begärs ett tillkännagivande om krav påkunskaper i svenska språket för rätt till ansökan omsvenskt medborgarskap. I motionen anförs att enperson som ansöker om medborgarskap i skallha kännedom om det svenska språket och kunna förståoch göra sig förstådd på svenska. Motionärerna anseratt regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamtåterkomma med förslag härom.I motion 1998/99:Sf602 av de () begärs förslag om att det skall införaskrav på dokumenterade kunskaper i vardagligtanvändande av det svenska språket för erhållande avsvenskt medborgarskap.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare under en följd av årbehandlat motionsyrkanden om att det skall införaskrav på kunskaper i svenska språket som villkor föratt erhålla svenskt medborgarskap. Utskottet hardärvid framhållit att det är utomordentligt viktigtför den enskilde invandraren att ha kunskaper isvenska språket och att man på alla sätt börunderlätta för invandrarna att få sådana kunskaper.Medborgarskapskommitténs uppdrag (dir. 1997:5) äratt genomföra en allmän översyn av lagen om svensktmedborgarskap. I direktiven anges att kommitténskall utreda och överväga behovet av åtgärder somkan vidtas för att stärka medborgarskapets statussom ett led i integrationsprocessen. Som enutgångspunkt bör därvid en kartläggning göras av vadsvenskt medborgarskap innebär i olika avseenden ochandra länders lagstiftning och praxis bör studeras.Bland annat skall kommittén överväga om krav påkunskaper i svenska språket och om det svenskasamhället bör uppställas för beviljande avmedborgarskap.Utredningsarbetet skall vara avslutat den 1 mars1999.Kommitténs arbete och överväganden bör avvaktas ochenligt utskottets mening bör inte nu taställning i dessa frågor. Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Sf43yrkande 4 och 1998/99:Sf602.Statslösa barns situationMotionernaI motion 1997/98:Sf43 yrkande 5 av . (m) begärs ett tillkännagivande om statslösabarn. I motionen anges att det finns 7 000 barnunder i som saknar medborgarskap.Motionärerna anser att det inte generellt går att gealla dessa barn svenskt medborgarskap. Regeringenbör emellertid se över lagstiftningen så att dennastämmer bättre överens med internationellakonventioner.I motion 1998/99:Sf608 yrkande 9 av . (c) begärs ett tillkännagivande om att allabarn skall ha rätt till ett medborgarskap och attSverige bör förändra lagstiftningen i dennariktning.I flerpartimotionen 1998/99:Sf628 av KennethJohansson m.fl. (c, s, m, v, kd, fp och mp) begärsett tillkännagivande om att medborgarskapslagen börändras så att det blir lättare för statslösa barnatt erhålla svenskt medborgarskap. I motionen angesatt det finns mer än 4 000 barn som är statslösa iSverige och att de svenska reglerna om förvärv avmedborgarskap inte kan anses uppfylla bestämmelsen iartikel 7 barnkonventionen.Utskottets bedömningMedborgarskapskommittén har som nämnts i uppdrag attgenomföra en allmän översyn av lagen om svensktmedborgarskap. I direktiven anges bl.a. attmedborgarskapslagstiftningen bör utformas så attstatslöshet undviks. När det gäller barn som föds iSverige och vars föräldrar har utländsktmedborgarskap skall kommittén analysera för- ochnackdelar med olika alternativ till reglering somunder vissa förutsättningar skulle erbjuda möjlighettill svenskt medborgarskap. Analysen bör omfattaolika lösningar som skulle underlätta för sådanabarn att bli svenska medborgare om föräldrarna harpermanent uppehållstillstånd. Kommittén skalldessutom överväga vilka ändringar imedborgarskapslagstiftningen som föranleds avEuroparådets nya konvention om medborgarskap.Utredningen skall slutredovisa uppdraget senast den1 mars 1999.Utskottet anser att arbeteoch överväganden bör avvaktas även i denna del ochavstyrker därmed motionerna 1997/98:Sf43 yrkande 5,1998/99:Sf608 yrkande 9 och 1998/99:Sf628.Dubbelt medborgarskapMotionernaI motion 1998/99:Sf608 yrkande 10 av . (c) begärs ett tillkännagivande om attlagstiftningen bör förändras i riktning mot en mertillåtande syn på dubbla medborgarskap. För dettatalar bl.a. den ökande internationaliseringen ochmedborgarskapets betydelse för identifikationen meddet land man lever i. Motionärerna anför attSveriges restriktiva hållning gentemot dubblamedborgarskap medför att många människor som lever iSverige hindras från att få svenskt medborgarskap pågrund av att de inte kan avsäga sig sitt nuvarandemedborgarskap.I motion 1998/99:Sf626 yrkande 2 av . (mp) begärs ett tillkännagivande om attprincipen och reglerna om att inte tillåta dubbeltmedborgarskap bör ses över. Motionärerna anser attdet skulle vara lättare för många invandrare att tasteget mot ett svenskt medborgarskap om de intetvingades att säga upp sitt tidigare medborgarskap.Yvonne Ruwaida (mp) anför i motion 1998/99:Sf635att enligt skallutredningen överväga åtgärder för att stärkamedborgarskapets status. Motionären anser att dettaökar skillnaden mellan medborgare och icke-medborgare. Utredningen bör därför i stället föreslååtgärder för att minska skillnaden mellan medborgareoch icke-medborgare. I motionen anges vidare attSveriges inställning att motverka dubbeltmedborgarskap är förlegad. Principen att intetillåta dubbelt medborgarskap hindrar integrationenoch bör överges. Reglerna rörande dubbeltmedborgarskap bör därför ses över. I yrkande 12begärs ett tillkännagivande om ändrade direktiv förMedborgarskapskommittén.Utskottets bedömningSom nämnts har iuppdrag att genomföra en allmän översyn av lagen omsvenskt medborgarskap. har regeringen itilläggsdirektiv gett den parlamentarisktsammansatta kommittén i uppdrag attförutsättningslöst utreda frågan om dubbeltmedborgarskap (dir. 1998:50). Kommittén skall bl.a.analysera och överväga konsekvenserna av ettgenerellt frångående av den nu gällande principen omatt undvika dubbelt medborgarskap. Uppdraget skallslutredovisas senast den 1 mars 1999.Utskottet kommer att för kännedom översändamotionerna till , ochutskottet förutsätter att de frågor som tas upp imotionerna kommer att övervägas av kommittén. mening bör utredningsarbetet därföravvaktas, och motionerna 1998/99:Sf608 yrkande 10,1998/99:Sf626 yrkande 2 och 1998/99:Sf635 yrkande 12avstyrks. beträffande identitetsprövning försvenskt medborgarskapatt med avslag på motionerna 1997/98:Sf43yrkandena 1 och 2, 1997/98:Sf44, 1997/98:Sf45samt 1997/98:Sf46 yrkandena 1-6 antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (fp)res. 4 (mp)2. beträffande muntlig handläggningatt avslår motion 1997/98:Sf46 yrkande 7,res. 5 (mp)3. beträffande återkallelse av svensktmedborgarskapatt avslår motion 1997/98:Sf43 yrkande 3,res. 6 (m)4. beträffande kunskaper i svenskaspråketatt avslår motionerna 1997/98:Sf43 yrkande 4 och1998/99: Sf602,5. beträffande statslösa barnatt avslår motionerna 1997/98:Sf43 yrkande 5,1998/99: Sf608 yrkande 9 och 1998/99:Sf628,res. 7 (c)6. beträffande dubbelt medborgarskapatt avslår motionerna 1998/99:Sf608 yrkande 10,1998/99: Sf626 yrkande 2 och 1998/99:Sf635yrkande 12.Stockholm den 12 november 1998På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (), UlfKristersson (m), (), vonEssen (m), (), (),Carlinge Wisberg (v), (), GöranLindblad (m), (), BirgittaCarlsson (c) och (). Identitetsprövning för svensktmedborgarskap (mom. 1), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Identitetsprövning för svensktmedborgarskap börjar med "Vad gäller" och slutar med"sin identitet" bort ha följande lydelse:Vad gäller sannolikhetsbedömningen anser utskottetatt en omständighet som bör väga tungt är omsökanden vidhållit samma uppgifter om sin identitetunder hela vistelsen i . Utskottet villframhålla att om en person vid ansökan ommedborgarskap ändrar uppgifterna om sin identitet såskall detta vägas in vid bedömningen oavsett omändringen av uppgifterna skett frivilligt ellerefter påpekande från någon myndighet. I dessa fallbör det, enligt utskottets mening, vara möjligt attförlänga kravet hemvisttid iSverige.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande identitetsprövning för svensktmedborgarskapatt med bifall till motion 1997/98:Sf43 yrkande 2och med anledning av propositionen samt medavslag på motionerna 1997/98: Sf43 yrkande 1,1997/98:Sf44, 1997/98:Sf45 och 1997/98:Sf46yrkandena 1-6dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,2. Identitetsprövning för svensktmedborgarskap (mom. 1)och (båda v), somkonstaterar att utskottets uttalanden om fribevisprövning innebär att motion 1997/98:Sf44yrkande 1 är tillgodosedd, anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Identitetsprövning för svensktmedborgarskap börjar med "Ett beslut" och slutar med"och avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en möjlighet till dispens frånkravet på styrkt identitet i naturalisationsärendenbör förenas med ett krav på förlängd hemvisttid. Ipropositionen anges att det skall vara möjligt att ienskilda fall kräva längre hemvisttid än åtta år.Enligt utskottets mening skall emellertid åtta årshemvist vara den tid som gäller för att dispensskall kunna medges. Enbart i de s.k. vandelsfallenskall en längre hemvisttid kunna krävas.Utskottet anser att kravet på att den uppgivnaidentiteten skall göras sannolik inte får ställasalltför högt. Sökanden skall göra vad som skäligenkan förväntas av honom eller henne för att styrkasin identitet. Enligt utskottets mening skall intenågon som fått uppehållstillstånd somskyddsbehövande behöva kontakta hemlandetsmyndigheter som ett led i att styrka sin identitetinför svenska myndigheter.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande identitetsprövning för svensktmedborgarskapatt med bifall till motion 1997/98:Sf44 yrkandena2-4 och med anledning av propositionen samt medavslag på motionerna 1997/98:Sf43 yrkandena 1och 2, 1997/98:Sf44 yrkande 1, 1997/98: Sf45 och1997/98:Sf46 yrkandena 1-6dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,3. Identitetsprövning för svensktmedborgarskap (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Identitetsprövning för svensktmedborgarskap börjar med "Ett beslut" och slutar med"och avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion 1997/98:Sf45att personer som har svårt att styrka sin identiteteller som inte kan få befrielse från ett tidigaremedborgarskap måste behandlas på ett fördelaktigtsätt av beslutande myndigheter.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande identitetsprövning för svensktmedborgarskapatt med bifall till motion 1997/98:Sf45 yrkande 2och med anledning av propositionen samt medavslag på motionerna 1997/98: Sf43 yrkandena 1och 2, 1997/98:Sf44, 1997/98:Sf45 yrkande 1 och1997/98:Sf46 yrkandena 1-6dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Identitetsprövning för svensktmedborgarskap (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Identitetsprövning för svensktmedborgarskap börjar med "Ett beslut" och slutar med"och avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att en möjlighet till dispensfrån kravet på styrkt identitet inaturalisationsärenden skall förenas med ett krav påförlängd hemvisttid. De beslutande myndigheternaskall i stället vara oförhindrade att i enskildaärenden kunna mildra kravet . mening bör en femårsregel gälla, och ävenen hemvisttid understigande skall vara möjligvid dispens från kravet på styrkt identitet.Utskottet anser att den sammanlagda tid somsökanden befunnit sig i landet skall räknas somhemvisttid. Här skall enligt utskottets mening integöras skillnad på om vistelsen i landet varit legaleller illegal.Enligt utskottets uppfattning bör sökandenseventuella skuld till att identiteten inte kanstyrkas inte utesluta att dispens från kravet påstyrkt identitet ges. Andra gällandeidentitetshandlingar än giltigt pass från hemlandetskall, enligt utskottet, kunna utgöra grund förbeviljande av medborgarskap. Den prövning och detfastställande av identiteten som en gånginledningsvis gjorts, t.ex. i ett beslut omuppehållstillstånd, bör också vara tillräckliga ävenför ett naturalisationsbeslut. Utskottet anser attdet som huvudregel bör räcka med ett giltigtdokument med bild på sökanden.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande identitetsprövning för svensktmedborgarskapatt med bifall till motion 1997/98:Sf46 yrkandena1-6 och med anledning av propositionen samt medavslag på motionerna 1997/98:Sf43 yrkandena 1och 2, 1997/98:Sf44 och 1997/98:Sf45dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap med den ändringen att i 6 § tredjestycket orden "minst åtta" byts ut mot ordet"fem",dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Muntlig handläggning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Identitetsprövning för svensktmedborgarskap börjar med "I medborgarskapslagen" ochslutar med "i medborgarskapsärenden" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är väsentligt atthandläggningen sker muntligt i ett ärende däravgörande för prövningen är bl.a. sökandenstrovärdighet.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande muntlig handläggningatt med bifall till motion 1997/98:Sf46 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Återkallelse av svenskt medborgarskap(mom. 3), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Återkallelse av svenskt medborgarskapbörjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande3" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en möjlighet att återkalla ettbeslut om naturalisation bör införas och gälla somhuvudregel. Vid risk för statslöshet bör emellertid,enligt utskottets mening, undantag kunna göras.Enligt utskottets uppfattning skulle en sådanmöjlighet verka avskräckande på dem som försöker atterhålla ett medborgarskap på falska grunder.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande återkallelse av svensktmedborgarskapatt med bifall till motion 1997/98:Sf43 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7.