bet · GL01LU21 · 1998-04-28 00:00:00 — Förslag om att lagen omtillfällig försäljning och dess system med föreskrifter om tillståndskrav skallupphävas har lagts fram (se Ds 1998:6).I motion L707 av och () yrkas att riksdagenskall begära lagförslag som ger kommunerna rätt att förbjuda hemförsäljninggenom dörrknackning om olämpliga metoder används vid försäljningen.En motion med samma yrkande som den nu aktuella behandlades och avstyrktes avutskottet i betänkandet 1996/97:LU13. Enligt utskottets meningborde det inte komma i fråga att ge kommunerna rätt att besluta om förbud mothemförsäljning. Utskottet uteslöt emellertid inte att det kunde finnas behov avvissa ändringar i hemförsäljningslagen i syfte att förhindra sådanaförsäljningsmetoder som beskrevs i motionen. I sammanhanget upplyste utskottetatt haft regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen ochföreslå lämpliga åtgärder när det gäller aggressiva marknadsföringsmetoder ochatt verkets rapport marknadsföringsmetoder (rapport 1997:3) varföremål för beredning i . Utskottet ansåg att regeringensställningstaganden till ifrågavarande rapport borde avvaktas. Om det skullevisa sig att åtgärder behövdes för att förbättra för konsumenterna vidhemförsäljning, förutsatte utskottet att sådana åtgärder blev föremål föröverväganden utan något tillkännagivande. Den då aktuella motionenavstyrktes.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker därför bifall tillmotion L707.Produktsäkerhetslagen syftar till att motverka att farliga varor och tjänsterorsakar person- eller egendomsskador, och lagen ger möjlighet till ingripandemot sådana produkter. utvidgades produktsäkerhetslagenstillämpningsområde till att omfatta, förutom varor och tjänster somtillhandahålls i näringsverksamhet, varor som tillhandahålls i offentligverksamhet.I motion L704 av m.fl. (m) förespråkas attproduktsäkerhetslagen utvidgas till att omfatta tjänster som tillhandahålls ioffentlig verksamhet. En sådan åtgärd skulle enligt motionärerna innebära ettförstärkt konsumentskydd och även en mer konkurrensneutral lagstiftning.Utskottet erinrar om att avslagitmotioner med samma inriktning som den nu aktuella (se prop. 1995/96:123, bet.LU21, rskr. 211 och bet. 1996/97:LU13). Som skäl för sina ställningstagandenhänvisade utskottet bl.a. till att sådana offentliga tjänster som det var frågaom i hög grad är föremål för specialreglering och att det inte framkommit någotbehov av att låta lagen bli tillämplig på tjänster som tillhandahålls inom denoffentliga sektorn.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sin inställning i förevarande frågaoch avstyrker därför bifall till motion L704.Lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende tillämpas på avtal somrör upplåtelse eller överlåtelse av rätten att nyttja enbostadslägenhet. Lagstiftningen svarar mot ett EG-direktiv om skydd förkonsumenter vid förvärv av nyttjanderätten till fast egendom påtidsdelningsbasis, s.k. time-sharing. I lagen föreskrivs bl.a. att konsumentenhar på sig att frånträda avtalet. Längden på denna ångerfristöverensstämmer med den minimitid som anges i direktivet. Näringsidkaren harinte rätt att kräva eller ta emot betalning innan ångerfristen har gått ut.I motion L716 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande omatt ångerfristen vid avtal om tidsdelat boende bör vara (yrkande 8).En motion med motsvarande innehåll avslogs av på hemställan avutskottet i samband med att antog lagen om konsumentskyddvid avtal om tidsdelat boende (prop. 1996/97:127, bet. LU18, rskr. 219).Beträffande ångerfristens längd framhöll utskottet att det gäller att göra enavvägning mellan de skilda intressen som gör sig gällande, nämligenkonsumentens behov av skäligt rådrum å ena sidan och näringsidkarens intresseav att få klarhet i frågan om avtalets bestånd å den andra. Även betydelsen avenhetlighet på det konsumenträttsliga området borde enligt utskottet beaktas,liksom önskemålet att uppnå nordisk enhetlighet. Enligt utskottets uppfattningkunde det från konsumentskyddssynpunkt inte anses angeläget att införa enlängre ångerfrist än vad som följer av direktivet. Utskottet utgick dock frånatt regeringen noga följer utvecklingen och därvid uppmärksammar frågan omångerfristen kan behöva göras längre.Någon omständighet som föranleder utskottet att ändra sin inställningtill den av motionärerna aktualiserade frågan har inte framkommit, ochutskottet avstyrker därför bifall till yrkande 8 i motion L716.För prövning av vissa tvister kan en konsument vända sig till . Nämnden har till uppgift att pröva tvister mellankonsumenter och näringsidkare rörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk samt ge rekommendationer om hurtvisterna bör lösas. Nämnden avger på begäran av domstol också yttranden isådana tvister. Vidare stöder nämnden den kommunala konsumentverksamhetensmedling i konsumenttvister och informerar om nämndens praxis. De närmarebestämmelserna för nämndens verksamhet finns i förordningen (1988:1583) medinstruktion för Allmänna reklamationsnämnden.Vid prövningen av tvister består nämnden normalt av en ordförande som ärdomarutbildad, två ledamöter som företräder konsumentintressen och tvåledamöter som företräder näringsidkarintressen. Handläggningen vid nämnden ärskriftlig. Ett beslut av utformas som enrekommendation för näringsidkaren att vidta en åtgärd, exempelvis att betala utett belopp eller att åtgärda ett fel. Nämndens beslut är inte bindande förparterna och kan således aldrig verkställas på samma sätt som en dom meddeladav domstol.I motionerna L705 av och () samt L709 avHenrik S Järrel (m) yrkas att skall begära en ändring av förordningenmed instruktion för så att även tvister som avserbegravningstjänster och som anmäls av dödsbon skall kunna prövas av nämnden.Utskottet erinrar om att hosregeringen begärt en ändring av instruktionen i enlighet med motionsyrkandena.Enligt vad utskottet erfarit pågår arbete inomInrikesdepartementet med en instruktionsändring. Något behov avtillkännagivande med anledning av motionerna L705 eller L709 kan mot den nuangivna bakgrunden inte anses föreligga och motionerna avstyrks.Konsumentfrågor i EUDen grundsyn på konsumentpolitikens syfte som gett uttryck för i 1995års konsumentpolitiska beslut ligger till grund för vad som skall gälla för detsvenska arbetet inom EU. Det övergripande målet för arbete medkonsumentfrågor i EU skall därför vara att ge konsumenterna en stark ställningpå marknaden, att främja konsumenternas intressen och inflytande i ettintegrerat och att kunna bibehålla och utveckla nivån påsvensk konsumentpolitik. Vidare bör verka för att konsumenterna ochderas organisationer får ökade möjligheter till inflytande i EU (skr.1995/96:181, bet. LU26).I två motioner behandlas arbete med konsumentfrågor i EU. I motionL712 anser () att regeringen bör arbeta för ett ökatinformationsutbyte såvitt avser konsumentpolitiken i EU, och i motionen begärsett tillkännagivande härom (yrkande 2).Kerstin Warnerbring m.fl. (c) erinrar i motion T815 om innehållet i EG:sdirektiv om skydd för konsumenterna vid distansavtal (97/7EG), och i motionenbegärs ett tillkännagivande från om att regeringen bör utreda ivilken mån konsumentlagstiftningen bör förändras i och med den ökadedistanshandeln (yrkande 13).Utskottet har tidigare och senast , med anledning aven motion som motsvarar den nu aktuella L712, konstaterat att det inteföreligger några avgörande motsättningar mellan vad som anförts i motionen ochde mål för arbetet med konsumentpolitiken i EU som har ställt sigbakom (se bet. 1996/97:LU13). Ett tillkännagivande i enlighet med vad sombegärdes i den då aktuella motionen kunde enligt utskottet inte ansesmeningsfullt. Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker bifall tillyrkande 2 i motion L712.Något tillkännagivande med anledning av motion T815 yrkande 13 kan, enligtutskottets mening, inte heller anses erforderligt. Enligt vad utskottet erfarithar man inom redan inlett arbete med ett införlivande avdirektivet om distansavtal i den svenska lagstiftningen. Utskottet utgår frånatt regeringen också följer frågan om den ökade distanshandeln innebär behov avnågra särskilda initiativ i EU-arbetet. Även detta motionsyrkande avstyrks. beträffande miljömåletatt avslår motionerna 1997/98:L12 yrkande 1 och 1997/98: L712 yrkande5,res. 1 (mp)2. beträffande ett ytterligare miljömålatt avslår motion 1997/98:L14 yrkande 1,res. 2 (m)3. beträffande en delegation för miljö- och konsumentfrågoratt avslår motion 1997/98:L13 yrkande 2,res. 3 (mp)4. beträffande privatisering av Konsumentverketatt avslår motion 1997/98:L702 yrkande 1,res. 4 (m)5. beträffande miljöprofilatt avslår motion 1997/98:L12 yrkande 5,6. beträffande Agenda 21att avslår motion 1997/98:L15 yrkande 5,7. beträffande budgetrådgivning, m.m.att avslår motion 1997/98:L706 yrkandena 2 och 3,res. 5 (fp, mp)8. beträffande frivilligorganisationeratt avslår motion 1997/98:L702 yrkande 2,res. 6 (m)9. beträffande stöd till frivilligorganisationeratt avslår motionerna 1997/98:L708 och 1997/98:L716 yrkande 9,res. 7 (c, mp)10. beträffande kunskap om konsumentrelaterade miljöfrågoratt avslår motion 1997/98:L14 yrkande 2,11. beträffande utbildningatt avslår motionerna 1997/98:L15 yrkande 1 och 1997/98: L706 yrkande1,res. 8 (fp)12. beträffande utbildning i ekonomiska frågoratt avslår motion 1997/98:L702 yrkande 3,13. beträffande konsumenterna och ITatt avslår motion 1997/98:706 yrkande 4,res. 9 (fp, mp)14. beträffande miljömärkning av textilieratt avslår motion 1997/98:L716 yrkande 6,15. beträffande inhemska miljömärkningssystematt avslår motion 1997/98:L12 yrkande 6,16. beträffande reformerad miljömärkningatt avslår motion 1997/98:L712 yrkande 1,res. 10 (mp)17. beträffande miljömärkningens organisationatt avslår motionerna 1997/98:L716 yrkande 7 och 1997/98: Jo784yrkande 7,res. 11 (c)18. beträffande ursprungsmärkning m.m.att avslår motion 1997/98:L712 yrkande 6,res. 12 (mp)19. beträffande s.k. rättvis handelatt avslår motionerna 1997/98:L713 och 1997/98:L714,res. 13 (mp)20. beträffande CE-märkningatt avslår motion 1997/98:L715,21. beträffande standardiseringsarbeteatt avslår motion 1997/98:Jo784 yrkande 8,res. 14 (c)22. beträffande prisundersökningar på ekologiska varoratt avslår motion 1997/98:L15 yrkande 2,23. beträffande kretsloppsarbetetatt avslår motion 1997/98:L12 yrkande 2,24. beträffande hushållens miljöbelastningatt avslår motion 1997/98:L14 yrkande 3,res. 15 (m)25. beträffande energiförbrukning i bostäderatt avslår motionerna 1997/98:L12 yrkande 4 och 1997/98: L15 yrkande3,26. beträffande allmännyttiga tjänsteratt avslår motion 1997/98:L710,27. beträffande transport- och konsumentpolitikatt avslår motion 1997/98:L12 yrkande 3,28. beträffande komplettering av skrivelsenatt avslår motion 1997/98:L14 yrkande 4,res. 16 (m)29. beträffande aktiv cykelpolitikatt avslår motion 1997/98:L15 yrkande 4,30. beträffande marknadsföringslagenatt avslår motionerna 1997/98:L13 yrkande 3 och 1997/98: L703,res. 17 (mp)31. beträffande direktreklamatt avslår motion 1997/98:L712 yrkande 3,res. 18 (mp)32. beträffande könsdiskriminerande reklamatt avslår motion 1997/98:L712 yrkande 4,res. 19 (mp)33. beträffande TV-reklam till barnatt avslår motionerna 1997/98:K310 yrkande 5, 1997/98: K330 yrkande1, 1997/98:K338 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98: Kr270 yrkande 62,34. beträffande TV-kanaleratt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 60,35. beträffande auktorisation m.m.att avslår motion 1997/98:L701,36. beträffande redovisning av miljömåletatt avslår motion 1997/98:L13 yrkande 1,res. 20 (mp)37. beträffande hemförsäljningslagenatt avslår motion 1997/98:L707,38. beträffande produktsäkerhetslagenatt avslår motion 1997/98:L704,res. 21 (m, mp)39. beträffande lagen om konsumentskydd vid avtal om tidsdelatboendeatt avslår motion 1997/98:L716 yrkande 8,res. 22 (c, v, mp)40. beträffande Allmänna reklamationsnämndenatt avslår motionerna 1997/98:L705 och 1997/98:L709,41. beträffande målet för arbetet med konsumentpolitiken i EUatt avslår motion 1997/98:L712 yrkande 2,42. beträffande distansavtalatt avslår motion 1997/98:T815 yrkande 13,43. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:67att lägger regeringens skrivelse 1997/98:67 till handlingarna.Stockholm den 28 april 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(m), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson (s), de () och (). Miljömålet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Utskottet vill?och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen av en mersammanhållen och genomgripande politik när det gäller konsumenterna och miljön.I syfte att främja ett samhälle grundat på ekologisk hållbarhet är det såledesav största betydelse att miljömålet ges samma tyngd som övrigakonsumentpolitiska mål. Eftersom miljömålet emellertid ofta kommer i konfliktmed de övriga målen, bör regeringen enligt utskottet verka för att det sättsett pris på miljöförstöringen. Så länge ekologiska varor kostar mer än andraprodukter kommer miljöomställningen att avstanna. Likaså kommer återvinning ochkällsortering av uttjänta varor inte att fungera tillfredsställande om detfrämst är konsumenterna som drabbas tidsmässigt och kostnadsmässigt avkretsloppsarbetet.Mot denna bakgrund anser utskottet att det krävs fler ekonomiska incitamentför att främja utvecklingen av kretsloppssamhället, och utskottet vill i dessaavseenden se betydligt mer långtgående ambitioner från regeringens sida. Ensådan mer aktiv miljö- och konsumentpolitik bör enligt utskottet genomsyra allaberörda politikområden. Det är därför särskilt viktigt att man i offentligautredningar och propositioner, i större utsträckning än vad som blivit följdenav de uttalanden regeringen gjorde ekonomiska vårproposition,beaktar förväntade effekter på hushållens miljöpåverkan.Vad som anförts bör , med bifall till motion L712 yrkande 5 ochmed anledning av motion L12 yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande miljömåletatt med bifall till motion 1997/98:L712 yrkande 5 och med anledningav motion 1997/98:L12 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.2. Ett ytterligare miljömål (mom. 2), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?Någotytterligare? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförts i motionen anser utskottet att den svenskakonsumentpolitiken i första hand bör inriktas på att slå vakt om konkurrens ochvalfrihet. Konkurrensen utgör ett viktigt incitament för utvecklingen av nyaoch mer energisnåla produkter, och en förutsättning för konkurrens ärvalfriheten. Det säger sig enligt utskottet självt att brist på konkurrenshämmar konsumenternas efterfrågan på alternativa, miljövänliga lösningar.Regler som motverkar konkurrens och utvecklingen av nya och från miljösynpunktintressanta lösningar bör därför enligt utskottet utmönstras. En sådaninriktning på konsumentpolitiken som utskottet nu förordat bör enligt utskottetkomma till uttryck som ytterligare ett konsumentpolitiskt mål. Utskottet anseratt regeringen bör återkomma till med förslag härom.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motion L14 yrkande 1,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ett ytterligare miljömålatt med bifall till motion 1997/98:L14 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. En delegation för miljö- och konsumentfrågor (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottet kan?och slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottet positivt att ges ett sektorsansvarför konsumentrelaterade miljöfrågor. En sådan åtgärd är emellertid intetillräcklig. Frågor som anknyter till konsumtion och miljö griper nämligen in imånga politikområden, och det är därför nödvändigt att centralt samordnainsatserna i syfte att lyfta fram miljö- och konsumentfrågorna på ett sätt sommöjliggör ett hållbart samhälle. I likhet med vad som anförts i motion L13anser utskottet att regeringen bör tillskapa ett centralt organ med ansvar förmiljö- och konsumentfrågor.Mot den nu angivna bakgrunden anser utskottet att en delegation för miljö-och konsumentfrågor bör inrättas. Delegationen skall ha en samordnande funktionmed representanter från , , , andraberörda myndigheter, samt frivilligorganisationer medanknytning till miljö- och konsumentfrågor.Vad utskottet nu anfört bör , med bifall till motion L13 yrkande 2,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande en delegation för miljö- och konsumentfrågoratt med bifall till motion 1997/98:L13 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Privatisering av (mom. 4), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Ett motions-yrkande? och slutar med ?till motionsyrkandet? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck i motion L702 om attKonsumentverkets uppgifter är alltför omfattande. Nuvarandeförhållanden har, enligt utskottets mening, resulterat i en alltför dyr ochotymplig byråkrati. I likhet med motionärerna anser utskottet attmyndighetsfunktionerna på konsumentområdet bör renodlas till produktkontrolloch tillsyn över den konsumenträttsliga lagstiftningen. Den ickemyndighetsbetingade verksamheten, såsom förlagsverksamheten samt provnings- ochforskningsverksamheten, bör kunna privatiseras. Ett minskat statligtansvarstagande på detta område skulle enligt utskottet också bidra till attstärka såväl den enskilda individen som de frivilliga organisationerna.Vad som sålunda anförts bör , med bifall till motion 1997/98L702yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande privatisering av Konsumentverketatt med bifall till motion 1997/98:L702 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Budgetrådgivning, m.m. (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Utskottet är?och slutar med ?motion avstyrks? bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som anförts i motion L706 anser utskottet att synen påhushållsekonomin måste breddas, så att den innefattar hela det spektrum avutgifter, inkomster och tillgångar som är av betydelse för de flesta människor.Sålunda bör även konsumtion av offentligt finansierade tjänster, bank- ochförsäkringstjänster, hushållssparande och pensionsförsäkringar inbegripas i detdagliga konsumentpolitiska arbetet på såväl lokal som central nivå. Ett sådantsynsätt bör enligt utskottet avspeglas i och de kommunalakonsumentrådgivarnas arbete med hushållsekonomiska frågor.I likhet med motionärerna vill utskottet i detta sammanhang också framhållavikten av utbildning och kunskapsförmedling när det gäller privatekonomiskafrågor. Enligt utskottets mening är det synnerligen angeläget att kommunernaarbetar förebyggande genom en väl utbyggd budgetrådgivning. Även medierna ochutbildningsväsendet har enligt utskottet en viktig förebyggande roll i dettaavseende. Skuldsaneringslagen får inte tas till intäkt för att minska denförebyggande verksamheten.Vad som anförts bör , med bifall till motion L706 yrkandena 2 och3, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande budgetrådgivning, m.m.att med bifall till motion 1997/98:L706 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Frivilligorganisationer (mom. 8), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Inför ett? ochslutar med ?nämnda motion? bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det i inte finns någon egentligfrivillig och oberoende konsumentrörelse, som utgår från den enskildes behovoch intressen. De konsumentorganisationer som finns i form av exempelvisolika konsumentkooperativ är som regel producenter ellerdistributörer med egna köpställen vilket komplicerar den enskildemedlemmens situation.Utskottet anser att bättre förutsättningar bör tillskapas för att egentligaoberoende konsumentsammanslutningar skall kunna bildas, växa och ta på sigstörre uppgifter. För att detta skall bli möjligt måste de offentligainsatserna som är riktade mot konsumentmyndigheterna gradvis tonas ned.Först härigenom skapas, enligt utskottets mening, möjligheter för att stimuleraframväxten av frivilliga och oberoende konsumentorganisationer. I sammanhangetbör vidare påpekas att informationsteknikens utveckling och desamverkansmöjligheter som den för med sig har skapat förutsättningar också förinternationellt samarbete med oberoende organisationer i andra länder.Härigenom finns, enligt utskottets mening, goda betingelser för konsumenternaatt gemensamt vara pådrivande i angelägna konsumentfrågor på såväl nationellsom internationell nivå.Mot den nu angivna bakgrunden anser utskottet att regeringen bör återkommamed förslag om hur framväxten av frivilliga och oberoendekonsumentorganisationer skall kunna stimuleras.Vad som anförts bör , med bifall till motion L702 yrkande 2, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande frivilligorganisationeratt med bifall till motion 1997/98:L702 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. Stöd till frivilligorganisationer (mom. 9)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Inte heller?och slutar med ?nämnda motioner? bort ha följande lydelse:Sveriges medlemskap i har otvivelaktigt medfört ett ökat behov av korrektinformation till konsumenterna. I det avseendet har de ideella organisationernaen viktig uppgift att fylla. I enlighet med vad som anförts i motion L716 börregeringen, enligt utskottets mening, därför överväga hur ideellaorganisationer, såsom studieorganisationer och hushållningssällskap, kan gesökade möjligheter att arbeta med konsumentfrågor.Vad utskottet sålunda anfört bör , med bifall till motion L716yrkande 9 och med anledning av motion L708, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande stöd till frivilligorganisationeratt med bifall till motion 1997/98:L716 yrkande 9 och med anledningav motion 1997/98:L708 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.8. Utbildning (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:För att barn och ungdomar skall ha möjlighet att kritiskt granska marknadensutbud av varor och tjänster är det viktigt att de tränasoch utbildas i konsumentfrågor och i att värdera olika argument imarknadsföringen. En sådan utbildning bör också vara inriktad på baskunskapersom exempelvis handlar om att i vardagslivet tillreda sin egen måltid och attinse betydelsen av sambandet mellan kost, motion och hälsa.Konsumentfrågorna bör, enligt utskottets mening, ha en framskjuten plats iskolundervisningen och integreras i gymnasieskolans olika ämnen, såsomsamhällskunskap, matematik, ekonomi och svenska. För de något äldre ungdomarnaär den ekonomiska rådgivningen särskilt viktig, och i det sammanhanget harungdomsorganisationerna en viktig uppgift att fylla.