bet · GL01FiU14 · 1998-02-17 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en motion om statligt kontra privatbetalningsansvar i de betalkort som används i staten. Vidare behandlas enmotion om det statliga betalningssystemet och statens koncernkonto, Cassa Nova.Utskottet avstyrker båda motionerna.Till betänkandet har fogats (?) 1997/98:Fi903 av Per och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att grundregeln för statlig personal skall vara att medarbetare bärbetalningsansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla undantag från huvudregeln skall motiveras individuellt ochatt motiveringarna skall vara offentliga.1997/98:Fi905 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av översynav förordningen 1994:14 om statliga myndigheters betalning ochmedelsförvaltning. Användningen av kontokort i statenMotionenPer och () föreslår i motion Fi903 att staten böravskaffa alla kredit- och betalkort där staten bär betalningsanvaret. Detta föratt stävja missbruk. Huvudregeln bör i stället vara att den enskildetjänstemannen bär betalningsansvaret. Ersättningar för utlägg i tjänsten skallerhållas genom kvittoredovisning. Undantag från huvudregeln bör enligtmotionärerna motiveras individuellt och motiveringarna skall vara offentliga. Ilikhet med vad som gäller i privata företag skall myndigheter kunna betalaårsavgiften och t.o.m. beställa korten med personligt betalningsansvar åtmedarbetaren.Utskottets ställningstagandeUtskottet behandlade ett liknande motionsförslag om förbudeller begränsningar för staten att använda kredit- eller betalkort med statligtbetalningsansvar (betänkande 1996/97:FiU17).På utskottets begäran avslog motionen med motiveringen att detvore att gå för långt att helt förbjuda betalkort med statligtbetalningsansvar. I vissa situationer fanns det skäl att använda betalkort ävenmed statligt betalningsansvar, ansåg utskottet. myndigheterna i regel ärrestriktiva med att tillhandahålla betalkort med statligt betalningsansvar.Utskottet vill i anslutning till detta peka på att antalet kort med statligtbetalningsansvar är relativt få. % av de betalkort som nufinns i staten är kort med privat betalningsansvar. Endast %är kort med statligt betalningsansvar. Det framgår av nyinsamlade uppgifterfrån () över hur myndigheterna utnyttjar de avropsavtalom betalkortstjänster som RRV slutit med finansföretag (tecknadeRRV nya ramavtal med två företag som ersatte tidigare avtal ).Utskottet anförde vidare att betalkort med statligt betalningsansvar i vissasituationer bidrar till att effektivisera betalningsförvaltningen påmyndigheterna, bl.a. genom att förskotts- och fakturahanteringen begränsas.I den tidigare behandlingen framhöll också utskottet att kraven på attspecificera och verifiera utgifter är desamma oavsett om kort med statligteller privat betalningsansvar används. Därför betonade underströkutskottet vikten av att kontrollsystemen i staten fungerar så att statligamedel används på avsett sätt och att alla oegentligheter upptäcks, beivras ochrättas till. Den interna kontrollen på myndigheterna måste fungeraoklanderligt.I detta sammanhang vill utskottet erinra om att det inom rRegeringskanslietoch på myndigheterna pågår en översyn av regler och kontrollfunktioner, bl.a.med anledning av Justitiekanslerns förstudie , Förstärkt skyddmot oegentligheter i offentlig förvaltning. Arbetet har bl.a.resulterat i en förändring av verksförordningen (SFS 1997:973). I den nyaförordningen åläggs myndighetschefen att utforma myndighetens organisation såatt redovisning, medelsförvaltning och förvaltning av övriga tillgångarkontrolleras på ett betryggande sätt. Vidare har () inya föreskrifter till bokföringsförordningen (SFS 1991:1026) förtydligatattesträtten. Enligt de nya reglerna får en tjänsteman inte attesterabetalningar till sig själv. Konsekvensen är att myndighetschefen inte fårgodkänna utbetalningar till sig själv, utan attesteringen skall göras av t.exstyrelseledamot, annan sidordnad befattningshavare eller lösas på annatgodtagbart sätt. De nya föreskrifterna gäller från den 1 januari 1998.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi903 (m).Statens betalningssystemMotionenLars m.fl. (m) yrkar i motion Fi905 att en översyn görs avförordningen 1994:14 om statliga myndigheters betalningar ochmedelsförvaltning. Statens koncernkontosystem Cassa Nova är placerat iPostgirot . Det betyder att samtliga statliga betalningar på ett ellerannat sätt slussas genom . Enligt motionärerna innebär dettaen konkurrensfördel för jämfört med andra banker. Det är inteförenligt med konkurrens på lika villkor. Bland annat kan tafram detaljerad information om det betalningsflöde som andra banker/bankgirothanterar för statliga myndigheters räkning.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av motion Fi905 (m) anföra följande.Statens olika betalningar står för en stor andel av betalningsflödet i densvenska ekonomin. Det innebär att organisationen av statens betalningssy-stemär av avgörande vikt både för staten och för samhällsekonomin i stort. Idagsläget utgörs det statliga betalningssystemet av sStatsverkets checkräkningi och koncernkontosystemet, Cassa Nova, som ligger i Postgirot BankAB. Flera andra banker är genom avtal knutna som betalningsförmedlare tillsystemet.Enligt vad utskottet erfar pågår i rRegeringskansliet en grundlig utvärderingoch prövning av statens system för koncernkonto och betalningar. Syftet är attförbereda en ny upphandling av koncernkonto och betalningsförmedlingstjänsternär nu gällande avtal löper ut, vilket tidigast inträffar den 31 december 1998.En utredning skall kartlägga för- och nackdelar av olika alternativa sätt attorganisera statens koncernkonto. De möjligheter som skall analyseras är attkoncernkontot placeras i en bank, att koncernkonto finns i flera banker elleratt staten driver koncernkontot i egen regi. Upphandling av konsult som skallgenomföra uttredningen pågår. Anbudstiden går ut ochutredningen beräknas komma i gång . Förutom enbeskrivning av kostnader, teknisk utformning, informations- ochsäkerhetsaspekter etc. skall utredningen också analysera hur konkurrensen påbankmarknaden utvecklas i de olika alternativa placeringarna av statenskoncernkonto.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att regeringen i direktiven (dir.1997:122) till utredningen om bildandet av en ekonomistyrningsmyndighet angeratt huvudmannaskapet för statens betalningssystem skall föras över frånRiksrevisionsverket till Riksgäldskontoret.Enligt utskottet innebär det analysarbete som bedrivs i Rregeringen och denkommande konsultutredningen även en översyn av förordningen (1994:14) omstatliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning. Utskottet anser därföratt önskemålen i motionen i huvudsak är tillgodosedda. Utskottet avstyrkermotion Fi905 (m). beträffande nvändning av kontokort i statenatt avslår motion 1997/98:Fi903,res. 1 (m, fp, v, mp, kd)2. beträffande statens betalningssystematt avslår motion 1997/98:Fi905.res. 2 (m)den 17 februari 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), JohanLönnroth (v), (), Per (), () och, MatsOdell (kd), () och (). Användning av kontokort i staten (mom. 1) (m, fp, v, mp, kd)(), (), (), Per (),(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrandeställningstagande som på s. 2 börjar med?Utskottet behandlade för? och på s. 2 slutar med ?utskottet motion Fi903(m)?under rubriken av kontokort i staten bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av motion Fi903 (m) anföra följande.Debatten om oegentligheter i samband med användandet av kontokort har underde varit intensiv. Kontokort, där staten eller kommunen harbetalningsansvaret, har i flera uppmärksammade fall missbrukats. Därmedaktualiseras frågan om missbruk och oegentligheter kan förhindras genom attstaten endast använder betal- eller kreditkort med privat betalningsansvar.Att staten tillhandahåller betalkort med statligt betalningsansvar försvarasofta med att de effektiviserar betalningsförvaltningen på myndigheterna. Mendet har visat sig att dessa kort inte alltid uppfyller det i och för sigvällovliga syftet. Ett vanligt problem är att kortinnehavaren inte i tidlevererar t.ex. reseräkningar eller andra verifikationer till myndigheternasekonomifunktioner. Dessutom har det visat sig att redovisningsunderlaget oftavarit ofullständigt eller felaktigt när det väl inlevererats. Den här typen avdröjsmål ökar myndighetens administrativa arbete i stället för atteffektivisera den administrativa hanteringen. Vidare tvingas myndigheten isådana fall att betala kontokortsfakturan utan att veta vilka ändåmålutgifterna har. Alternativt tvingas myndigheten betala kredit- ochdröjsmålsränta. Detta gör att bokföringen försvåras och fördröjs.Till skillnad från när kortinnehavaren personligen bär betalningsansvaretsaknar innehavare av kort med statligt betalningsansvar incitament att snabbtleverera in redovisning för gjorda utgifter. Detta betyder enligt utskottet attbetalkort med statligt betalningsansvar endast bör utfärdas när det klart kanfastställas att åtgärden verkligen effektiviserar myndighetensbetalningshantering och ekonomisystem.De särskilda bestämmelser för kontokort, redovisning av resor m.m. somtillämpas i staten varierar mellan olika myndigheter. Av Regeringskanslietsförvaltningskontors (RFK) föreskrifter om betalkort (RFF 1995:1) jämte RFK:sallmänna råd framgår att arbetsgivaren bör vara restriktiv med atttillhandahålla betalkort som arbetsgivaren är betalningsansvarig för (allmännaråd till 3 §) och att det måste föreligga särskilda skäl för att tillhandahållaett sådant kort (3 §). Av reglerna framgår även att kortet endast får användasför sådana utgifter som arbetsgivaren skall stå för, t.ex. i samband med entjänsteresa. Endast om en privat utgift inte kan särskiljas från betalning avutgift i tjänsten får kortet användas för detta ändamål.Enligt utskottets mening bör regeringen se till att dessa regler ochbestämmelser även används i statens olika myndigheter. Betalkort med statligtbetalningsansvar bör utfärdas med största möjliga restriktivitet.Utskottet anser i likhet med motionärerna att som huvudregel börstatsförvaltningen i första hand enbart använda betalkort där arbetstagarensjälv har betalningsansvaret. Endast i undantagsfall bör betalkort med statligtbetalningsansvar utfärdas. Enligt utskottet bör man också överväga om dessaundantag skall offentliggöras tillsammans med en motivering om varför just deneller den tjänstemannen har ett betalkort med statligt betalningsansvar. Dettaför att öka genomlysning av statens betalningshantering och öka incitamentetför kortinnehavaren att följa att redovisningsregler och rutiner. Ettoffentliggörande kan vidare bidra till att återställa allmänhetens förtroendeför statens sätt att använda tilldelade medel.Utskottet vill understryka att kraven på att specificera ochverifiera utgifter inte är lägre för utgifter betalade med betalkort medstatligt betalningsansvar än för kort med privat betalningsansvar eller omförskott utbetalas. Det är regeringens skyldighet att se till att brister iutformningen av reglerna, felaktig användning av korten eller en otillräckliginternkontroll rättas till i den under regeringen lydande statsförvaltningen.Justitiekanslerna redovisade studien skydd motoegentligheter i offentlig förvaltning. I rapporten framhålls att detviktigaste medlet för att motverka oegentligheter inom statlig och kommunalförvaltning är en fungerande internkontroll. Vidare menade attkontrollen av myndighetschefen bör ses över särskilt eftersom han eller honsaknar överordnad inom myndigheten och i flera avseenden inte omfattas av deninterna kontrollen. Vissa åtgärder har vidtagits , bl.a.genom en uppstramning av reglerna för internkontroll i verksförordningen ochett förtydligande av attesträtten i bokföringsförordningen. Men enligtutskottet finns det anledning att ytterligare strama upp regelverket inom bådestatlig och , inte minst genom information och utbildningav vilka regler som faktiskt gäller. En av Justitiekanslerns slutsatser var attokunnighet om regelsystemen i flera fall kan ha bidragit till att deoegentligheter som förekommit inte upptäckts och påtalats tidigare. mening är det utomordentligt viktigt att kontrollsystemen i statenfungerar på ett sådant sätt att statens medel används på avsett sätt och attalla oegentligheter upptäcks, beivras och rättas till.Vad utskottet anfört om användandet av kontokort i staten bör medanledning av motion Fi903 (m) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande användning av kontokort i statenatt med anledning av motion 1997/98:Fi903 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om användningen av kontokort istaten,2. Statens betalningssystem (mom. 2) (m), och, Per och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar med ?Utskottet villmed? och på s. 3 slutar med ?avstyrker motion Fi905 (m). ?ställningstagandeunder rubriken bort ha följande lydelse:Med anledning av motion Fi905 (m) vill utskottet anföra följande.Statens koncernkontosystem CassaNova är placerat i . mening innebär det att , trots att statensbetalningar avreglerades 1994, fortfarande har en ställning av monopolkaraktärgentemot statliga myndigheter. Postgirots starka ställning när det gällerstatliga betalningar beror på bl.a. följande:* All informationshantering i CassaNova sköts av . Därmedslussas alla myndigheters betalningsflöden genom . Dettaoavsett om myndigheten är kund i eller i bankerna/Bankgirot. * Betalningar mellan myndigheter får endast ske inom koncernkontosy-stemetCassaNova. Detta gör att myndigheterna tvingas ha en kundrelation tillPostgirot Bank. * har rätt att debitera och kreditera statsverketscheckräkning i Riksbanken.Enligt utskottets mening är det inte förenligt med konkurrens på lika villkoratt har en mycket detaljerad information om det betalningsflödesom bankerna/Bankgirot hanterar för statliga myndigheters räkning. Detta ger eninsyn i andra bankers kunder som strider mot normal sekretess.Utskottet anser därför, i likhet med motionärerna, att regeringen bör tainitiativ till en översyn av förordningen 1994:14 om statliga myndighetersbetalningar och medelsförvaltning för att öka konkurrensen på den svenskabankmarknaden.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande statens betalningssystematt med anledning av motion 1997/98:Fi905 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av översyn avförordningen 1994:14. Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................1Användningen av kontokort i staten 1Statens betalningssystem 2Hemställan 4Reservationer.......................................41. Användning av kontokort i staten (mom. 1) (m, fp, v, mp, kd) 42. Statens betalningssystem (mom. 2) (m) 6Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................1Användningen av kontokort i staten 1Statens betalningssystem 2Hemställan 3Reservationer.......................................4