bet · GM01NU3 · 1998-12-01 00:00:00 — Denkommer att följa programmens genomförande genom attta fram resultat och metoder och underlag förutvärdering av åtgärderna och redovisning aveffekterna.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till förvaltningsanslag förStatens energimyndighet.Bidrag för att minska elanvändning (B 1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 355miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till 305 respektive 395 miljonerkronor.Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen(1997:635) om statligt bidrag till vissainvesteringar för att minska elanvändningen ibostäder och vissa lokaler samt förordningen(1997:634) om statligt bidrag till investeringför ombyggnad och anslutning av eluppvärmdabyggnader till fjärrvärme. Stöd lämnas i form avbidrag. Förutom bidrag för konvertering avfastigheter till fjärrvärme ges stöd för utbyggnadav fjärrvärmenätet. Förordningen för detta stöd haranmälts till Europeiska kommissionen för granskningav förordningens förenlighet med statsstödsreglerna.Riksdagen har godkänt (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:NU2) en ekonomisk planeringsram för anslagetom sammantaget för perioden1998-2002. I budgetpropositionen anmäler regeringensin bedömning att en omfördelning av ramanslagetöver bör göras. Regeringenföreslår att en större del av anslaget skallanvändas under den senare delen av perioden, jämförtmed de anslagsbelopp som beräknades ibudgetpropositionen för . Det innebär attanslagsbeloppen minskas med 45miljoner kronor jämfört med tidigare beräkningar;avsikten är att sedan öka anslaget med 45 miljonerkronor under budgetåren 2001 och 2002.Anledningen är att det finns behov av att sänkakostnaden för konvertering från direktverkande eltill annat distributionssystem för värme om detskall vara möjligt att nå det av regering ochriksdag uppsatta målet. För att sänka kostnadenkrävs ett utvecklingsarbete. Statens energimyndighetsamfinansierar tillsammans med branschen projekt isådant syfte.I propositionen föreslås vidare att regeringenskall få möjlighet att göra åtaganden även efter detaktuella budgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. bör bemyndiga regeringenatt besluta om sådana åtaganden.MotionernaI motion 1998/99:N299 (m) föreslås att anslagetskall tas bort från statsbudgeten. Motionärerna serändamålet med anslaget som en del av planerna på enförtida avveckling av kärnkraften som enligt derasuppfattning bl.a. leder till kraftigt ökadekostnader för hushållen.Konvertering behöver inte leda till en minskadenergiåtgång, sägs det i motion 1998/99:Sk707 (kd).Däremot leder tilläggsisolering till en stark effektvad gäller energibesparing, anför motionären.Regeringen bör i det fortsatta arbetet medenergiprogrammet pröva frågan om stimulansåtgärd förtilläggsisolering på motsvarande sätt som gäller förkonvertering från elvärme till annan uppvärmning,lyder budskapet.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 187 miljonerkronor.Totalt - påtalas det i motion 1998/99:N261 (mp) -förbrukas ca el föruppvärmningsändamål i bostäder och lokaler. Det ärmöjligt, enligt beräkningar som motionärernahänvisar till, att konvertera ytterligare ca 24 TWhfrån oljeeldning, kombipannor och annan uppvärmningtill fjärrvärme. För att klara den långsiktigakärnkraftsavvecklingen bör inriktningen vara att iförsta hand konvertera de elvärme som ärmöjliga till fjärrvärme. Därutöver bör ytterligare 6TWh elvärme kunna konverteras till individuellbiobränsle och till solvärme. Inriktningen för dennärmaste femårsperioden bör vara, fortsättermotionärerna, att konvertera 2 Twh elvärme,huvuddelen till fjärrvärme. Det motsvarar elvärmentill 100 000 småhus. Med en grov uppskattning ominvesteringar på i genomsnitt per hus,blir den totala kostnaden för konverteringen 7miljarder kronor . För enbidragsnivå på fordras en planeringsram på , konstateras det. För åren 2000och 2001 anser motionärerna att anslaget behöveruppföras med 510 respektive ,dvs. 110 respektive utöverregeringens beräkning.Vissa kompletterande uppgifterEnligt energipolitiska beslut ärinriktningen på bidragen att konvertering tillfjärrvärme skall prioriteras framför andra åtgärder.Härutöver finns bidrag som syftar till att stimuleratill åtgärder i de områden där det inte ärekonomiskt rimligt att konvertera till fjärrvärme.Den största delen av kostnaden för konvertering fråndirektverkande el till annan uppvärmningsform utgörsav kostnaden för att ersätta elradiatorerna medannat distributionssystem. Bidragen har därförutformats så att de riktas mot denna del avkostnaden. Syftet med förslaget att göra enomfördelning av anslaget över tiden är - som framgårav propositionen - att invänta teknisk utveckling påområdet. Målsättningen att minska elanvändningen föruppvärmning av bostäder och lokaler med 1,5 TWhkvarstår.Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor(B 2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 135miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till 135 respektive 260 miljonerkronor.Anslaget disponeras för bidrag till vissainvesteringar inom energiområdet. Stödet lämnas iform av bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk ochsmåskalig vattenkraft samt för utveckling ochprovning av ett upphandlingsförfarande för ny teknikför elproduktion med förnybara energislag.Investeringarna i småskalig vattenkraft torde ihuvudsak komma att gälla utnyttjande av redanbefintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik.Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissainvesteringar inom energiområdet trädde i kraft ifebruari 1998. Ett förslag till förordning omupphandling av ny elproduktionsteknik har anmältstill Europeiska kommissionen för granskning enligtstatsstödsreglerna.Riksdagen godkände (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget omsammantaget för perioden1998-2002. Även under detta anslag anmäls ibudgetpropositionen en omfördelning av ramanslagetöver . En större del avanslaget bör, skriver regeringen, användas undersenare delen av perioden. Det innebär attanslagsbeloppet under vart och ett av åren 1999 och2000 minskas med , jämfört med deberäknade anslagsbelopp som angavs ibudgetpropositionen . En motsvarande höjningsker med under vart och ett avåren 2001 och 2002. Regeringen föreslås vidare fåmöjlighet att göra åtaganden även efter det aktuellabudgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. bör bemyndiga regeringenatt besluta om sådana åtaganden.MotionernaModerata samlingspartiet anser att det är olyckligtmed statliga bidrag som tenderar att bara bli enlöpande subvention av gammal, befintlig teknik,framhålls det i motion 1998/99:N228 (m). Staten börsärskilt inte subventionera en vattenkraftsutbyggnadsom regelmässigt leder till konflikt med viktigamiljöintressen och som inte tillför mer än enmarginell elproduktion, sägs det. Av 1 550vattenkraftverk svarar de 1 200 minsta för enbart2,av vattenkraftsproduktionen.Motionärerna anser att i den mån småskaligavattenkraftsprojekt kan realiseras utan påtagligmiljöpåverkan bör de komma till stånd utan bidragfrån staten.Även detta anslag bör tas bort, anser motionärernabakom motion 1998/99:N299 (m). Uppfattningen är attregeringens förslag till anslag är en del avplanerna på en förtida avveckling av kärnkraften sombl.a. leder till ett ökat behov av exploatering ochutbyggnad av annan elproduktion.I motion 1998/99:N205 (m) behandlasförutsättningarna för den svenskavindkraftstekniken. Motionärerna vill fästauppmärksamheten på att utvecklingen avsvensktillverkade vindkraftverk har stött på storaekonomiska svårigheter. importeras iprincip av de nyinstallerade verken från annatland, hävdar motionärerna. Staten har dock bestämtatt stödja nyinvesteringar i vindkraftverk, och endirektsubvention sker således när nya sådana byggs.Det påpekas i motionen att kravet för statens stödbl.a. är att den installerade effekten inte fårunderskrida 200 kW. Motionärerna vill attregelverket för bidrag till investeringar ändras. Deönskar i första hand att hela subventionen slopas,men anför att åtminstone de för svenska tillverkarehämmande kraven bör omarbetas.I vårt land går utbyggnaden av vindkraft betydligtlångsammare jämfört med andra länder, påpekas det imotion 1998/99:MJ776 (c). Denna energikälla hållernu på att successivt introduceras i det svenskaenergisystemet. Motionären konstaterar att det sedanår 1991 är möjligt att erhålla investeringsbidragför att underlätta introduktionen av vindkraft iSverige. Möjligheten att få bidrag bör långsiktigtfinnas kvar för att ge stabilitet och trovärdighetåt vindkraftsinvesteringar, lyder yrkandet imotionen.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 71 miljonerkronor.Bidrag till småskalig vattenkraftsutbyggnad börinte utgå, uttalas det i motion 1998/99:MJ803 (fp).I stället bör regeringen ge iuppdrag att genomföra en inventering av uppdämdavattendrag som kan restaureras i syfte att återskapaströmmande vatten.I motion 1998/99:N261 (mp) sägs att det finnsmöjlighet att öka produktionen av el och värme ibiobränslebaserad kraftvärme med ca , varav 11TWh elproduktion. Med föreslagna bidragsnivåer ochplanerad utbyggnadstakt beräknar motionärerna förbiobränslebaserad kraftvärme en planeringsram på 600miljoner kronor . Inriktningenför den närmaste femårsperioden bör vara att ökaelproduktionen i biobränslebaserad kraftvärme med3,, varav i befintliga anläggningar och1,i nybyggda anläggningar. I motionen bedömsvindkraften kunna åstadkomma en ökad årligelproduktion om ca över en fem-årsperiod.Totalt räknar motionärerna med att potentialen är 12TWh i ökad elproduktion för att ersättakärnkraftsel. För att åstadkomma detta föreslårMiljöpartiet en stödnivå om samt ett anslag på200 , dvs. en planeringsram omtotalt . Vad gäller densmåskaliga vattenkraften avvisas regeringensutbyggnadsplaner. Som en konsekvens av dennaståndpunkt anser motionärerna att 145 miljoner skalltas bort från den av beslutadeplaneringsramen för utbyggnad av småskaligvattenkraft under anslaget för perioden 1998-2002.Slutligen menar motionärerna att anslaget skallkunna tillämpas på all ny produktionsteknik förförnybara energislag - inte bara begränsat till nyelproduktionsteknik. För detta utvidgade ändamålförordas en total planeringsram på 100 miljonerkronor för åren 1998-2002.Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet har i energiuppgörelsen enats om attanslå medel till utbyggnad av små vattenkraftverk,trots att det beslutet hotar de kvarvarandevattendrag som måste sparas, lyder det kritiskabudskapet i motion 1998/99:MJ747 (mp). Det bordevara möjligt, anförs det, att ta bort stödet, elleromvandla det till stöd för att förbättra ochteknikutveckla redan befintlig vattenkraft.En liknande ståndpunkt intas i motion 1998/99:Bo505(mp). De nu aktuella utbyggnaderna av mindrevattendrag är i regel inte kommersiellt motiverade,men med bidraget har det blivit en klart bättre"affär" för exploatörerna. kommer ansökningarnain - som en följd av bidraget - för att få bygga utvissa vattendrag; en utveckling som Miljöpartietvarnade för, påtalar motionärerna. Det vore attföredra, som framgår av yrkandet i motionen, ompengarna användes för teknikförbättringar ibefintliga vattenkraftverk, menar motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterMålet är att åstadkomma en ökad årlig elproduktionfrån landbaserade vindkraftverk med inom femår. För att det skall vara möjligt att uppnå dettamål utformas bidragen så att de ger största möjligautbyte och främjar val av effektiv teknik. Det är,enligt uppgift, motiven till att vindkraftverk skallha en eleffekt på minst 200 kW. Innan en eventuellförändring av bidragsreglerna övervägs skall denplanerade utvärderingen av resultatet avomställningsprogrammet avvaktas. Vidare harregeringen tillkallat en särskild utredare(departementsrådet ) med uppdrag (dir.1998:35) att utreda förutsättningar för lokaliseringav vindkraft. Utredaren skall bl.a. redovisa behovav förstärkning av lokala elnät i samband medutbyggnad av vindkraft. I det sammanhanget skallbehovet av och förutsättningar för ekonomiskersättning till nätägare övervägas. Även dennautredning skall avvaktas innan ett eventuelltställningstagande till den framtida utformningen avstödet kan göras.Bidragsnivån till investeringar i biobränslebaseradkraftvärme är fastlagd till per kWelproduktionskapacitet. Drygt 20 ansökningar ombidrag har inkommit till , och de ansökta beloppen är avsevärthögre än det belopp som anvisats för stödet. Enligtuppgift bedöms därför stödnivån om per kWsom tillräcklig. Även här skall nivån på bidragetövervägas i samband med den nyssnämnda utvärderingenav omställningsprogrammet.Regeringen har tillkallat en särskildutredare (generaldirektör ) med uppdrag(dir. 1998:37) att se över det gällande systemet medleveranskoncessioner. Utredaren skall också behandlavissa frågor med anknytning tillkoncessionssystemet, däribland utformningen avreglerna för mottagningsplikt av el från småproducenter. Utredaren skall senast den 1 november1999 redovisa resultatet av sitt arbete.I det energipolitiska beslutet betonadesvikten av att investeringar i vattenkraft sker medhänsyn till dess miljö- och omgivningspåverkan. Avförordningen (1998:22) om statliga bidrag till vissainvesteringar inom miljöområdet framgår att stödetavser investeringar i miljöanpassad vattenkraft.Statens energimyndighet får i samråd med och föreskriva vilkamiljökrav ett vattenkraftverk skall uppfylla för attanses som miljöanpassat. Gällande vattenlag- ochnaturresurslagstiftning ger möjlighet att förhindrautbyggnad av skyddsvärda vattendrag. Ca 20ansökningar om bidrag har inkommit till . Blandannat arbetar myndigheten med att utforma en närmaredefinition av begreppet miljöanpassadvattenkraftsutbyggnad. Något beslut om bidrag harännu inte fattats.Åtgärder för effektivare energianvändning (B 3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 65miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till 65 respektive 115 miljonerkronor.Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivareenergianvändning i enlighet med riktlinjerna i 1997års energipolitiska beslut. Anslaget omfattarteknikupphandling, information, utbildning,provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning samt kommunalenergirådgivning. Förordningen (1998:806) förteknikupphandling har anmälts till för granskning av dess förenlighet medstatsstödsreglerna. godkände (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:NU2) ekonomiskaramar för anslaget om sammantaget 446 miljonerkronor för perioden 1998-2002.Även under detta anslag anmäler regeringen sinavsikt att genomföra en omfördelning av ramen så atttyngdpunkten resursmässigt sett ligger på den senaredelen av perioden. Det innebär att anslagsbeloppetunder vart och ett av minskas med25 , jämfört med de beräknade nivåersom angavs i budgetpropositionen för , föratt sedan öka med under vart ochett av i förhållande till denursprungliga beräkningen.I propositionen sägs också att regeringen bör fåmöjlighet att göra åtaganden även efter det aktuellabudgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. föreslås bemyndigaregeringen att besluta om sådana åtaganden.MotionernaI motion 1998/99:N299 (m) yrkas att ett anslag om 12miljoner kronor skall anvisas för ,dvs. en minskning av anslaget med 53 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Motionärerna menaratt verksamheten med upphandling av energieffektivteknik bör få ett fortsatt stöd. Det uttalas också imotionen att satsningar på informationsåtgärder börgenomföras för att minska sökkostnaderna för hushålloch företag.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 34 miljonerkronor.I motion 1998/99:N261 (mp) argumenteras för att detgamla programmets inriktning skall följas i detfortsatta teknikupphandlingsprogrammet. Programmetmåste, sägs det, tilldelas rimliga resursermotsvarande , dvs. en totalplaneringsram om . Imotionen välkomnas att energirådgivningen haråterupptagits; detta är ett långsiktigt åtagande somkräver kontinuitet, fasta politiska signaler och ensuccessivt uppräknad anslagsnivå. Motionärernahänvisar till att harföreslagit att , totalt 375miljoner kronor över , skallanvisas till energirådgivning.Energiforskning (B 4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är ca398 . beräknarregeringen anslaget till ca 405 respektive 413miljoner kronor.Anslaget disponeras för bidrag till stöd förforskning och utveckling på energiområdet.Naturvetenskapliga forskningsrådet,,,och disponerar delar av anslaget.Statens energimyndighet ansvarar för redovisningenav den verksamhet som finansieras över anslaget.Förordningen (1998:222) om stöd till energiforskningträdde i kraft . I förordningenfinns bestämmelser om stöd till energiforskning ienlighet med energipolitiska beslut. Iprogrammet ingår stöd till energiforskning,forskning om energisystemet, forsknings-samarbetemed länderna i och etanolproduktionfrån skogsråvara.Riksdagen godkände (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget omsammantaget för perioden1998-2004. Ramen fördelas enligt följande: avser energiforskning, 210 miljonerkronor skall riktas mot forskning om energisystemetoch är destinerade tillforskningssamarbete med länderna i Östersjöregionensamt att användas företanolproduktion från skogsråvara.Riksdagen har bemyndigat regeringen att isamband med stöd till energiforskning göra åtagandenäven efter det aktuella budgetåret. Sådanabemyndiganden behövs även för för attmöjliggöra kontinuitet och långsiktighet iforsknings- och utvecklingsarbetet. Riksdagenföreslås bemyndiga regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaI motion 1998/99:N299 (m) uttalas att statens stödtill energiforskning är viktigt och bör öka.Dock avvisar motionärerna satsningarna påetanolproduktion, vilken bör lyftas ur den sjuårigaekonomiska planeringsramen. I motionen föreslås attanslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 209 miljonerkronor.Uppfattningen i motion 1998/99:N261 (mp) är att detbehövs ny kunskap inom hela området biobaseradedrivmedel. Såväl miljöeffekter som produktionsteknikoch distributionssystem behöver utredas ochutvecklas. Den största resursbasen, anförs det, förett svenskt förnybart drivmedelssystem är skogen.Därför är det av största vikt att forskning ochutveckling på drivmedel från skogsråvaraintensifieras. För detta sistnämnda ändamål föreslåsi motionen en planeringsram för de angivna årenom - ett belopp som ligger 90miljoner kronor över nivån i det energipolitiskabeslutet.Energiteknikstöd (B 5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 130miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till samma belopp.Anslaget disponeras av ochskall användas för stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher.Forskningsinsatser som är strategiska förteknikutvecklingen skall genomföras i samverkanmellan staten och näringslivet. Förordningen(1998:653) om statligt stöd till energiteknik träddei kraft . I förordningen finnsbestämmelser om stöd till ny energiteknik i enlighetmed energipolitiska stöd.Anslaget inrättades (prop. 1997/98:150,bet. 1997/98:FiU27). Den verksamhet som finansierasöver anslaget stöddes tidigare av medel frånEnergiteknikfonden, som upphörde i samband medanslagets tillblivelse. Beslutet innebar ingenförändring av verksamhetens omfattning. Sedan fondenavskaffades och anslaget inrättades har 12,3miljoner kronor betalats ut från anslaget.I programmet ingår stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher. Riksdagensbeslut om energipolitiken och statsbudgetenför innebar att den dåvarandeEnergiteknikfonden förstärktes med utfästelse om enekonomisk ram om sammantaget förperioden 1998-2004.Stöd till demonstration av bl.a. ny teknik föröverföring av elkraft och nya koncept förgasturbinsystem finansieras över anslaget. Målet äratt stödet till demonstration på kort sikt skallbidra till att göra ny teknik med tekniska ochmiljömässiga fördelar konkurrenskraftig medtraditionell teknik.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. föreslås bemyndiga regeringenatt besluta om sådana åtaganden.MotionernaFolkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 68 miljonerkronor.I motion 1998/99:N261 (mp) pläderas för att enekonomisk planeringsram om sammantaget 1 miljardkronor behövs för , dvs. 130miljoner kronor utöver ramen i det energipolitiskabeslutet. Detta motiveras i motionen bl.a. med atten kraftig satsning måste göras pådemonstrationsanläggningar i full skala för nybiobränslebaserad kraftvärmeteknik och nyatillämpningar av vindkraft. För åren 2000 och 2001beräknas att anslaget behöver tillföras 150 miljonerkronor , dvs. utöverregeringens beräkning.Introduktion av ny energiteknik (B 6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till samma belopp.Anslaget disponeras för att främja utvecklingen avteknik baserad på förnybara energislag och effektivenergianvändning i industriella processer i försöks-eller fullskaleanläggningar. Förordningen (1998:654)om energiteknikbidrag trädde i kraft den 15 juli1998. I förordningen finns bestämmelser om stöd tillny energiteknik i enlighet med 1997 årsenergipolitiska beslut. godkände hösten1997 (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2) ekonomiskaramar för anslaget om sammantaget 1 610 miljonerkronor för perioden 1998-2004.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. föreslås bemyndiga regeringenatt besluta om sådana åtaganden.MotionernaFolkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1998/99:Fi211 till 121 miljonerkronor.Farhågor uttalas i motion 1998/99:N261 (mp) för attdet kan vara svårt att hitta en lämplig värd för ettprojekt med en demonstrationsanläggning i full skalapå grund av den höga risknivån. För att minskarisken för det energiföretag som skall stå som värdbör, anser motionärerna, vissa garantier kunnaställas mot kostnader för driftsavbrott m.m. Medelför detta bör kunna tas ur detta anslag. I motionenföreslås en kraftigare satsning för ändamåletjämfört med regeringens förslag. harförslag - som i motionen vidhålls - lämnats avMiljöpartiet på att anslaget skall ges enplaneringsram om sammanlagt 2 000 miljoner kronorför , dvs. 390 miljoner kronorutöver ramen i det energipolitiska beslutet.Motionärerna beräknar att anslaget för budgetåren2000 och 2001 behöver tillföras 285 miljoner kronorårligen, dvs. utöver regeringensberäkning.Vissa kompletterande uppgifterDet statliga stödet till energiforskning,energiteknisk utveckling och demonstration måstevara förenligt med för statsstöd. har godkänt förordningarna (1998:222)om stöd till energiforskning, (1998:653) om statligtstöd till energiteknik och (1998:654) omenergiteknikbidrag. Enligt uppgift medger inte EG:sstatsstödsregler den form av driftstöd som föreslåsi motion 1998/99:N261 (mp) eftersom stöd efter detatt varan eller processen har introducerats påmarknaden eller vid kommersiell exploatering inte ärförenligt med statsstödsreglerna.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (B 7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till samma belopp. Regeringenbegär att få möjlighet att göra åtaganden även efterdet aktuella budgetåret och fördela åtaganden översjuårsperioden (se nedan). föreslåsbemyndiga regeringen att besluta om sådanaåtaganden.Anslaget disponeras för energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser. godkändeår utformningen av ett sjuårigt program för ettekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem. Iprogrammet ingår energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser som en viktig del istrategin för minskad klimatpåverkan. Riksdagengodkände (prop.