bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — på rättsområdet(KUR) skall till regeringen avlämna ett betänkande , med förslagtill en långsiktig lösning vad avser utbyte av information, samråd,erfarenhetsåtervinning och kompetensutveckling inom rättssamarbetet.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av en satsning pårättsområdet, och finner att denna inställning synes överensstämma med vadmotionärerna förespråkar.Med det anförda anser utskottet motion U45 (fp) yrkande 2 besvarad.BarentsrådetI den enskilda motionen U618 (mp) yrkande 2 anförs att regeringen iBarentsrådet bör verka för yttrandefriheten i regionen, och för att få insyn ide missförhållanden som råder på Kolahalvön.Sverige var och ordförandeland i Barentsrådet.Under ordförandeskapsåret prioriterades från svensk sida bl.a. att stärkabanden med EU och den europeiska kommissionen, att initiera vissa prioriteradeinfrastrukturprojekt, att minska handelshinder, att utarbeta en handlingsplanför energieffektivisering, att öka insatserna för miljön, särskilt beträffandenukleärt avfall och kärnsäkerhet samt att främja de mellanfolkliga kontakterna.Under 1997 fick SKI, , ökade resurser. 1 miljonkronor avsattes för insatser för kärnsäkerhet i . En del av denna summaavsåg insatser vid Kolareaktorerna. I propositionen redogör regeringen för sinavsikt att prioritera frågorna rörande energi, miljö och kärnsäkerhet. Dessutomvill regeringen verka för ökade mänskliga kontakter i regionen. Under våren1999 kommer ett miljöministermöte att äga rum i , varvidordförandeskapet för miljögruppen kommer att övergå till Sverige.Utskottet vill understryka att en grundläggande tanke med Barentssamarbetetär att stimulera kontakter på lokal nivå. Därigenom kan skapas bättreförutsättningar att gemensamt lösa de problem som finns i området. Utskottetser positivt på regeringens ambitioner beträffande miljöarbetet i Barents, ochfinner att dessa ligger väl i linje med vad motionärerna efterlyser.Med det anförda anser utskottet motion U618 (mp) yrkande 2 besvarad.FolkbildningI motion U41 (v) yrkande 5 efterlyses satsningar på folkbildning, som ett led idet demokratifrämjande arbetet på lokal och regional nivå.Regeringen framhåller i propositionen att akademiskt samarbete med länderna iCentral- och är av stor betydelse i demokratiseringsprocessen, ochförespråkar utökat samarbete på det akademiska området. 1997 fick regeringens uppdrag att administrera två omfattande nyastipendieprogram, Visbyprogrammet och Östersjöstipendierna. Båda programmen äravsedda för akademiskt samarbete med länder i närområde.Intresset för det svenska språket har ökat i hela Central- och Östeuropa.Språkkunskaper är ett viktigt led i framväxten av demokratisk samverkan mellanmänniskor. har, genom , genomfört särskildasatsningar på svenskundervisning. 34 lektorat i svenska på 28 olika orter ibl.a. , , , , , och harinrättats för att möta den ökande efterfrågan på svenskundervisning. finansierar också en professur i svenska i Tartu i Estland.Utskottet vill i anledning av här aktuellt motionsyrkande särskilt framhålladet samarbete som sker genom och mellan enskildaorganisationer och folkrörelser som ABF och . Också därigenomsker ett betydande erfarenhetsutbyte inom det demokratifrämjande området.Med det anförda anser utskottet motion U41 (v) yrkande 5 besvarad.Stöd till en socialt hållbar ekonomisk omvandlingFlera motioner behandlar samarbetet inom det sociala området. I motion U40 (m)yrkande 5 (delvis) välkomnar motionärerna att regeringen i propositionenförespråkar stöd till övergången till en social marknadsekonomi isamarbetsländerna. Stöd från det offentliga bör främst inriktas mot denbehövande individen, familjen och nätverken kring dessa. I motion U41 (v)yrkande 4 förespråkas en höjning av anslagen till det sociala området. IKristdemokraternas kommittémotion U44 (kd) yrkandena 2 och 4, vill motionärernaatt ett nytt mål för främjande av social trygghet införs, och att insatserna pådet sociala området konkretiseras i landstrategierna. Barnens situation böruppmärksammas särskilt, heter det i kommittémotion U45 (fp)yrkande 3.Regeringen fäster i propositionen stor vikt vid det sociala området, ochbetonar genomgående de sociala förhållandenas betydelse för möjligheterna attåstadkomma ökad tillväxt och ekonomisk utveckling. En förutsättning för att denekonomiska reformprocessen skall bli framgångsrik, skriver regeringen, är attsociala reformer är integrerade i den övergripande ekonomiska politiken.Brister i den sociala omsorgen utgör ett hot mot den fortsatta ekonomiska ochpolitiska utvecklingen. Samarbetsländerna står nu inför utmaningen att anpassasocialpolitiken och ta hänsyn till ansträngda statsfinanser.Reformerna av hälso- och sjukvården innebär en särskild utmaning. Hälsokrisenär påtaglig i där medellivslängden för män föll med under förstahalvan av , ett förhållande som saknar motstycke i modern tid. År1995 var medellivslängden hos ryska män blott , lägre än i t.ex. Indien.Barnens situation behandlas utförligt i propositionen. Särskilt utsatta ärbarn på institutioner, barn med funktionshinder, flyktingbarn ochminoritetsbarn, särskilt de statslösa barnen. Andra utsatta och ofta mersynliga grupper är det stora antalet gatubarn och prostituerade barn. Påinstitutionerna hamnar föräldralösa barn och barn med funktionshinder, barn medsjuka eller alkoholiserade föräldrar eller föräldrar som sitter i fängelse.Vissa uppgifter tyder på att upp till en miljon barn bor på olika typer avinstitutioner i Ryssland.Vid mötet mellan regeringschefer i i januari 1998beslutades att man skall fortsätta den regionala uppföljningen avVärldskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i 1996.Sverige har där åtagit sig att hålla i ett av de projekt som föreslagitsrörande seminarier för politiska beslutsfattare och centrala myndigheter.Regeringen avser att intensifiera samarbetet på det sociala området, bl.a.genom insatser som stödjer ländernas egna strävanden till reformering av hälso-och sjukvård och social omsorg. Stödet skall bedrivas främst genominstitutionsuppbyggnad. De åtaganden som följer av ett EU-medlemskap kommer attstå i centrum för de svenska insatserna i kandidatländerna.Insatser som avser barn och ungdom återfinns både som en del i insatserinriktade på utveckling av socialtjänst och utbildning i socialt arbete och somdirekta insatser. kommer att stå värd för en förstaÖstersjökonferens för ungdomsministrar under vilken riktlinjer kommer attläggas fast för den framtida utvecklingen av ungdomssamarbete inomÖstersjöregionen.Utskottet delar regeringens principiella syn på den sociala och ekonomiskautvecklingen. De ekonomiska och sociala omvandlingarna är intimt förknippade.En stark ekonomisk utveckling med en rättvis fördelningspolitik möjliggör enförbättrad ekonomisk och social situation för invånarna och för med sigminskade sociala klyftor. Den sociala dimensionen finns inte-grerad i dettredje målet, det vill säga stöd till en socialt hållbar ekonomisk omvandling.Detta förefaller utskottet rimligt. Därigenom betonas att sociala reformer ochsociala insatser är en viktig och integrerad del av den ekonomiskareformprocessen. Så tydliggörs också det principiella synsätt som ligger tillgrund för stödet till social utveckling - det bör utformas på ett sådant sättatt det möjliggör och förstärker den ekonomiska utvecklingen. Utskottetvälkomnar att regeringen i propositionen ger den sociala dimensionen ökadprioritet inom ramen för existerande mål, men kan inte se några vägande skälatt bryta ut den sociala dimensionen till ett självständigt mål.Utskottet avstyrker sålunda motion U44 (kd) yrkande 4.Svenska bilaterala insatser för att främja den sociala situationen isamarbetsländerna har ökat och förutsätts öka även iframtiden. Utskottet vill understryka att en fördubbling av Sidas insatserskedde . Insatserna är främst av institutionsuppbyggandeart, med ett starkt inslag av utbildning och erfarenhetsutbyte. I propositionenaviserar regeringen sin ambition att utöka insatserna på det sociala området.Det totala belopp som avsätts till utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa har konkretiserats genom regeringens förslag i vårpropositionen. Inomdenna ram, som sedermera kommer att fastställas av , avser regeringenutöka insatserna på det sociala området. Regeringens prioritering förefallerutskottet rimlig - att inom ramen för det bilaterala samarbetet ge de socialafrågorna ökad vikt.Utskottet avstyrker motion U41 (v) yrkande 4.Det svenska utvecklingssamarbetet bedrivs främst genom utbildningsinsatser ochgenom stöd till institutionsuppbyggnad. Utskottet har erfarit att insatserna pådetta område i ökande utsträckning definieras i landstrategierna för respektivesamarbetsland. Den nu föreliggande propositionen skapar också ett gott underlagför fortsatta preciseringar.Genom Sida-ÖST administreras en rad insatser i våra samarbetsländer.Socialhögskolan i bedriver ett omfattande arbete i föratt hjälpa till med bl.a. lagstiftning och utbildning. Hälso- och sjukvårdensÖsteuropakommitté, ÖEK, kommer att prioritera insatser inompsykiatri, mödra- och barnhälsovård, handikappomsorg, infektionsvård,omvårdnad, tandhälsovård och medicinsk katastrofplanering. Insatserna kommer iväxande utsträckning att riktas mot nordvästra och omfattar 14,6miljoner kronor totalt. Regeringen har också i samarbete med Sida uppmärksammatdet stora problemet med en överkonsumtion av starksprit som förekommer i bl.a.Ryssland och har i en rad seminarier och studiebesök av ryska politiker,tjänstemän och journalister sökt förmedla svenska erfarenheter av liknandeproblem. I har experter från svenska hjälpt tillmed att utarbeta ett nytt pensionssystem.Enligt utskottets uppfattning visar dessa exempel vilken grad av konkretion somi dag präglar samarbetet med enskilda länder. Utskottet delar motionärernasuppfattning rörande värdet av en sådan konkretisering, men ser ingen anledningatt påfordra något ytterligare agerande från regeringens sida. Utskottetförutsätter att landstrategierna på det sociala området framgent konkretiserasytterligare.Utskottet anser därmed motion U44 (kd) yrkande 2 besvarad.Utskottet välkomnar att regeringen särskilt uppmärksammar barnens situation.Regeringen överlämnade även en skrivelse till omdemokrati och mänskliga rättigheter i det svenska utvecklingssamarbetet, inomvilket en viktig uppgift är att främja barnets rättigheter. Regeringen förutserdär ett ökat barnperspektiv inom områden som utbildning och hälsa. InomUtrikesdepartementet pågår, på grundval av önskemål från , en översynav barnfrågor i syfte att utveckla ett systematiskt barnperspektiv iutvecklingssamarbetet. Inom översynen prioriteras frågor rörande barn medfunktionshinder, barnarbete, barn på institutioner och sexuell exploatering.Utskottet har inhämtat att regeringen räknar med att kunna göra en förstaavstämning av översynen under senhösten 1998.Inom Sida sker också ett arbete i syfte att utröna hur svenska aktörer kanbidra till att förbättra situationen för barn och ungdom i Central- ochÖsteuropa.Enligt propositionen strävar regeringen genomgående efter att svenskainsatser ska koordineras med vad andra aktörer gör i regionen. I dettasammanhang hänvisar propositionen till det arbete mot kommersiell sexuellexploatering av barn som äger rum inom ramen för Östersjöstaternas råd.Utskottet vill också framhålla det viktiga arbete som inletts av närområdesutskott. tillsattes en parlamentarisk arbetsgruppmed uppdraget att belysa barnens situation i närområdet och att komma medförslag till nordiska insatser. Bland de förslag som gruppen lagt fram, kannämnas skapandet av ett Barnens Östersjömöte (Baltic Call for Children).Avsikten har varit att där låta politiker, organisationer, myndigheter ochforskare runt mötas, för att sätta barnens situation på den politiskadagordningen.Utskottet finner att regeringens prioriteringar på detta område i alltväsentligt synes sammanfalla med vad motionärerna efterlyser i motion U45 (fp)yrkande 3. Utskottet anser motionen med det anförda besvarad.I propositionen understryks vikten av att skapa förutsättningar för ekonomisktillväxt och för invånarna att själva påverka sina liv. En aktivfördelningspolitik och en framsynt socialpolitik bidrar till detta, skriverregeringen i propositionen. Regeringens ambitioner på det sociala områdetförefaller utskottet sammanfattningsvis syfta till att möjliggöra en övergångtill marknadsekonomins sociala trygghetssystem, vilket är vad motionärernaförespråkar i motion U40 (m) yrkande 5 (delvis). Därmed finner utskottet attmotionärernas önskemål i huvudsak är tillgodosedda.Med det anförda anser utskottet motion U40 (m) yrkande 5 (delvis) besvarat.SysselsättningsfrågorI motion U41 (v) yrkande 1 efterlyses en utvärdering av samarbetet med Öst- ochCentraleuropa, vad gäller de sysselsättningsskapande effekterna.Utskottet instämmer i vad motionärerna anfört om vikten av att noga utvärderaeffekterna av det svenska biståndet. I utskottets betänkande 1997/98:UU9framhölls utvärderingar och uppföljningar som ett viktigt medel i denfortlöpande effektiviseringen av svenskt bistånd. Utskottet uttalade vid dettillfället sitt stöd för de förbättringar som skett på området. Sidasutvärderingsenhet (som lyder direkt under ) har stärkts, ochExpertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) har tillsatts. Denna grupp ärsammansatt av svensk och internationell expertis samt representanter frånUtrikesdepartementet och Sida.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla fördelarna med den fördjupadelandstrategiprocessen, som lägger större vikt vid en fortlöpande omprövning,grundad på analys av de vunna erfarenheterna från utvecklingssamarbetet.Den del av det svenska utvecklingssamarbetet med somomfattas av den nu föreliggande propositionen från regeringen är avsedd attbidra till ekonomisk och demokratisk utveckling i samarbetsländerna. En stordel av insatserna resulterar naturligtvis även i ökad svensk sysselsättninggenom att skapa arbetstillfällen för svenska konsulter, företag, organisationerm.m. Detta är dock inte det primära syftet med åtgärderna.En utvärdering av detta samarbete har genomförts av en oberoendeutvärderare (Ds 1997:75). Utredarens övergripande slutsats är att dethittillsvarande samarbetet har uppfyllt målsättningarna mycket väl. Då syftetmed utvecklingssamarbetet inte är att främja sysselsättning, fästes iutvärderingen ingen vikt vid sysselsättningsaspekten.Den s.k. Östersjömiljarden, för vilken Närings- och handelsdepartementetsvarar, har dock som uttryckligt syfte att skapa sysselsättning och tillväxt iSverige. Utskottet har på annan plats i detta betänkande berört detta program.De åtgärder som vidtagits inom ramen för det programmet har ännu inte varitföremål för någon utvärdering. Utskottet ser inte anledning att nu förespråkaen sådan, men förutsätter att sysselsättningsaspekterna beaktas när enutvärdering sker.Utskottet avstyrker motion U41 (v) yrkande 1.Miljömässigt hållbar utvecklingAllmänna miljöfrågorModeraterna konstaterar i motion U40 (m) yrkande 5 (delvis) att det kommer attbehövas stödinsatser på miljöområdet , och att Sverigebör bidra bl.a. med kompetens vad gäller vattenrening. betonar imotion U43 (mp) yrkande 4 att bör hjälpa östländerna med sinamiljöproblem oavsett om de går med i EU eller inte. De öst- ochcentraleuropeiska ländernas närmande till väst ger möjlighet att lösa vissamiljöproblem, men kan också skapa nya, heter det vidare i motionen.Regeringen vill behålla det hittillsvarande målet att stödja en miljömässigthållbar utveckling. Utskottet delar denna inställning och har inledningsvis idetta betänkande tillstyrkt regeringens förslag i denna del.Det övergripande målet för miljöinsatser i äratt bevara och förbättra miljön, särskilt i och kring . Svenskainvesteringar skall göras inom ramen för Åtgärdsprogrammet för ochavspegla de prioriteringar som utvecklandet av en för Östersjöområdetkan resultera i. För kandidatländerna bör det svenska tekniska stödet ochinvesteringarna inriktas på de krav som ställs inför det kommande EU-medlemskapet.Inom energiområdet skall svenska insatser inriktas på att öka effektiviteteni produktion, distribution och användning av såväl värme som el. Eneffektivisering på detta område bidrar till en minskad miljöpåverkan.Syftet med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till attuppenbara säkerhetsbrister åtgärdas i existerande reaktorer som avenergibalansskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoendesäkerhetsmyndigheterna.Inom ramen för det hittillsvarande samarbetet har vattenfrågorna intagit enframträdande plats. har tecknat avtal om delfinansiering avsju större vatten- och avloppsprojekt i och bereder ytterligare sådanaprojekt i de baltiska länderna, , och . I Rysslandplaneras de största insatserna i och . haräven finansierat studier avseende avfallsprojekt i och samtmottagningsanordningar för olja i hamnar i och Ryssland.Utskottet delar regeringens bedömning rörande vikten av ett fortsattmålmedvetet miljöarbete. Att, som regeringen föreslagit, behålla miljömåletoförändrat, skall ses dels som ett uttryck för att mycket arbete fortfarandeåterstår, dels som ett uttryck för långsiktigheten i politik.Vattenfrågorna bör även fortsättningsvis ägnas stor uppmärksamhet. Isammanhanget kan nämnas att utskottet vid ett besök i kunnatkonstatera vilket viktigt arbete som där utförs vid det kommunalareningsverket, inom ramen för det svenska bilaterala biståndet.Med det anförda anser utskottet motion U40 (m) yrkande 5 (delvis) besvarad.Under det senaste decenniet har miljösituationen till viss del förbättrats iÖsteuropa, till följd av att en stor mängd tung industri har lagts ned.Samtidigt kan t.ex. den ökande privatbilismen som följer i takt med denekonomiska utvecklingen skapa nya problem. Ett annat problem är det växandesopberget som bl.a. är en följd av ökad konsumtion.Många miljöproblem i är av gränsöverskridande karaktär och måste lösasgenom internationellt samarbete, t. ex. inom EU. på att utveckla möjligheterna till internationell samverkan för attminska gränsöverskridande föroreningar och bidra till en långsiktigt hållbarutveckling i regionen. Länderna runt har mycket gemensamt och arbetetmed en för regionen har en central betydelse för en ekologiskthållbar utveckling i närområde. Utvecklingssamarbetet medkandidatländerna till EU i är på miljöområdet inriktat på attstödja ländernas anpassning till på miljöområdet.Fattigdomsbekämpning är det övergripande målet för Sverigesutvecklingssamarbete. Det kan dock inte uteslutas att en önskadvälståndsutveckling och förändrade konsumtionsmönster kan leda till en ökadmiljöbelastning på vissa områden. Miljöfrågorna bör också av detta skäl ges enframträdande plats i det bilaterala samarbetet. bör, på samma sätt somvi stöder de fortgående sociala, politiska och ekonomiska reformerna, bidratill att skapa en god livsmiljö i samarbetsländerna, också genom förebyggandeinsatser. Detta arbete bedrivs, som regeringen också betonar i propositionen,bäst i internationellt samarbete.Med det anförda anser utskottet motion U43 (mp) yrkande 4 besvarad.Kärnsäkerhet m.m.I två motionsyrkanden behandlas frågor rörande kärnsäkerhet. Moderaternabetonar i motion U40 (m) yrkande 5 (delvis) att energiproduktionen i Central-och är förenad med ett antal miljöproblem. Kärnkraftverk med enotillfredsställande säkerhetsstandard utgör en potentiellt mycket stor fara förmiljön och kol- och gasdrivna kraftverk ger upphov till luftföroreningar ochökad mängd växthusgaser i atmosfären. energiförsörjning bör beaktasinom ramen för medlemskapsförhandlingarna med EU. Det är angeläget att utarbetaen plan för en utfasning av kärnkraftverket i . I motion U45(fp) yrkande 5 framförs ett liknande yrkande. bör öka sina insatser försäkrare kärnkraft i närområde. Detta bör ske såväl direkt somtillsammans med andra EU-länder, anförs det i motionen.Regeringen redogör i propositionen för huvuddragen i det hittillsvarande stödetpå detta område.Sida har genomfört insatser på energiområdet i Central- ochÖsteuropa. Sidas totala engagemang på energiområdet uppgår till ca 100 miljonerkronor i bidrag och ca i krediter varav 70 miljoner kronorhittills är beslutade. Sidas energisamarbete betonar de institutionellaaspekterna och ställer krav på förändringar i mottagarländerna. Stödetbegränsas i huvudsak till åtgärder som avser befintliga energisystem för attdär minska förlusterna och öka effektiviteten. Stöd ges huvudsakligen tilleffektivisering av nuvarande system. Stöd till satsning på nyaproduktionsanläggningar motiveras enbart vid övergång till inhemska bränslenför att förbättra miljön och uppnå en rimlig självförsörjningsgrad. Stödetinriktas på områden där speciell svensk kompetens finns och s.k.twinningsamarbete ingår.Riksdagen beslutade om riktlinjer för energipolitiken (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). I beslutet framhålls viktenav ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.Riksdagen har anvisat ca för ett program förutveckling av energisystemet i bl.a. och övriga . Programmetär en strategisk del i den svenska klimatpolitiken och administreradesursprungligen av (). Sedan den 1januari 1998 administreras programmet av Statens energimyndighet.Sida har i sin energiutredning föreslagit att utvecklingssamarbetet påenergiområdet skall bidra till en omställning av energisystemen imottagarländerna med syfte att nå ett effektivt utnyttjande av befintligaresurser med beaktande av EU:s miljökrav, en långsiktig inriktning påmiljömässigt uthålliga energislag, en väl fungerande energisektor baserad påmarknadsekonomiska principer och internalisering av miljökostnader samt enrimlig grad av leveranssäkerhet. Sida har vidare pekat på behovet av entydligare ansvarsfördelning mellan utvecklingssamarbetet och detklimatpolitiska samarbetet.Regeringen anför i propositionen att det statliga svenska stödet inomenergiområdet till kommer att bli föremål förutvärdering inför . Regeringen avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga i budgetpropositionen för år 1999.Sverige avsätter ca för insatser på kärnsäkerhets-och strålskyddsområdet i närområdet. fattades dessutom beslutom att avsätta ytterligare för insatser på dessa områden,öronmärkta för . De konkreta insatserna handläggs av Statenskärnkraftinspektion (SKI) och ().De svenska insatserna för att förbättra kärnsäkerheten och strålskyddet harpågått och har koncentrerats till säkerhetsförbättringar vidkärnkraftverket i samt till stöd till den litauiskasäkerhetsmyndigheten . Erfarenheterna från samarbetet med har medtiden lett till visst samarbete också med de ryska kärnkraftverken i Leningradsoch Kola län. Insatser görs också inom strålskydds- och kärnavfallsområdetfrämst i och samt i nordvästra med det svenska kärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till attuppenbara säkerhetsbrister åtgärdas i existerande reaktorer som avenergibalansskäl inte kan stängas samt att stärka de oberoendesäkerhetsmyndigheterna.De svenska insatserna på kärnsäkerhetsområdet har koordinerats med annatinternationellt samarbete bl.a. inom ramen för G-24 vilket har varit av storbetydelse för att insatserna skall ge bästa möjliga effekt. Internationellaatomenergiorganet () har etablerat en () somsamordnar det internationella samarbetet rörande omhändertagande av radioaktivtavfall i , framför allt i Barentsregionen.Utskottet finner att det hittillsvarande svenska stödet i allt väsentligtmotsvarar de önskemål som framförs i motionerna. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att även samarbetet på detta område passar in i de övergripandeprioriteringarna för samarbetet med . Utskottet delaralltså regeringens bedömning att omställning av energisystemen imottagarländerna bör ske på ett sådant sätt att EU:s miljökrav uppfylls, med eninriktning på miljömässigt uthålliga energislag. Det är också viktigt attenergisektorn, som ett led i de övergripande ekonomiska reformerna, baseras påmarknadsekonomiska principer.