bet · GL01JoU14 · 1998-02-17 00:00:00 — Men den oerhört snabba utvecklingeninom bioteknikens område har gett människan kunskaper och möjligheteratt överträda gränser och förändra arvsmassan i allt levande material på ettsätt som naturen själv aldrig skulle klara av. Forskarna är inne ochrumsterar om i de allra minsta beståndsdelarna av levande organismer. Det som sker i forskningslaboratorier och på försöksanläggningar är kvalitativthelt annorlunda än den förädling och urvalsprocess som människan alltid ägnatsig åt för att få härdigare skördar och större avkastning.Behovet av en internationell konventionHuvuddelen av den genteknikforskning som pågår i världen kontrolleras avtransnationella företag i industriländerna och är därmed inriktad på att svaramot dessa länders marknad och behov. är däremot intressanta somförsöksmarknader eftersom klimatet i dessa länder gör det möjligt med längreförsökssäsonger och eftersom basen för gentekniken kommer från den rikabiologiska mångfald som finns där. Majs, ris, socker och kakao ägnas stortintresse av genteknikforskningen eftersom dessa varor har globalkonsumentspridning.Det finns ett starkt kommersiellt intresse från i-ländernas bioteknikföretagatt patentbelägga genetiskt material som är utvecklade under århundraden avbönder i tredje världen och därigenom tvinga in dessa bönder iberoendeförhållande gentemot företaget som kontrollerar grödan.I syfte att förhindra ytterligare exploatering av genetiskt material fråntredje världen anser att regeringen bör verka för eninternationell konvention. Denna konvention bör reglera ersättningsfrågor,äganderättsfrågor och andra rättigheter till länderna i tredje världen, ellerden enskilde odlaren, för genetiskt material som hämtas från vildlevandeorganismer eller odlingssorter.Behovet av ökad samhällsdebatt om genteknikEnligt uppfattning är gentekniken varken ond eller god, det ärvad man åstadkommer med tekniken som måste värderas. För att undvika enförtroendeklyfta mellan allmänhet och forskare behövs en bred samhällsdebattoch ökade kunskaper om genteknikens möjligheter och begränsningar.Vänsterpartiet efterlyser en sammanhållen politik för gentekniken såvälnationellt som internationellt och har föreslagit att 3 miljoner kronoranvisas till uppbyggande av ett informationscentrum för bioteknikfrågor ienlighet med det projektförslag som utarbetats av Institutet förBioteknikinformation.Nej till antibiotikaresistenta markörgenerMed dagens kunskaper säger nej till genöverföring mellan växteroch djur och nej till överföring av gener som är kända för att ge upphov tillallergier.Inom forskningen användes en s.k. markörgen för att kontrollera att dengenöverföring man vill åstadkomma har lyckats. är denna markörgenmotståndskraftig mot antibiotika. Det innebär att de plantor därgenöverföringen har lyckats överlever behandling med antibiotika. Övrigaplantor dör och kan därför sorteras bort från forskningen. Eftersom dessamarkörgener inte har någon betydelse för slutprodukten bör de kunna tas bort.Tekniken finns men det innebär ytterligare ett kostsamt steg i utvecklingen avgrödorna. Det råder ett starkt motstånd från konsumenthåll mot användningen avmarkörgener som gör växter motståndskraftiga mot antibiotika. Forskarna saknarför närvarande kunskap om hur antibiotikaresistenta gener påverkar människan.De bör därför inte tillåtas som markörgener. Antibiotika, som är ett av våraviktigaste läkemedel, riskerar på grund av alltför många resistentabakteriestammar att bli verkningslöst . Enligt Vänsterpartietsuppfattning är det därför inte försvarbart att godkänna grödor som ärmotståndskraftiga mot antibiotika.2. Livsmedelskontroll och genteknikGudrun () anför:I betänkandet behandlas ett antal yrkanden som har avstyrkts av utskottet ochdär de gröna inte reserverat sig. Vi vill dock framhålla följande.1 Märkning av genmanipulerade livsmedelI motion 1997/98:Jo542 framlägger de gröna sin syn på genteknik,däribland märkning av livsmedel, som innehåller genmanipulerade ingredienser.EU:s nya direktiv om novel foods lämnar oss konsumenter fortfarande utanverklig möjlighet att välja bort sådana livsmedel. Endast hela GMO behövermärkas, t.ex. hela sojabönor. När det däremot gäller sojalecitin, somförekommer i av alla sammansatta livsmedel, saknas krav på märkning. Ipraktiken innebär detta att konsumentens fria val omöjliggörs.När gick med i EU sades det att en av viktiga uppgifter varatt företräda konsumenternas intressen. de gröna anser att Sverigeskall gå före och förbjuda försäljning av mat innehållande hela ellerprocessade GMO. Om den inte har kurage att förbjuda GMO-manipulerade livsmedel skall kravet i varje fall vara fullständig märkning ävenav sojalecitin och andra processade GMO som ingår i sammansatta livsmedel.Miljöpartiet de gröna avser att återkomma i frågan.2 Antibiotika och andra kemiska ämnen i djurhållningenI motion 1997/98:Jo536 tas frågor upp som rör det konventionellajordbruket och djurhållningen. Ett problem i den konventionella djurhållningenär användningen av kemikalier och tillsatser som kan hota hälsa och miljö,t.ex. antibiotika, hormoner, tungmetallen zink och maskmedel. I finnsen restriktiv hållning till antibiotika, och hormoner är inte tillåtna.Tungmetallen zink, som vissa framsynta lantbrukare ersatt med kolpulver, gestill smågrisar för att förhindra avvänjningsdiarréer och har belagts medrecepttvång.Problem som inte uppmärksammats och såvitt vi vet inte undersökts är vad somsker med de stabila föreningarna som antibiotika och maskmedel när de kommer uti naturen. Antibiotika och maskmedel bryts inte ned i djurens kroppar utanhamnar oftast i mark och vatten tillsammans med urin och fekalier. Naturligtförekommande bakterier kommer i kontakt med antibiotika och torde utvecklaresistens. Maskmedel, som blir kvar, är giftigt även för djur i mark ochvatten. Hur det påverkar faunan vet man inte , men mängden maskmedel somanvänds i det konventionella lantbruket är mycket stor eftersom djur avmaskasäven i preventivt syfte. Detta är problem som borde ha behandlats ibetänkandet. I stället hänvisas till EU:s regler.Miljöpartiet de gröna avser att återkomma på annat sätt när det gällerhittills inte uppmärksammade problem.3 GenteknikMiljöpartiet de grönas mycket restriktiva inställning till genteknik harredovisats i tidigare betänkanden, där frågan behandlats. Därför har utskottetvalt att hantera dessa yrkanden på ett förenklat sätt. Jag vill dock framföraföljande.Den nya tekniken tar rejäla kliv framåt . Gener flyttas mellanolika organismer och skapar nya kombinationer i en takt som tidigare aldrigvarit möjlig. Evolutionen ter sig långsam. har människan tagit över!Många försvarare av den nya tekniken anser att detta inte är något annat änvad man alltid har hållit på med inom växtförädlingen och djuraveln. Men dennya gentekniken skiljer sig på ett avgörande sätt från den tidigare.Artbarriärer kan nu korsas, genmaterial från djur kan planteras in i växter,gener från människa kan sättas in i grisar, gener från växter i bakterier ochså vidare. Endast forskarens fantasi sätter gränser.3.1 Nya genmanipulerade grödorDe nya genmanipulerade grödorna kommer på bred front. De sorter som äraktuella för odling i är potatis, raps och sockerbeta. Potatisen ärförändrad med avseende på stärkelseinnehållet. Rapsen och sockerbetan hargjorts resistenta mot bekämpningsmedel. Många av grödorna, t.ex. den fodermajssom är godkänd i EU, har en markörgen som ger resistens mot olika antibiotika.Min uppfattning är att GMO-grödor bör förbjudas i EU, både vad avser odlingsom import, hela eller i processade livsmedel. Detta bör vara den linje som densvenska regeringen skall driva med kraft. I avvaktan på ett sådant förbud anserMiljöpartiet de gröna att skall gå före och förbjuda odlingen. Vi avseratt återkomma i frågan.3.2 MarkörgenerI majs finns en markörgen som är antibiotikaresistent, något som verkligen kanifrågasättas. Så är också fallet med flera av de grödor som väntar pågodkännande. Försök har visat att genen kan bli kvar så länge att den kanpåverka bakterier i mag-tarmkanalen. Bara risken för detta borde göra attsådana gener tas bort och inte tillåts. Enligt forskare är detta förfarandedessutom inte nödvändigt eftersom andra markörer, t.ex. fluorescens, finns atttillgå i dag.Även om de gröna helst ser att GMO-grödor inte odlas över huvudtaget anser vi det vara ett minimikrav att markörgener som gerantibiotikaresistens inte får finnas i grödor vare sig vid försöksodling ellervid marknadsgodkännande. de gröna avser att i annat sammanhangåterkomma i frågan.3.3 Genmanipulerade grödor i livsmedelI av alla sammansatta livsmedel finns soja eller sojalecitin. del av sojan importeras till från , där man inte särskiljer dengenmanipulerade sojan från den vanliga. Vi konsumenter ges därmed intemöjlighet att välja. En stor del av de svenska konsumenterna vill inte hagenmanipulerade produkter vare sig som hela eller processade livsmedel. Skälentill detta är flera. Konsumenterna ser inte detta som den väg som leder tillstörre livsmedelssäkerhet och ett hållbart jordbruk i världen, snarare tvärtom.Konsumenterna ser också en stor ekologisk risk med nya arter, som aldrigskulle uppkomma i naturen, eftersom manipuleringen sker genom att gener flyttasmellan arter, något som inte sker i naturen. Såväl risken att dessa grödorskall bete sig oförutsett som risken att gener sprids till vilda släktingar äruppenbara. Det finns också risk att generna sprider sig till den ekologisktodlade grödan.Vidare finns bland konsumenterna en oro för allergier och andra hälsoproblemmed den nya kombinationen av gener, t.ex. från paranöt.Miljöpartiet de gröna anser att bör gå före och förbjuda försäljningav hela eller processade livsmedel av genmanipulerade grödor men avser attåterkomma i frågan på annat sätt.3.4 Hälsorisker med genmodifierade livsmedelAtt ett samband råder mellan växtförhållande och växtens kemiska sammansättningstår utom allt tvivel. Gjorda undersökningar baseras dock oftast på studier avenskilda substanser. Däremot är kunskapen mycket begränsad när det gäller dentotala förändringen av livsmedlens sammansättning beroende på utvecklingsfassamt arv och miljöbetingelser. Vid bedömning av genteknikens inverkan på våralivsmedel är dagens begränsade kvalitetsbedömningar inte tillräckliga. Deundersökningar och de riskbedömningar som görs av visar påbristen på metoder som kan bedöma ett livsmedels totala hälsoeffekt. Dettakommer att medföra svårigheter att göra relevanta och riktiga riskbedömningarav nya livsmedel som kommer att dyka upp på marknaden genom den nyautvecklingen av gentekniken (genmodifierade livsmedel). Det är av yttersta viktatt forskning på detta område och sambanden mellan sammansättning i livsmedeloch odlingsmetod (giftanvändning) kommer till stånd. Varken riskforskning ellerforskning om samband mellan livsmedel och odlingsmetod har hittillsprioriterats. de gröna anser att många viktiga frågor behöverbelysas inte bara för att öka livsmedelssäkerheten utan också för att ge svarpå många av de frågor som alltfler konsumenter ställer sig.Jordbruksutskottets utfrågning om s.k. functional foodsInledningOrdföranden: hit ni som varit hyggliga att komma till vår utfrågningdenna snöiga morgon. Säkerligen är det många fler som vill vara med men somsitter fast i taxibilar och annat på exempelvis. Det kommer alltsåsäkert att fyllas på här i salen som vi arbetar, vilket bara ärtrevligt. Vi tvingas nog ändå att börja för att inte fåproblem i slutet av utfrågningen, som vi måste vara klara med senast kl. 13.Jag heter och är ordförande i jordbruksutskottet. Bredvid migsitter , som är vice ordförande, och , som ärkanslichef i jordbruksutskottet.Flera av er är ombedda att komma till utfrågningen för att hjälpa oss attsortera i frågan om s.k. functional foods. Skälet är att vi har stött på fråganom functional foods vid ett flertal tillfällen. Då märker man sin okunnighet -jag talar för min egen person - när det gäller flera av de begrepp somförekommer och deras innebörd. Själv äter jag ibland blåbärssoppa på morgnarna.Jag har förstått att det nästintill är medicin. Det är bra, i alla fall för mindel.Det finns säkert djupare frågeställningar bekom begreppet functional foodssom har att göra med svensk industri och dess utveckling. Det kan gälla frågorom utvecklingen av livsmedel och frågor om att nå ut på andra marknader.Kanske finns det också andra frågor på den mera negativa sidan, t.ex.: Skall vidagligen stoppa i oss saker som liknar mediciner eller som åtminstone drar åtdet hållet? Säkerligen finns det många viktiga frågor där vi kan fåtillfälle att få svar och synpunkter från er.Utfrågningen stenograferas och får vi ett tryckt material.Vi är alltså glada över att ni ville komma hit. , vår viceordförande, har dessvärre fått bekymmer med rösten och kommer inte i dennastund att säga något - möjligen senare, om rösten bär.Kl. 11.15 tar vi kaffepaus. Då kan vi ?mingla? litet grand och möjligen få utännu mer information och uppgifter från er. Vi börjar med några inledanderesonemang för att sätta en grund för diskussionen och bana väg i grunderna förområdet. Efter kaffepausen får vi ännu med frågor. Senast kl. 13skiljs vi, som sagt, åt.Först går ordet till någon av företrädarna för Statens livsmedelsverk.Varsågod!Anita Janelm: Jag kommer från normenheten på - många av erkänner mig - och jag skall ge en redogörelse, varvid jag kommer att använda migav en del overheadbilder.Jag tänkte försöka redogöra för nuvarande situation inom livsmedelsområdet,dvs. hur det ser ut inom det litet svårbegripliga området functional foods. Detär många som pratar om det området, och ibland blir det begreppsförvirring.Först skulle jag vilja tydliggöra att det finns en skillnad mellan functionalfoods och novel foods. Novel foods är ett nytt begrepp i en helt nylagstiftning som går ut på att alla nya livsmedel och nyalivsmedelsingredienser på förhand skall godkännas och säkerhetsbedömas.Functional foods har med en effekt av ett livsmedel att göra. Det ärnaturligtvis inte uteslutet att ett nytt livsmedel kan vara functional food.Det primära med functional foods är att det egentligen inte handlar omsammansättningen i sig utan om påståenden om livsmedel. Det är fråga ommärkning och marknadsföring av livsmedel. Därför kan man inte bara se det härsom ett koncept som rör en specifik lagstiftning för en enskild produkt, med enenskild sammansättning, utan man måste se hela diskussionen kring functionalfoods i ett större sammanhang som rör hälsopåståenden generellt i relation tillett kost-hälsa-begrepp. Vi har många viktiga nyckelfrågor att identifiera pådetta område. Det gäller också att hålla isär olika typer av hälsopåståenden -det finns nämligen en lång rad sådana - som kan definieras på olika sätt. Heltenkelt är det alltså inte.Jag vill poängtera att det inte finns något lagstiftningsbegrepp som heterfunctional foods och inte heller någon vedertagen definition. Inte någonstansglobalt sett finns det något land som har en specifik lagstiftning förfunctional foods. lär ha skapat en lagstiftning för functional foods. Detprimära syftet med den lagstiftningen var inte att skapa en lagstiftning förtypen functional foods. I stället handlade det om att skapa en lagstiftningför livsmedel med specifika hälsosyften.I stort sett kan man säga att i regel inbegrips sådana produkter som vibetraktar som livsmedel för särskilda näringsändamål eller t.o.m. som en typ avmedicinska produkter, som litet grand är en annan grupp. Det finns ingalångtgående påståenden om produkterna i . Godkännandeproceduren är väldigtlång. I talar man inte om functional foods utan om en specifikhälsorelaterad typ av livsmedel.För att försöka definiera functional foods har vi sagt att det är livsmedelsom skall likna vanliga livsmedel. Det handlar inte om typen kosttillskott -piller eller tabletter - utan om vanliga livsmedel, och produkterna skallkonsumeras just som vanliga livsmedel. De har dock modifierats så att de har enviss specifik fysiologisk effekt som man inte annars får av den vanliga kosten.En liten förändring har gjort detta möjligt, men det är alltså inte fråga omkosttillskottsbegreppet utan om vanliga livsmedel som vi har på bordet.Begreppet functional foods faller om man inte kan påstå någonting om de härprodukterna. Det handlar alltså om hälsopåståenden. Det är inte så attsammansättningen i sig strider mot en lagstiftning, utan det handlar om självapåståendet.Grunden är att det i livsmedelslagstiftningen finns en paragraf baserad på enartikel i ett EG-direktiv som säger att man inte får ha ett påstående om ettlivsmedel som innebär att livsmedlet får egenskapen att förebygga, bota ellerlindra en sjukdom. Man gör den klara gränsdragningen att alla sådana påståendengäller läkemedel.När det gäller förväntningarna på det här konceptet finns detnaturligtvis ett önskemål om att utveckla livsmedel som kan förebygga ochbehandla kostrelaterade sjukdomar. Det finns en stor marknadspotential förlivsmedelsindustrin för just sådana här produkter. Det finns ju alltid ettintresse för hälsosamma livsmedel. Det finns också erfarenheter från medicinskforskning att överföra inom detta produktområde som man kan ta till vara. Detfinns också förväntningar om att myndigheterna skall skapa en fålla, ettspecifikt regelverk, för typen functional foods.När det gäller lagstiftningarna är det, som sagt, kristallklart.Läkemedelsverket har, som vi säger, tolkningsföreträde. Om Läkemedelsverketsäger att en produkt är ett läkemedel, är det helt kristallklart. Om inte, ärdet ett livsmedel. Det finns ju bara de två produktgrupperna när det gällerprodukter som förtärs. Det är antingen svart eller också vitt.Lagstiftningsmässigt är det således fråga om livsmedel och läkemedel. Sedan harvi tolkningsproblematiken, hur detta skall skjutsas in i respektive box.Lagstiftningarna är alltså två. Även läkemedelslagstiftningen är EG-anpassad.Den märkning för livsmedel som vi har i är totalharmoniserad med ettEG-direktiv. Vi kan inte ha vare sig strängare eller liberalare regler iSverige vad gäller märkning av livsmedel. Detta är alltså ett fullständigtreglerat område inom gemenskapen.För att något tydliggöra vad det är fråga om vill jag säga följande. Ettnäringspåstående är bara ett uttryck om något som t.ex. innehåller kostfibrer.Man talar helt enkelt om att produkten innehåller en vitamin eller ett mineral.Ett hälsopåstående försöker man definiera som en form av uttryck som beskriverett förhållande mellan ett livsmedel eller en ingrediens och en sjukdom ellerett hälsorelaterat tillstånd. Det är ett försök till grunddefinition. Den ärinte oomtvistad, utan den pratar man om internationellt. Hur skall alltså eneventuell internationell definition då se ut när det gäller ett hälsopåstående?Det här försöker vi i alla fall använda oss av när vi talar om dessa saker. Dethandlar om en form av värdering av produktens hälsomässiga fördelar kopplattill en beskrivning av produktens sammansättning. T.ex. kan beskrivningen gällaom det finns kostfibrer, som är bra för magen. Maten får en större volym ochtarmverksamheten stimuleras. På så sätt motverkas trög mage som är ett slagskostrelaterat sjukdomstillstånd.Sedan finns det något som kan placeras mittemellan här. Ettnäringsfysiologiskt påstående blir inte lika starkt som ett hälsopåstående,utan det hamnar mittemellan. Det kan handla om påståendet: Detta livsmedel ärrikt på kalcium, som stärker skelettet och ger starkare tänder. Det är mera ettnäringsfysiologiskt påstående, utan koppling till en sjukdom. Det hör till vårtfriska tillstånd. Det går litet längre än ett näringspåstående men är inte etthälsopåstående.Jag har här en overheadbild över vad vi kallar för livsmedelsbranschensegenåtgärdsprogram. Det är ett program där vi från myndigheterna har sagt attde samband och påståenden som branschen tagit fram är förenliga med vårlagstiftning. Den tolkningen har vi gjort. Vissa hälsopåståenden får användaspå livsmedel i , under förutsättning att de används som entvåstegsprincip. Man ger en upplysning om kost-hälsa-sambandet och kopplar tillatt produkten i fråga är relaterad till kost-hälsa-sambandet.Som exempel har vi tagit: Kostfibrer motverkar förstoppning. Produkt x är rikpå kostfibrer. Det är en tvåstegsprincip. Man talar först om det allmännakost-hälsa-sambandet. Sedan säger man att just den här produkten är rik påkostfibrer.I dag finns det åtta samband och de baseras på en vetenskaplig enighet om attdet här kost-hälsa-sambandet faktiskt finns. Det gäller baslivsmedel, intekosttillskott o.d. Det skall alltså vara fråga om sådant som vi har på bordet.Det viktiga är att programmet inte medger att man får ha ett påstående på enenskild produkt. Man får t.ex. inte säga att produkten i fråga motverkarförstoppning, för då har man inte följt tvåstegsprincipen. Här talar vi omgeneriska hälsopåståenden.Med generiska hälsopåståenden menar vi allmänna hälsopåståenden koppladeenligt tvåstegsprincipen. Detta är inte oomtvistat. Det här är ett system somvi har i och som vi har accepterat men det har ännu inte fått acceptansinom gemenskapen. Vi tror dock att detta är en möjlig väg att komma framinternationellt. Det här är på gång i . I har man system sombygger på samma principer men man har en litet vidare acceptans i . Där fårman använda sambanden kostfibrer och cancer liksom frukt/grönsaker och cancer.I har man en liknande acceptans.Sedan vill jag göra några avslutande reflexioner när det gäller områdetfunctional foods. Så fort man kommer in på en profylaktisk och terapeutiskeffekt - det handlar alltså om att bota, lindra och förebygga sjukdom - blirdet fråga om läkemedel; detta per definition med den lagstiftning vi har.Vi vet väldigt litet om konsumentens val av livsmedel. Vad är det somgör att man väljer ett visst livsmedel? Det finns väldigt få studier kring detmen mycket arbete pågår just . Många utredningar har dragits i gång på bådesvensk och nordisk nivå för att försöka belysa vad som styr konsumentens valvid köp av livsmedel.En sak vet vi med säkerhet: Alla typer av negativa påståenden på livsmedel äroerhört starka och tar över all annan information. Hälsopåståenden däremot ärstarka marknadsföringsargument vad gäller livsmedel.Man måste också i detta sammanhang väga in att kost-hälsa utgör ett komplex.Hela dieten är viktig. Det är svårt att relatera kost-hälsa till en enskildprodukt. Skall man tala om en hälsomässig fördel hos en enskildlivsmedelsprodukt måste man hitta ett system för att väga in detta i det totalakost-hälsa-sammanhanget. Det är väl en av stötestenarna i den här diskussionen.Konsumenter är skeptiska till hälsopåståenden. Det har vi skrivit. Vi harnämligen tagit upp den frågan med vår referensgrupp i , där vihar konsumentföreträdare. Till övervägande delen var det en negativ reaktion pådenna typ av utveckling.I internationella sammanhang när vi jobbat inom Codex har vi märkt att deinternationella konsumentorganisationerna är litet skeptiska inför detta. Manhar kanske inte tillräcklig bakgrund och inte tillräcklig kunskap. Framför alltär man litet oroad över kost-hälsa-komplexet. Hur kommer detta att påverka vårtval av livsmedel? Hur kommer detta att styra våra val?Det är svårt, även om vi har försökt genom egenåtgärdsprogrammet, att skapanågot på nationell nivå. Det här måste ske på gemenskapsnivå därför att dettaär helt nationellt reglerat.Gun-Britt : Jag representerar Livsmedelsindustrierna och kommer frånProcordia . Jag skall ge en allmän bakgrund till hurLivsmedelsindustrierna ser detta område. Sedan kommer frånMejerierna Forskning & Utveckling att fortsätta. Vi är glada över att få varahär. Jag måste säga att jag blev speciellt glad över att höra att ordförandendricker blåbärssoppa på morgnarna. Det är säkert Ekströms.Konsumenterna är allra viktigast för livsmedelsindustrin. Om konsumenternainte vill ha våra produkter behövs ju inte vi. Vi ägnar alltså mycket resurseråt att på många olika sätt ta reda på vad konsumenterna vill ha.