bet · GL01KrU14 · 1998-04-29 00:00:00 — Detta bör med anledning av motion Kr33 (mp) yrkande 7 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande viss del av investeringskostnaden till konstnärlig ochestetisk utsmyckningatt med anledning av motion 1997/98:Kr33 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Materialvalet (mom. 19)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som förebild(avsnitt 7.1) som börjar med ?I anslutning? och slutar med ?yrkande 12? bort haföljande lydelse:De i motion Kr33 (mp) upptagna frågorna om betydelsen av materialval för attkunna hävda de miljömässiga aspekterna är utomordentligt viktiga ochsynnerligen värda att föra fram och tydliggöra. Valet av material bör görasutifrån ett ekologiskt perspektiv. Detta bör med anledning av yrkande12 i motionen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande materialvaletatt med bifall till motion 1997/98:Kr33 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Fackliga företrädares utbildning inom estetik, arkitektur och formgivning(mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken som förebild(avsnitt 7.1) som börjar med ?Ändamålet med? och slutar med ?Motionsyrkandetavstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet vill i enlighet med motion Kr33 (mp) påminna om statens ansvar förutbildning och kunskapsspridning när staten är byggherre. För att säkradelaktighet och kunskaper vid t.ex. en ombyggnad av en arbetsplats bör defackliga företrädarna ges möjlighet till utbildning i estetik, arkitektur ochformgivning. Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Kr33(mp) yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande fackliga företrädares utbildning inom estetik, arkitekturoch formgivningatt med bifall till motion 1997/98:Kr33 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Samverkan mellan högskola och folkbildning m.m. (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (avsnitt 9.1.3) som börjar ?Utskottet instämmer? och slutar med ?yrkande 2?bort ha följande lydelse:Utskottet vill först påminna om att regeringen i propositionen (s. 34-35)bl.a. tar upp frågan om samverkan i bevarande- och utvecklingsområden.Effektiva former bör skapas för en förbättrad samverkan i sådana områden mellanstat, kommun, fastighetsägare och näringsliv. avses få iuppdrag att hitta lämpliga former för hur denna samverkan kan ske mellan denoffentliga och privata sektorn. Som förs fram i motion Kr33 (mp) finns detockså goda skäl att involvera de boende i detta arbete. Det är viktigt att deboendes erfarenheter av sin miljö tas till vara. Det är betydelsefullt att deges möjligheter att delta i den miljödebatt som rör närmiljön för att kunnapåverka dess utformning.Utskottet instämmer i vad som anförs i de båda motionerna, Kr33 (mp) och Kr39(c), om att det är angeläget att öka människors kunskap och förståelse förbetydelsen av att den byggda miljön och de formade produkterna är estetiskttilltalande och långsiktigt hållbara. Här har folkbildningen en stor uppgiftatt fylla. Den fria och frivilliga folkbildningen bestämmer dock utifrån sinaegna mål över innehållet och utformningen av sin verksamhet. Som anförs ipropositionen är samverkan med folkbildningen av central betydelse förhögskolans förmåga att nå ut till människor. Högskolor och universitet har somen av sina tre huvuduppgifter att föra ut resultaten av sin verksamhet till detomgivande samhället. Utskottet anser att samverkan mellan högskolan ochfolkbildningen bör öka med syfte att stimulera till debatt och öka förståelsenför att det är viktigt att åstadkomma en långsiktig, bra, uthållig ochestetiskt tilltalande boendemiljö. Genom en sådan verksamhet bör forskare ochfolkbildare kunna hjälpa till att hitta nya samverkansformer för utveckling avboendemiljön.Riksdagen bör med anledning av yrkande 8 i motion Kr33 (mp) och yrkande 2 imotion Kr39 (c) som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört omde boendes delaktighet i utvecklingen av sin boendemiljö och om folkbildningensoch högskolans betydelse för en bättre kunskap och en levande debatt ombebyggelsefrågor.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande samverkan mellan högskola och folkbildning m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Kr33 yrkande 8 och1997/98:Kr39 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken (avsnitt9.1.4) som börjar ?Enligt bostadsutskottets? och slutar med ?yrkande 11? bortha följande lydelse:I 1998 års ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150 s. 108) anges att detfinns anledning att reducera resurserna till byggforskningen i dess nuvarandeformer. Tyvärr verkar det som om de farhågor som förs fram i motion Kr33 (mp)om neddragningen av verksamheten vid () skulle kunnakomma att förverkligas. Ett beslut om BFR:s framtida inriktning och omfattningbör övervägas av den forskningspolitiska utredningen. Det finns inte någrabärande skäl för att behandla frågan om verksamheten vid BFR separat.Vad nu anförts om överväganden om verksamheten vid BFR bör medanledning av yrkande 11 i motion Kr33 (mp) som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande Byggforskningsrådetatt med bifall till motion 1997/98:Kr33 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Praktik för studenter (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för studenter(avsnitt 9.1.5) som börjar med ?Utskottet instämmer? och slutar med ?avutskottet? bort ha följande lydelse:Riksdagen bör i enlighet med vad som anförs bl.a. i motion Kr33 (mp) uttalaatt praktikplatser inom statliga myndigheter m.m. bör säkerställas förarkitekt- och ingenjörsstuderande. Ett särskilt program bör utarbetas.Riksdagen bör med bifall till motion Kr33 (mp) yrkandena 3 och 4 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande praktik för studenteratt med bifall till motion Kr33 yrkandena 3 och 4 samt med anledningmotionerna 1997/98:Kr32, 1997/98:Kr34 yrkande 2, 1997/98:Kr36 och1997/98:Kr39 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Praktik för studenter (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken för studenter(avsnitt 9.1.5) som börjar med ?Utskottet instämmer? och slutar med ?avutskottet? bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i propositionen och motionerna om att destatliga myndigheter som bygger och förvaltar byggnader och anläggningar börredovisa åtgärder för hur praktikmöjligheterna för de studerande inomarkitektur skall förbättras. Vidare bör dessa myndigheter i enlighet med motionKr34 (kd) ägna särskild omsorg åt nyrekryteringen av nyutbildade för attsäkerställa den yrkeskompetens de behöver. Utskottet föreslår att medbifall till motion Kr34 (kd) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande praktik för studenteratt med bifall till motion Kr34 yrkande 2 samt med anledningmotionerna 1997/98:Kr32, Kr33 yrkandena 3 och 4, 1997/98:Kr36 och1997/98:Kr39 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. pedagogiska modell m.m. (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken och skola(avsnitt 9.2) som börjar med ?Vid förnyelsen? och slutar med ?och 14? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att regeringen vid sitt sökande efter pedagogiska modellerför att integrera arkitektur, formgivning och design i skolarbetet böruppmärksamma pedagogiska modell.Vidare anser utskottet att formkunskap bör ges större tyngd i grundskolan.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Kr33 (mp) yrkandena13 och 14 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande pedagogiska modell m.m.att med bifall till motion 1997/98:Kr33 yrkandena 13 och 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i väglagen (1971:948)Härigenom föreskrivs att 4 och 13 §§ väglagen (1971:948)1 skall ha följandelydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 4 §2 |--------------------------------------------------------|Väghållning omfattar byggande av väg och drift av väg.|-------------------------------------------------------|Vid väghållning skall | Vid väghållning skall||tillbörlig hänsyn tagas |tillbörlig hänsyn tas till||till enskilda intressen |enskilda intressen och||och till allmänna |till allmänna intressen,||intressen, såsom |såsom trafiksäkerhet,||trafiksäkerhet, |miljöskydd, naturvård och||miljöskydd, naturvård och |kulturmiljö. En estetisk||kulturmiljövård. |utformning skall|| |eftersträvas. |--------------------------------------------------------| 13 § |-------------------------------------------------------|Vid byggande av väg skall | Vid byggande av väg||tillses, att vägen får |skall tillses, att vägen||sådant läge och utförande |får sådant läge och||att ändamålet med vägen |utförande att ändamålet||vinnes med minsta intrång |med vägen vinnes med||och olägenhet utan oskälig |minsta intrång och||kostnad. |olägenhet utan oskälig|| |kostnad, och att hänsyn|| |tas till stads- och|| |landskapsbilden och till|| |natur- och kulturvärden. |-------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.1 Lagen omtryckt 1987:459.2 Senaste lydelse 1988:953. Med viss ändring av lagtexten i propositionenåterger utskottet den korrekta nuvarande lydelsen av paragrafen.En komplettering av kursiveringarna i propositionens lagtext har gjorts. Dettainnebär att orden ?tagas? i vänsterspalten och ordet?tas? i högerspalten har kursiverats.Förslag till lag om ändring i (1987:10)Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 §, 3 kap. 1 och 10 §§ samt 11 kap. 1 §plan- och bygglagen (1987:10)1 skall ha följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 2 kap. || 2 §2 |-------------------------------------------------------|Planläggning skall, med | Planläggning skall, med||beak-tande av natur- och |beak-tande av natur- och||kulturvärden, främja en |kulturvärden, främja en||ändamålsenlig struktur av |ändamålsenlig struktur och||bebyggelse, grönområden, |en estetiskt tilltalande||kommunikationsleder och |utformning av bebyggelse,||andra anläggningar. Även |grönområden, ||en från social synpunkt |kommunikationsleder och||god livsmiljö, goda |andra anläggningar. Även||miljöförhållanden i övrigt |en från social synpunkt||samt en långsiktigt god |god livsmiljö, goda||hushållning med mark och |miljöförhållanden i övrigt||vatten och med energi och |samt en långsiktigt god||råvaror skall främjas. |hushållning med mark och||Hänsyn skall tas till |vatten och med energi och||förhållandena i |råvaror skall främjas.||angränsande kommuner. |Hänsyn skall tas till|| |förhållandena i|| |angränsande kommuner. |--------------------------------------------------------|Vad som anges i första stycket skall beaktas även i||andra ärenden enligt denna lag. |--------------------------------------------------------| 3 kap. || 1 § |-------------------------------------------------------|Byggnader skall placeras | Byggnader skall placeras||och utformas på ett sätt |och utformas på ett sätt||som är lämpligt med hänsyn |som är lämpligt med hänsyn||till stads- eller |till stads- eller||landskapsbilden och till |landskapsbilden och till||natur- och kulturvärdena |natur- och kulturvärdena||på platsen. Byggnader |på platsen. Byggnader||skall ha en yttre form och |skall ha en yttre form och||färg, som är lämplig för |färg som är estetiskt||byggnaderna som sådana och |tilltalande, lämplig för||ger en god helhetsverkan. |byggnaderna som sådana och|| |som ger en god|| |helhetsverkan. |--------------------------------------------------------| 10 §3 |-------------------------------------------------------|Ändringar av en byggnad | Ändringar av en byggnad||skall utföras varsamt så |skall utföras varsamt så||att byggnadens särdrag |att byggnadens||beaktas och dess bygg- |karaktärsdrag beaktas och||nadstekniska, historiska, |dess byggnadstekniska,||kultur- historiska, |historiska, ||miljömässiga och |kulturhistoriska, ||konstnärliga värden tas |miljömässiga och||till vara. |konstnärliga värden tas|| |till vara. |-------------------------------------------------------1 Lagen omtryckt 1992:1769.2 Senaste lydelse 1995:1197.3 Senaste lydelse 1994:852.-------------------------------------------------------| Nuvarande lydelse | Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 11 kap. || 1 § |--------------------------------------------------------|Utöver de uppgifter har enligt övriga||föreskrifter i denna lag skall nämnden |-------------------------------------------------------|1. verka för en god | 1. verka för en god||byggnads- kultur samt en |byggnads- kultur samt en||god stads- och |god och estetiskt||landskapsmiljö, |tilltalande stads- och|| |landskapsmiljö, |--------------------------------------------------------|2. uppmärksamt följa den allmänna utvecklingen inom||kommunen och dess närmaste omgivning samt ta de||initiativ som behövs i frågor om planläggning, byggande||och fastighetsbildning, || 3. samarbeta med myndigheter, organisationer och||enskilda vilkas arbete och intressen berör nämndens||verksamhet, || 4. lämna råd och upplysningar i frågor som rör||nämndens verksamhet, || 5. övervaka efterlevnaden av denna lag och med stöd||av lagen meddelade föreskrifter och beslut. || skall ta till vara de möjligheter||lagen ger att förenkla och underlätta ärenden för||enskilda och bör därvid verka för att lagens||föreskrifter om begränsning av bygglovsplikten vinner||tillämpning. |-------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnvägHärigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § lagen (1995:1649) om byggande av järnvägskall ha följande lydelse.-------------------------------------------------------|Nuvarande lydelse |Föreslagen lydelse |--------------------------------------------------------| 1 kap. || 3 §1 |-------------------------------------------------------|Vid planläggning av | Vid planläggning av||järnväg och vid prövning |järnväg och vid prövning||av ärenden om byggande av |av ärenden om byggande av||järnväg skall lagen |järnväg skall lagen||(1987:12) om hushållning |(1987:12) om hushållning||med naturresurser m.m. |med naturresurser m.m.||tillämpas. Vid |tillämpas. Vid||planläggning, byggande och |planläggning, byggande och||underhåll av järnväg skall |underhåll av järnväg skall||hänsyn tas till både |hänsyn tas till både||enskilda och allmänna |enskilda intressen och||intressen. |all-männa intressen såsom|| |miljöskydd, naturvård och|| |kulturmiljö. En estetisk|| |utformning skall|| |eftersträvas. |--------------------------------------------------------| 4 § |-------------------------------------------------------|Vid planläggning och | Vid planläggning och||byggande av järnväg skall |byggande av järnväg skall||tillses, att järnvägen får |tillses, att järnvägen får||ett sådant läge och |ett sådant läge och||utförande att ändamålet |utförande att ändamålet||med järnvägen vinns med |med järnvägen vinns med||minsta intrång och |minsta intrång och||olägenhet utan oskälig |olägenhet utan oskälig||kostnad. |kostnad, och att hänsyn|| |tas till stads- och|| |landskapsbilden och till|| |natur- och kulturvärden. |--------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.1 En ändring av kursiveringarna i propositionens lagtext har gjorts. Dettainnebär att orden ?och allmänna intressen? i högerspalten har ändrats till rakstil.Bostadsutskottets yttrande1997/98:BoU6yHandlingsprogram för arkitektur, formgivning och designTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat bereda bostadsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1997/98:117 Framtidsformer - Handlingsprogram för arkitektur,formgivning & design jämte de med anledning av propositionen väckta motionernai vad ärendet berör bostadsutskottets beredningsområde.SammanfattningBostadsutskottet tillstyrker förslagen i propositionen i vad avser ändringarnai plan- och bygglagen.Samtliga motioner avstyrks. Nio avvikande meningar har avgivits.PropositionenRegeringen har i proposition 1997/98:117 föreslagit attdels anta regeringens förslag till1. lag om ändring i väglagen (1971:948),2. lag om ändring i (1987:10),3. lag om ändring i lagen (1995:1649) om byggande av järnväg,4. mål för en statlig politik för arkitektur, formgivning och design (avsnitt5),dels godkänna5. ett tidsbegränsat nationellt uppdrag inom området formgivning och design(avsnitt 10.2).Propositionen behandlas i detta yttrande i vad avser momenten 2 och 4, detsistnämnda i motsvarande del.MotionernaI yttrandet behandlas de med anledning av propositionen väckta motionerna1997/98:Kr30 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag till komplettering av väglagen,samt lagen om byggande av järnväg, (yrkandet behandlas imotsvarande del)2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arkitekternas utbildning och roll samt om behovet av bättreinformation i plan- och byggfrågor. (Yrkandet behandlas i motsvarande del. )1997/98:Kr33 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det ekologiska perspektivet och det konstnärliga inslaget skallfinnas med och genomsyra hela processen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att minst en procent av investeringskostnaden avsätts förkonstnärlig och estetisk utsmyckning vid all ny- och ombyggnation, dvs. ävenvid ny- och ombyggnation av vägar, järnvägar och broar, (yrkandet behandlas imotsvarande del)8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att forskare och folkbildare hjälper till att föra debatt och hittasamverkansformer vid utveckling av boendemiljö,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det befintliga inte minskas denforskningspolitiska utredningen pågår, utan att det inlemmas i densamma,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att val av material tillmäts stor betydelse vid ny- ochombyggnation. (yrkandet behandlas i motsvarande del)1997/98:Kr34 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydlighet i tolkningen av begreppet ?estetiskt tilltalande?,(yrkandet behandlas i motsvarande del)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att den fysiska miljön ökar tillgängligheten förhandikappade.1997/98:Kr35 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i lagstiftningen för att förstärka arkitektensställning under byggprocessen.1997/98:Kr37 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att en utredning genomförs i syfte attåstadkomma en lagstiftning som förhindrar en förfulning av bebyggelse,1997/98:Kr38 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömål,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighetsmål,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utveckla begreppet estetiskt tilltalande utformningav bebyggelsen, (yrkandet behandlas i motsvarande del)4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas skyldighet att upprätta särskildaboendeplaneringsprogram,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande bygglovsansökningar och bygganmälan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EG-rätten och byggande.UtskottetÄndringar i plan- och bygglagenI propositionen anförs att ändringar bl.a. i (PBL) börgöras så det av lagen klart framgår att estetiska värden skall beaktas och tastill vara vid utformningen av vår byggda miljö.Regeringsförslaget om ändringar i PBL innebär följande.1. En estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden,kommunikationsleder och andra anläggningar anges uttryckligen som ett allmäntintresse (2 kap. 2 §).Genom att den nya bestämmelsen placeras i den ovan angivna paragrafenmarkeras enligt propositionen att det är frågan om grundläggande kvalitetskrav.Utskottet vill dock fästa uppmärksamheten på vad i propositionen anförs (s. 16)om att avsikten med ändringarna bl.a. i PBL inte är att åstadkomma enförskjutning mellan de allmänna och enskilda intressen som skall vägas motvarandra. Utskottet återkommer nedan till denna fråga.2. I PBL föreslås anges att byggnader skall ha en yttre form och färg som ärestetiskt tilltalande (3 kap. 1 §). I propositionen görs den bedömningen attden i förhållande till den äldre byggnadslagstiftningen förändrade synen påvikten av estetiska värden inte fått det i PBL åsyftade genomslaget. Det anförsatt väl underbyggda och tydligt motiverade ställningstaganden från kommunenssida underlättar förståelsen för dessa värden. Sådana värden bör behandlas iplanbeskrivningar.3. I PBL föreslås vidare införas en bestämmelse om att ändringar av byggnaderskall utföras varsamt så att byggnaders karaktärsdrag i stället för som nuderas särdrag skall beaktas (3 kap. 10 §). Den terminologiska förändringenavses ge möjlighet att lyfta fram det som verkligen karakteriserar en byggnadoch dess samspel med omgivningen. Enligt propositionen leder begreppet särdraglätt tanken till enstaka unika detaljer hos den enskilda byggnaden. Ettgenomförande av den nu redovisade förändringen anges innebära att estetiska ochkulturhistoriska kvaliteter i den vardagliga bebyggelsemiljön skall tas tillvara. Det kan röra sådant som byggnadsmaterial, takutformning, färgsättning ochform.4. Slutligen föreslås att en bestämmelse införs av innebörd att den eller denämnder som skall fullgöra kommunens uppgift inom plan- och byggnadsväsendet -i PBL betecknad byggnadsnämnd - skall verka för en estetiskt tilltalande stads-och landskapsmiljö (11 kap. 1 §).Den grundläggande frågan om behovet av ändringar i PBL för att hävda deestetiska värdena tas upp i motion 1997/98:Kr30 (m). Motionärerna har ingenannan uppfattning än den som förs fram i propositionen om att den gemensammamiljön är av stor vikt för oss alla. Härvidlag är inte minst miljömässiga ochestetiska kvaliteter viktiga. De anför att uppfattningen om vad som är vackerteller ändamålsenligt är en subjektiv bedömning där olika faktorer tillmätsolika vikt. Arkitektur är en skapande konstform. Konst och skapande kultur kaninte lagstiftas fram. Innebörden i motionen är att estetiska kvaliteter kan hävdas med stöd av PBL. Motionärernas slutsats är att böravslå regeringens förslag till ändringar i PBL. Ett sådant förslag förs fram iyrkande 1 i motsvarande del. I motionens yrkande 2 i motsvarande del föreslåsett tillkännagivande till regeringen om behovet av bättreinformation i plan- och byggfrågor.