bet · GL01LU16 · 1998-03-10 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 17 motioner som tar upp olikaimmaterialrättsliga frågor. Vidare redovisas en av utskottet initieradutvärdering av reglerna om följerätt i upphovsrättslagen.I fem motioner föreslås åtgärder för att underlätta och initiera ansökningarom patent, och sex motioner innehåller yrkanden som riktar sig mot möjlighetenatt få patent på livsformer. Övriga motioner rör bruksmönster, växtförädlarrättoch upphovsrätt.Med anledning av ett motionsyrkande förordar utskottet ett tillkännagivandeom att regeringen bör överväga behovet av upphovsrättsligt skydd för detöversättningsarbete som bedrivs av . Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats sju reservationer.I en bilaga till betänkandet har intagits en inom utskottets kansli upprättadpromemoria om aktuella EU-frågor på immaterialrättens område. 1997/98:L801 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbättra villkoren för uppfinnare och innovatörer som sökerpatent,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behoven av att höja patentets rättsliga skydd och status,3. att hos regeringen begär förslag om konkreta ändringar ipatentlagen i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör verka för att konsekvensändringar kommer tillstånd i internationella patenträttskonventioner.1997/98:L802 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphovsrätten i IT-världen.1997/98:L803 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om ungdomsföreningars skyldigheter enligtupphovsrättslagen när det gäller avgifter till i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:L804 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av retroaktivitet ipatentprocessen för små och medelstora företag med redan beviljat patent.1997/98:L805 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en allmän översyn av den immateriella lagstiftningen i syfte attunderlätta för uppfinnare och innovatörer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en differentiering av patentkostnaderna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat immaterialrättsligt skydd på IT-området,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av bruksmönsterskydd,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändringar i växtförädlarrättslagen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot patent på livsformer.1997/98:L806 av m.fl. (kd) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i lagen om patentintrång att åtal skall väckasom patentintrång föreligger.1997/98:L807 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om framställning av enstakaexemplar av porträttfotografi för enskilt bruk.1997/98:L808 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagenbeslutar att genom komplettering av upphovsrättslagen säkerställaupphovsrättsligt skydd för översättningar i enlighet med vadsom anförts i motionen.1997/98:L809 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i FN skall driva frågan om patent på liv så att varjefolk garanteras rätt till de egna generna, såväl som till sina inhemska växteroch djur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i alla sammanhang där det är möjligt skall verka för attpatent på liv tas bort.1997/98:K310 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av lagstiftningen vad gäller immaterialproduktion.1997/98:K715 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i ministerrådet skall verka för att förslaget om patentpå bioteknologiska uppfinningar stoppas.1997/98:Kr304 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkmusiken och upphovsrätten.1997/98:Jo511 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att patent på liv ej skall vara möjligt,12. att beslutar om en sådan ändring av patentlagen att de patentsom redan beviljats på GMO återkallas,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förslaget till nytt patentdirektiv för skydd av tekniskauppfinningar.1997/98:Jo542 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag till grundlag som innebär attpatent på liv förbjuds,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention som förbjuder patent på livsformer.1997/98:Jo543 av m.fl. (v) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationell konvention mot patent på livsformer.1997/98:N247 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om patentintrångsförsäkring.1997/98:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre skydd för immateriella rättigheter. Allmän bakgrundImmaterialrätt är den sammanfattande beteckningen för ett antal olika reglersom skyddar intellektuella prestationer mot obehörigt utnyttjande. Immaterial-rätten brukar delas in i upphovsrätt och industriellt rättsskydd. Till detindustriella rättsskyddet hör patenträtt, känneteckensrätt, mönsterrätt ochväxtförädlarrätt. Patenträtt gäller för nya uppfinningar som kan utnyttjasindustriellt. Känneteckensrätt brukar användas som en övergripande beteckningför varumärkesrätten, firmarätten och andra rättsskydd förindividualiseringsmedel. Föremål för varumärkesrätt är särskilda kännetecken iord eller bild som näringsidkare använder som beteckning på sina varor ellertjänster. Mönsterskydd gäller utseendet (design) på en produkt antingen denbetingas av estetiska eller nyttobetingade skäl. Växtförädlarrätt skyddar nyaväxtsorter som skapas genom förädling eller på annat sätt.I utländsk rätt finns ytterligare en form för att skydda en varas tekniskaanvändbarhet. Den skyddsformen kallas bruksmönsterskydd, bruksmodellskydd ellerskydd för nyttighetsmodeller.De svenska bestämmelserna på det immaterialrättsliga området finns i lagen(1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, patentlagen(1967:837), varumärkeslagen (1960:644), kollektivmärkeslagen (1960:645),firmalagen (1974:156), mönsterskyddslagen (1970:485) och växtförädlarrättslagen(1971:392). I huvudsak innebär de olika immaterialrättsliga reglerna - både iSverige och i andra länder - att den som skapat en skyddad produkt eller utförten skyddad prestation har principiell ensamrätt att dra ekonomisk nytta avprodukten eller prestationen. Utan tillstånd får andra inte kopieraskyddsobjektet och utnyttja det på olika sätt, t.ex. genom att marknadsföradet. Rättighetshavaren kontrollerar alltså i princip all användning avskyddsobjektet. Exempelvis kan en patenthavare hindra andra från att utnyttjauppfinningen, en författare måste lämna tillstånd innan författarens verk kantryckas upp och distribueras på marknaden och den som har rätt till ettvarumärke kan hindra andra från att sätta varumärket på sina produkter.Ensamrätten kan vara inskränkt på olika sätt. Särskilt på detupphovsrättsliga området finns det åtskilliga regler som begränsarupphovsmannens ensamrätt. Ett exempel på en sådan inskränkning är attprivatpersoner som huvudregel har rätt att kopiera skyddade verk för enskiltbruk.Mellan upphovsrätten och det industriella rättsskyddet finns tvågrundläggande skillnader. Den ena är att upphovsrätten skyddar det sätt påvilket en idé omsatts i verkligheten och inte själva idén. Patentskydd, skyddför varumärken, mönsterskydd och växtförädlarrätt skyddar däremot idén somsådan. Den andra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer så fort den skyddadeprestationen utförts, medan patent, mönster och växtförädlarrätt i principförutsätter ett registreringsförfarande. Patentskydd uppkommer således förstnär rättighetshavaren ansökt om och beviljats patent på sin uppfinning.Varumärken intar en särställning genom att skydd kan uppkomma både genomregistrering och genom faktisk användning.Den ensamrätt som följer med det immaterialrättsliga skyddet ärtidsbegränsad. Enligt reglerna i gäller upphovsrätten under 70 årräknat från upphovsmannens död eller beträffande vissa prestationer under 50 årfrån det prestationen utfördes. Patentskyddet räknas från den dag ansökan görsom registrering. I sträcker sig skyddstiden framåt i tiden.Mönsterskyddet räknas också från ansökningsdagen och gäller , mentiden kan förlängas upp till . Växtförädlarskyddet gäller under 20 årfrån registreringsdagen. Varumärken har en i princip obegränsad skyddstid sålänge de används. En registrering gäller dock bara men kan förnyasett obegränsat antal gånger.Det immaterialrättsliga skyddet representerar betydande ekonomiska värden.Såvitt känt finns det inte några aktuella sammanställningar av hur stora dessavärden är. Beräkningar som gjordes i visade attenbart den upphovsrättsligt relaterade delen av det svenska näringslivet dåsvarade för av BNP. Denna andel är med all sannolikhet betydligt högre med hänsyn till utvecklingen av informationssamhället och datatekniken.PatentInledningGällande regler i patentlagen innebär, såsom ovan berörts, att den som gjort enny uppfinning kan få ensamrätt att utnyttja uppfinningen yrkesmässigt genompatent. Patent kan meddelas på ett förfarande, t.ex. ett nytt produktionssätt,eller på en produkt som sådan, exempelvis ett nytt läkemedel. Som allmännaförutsättningar för patentbarhet gäller att uppfinningen, förutom att den skallvara ny, väsentligen skall skilja sig från vad tidigare är känt samt att denskall kunna utnyttjas industriellt och vara reproducerbar, vilket innebär attuppfinningen skall ha sådan karaktär att den avsedda effekten med säkerhet kanuppnås vid ett upprepat utövande av uppfinningen.Som tidigare redovisats ger patentskyddet innehavaren en tidsbegränsadensamrätt att utnyttja en uppfinning. En sådan ensamrätt är avsedd attstimulera forskning och utvecklingsarbete. Uppfinnare kan räkna med att underskyddstiden utan konkurrens kunna marknadsföra uppfinningen eller på annat sättexploatera den ekonomiskt. Häri ligger också ett allmänt intresse. Mot deintressen som sålunda bär upp patentskyddet står samhällets intresse av att detinte skapas ett alltför långtgående monopol när det gäller att dra nytta av enuppfinning. Ensamrätten har därför begränsats i tiden. Vidare finns möjlighetatt under vissa förutsättningar genom tvångslicens ge tredje man rätt att utanhinder av ett patent mot ersättning till patenthavaren utnyttja denpatentskyddade uppfinningen.Patent söks i hos . Varje ansökan somkommer in granskas av myndigheten. Vid granskningsförfarandet skall utrönashuruvida det föreligger hinder mot bifall till ansökningen med hänsyn tillpatentlagens bestämmelser. En väsentlig del av granskningen avser fråganhuruvida uppfinningen är ny och fyller kravet på uppfinningshöjd. Omförutsättningarna för patent är uppfyllda, dvs. om ansökningen är fullständigoch gör bedömningen att det inte finns någrahinder mot patent, skall sökanden underrättas om att patent kan meddelas. Sedansökanden betalt en särskild avgift, meddelandeavgift, skall patentmyndighetenbifalla ansökningen och kungöra beslutet. När beslutet har kungjorts är patentmeddelat. Därefter vidtar det s.k. invändningsförfarandet då envar harmöjlighet att göra invändningar mot ett meddelat patent. Framförda invändningarkan under vissa närmare angivna förutsättningar leda till att ett meddelatpatent upphävs. Förfarandet vid är tämligen tidskrävande, ochenligt uppgift tar det i genomsnitt omkring från det att enpatentansökan ges in till dess patent meddelats. Antalet ansökningar uppgår förnärvarande till omkring 4 500 , varav omkring 2 000 bifalls.Av patentlagen framgår att det i patentärenden utgår avgifter av olika slag,bl.a. ansökningsavgifter och årsavgifter. Avgiftssystemet bygger på lågainitialkostnader och progressiva årsavgifter. Tanken är att den somupprätthåller sitt patent även har framgång med sin uppfinning och då kanbetala årsavgifter enligt en stigande skala. Avgifternas storlek fastställs avregeringen och framgår av en bilaga till patentkungörelsen (1967:838, ändradsenast 1997:42). Verksamheten vid är heltavgiftsfinansierad.I praktiken företräds sökanden i patentärenden i regel av ombud, om det inteär fråga om ett större företag med egen patentavdelning. Ett patentombud biståruppfinnaren bl.a. med att formulera ansökan och göra förberedandenyhetsundersökningar. När patent har meddelats kan patentombudet bistå med atthålla patentet vid liv genom att betala in årsavgifterna och att hjälpa tillmed upprättandet av licensavtal m.m.Ett patent som meddelas av nationell patentmyndighet blir gällande endast iden staten. En uppfinnare som önskar få patentskydd i flera länder måste alltsåi princip söka patent i varje land. Genom den europeiska patentkonventionen harskapats en ordning som medger att en patentansökan kan erhållapatentskydd i flera länder, s.k. europeiskt patent. Sådant patent meddelas avdet europeiska patentverket (EPO) som har sitt säte i . Konventionenträdde 1977 och har tillträtts av och ett flertal andraeuropeiska stater. I den svenska patentlagen har tagits in de särskilda reglersom föranletts av tillträdet. En viss anpassning av de svenska patentreglernatill konventionens bestämmelser har också skett.Den europeiska patentkonventionen innehåller en fullständig reglering avförutsättningarna att få europeiskt patent och handläggningsordningen vid deteuropeiska patentverket. Regleringen i konventionen är fristående frånkonventionsstaternas lagstiftning. Konventionen innehåller också bestämmelserom bl.a. rättsverkningarna av ett europeiskt patent. I sistnämnda hänseendegäller att ett europeiskt patent skall ha samma rättsverkan i den stat förvilken patent beviljats som ett nationellt patent. Giltighetstiden för etteuropeiskt patent är enligt konventionen från ansökningens ingivningsdag.Konventionen hindrar inte konventionsländerna att i sin nationella lagstiftningföreskriva en längre giltighetstid för ett patent. Europeiska patent kan dockinte genom nationella regler ges en längre giltighetstid än utom i vissakrissituationer såsom krig och krigsfara.År 1989 undertecknade EG:s medlemsstater en överenskommelse omgemenskapspatent. Avtalet innebär att det är möjligt för en uppfinnare attansöka centralt om patent som blir gällande i samtliga medlemsländer. Det äralltså i princip samma uppbyggnad av systemet som i den europeiskapatentkonventionen. Vissa skillnader finns dock. En skillnad är att frågor omogiltighet av ett gemenskapspatent skall prövas enligt reglerna iöverenskommelsen. Om patentet ogiltigförklaras får det verkningar inte bara iden stat där ogiltighetsmålet prövats utan patentet förfaller i sin helhet ialla länderna. Enligt den europeiska patentkonventionen däremot prövas frågorom ogiltighet i varje stat. En ogiltigförklaring får bara verkan i den aktuellastaten.Överenskommelsen har ratificerats av sju medlemsländer. Omåterstående fem länder som undertecknat avtalet ratificerar kan frågan om etttillträde för bl.a. aktualiseras. Förhandlingar måste dock föras med detre nya medlemsländerna , och om bl.a. fördelningen avinkomsterna från årsavgifter för patent.Främjande av patentI motion 1997/98:L801 av m.fl. (m) anses att uppfinnare ochinnovatörer bör ha generellt bättre villkor med tanke på deras stora betydelseför näringsliv, affärsutveckling och sysselsättning och motionärerna begär etttillkännagivande härom (yrkande 1). Enligt motionärernas mening är patent-ansökningar och patentbevakning i förenade med alltför höga kostnader.För många enskilda uppfinnare är patentkostnaderna alltför höga och därför ärdet storföretagen som står bakom ökningen av antalet nya svenska patent.Motionärerna anser att ett system med differentiering av patentkostnadernamellan olika sökarkategorier bör övervägas och de hänvisar i den delen tillUSA, där enskilda uppfinnare samt företag med mindre än 500 anställda intebehöver betala lika höga avgifter som större företag.Även i motion L805 av m.fl. (c) tas frågan om kostnaderna förpatentansökningar upp. Motionärerna anser att en differentiering av kostnadernabör övervägas (yrkande 2).Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gällerpatentens betydelse. För företag är patent ett av flera sätt att försäkra sigom att resultaten av satsningar på forskning och utveckling kan tillgodogörasoch vidmakthållas. Patenten utgör ett sätt att exploatera ny teknik, och närföretagen och samhället satsar allt större resurser på forskning och utvecklingblir det också mer betydelsefullt att kunna säkra avkastningen på gjordainvesteringar. Det har i olika sammanhang hävdats att framför allt mindreföretag har svårt att ta till vara sina rättigheter på patentområdet. Om vissauppfinnare och företag inte förmår att ta till vara de fördelar sompatentskyddet erbjuder, fyller patentsystemet inte längre sin funktion.Utskottet kan konstatera att åtgärder har vidtagits i syfte att främja ettökat utnyttjande av patentskyddet. Bl.a. har påuppdrag av regeringen mer aktivt informerat näringslivet ompatentsystemets möjligheter. Verket har i det syftet gjort individuellaföretagsbesök och erbjudit utbildning och kontinuerligt stöd tillorganisationer och andra organ som arbetar med små och medelstora företag. Iuppdraget har också ingått att delta i mässor och annan utåtriktad verksamhet.Under /96 tillfördes särskildamedel för en delvis finansiering av arbetet med att utöka den externatillgängligheten av verkets dokumentation inom patentområdet.När det gäller avgifterna för patentansökningar, torde dessa utgöra endast enmindre del av de totala kostnaderna i ett patentärende. Den totala kostnadenför ett patent som meddelas av har i olikasammanhang beräknats uppgå till . Om patentskydd önskas under tio årtillkommer årsavgifter om . De sammantagna kostnaderna för attupprätthålla ett patentskydd i uppgår i normalfallet tillomkring . Kostnaderna för att förvärva patentskydd enligt deneuropeiska patentkonventionen i åtta länder uppgår till ,vartill kommer kostnader för årsavgifter.De stora kostnaderna hänför sig tillarbetet med utformningen av ansökningshandlingarna, såsom ombudsarvoden ochöversättningskostnader. Ansökningsavgiften till Patent- och registreringsverketuppgår till , vartill kommer en tryckningsavgift om 900 kr.Ombudskostnaderna är således den helt dominerande posten.Även om avgifterna i ett patentärende således knappast kan sägas vara av denstorleken att de i någon betydande omfattning kan antas påverka antaletansökningar negativt, är en sänkning av avgifterna naturligtvis välkommen, inteminst med hänsyn till de mindre företagen.EG-kommissionen har givit ut en grönbok om patentsystemet iEuropa med undertiteln ?Främjande av innovationer genom patent?. EG, som harplats som observatör i styrelsen för EPO i , kan där tillvarata sinaintressen men också i andra sammanhang agera i frågor av gemensamt intresse förde båda organen. tar upp bl.a. några frågor om hur väl det nuvarandeeuropapatentsystemet fungerar och där redogörs för ett arbete inom EPO för attsänka kostnaderna för europapatent. Kommissionen tar i grönboken upp delsfrågan vilka avgifter som i första hand skulle kunna sänkas, dels om det ärlämpligt att enligt amerikansk förebild införa förmånligare avgifter för småoch medelstora företag. Slutligen diskuteras den s.k. fördelningsnyckeln,enligt vilken årsavgifterna för förnyelse av ett europapatent fördelas och hurdessa skall delas mellan nationella patentverk och det europeiska patentverket.Småföretagsdelegationen, som har i uppdrag att identifiera problem ochföreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder för etablering och tillväxt ismåföretag, konstaterar i sin presenterade första rapport, (SOU1997:186) Bättre och enklare regler, att många mindre företag skapas kring ettbegränsat antal unika innovationer, och att patentinstitutet därför är av storbetydelse för att skydda innovationen som den utvecklastekniskt och kommersiellt. För en stor del av patentärendena ärhandläggningstiderna mycket långa, vilket enligt delegationen förorsakar ökadekostnader och innebär problem för de innovativa företagenskonkurrensmöjligheter. Det är enligt delegationen viktigt att också kostnadernaför att ansöka om och upprätthålla patent kan hållas så låga som möjligt.Delegationen föreslår att regeringen ger i uppdrag attgranska handläggningstiderna hos och att seöver kostnaderna för att erhålla och upprätthålla patent och i nästaregleringsbrev till verket ställer krav på redovisning av hur verket varaktigtkan sänka handläggningstiderna och hur man skaffat kompetens för att säkradetta mål.Vidare bör i sammanhanget noteras att i enskrivelse till regeringen har väckt förslag om vissa ändringar ipatentlagen. Bland de frågor som verket tagit upp i skrivelsen kan nämnassådana som rör förenkling och förbilligande av handläggningsförfarandet. Enligtuppgift från kommer de frågor som verket tagit upp attbehandlas i en departementspromemoria under år 1998.Mot bakgrund av vad som redovisats konstaterar utskottet att de frågor omkostnaderna för patentansökningar som motionärerna aktualiserat är, ellerkommer att bli, föremål för överväganden i olika sammanhang. Utskottet kan intefinna annat än att arbetets inriktning ligger helt i linje medmotionsönskemålen. Några särskilda åtgärder från sida är därför intepåkallade.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna L801 yrkande 1 ochL805 yrkande 2.PatentintrångsförsäkringI motion L801 av m.fl. (m) framhålls att det är angeläget attdet, som ersättning för den patentintrångsförsäkring som upphörde /96, skapas någon form av försäkringsskydd, bl.a. för juridisktbiträde, vid patentintrång (yrkande 2).Behovet av en patentintrångsförsäkring tas i ytterligare två motioner. Imotion N247 av m.fl. (c) sägs att det, i avvaktan på enförsäkringslösning på europeisk nivå, bör införas en nationellpatentintrångsförsäkring (yrkande 10). I motion N274 av m.fl. (kd)anförs att ägare till immateriella rättigheter bör ges bättre ekonomiskamöjligheter att försvara sin rätt till patent och varumärken genom ett bättreförsäkringsskydd (yrkande 14 delvis).Utskottet kan konstatera att regeringen gav Närings- ochteknikutvecklingsverket () i uppdrag att ta fram ett underlag medförutsättningar för och förslag till utformning av en patentintrångsförsäkringsom bygger på kommersiella grunder. Uppdraget redovisades irapporten (R 1997:4) Rättsskyddsförsäkring för patent. redovisar irapporten en modell för en rättsskyddsförsäkring som bygger på kommersiellgrund och föreslår lösningar med expansionsmöjligheter till nordisk ocheuropeisk nivå. Vidare föreslås att regeringen tar vissa initiativ tillytterligare åtgärder för att komma till rätta med vissa problem inompatentprocessen. I rapporten framhålls att även varumärken kan vara intressantaur ett försäkringsperspektiv och det föreslås att den frågan därför utredsnärmare.Regeringen har därefter utsett en särskild förhandlare med uppdrag att sökafå till stånd en överenskommelse med olika intressenter om bildande av ettförsäkringsbolag för att meddela den aktuella försäkringen.