bet · GL01AU9 · 1998-03-03 00:00:00 — Vissa frågor om kompetensutveckling I detta betänkande behandlas elva motioner från de allmänna motionstidernahösten 1996 respektive som rör frågor om kompetensutveckling. Inågra motioner föreslås att en utredning tillsätts med uppdrag att lämnaförslag om hur behovet av kompetensutveckling i arbetslivet kan tillgodoses. Inågra av motionerna lämnas också förslag till hur kompetensutveckling skullekunna finansieras. Samtliga motioner avstyrks.Reservationer har avgetts av företrädare för Moderata samlingspartiet,, liberalerna och . Motioner från den allmänna motionstiden 19961996/97:A210 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samhällskontraktför vidareutbildning och kompetensutveckling för alla.1996/97:A241 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensutveckling,2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt återkomma med förslag på hur kompetensutveckling på bästa sätt kantillgodoses för största möjliga del av den svenska arbetsmarknaden.1996/97:A264 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om hur en kompetensförsäkring skulle kunnagenomföras i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:A270 av m.fl. (fp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utarbeta förslag tillett utvecklingskonto.1996/97:A277 av m.fl. (m) vari yrkas18. att hos regeringen begär förslag om personligautbildningskonton i enlighet med vad som anförts i motionen.1996/97:A294 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettsystem för finansiering av återkommande fort- och vidareutbildning iarbetslivet.1996/97:A305 av m.fl. (v) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett system av framtidsfonder.Motioner från den allmänna motionstiden /98:A207 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ta framstimulansåtgärder för att alla skall få kompetensutveckling under sittyrkesverksamma liv.1997/98:A272 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kompetensförsäkring.1997/98:A310 av m.fl. (v) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett fondsystem för kompetensutveckling,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsätta 2 i form av skatteavdrag för attfinansiera systemet med framtidsfonder.1997/98:A314 av m.fl. (s) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att stimulera parterna till en ökad kompetensutvecklingi arbetet samt att en förutsättning för denna stimulans skall vara att denkommer båda könen till del i lika omfattning. InledningI detta betänkande behandlas sju motioner som väckts . Betänkandet behandlar därutöver fyra motioner somväckts under allmänna motionstiden . Motionerna gäller alla frågorom kompetensutveckling i arbetslivet och hur sådana utbildningsinsatser skullekunna finansieras.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion 1996/97:A277 följande. På en snabbtföränderlig arbetsmarknad kommer alla att behöva komplettera sina kunskapermånga gånger i livet. Perioder av arbetslöshet kan behöva utnyttjas för ensådan kunskapsuppbyggnad som den enskilde bedömer nödvändig. Partiet förordarett system med personliga utbildningskonton som finansiering av utbildning vidsidan av den ungdomsutbildning som sker i skola och vid universitet.Utbildningskontot skall byggas upp av arbetsgivaren och arbetstagarengemensamt. Den enskilde skall medges skattebefrielse för avsatta medel.Arbetsgivaren skall ha rätt att skattefritt avsätta lika mycket som denenskilde själv har bidragit med. För låginkomsttagare kan en utfyllnad påkontot övervägas. Över den enskildes utbildningskonto skall de fackligaföreträdarna inte ha något inflytande (yrk. 18).Centerpartiet föreslår i motion 1997/98:A272 att det införs en s.k.kompetensförsäkring. Partiet anser att arbetsgivare har ansvar för att ge sinaanställda möjligheter till återkommande utbildning och kompetensutveckling. Ibörjan av kommer av arbetskraften att vara i utbildning.Eftersom studiemedelssystemet inte kommer att klara av den storatillströmningen av studerande måste ett nytt system för finansiering av studierinföras. En modell av finansiering kan enligt motionen vara ett s.k.kompetenskonto. Den enskilde kan till ett sådant konto sätta av en del av sinlön eller del av en löneökning. Arbetsgivaren skall också svara för att medeltillförs kontot. Arbetsmarknadens parter bör ges ansvaret att utforma detnärmare regelverket kring kompetenskontona. Avsättningarna bör enligt partietvara skattemässigt gynnade. Även egna företagare skall kunna ha enkompetensförsäkring (yrk. 3).Sigge Godin m.fl.(fp) framför i kommittémotion 1996/97:A270 tankegångar ominförandet av ett s.k. utvecklingskonto. Motionärerna anför vidare. Utbildningspelar en nyckelroll i kampen mot arbetslösheten. Det avdragsgillapensionssparandet bör därför breddas till ett pensions- ochutvecklingssparande. Enligt förslaget skall det vara möjligt att upp till enviss gräns ta ut pengar före pensioneringen för att användas tillkompetensutveckling eller som startkapital i eget företag. Medel som avsattsför pensions- eller kompetensutvecklingssparande skall vara avdragsgillt upptill ett basbelopp . Personer som är bör ges möjlighet att lånaav det allmänna pensionssystemet. Förslagsvis kan man få ta ut av sinårslön. I gengäld reduceras individens ålderspension med motsvarande belopp.Den som tagit ut ett ?pensionsår? i förväg kan återvinna denna pensionsrättgenom sparande, antingen i en privat pensionsförsäkring eller genom ökadeavgifter till det reformerade ATP-systemet. Som studier skall avsesheltidsstudier vid universitet, högskolor, gymnasier och komvux. Arbetsgivarenskall också upp till en viss gräns kunna skjuta till medel till den enskildesutvecklingskonto. Avsättningen befrias i så fall från arbetsgivaravgift.Vänsterpartiet föreslår i motionerna 1996/97:A305 och 1997/98:A310 införandetav s.k. framtidsfonder. Enligt partiet når satsningar på utbildning intede människor som har sämst löner eller störst hälsorisker i arbetet. Allt flerfår tillfälliga anställningar eller på annat sätt en svagare kontakt medarbetsmarknaden. Särskilt kvinnor riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden.Ökad kompetens ger ökad möjlighet att fritt välja arbete . En svagkompetensutveckling innebär en sämre näringsstruktur, minskad utvecklingskraftoch produktivitet eller högre kostnader för socialförsäkringar och sjukvård.Särskilt för kvinnor är frågan om kompetensutveckling central. Partiet anserdärför att medel bör fonderas i de föreslagna framtidsfonderna för att användasi kompetensutvecklingsarbetet. Till framtidsfonderna skall företagen göra enavsättning av vinsten . De avsatta medlen skall användas tillkompetensutveckling. Ett grundavdrag skall få göras för att mindre lönsammaföretag inte skall omfattas av den föreslagna vinstdelningen. En mindre del avavsättningen skall läggas i lokala fonder och en större del i regionala fonder.Arbetsgivarna och den lokala fackföreningen bör gemensamt göra upp program förhur medel i fonderna skall användas. Om parterna inte kan komma överens gårmedlen över till den regionala fonden. I den regionala fondstyrelsen skallsitta representanter för arbetsmarknadens parter och olika arbetslivs- ocharbetsmarknadsorgan. Fonden skall behandla fondansökningar och ansvara föruppsökande verksamhet. Den skall också utvärdera resultaten avutbildningsprogrammen. För att få medel från fonden krävs en egenfinansieringfrån arbetsgivaren (1996/97:A305 yrk. 18 och 1997/98:A310 yrk. 21).Vänsterpartiet föreslår vidare att avsätts (1997/98:A310yrk. 22) i form av skatteavdrag i avvaktan på att ett fungerandevinstdelningssystem har införts.I flera motioner från enskilda socialdemokrater framhålls behovet av ettregelsystem om kompetensutveckling. m.fl. (s) föreslår i motion1996/97:A210 att s.k. samhällskontrakt införs. Kontrakten skall kunna upprättasmellan arbetsmarknadens parter å ena sidan och staten å andra sidan. Ettsamhällskontrakt skulle kunna innebära att riksdag och regering ställer upp medresurser för utbildningsinsatser mot att parterna på arbetsmarknaden tecknarkollektivavtal om intjänande av ?kompetenstid?, ersättningar och genomförandeav verksamhet med kompetensutveckling. Målet bör vara att varje anställd skallha rätt till kompetensutveckling motsvarande av arbetad tid. Enkompetensfond skall stå för lönen under utbildning eller praktik. Staten skallstå för kostnader för lärare, läromedel och lokaler eller andrautbildningskostnader. Förslag om att regeringen bör utreda bl.a. frågan om enfinansiering av ett system för kompetensutveckling har lämnats av () i motion 1996/97:A241 (yrk. 1 och 2), MajléneWesterlund Panke (s) i motion 1996/97:A294 och () i motion1997/98:A207. m.fl. (s) anser i motion 1997/98:A314 attsärskilda insatser bör göras för att stimulera parterna till en ökadkompetensutveckling i arbetet. En förutsättning för en sådan stimulans skallenligt motionärerna vara att den kommer båda könen till godo i lika omfattning(yrk. 4).Förslag om utredning lämnas även av () i motion1996/97:A264. Utredningen skall enligt vad som yrkas i motionen gälla fråganhur en frivillig kompetensförsäkring skulle kunna genomföras. En sådanförsäkring kan enligt motionären bygga på en samverkan mellan individen,arbetsgivaren och staten. Den anställde skulle därvid kunna ges rätt attårligen avsätta en viss procent av sin lön till ett eget kompetenskonto.Avsättningen kan göras med obeskattade medel som beskattas när de tas ut.Försäkringen kan knytas till regelsystemet för pensionsförsäkringar. Medel påkontot kan användas för vidareutbildning. Om de inte användsfaller de i stället ut vid sjukdom eller pension. Arbetsgivare kan påmotsvarande sätt avsätta obeskattade medel på ett särskilt konto förkompetensutveckling i företaget. Medlen bör svara mot en viss procent av deanställdas lön. Dessa medel kan sedan användas som ett komplement till de medelden anställde själv sparat ihop för utbildning som ligger i arbetsgivarensintresse.Utskottets ställningstagandeUtskottet som kan konstatera att mMotionärerna är ense om att satsningar måstegöras för att höja kompetensen hos arbetskraften för att möta den snabbautveckling som sker på arbetsmarknaden vill inledningsvis nämnanågot kort om delar av innehållet i Arbetsmarknadspolitiska kommitténsbetänkande Aktiv arbetsmarknadspolitik (SOU 1996:34). Enligt vad som framgår avbetänkandet har gjort statistiska sammanställningar som visar att densvenska utbildningsnivån låg på en genomsnittlig europeisk nivå.Däremot hade andelen ungdomar som studerade vidare påhögskolenivå - främst långa högskoleutbildningar - varit jämförelsevis låg iSverige. Tillströmningen till de högre utbildningarna hade dock under desenaste åren ökat. Enligt SCB var det av dem som föddes ibörjan av som hade högst grundskoleutbildning. Motsvarande siffraför dem som föddes var . Andelen av årskullarna somskaffat sig eftergymnasial utbildning ökade successivt från bland dem somföddes till bland dem som föddes . Enligt SCB:s prognos kommer andelen att stiga till ca30 % bland de sena sextiotalisterna. Andelen med längre högskoleutbildning var1995 dock relativt kring inom åldersgrupperna födda 1946-1965.Av betänkandet framgår vidare att den relativa arbetslösheten skiljer sigkraftigt åt mellan olika utbildningskategorier. Bortsett från ibörjan av har arbetslösheten för dem med eftergymnasial utbildningvarit klart lägre än för dem med annan utbildning. Till i början av 1990-taletlåg arbetslösheten bland de högskoleutbildade på . De lågutbildade harhela tiden haft betydligt högre arbetslöshet. Enligt utredarna är det uppenbartatt den ekonomiska krisen och arbetslösheten främst drabbatdem med lägre utbildning. Som en förklaring till denna utveckling angerutredarna att arbetsgivarnas krav på kompetens successivt har ökat.I betänkandet redovisas vidare av () och SCB gjorda beräkningar av det framtida behovet av arbetskraft medolika slag av utbildning. bedömning var att det kommer att varabrist på arbetskraft med högskoleutbildning, särskilt sådan med teknisk ochnaturvetenskaplig, ekonomisk eller juridisk utbildning. Vidare bedömde NUTEKatt en del av dagens efterfrågan på utbildade från gymnasieskolansyrkesinriktade program kommer att ersättas med efterfrågan påutbildade med kort högskoleutbildning, särskilt inom vård- och omsorgssektorn.Personer med enbart grundskola eller allmän gymnasial utbildning kommer det,enligt beräkningarna, att bli stort överskott på. SCB:s bedömning är i sinahuvuddrag den samma som . Kalkylerna indikerar brist på exempelvislärare i och gymnasiet, civilingenjörer, ekonomer, jurister,apotekare, personer med jordbruks- och skogsutbildning samt med teknisk-industriell utbildning på gymnasial nivå. Enligt SCB förefaller det däremot bliöverskott på personer med humanistisk utbildning, förskollärare,arbetsterapeuter, sjukgymnaster, personer med estetisk utbildning ochvårdutbildning på gymnasial nivå. Även SCB bedömde att personer med enbartgrund- eller folkskola kommer att få allt svårare att få arbete. En OECD-studievisar också enligt betänkandet att den absoluta efterfrågan på lågutbildadarbetskraft har sjunkit kraftigt och att det finns få, om ens något, tecken påatt efterfrågan på lågutbildade kommer att öka i sådan utsträckning attarbetslösheten bland dem kommer att minska i någon större omfattning.Behovet av anpassning av förhållandena på arbetsmarknaden till nyaförutsättningar har också uppmärksammats inom Europeiska unionen. EU-kom-missionen publicerade en s.k. grönbok - Partnerskap för en nyarbetsorganisation. Kommissionen konstaterar i grönboken att det under desenaste 23 åren har skett en tydlig förskjutning i arbetsmarknadens strukturmot arbeten som kräver högre kompetens. Antalet anställda inom akademiska ochtekniska yrken samt arbetsledning har ökat , medan antalet arbetare iproduktionen har minskat. De som har förlorat arbete har haft stora svårigheteratt komma tillbaka till en arbetsmarknad med nya och högre krav. Enligt uppgifti grönboken kommer av dagens teknik att vara obsolet och kommeratt ha ersatts av ny, mer avancerad teknik. Då kommer också av denarbetande befolkningen att ha formella utbildningar eller yrkesutbildningar somär gamla.Enligt utskottet är det uppenbart att den snabba förändringstakten inomarbetslivet kräver att breda satsningar görs för att förhindra å ena sidanproblem med att s.k. ?flaskhalsar? uppstår inom den expansiva delen avarbetsmarknaden och å andra sidan att människor slås ut från arbetsmarknaden pågrund av bristande eller föråldrad kompetens. Såväl utbildningen av ungdomarinom ramen för det reguljära utbildningsväsendet i grund- gymnasie- ochhögskola som kompetensutveckling i arbetslivet måste anpassas till den kommandeefterfrågan på arbetskraft. En sådan anpassning skulle motverka de problemutskottet pekat på och öka möjligheterna till flexibilitet och förnyelse påarbetsplatserna.Av betänkande - Ty makten är din ... (SOU 1998:6)framgår att kvinnor i högre grad än män har s.k. dead end jobs, dvs. arbetenutan utvecklings- och karriärmöjligheter. En ökad satsning påkompetensutveckling kan därför också ses som ett led i strävandena att motverkaden könsuppdelning som råder på arbetsmarknaden.Initiativ har tagits för att öka uppmärksamheten och insatserna på dettaområde. höll ett extrasysselsättningsmöte i . De riktlinjer för sysselsättningspolitiken somantogs var att politiken skulle förbättra möjligheterna till inträde påarbetsmarknaden, att utveckla företagarandan, att uppmuntra företagens och deanställdas anpassningsförmåga och att stärka jämställdheten. Ordförandeskapetsslutsatser av mötet var bland annat att medlemsstaternas insatser för inträdepå arbetsmarknaden inte i sig är tillräckliga för att nå önskat resultat.Arbetsmarknadens parter uppmanades därför att på sina olika ansvarsområdensluta avtal som ökar möjligheterna till utbildning, yrkeserfarenhet, praktikeller andra åtgärder som kan underlätta inträdet på arbetsmarknaden.Ordförandeskapet drog också slutsatsen att medlemsstaterna och arbetsmarknadensparter kommer att anstränga sig för att utveckla möjligheterna till livslångutbildning. Varje medlemsstat har vidare åtagit sig att granska de hinder,särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för en investering i mänskligaresurser, och staterna kommer i förekommande fall att planera skattemässigaeller andra incitament för ökad utbildning inom företagen. Rådet fastställdedessa riktlinjer för sysselsättningspolitiken i december förra året.Arbetsmarknadsdepartementet har tillsatt en arbetsgrupp med uppgiftatt främja kompetensutveckling i arbetslivet. Arbetsgruppen skall i ett förstaskede undersöka och redovisa de behov som finns av satsningar påkompetensutveckling. Gruppen skall därefter lämna förslag till system förkompetensutveckling i arbetslivet där statens insatser underlättar parternasansvarstagande. I arbetsgruppen ingår företrädare för ocharbetsmarknadens parter. Gruppens arbete skall vara slutfört den 12 juni 1998.Utskottet vill understryka vikten av det arbete som inletts för att ökamöjligheterna till kompetensutveckling inom arbetslivet. Något tillkännagivandetill regeringen om behovet av åtgärder för främjande av kompetensutvecklingförefaller dock inte behövas. Utskottet vill inte heller föregripa resultatetav det arbete som den nämnda arbetsgruppen utför genom att ta ställningför eller emot något av de system för finansiering av kompetensutveckling somföreslagits i de olika motionerna. Utskottet avstyrker därför samtliga i dettabetänkande behandlade motioner, i den mån de inte tillgodosetts med vadutskottet anfört. Utskottet hemställer beträffande kompetensutvecklingatt avslår motionerna 1996/97:A210, 1996/97:A241 yrkandena 1 och 2,1996/97:A264, 1996/97:A270, 1996/97:A277 yrkande 18, 1996/97:A294,1996/97:A305 yrkande 18, 1997/98:A207, 1997/98:A272 yrkande 3,1997/98:A310 yrkandena 21 och 22 samt 1997/98:A314 yrkande 4.res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)den 3 mars 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), BarbroJohansson (mp), (), (), (),() och (). KompetensutvecklingKent , och (alla m) anserdels att avsnittet Utskottets ställningstagande i den del det börjar med ?Någottillkännagivande? och slutar med ?med vad utskottet anfört." bort ha följandelydelse:Behovet av en ny syn på kompetensutveckling understryks också av deotillräckliga resultat som uppnåtts inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen.En viktig orsak till att arbetsmarknadsutbildningen inte fungerartillfredsställande är att den inte innehåller de starka personliga incitamentsom behövs för framgångsrika resultat.Utskottet förordar att ett system för kompetensutveckling införs som tarsikte på att skapa förutsättningar för en sådan kontinuerlig vidareutvecklingav kunnandet att arbetslöshet till följd av otillräckliga kunskaper inte skallbehöva inträffa. För finansiering av utbildning vid sidan avungdomsutbildningen i skola och vid universitet och den utbildning som skerinternt hos arbetsgivarna bör personliga utbildningskonton byggas upp gemensamtav den enskilde och dennes arbetsgivare. Den enskilde skall medgesskattebefrielse för avsatta medel. Även arbetsgivaren skall ha rätt attskattefritt avsätta lika mycket som den enskilde själv bidrar med. Förlåginkomsttagare kan en form av utfyllnad på kontot övervägas. Över denenskildes utbildningskonto skall fackliga organisationer inte ha någotinflytande. Regeringen bör återkomma till med förslag till ettfinansieringssystem i den riktning som här har förordats. Utskottet tillstyrkermotion 1996/97:A277. I den mån de inte tillgodosetts med vad utskottet anförtavstyrks övriga motioner som behandlas i detta betänkande.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande kompetensutvecklingatt med anledning av motion 1996/97:A277 yrkande 18 och med avslag påmotionerna 1996/97:A210, 1996/97:A241 yrkandena 1 och 2, 1996/97:A264,1996/97:A270, 1996/97:A294, 1996/97:A305 yrkande 18, 1997/98:A207,1997/98:A272 yrkande 3, 1997/98:A310 yrkandena 21 och 22 samt 1997/98:A314yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. KompetensutvecklingMargareta () anserdels att avsnittet Utskottets ställningstagande i den del som börjar med ?Någottillkännagivande? och slutar med ?vad utskottet anfört.? bort ha följandelydelse:Ett nytt system för finansiering av kontinuerligt lärande måste utformas. Ettsådant finansieringssystem måste både ge försörjning ochstimulera den enskilde till eget ansvarstagande för utbildning. Utskottetföreslår i likhet med att ett system med kompetenskonto övervägs.Den enskilde och dennes arbetsgivare avsätter medel till ett sådant konto.Genom avtal och överenskommelser bör parterna på arbetsmarknaden ges ett ansvarför att utforma regelverket för och uppbyggnaden av dessa konton. Staten skallbidra till finansiering av kompetensutveckling genom att gynna avsättningartill kontot skattemässigt. Det är viktigt att också egna företagare kopplastill en modell med kompetensförsäkring genom utformande av regler för egnainsatser och skattestimulanser från samhället. Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker motion 1997/98:A272 yrkande 3.Övriga motioner som behandlas i detta betänkande avstyrks i den mån de intetillgodosetts med vad som anförts.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande kompetensutvecklingatt med anledning av motion 1997/98:A272 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1996/97:A210, 1996/97:A241 yrkandena 1 och 2, 1996/97:A264,1996/97:A270, 1996/97:A277 yrkande 18, 1996/97:A294, 1996/97:A305 yrkande18, 1997/98:A207, 1997/98:A310 yrkandena 21 och 22 samt 1997/98:A314yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. KompetensutvecklingElver () anserdels att avsnittet Utskottets ställningstagande i den del det börjar med ?Någottillkännagivande? och slutar med ?vad utskottet anfört.? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att regeringen bör återkomma med förslag till omhur finansiering av kompetensutveckling i enlighet med vad som skisseras i denav liberalerna väckta motionen. Utskottet anser liksom motionärernaatt det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet kan breddas till ett pensions-och utvecklingssparande. Det bör vara möjligt att upp till en viss gräns ta utpengar före pensioneringen för att möjliggöra kompetensutveckling eller för attanvändas som startkapital i ett eget företag. Avsättningen till utvecklings-och pensionssparande bör vara avdragsgillt, förslagsvis upp till ett basbelopp.Personer som är bör ges möjlighet att låna av det allmännapensionssystemet till kompetensutveckling eller till att starta eget företag. Igengäld kan ålderspensionen reduceras med motsvarande belopp. Som studier böravses heltidsstudier vid universitet, högskolor, folkhögskolor, gymnasium ochkomvux. Arbetsgivare bör också ha möjlighet att, upp till ett visst belopp,skjuta till medel till den enskildes utvecklingskonto. Avsättningen bör befriasfrån arbetsgivaravgift. Utskottet tillstyrker med det anförda motion1996/97:A270. Övriga motioner avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande kompetensutvecklingatt med anledning av motion 1996/97:A270 och med avslag på motionerna1996/97:A210, 1996/97:A241 yrkandena 1 och 2, 1996/97:A264, 1996/97:A277yrkande 18, 1996/97:A294, 1996/97:A305 yrkande 18, 1997/98:A207,1997/98:A272 yrkande 3, 1997/98:A310 yrkandena 21 och 22 samt 1997/98:A314yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4.