bet · GL01UU14 · 1998-05-14 00:00:00 — Någon ytterligare åtgärd är därför för närvarandeej behövlig.Utskottet anser att motion U35 (kd) yrkande 5 kan besvaras med det anförda.Kristdemokraterna föreslår i motion U35 (kd) yrkande 13 att bör verkaför ett försoningsarbete på det lokala planet i Stora sjö-regionen.Utskottet konstaterar med anledning härav att ett arbete med denna inriktningredan pågår. Det svenska agerandet i Stora sjö-regionen har som övergripandemålsättning att främja fred och stabilitet, respekt för mänskliga rättighetersamt en långsiktigt hållbar ekonomisk och social utveckling i regionen.Skapandet av ett demokratiskt samhälle med brett deltagande och maktdelningutgör mål i sig, men också medel för att förebygga konflikter och få till stånden stabil utveckling i regionen. Svenska insatser syftar därför till att skapaförutsättningar för samlevnad, dialog och förhandlingar mellan olika grupper isamhället, genom att stärka demokratiska krafter inom såväl det officiella somdet civila samhället. Samordning och kontakter med andra aktörer, inklusivenordiska, är viktiga för att kunna nå dessa mål.Motionärerna önskar att man utreder förutsättningarna för en freds- ochförsoningsinsats på det lokala planet i , för att om möjligt kunnaanvända sig av erfarenheterna även i och i Demokratiskarepubliken noterar att situationen i är fortsatt mycket spänd även omvissa öppningar har kunnat skönjas . En intern dialog harbörjat föras, inte minst mellan de parlamentariska grupperna. Än har dock ingabesked getts om vad som händer då parlamentets mandat löper ut under sommaren.I februari hölls ett seminarium med representanter även från det civilasamhället, i ett försök att återuppta den débat national som under det senasteåret varit mer eller mindre avsomnad. Förhoppningar finns också att de nedlagdaåtalen mot parlamentets talman och de båda ex-presidenterna kan leda till attden regionala processen återupptas. Förutsättningarna för ett fredsskapandearbete på lokal nivå är därför något bättre än tidigare, om än fortfarandemycket svåra.Det svenska stödet via Sida till demokrati och mänskliga rättigheter harkanaliserats huvudsakligen genom FN-organ samt internationella och enskildaorganisationer. Genom dessa pågår redan insatser på det lokala planet. Denfredsutbildning som har stått för kan nämnas som exempel.Enligt den skrivelse som Sida har presenterat för regeringen i mars i årkommer man även i fortsättningen att prioritera denna typ av insatser. Så sägsdet exempelvis i skrivelsen att ?stöd planeras vidare till freds- ochförsoningsprojekt som riktar sig till den burundiska lokalbefolkningen?.Utskottet, som ser positivt på de föreslagna prioriteringarna och som anserdet angeläget att de öppningar som kunnat skönjas utnyttjas på bästa sätt, kansåledes konstatera att motionärernas förslag ligger väl i linje med de insatsersom redan gör.Därmed anser utskottet att motion U35 (kd) yrkande 13 är besvarad.I motion U37 (v) yrkande 9 framhålls att kan ses som en prövostennär det gäller svenskt utvecklingssamarbete och att nedläggningen av ambassadeni inte är förenlig med partnerskapstanken. Vidare hävdar motionärernaatt bistånd till kommer att upphöra.Utskottets utgångspunkt är att partnerskap bör ses som ett förhållningssätt iett samarbete som bygger på gemensam värdegrund och ömsesidigt förtroende.Partnerskapet syftar bl.a. till att stärka den svagare parten, men samarbetetär inte utan förpliktelser. Samarbetet bygger på en insikt att båda partermåste bidra och göra ansträngningar för att uppnå de gemensamt definierademålen för verksamheten. Om den ena parten inte uppfyller sitt ansvar måstesamarbetet förändras, i värsta fall avbrytas.Utskottet har erfarit att regeringen, efter grundliga diskussioner och ettflertal utvärderingar, konstaterat att biståndssamarbetet med Guinea-Bissauinte fungerat tillfredsställande. har ställt upprepade kravpå reformer och kvalitetsförändringar, men gör bedömningen att det saknatspolitisk vilja att genomföra dessa. Som enskild givare har krav påreformer inte fått någon större genomslagskraft. När liknande krav framförsgemensamt med EU och kan en viss rörelse noteras.På förslag av Sida kommer biståndet till därför att få nyaformer. Guinea-Bissaus största utvecklingsproblem är den stora skuldbördan.Huvudinriktningen för bistånd kommer därför att bli stöd till re-formarbetet i kombination med skuldlättnader, vilket sker genom inrättandet aven multilateral fond för skuldavskrivningar. Denna kommer att frigöra resursersom kan användas för förnyade utvecklingsansträngningar, särskilt inom desociala sektorerna.Sedan valen 1994 befinner sig den demokratiska utvecklingen i landet i enkonsolideringsfas. kommer därför att ge bistånd för vissa insatser påbl.a. Enligt vad utskottet inhämtat bedömer regeringen, ilikhet med Sida, att de nya formerna för utvecklingssamarbetet inte kommer attkräva en svensk permanent närvaro på plats i Guinea-Bissau.Utskottet anser att motion U37 (v) yrkande 9 kan besvaras med vad som ovananförts.Vänsterpartiet förespråkar i motion U37 (v) yrkande 10 bl.a. ett utbyggtvänortssamarbete.Utskottet ser, mot bakgrund av vad som anförs i regeringens skrivelse, detsom ett väsentligt mål för den svenska Afrikapolitiken är att befästa ochutvidga förbindelserna mellan det svenska samhället och de afrikanskasamhällena. Attitydpåverkan är ett viktigt led i arbetet med att utveckla ettbredare samarbete. Direktkontakt mellan olika samhällen är ett viktigt medelför dylik påverkan. I skrivelsen presenteras en rad förslag som innebärdirektkontakt på individ- och gruppnivå. Genom en stark och en bättre utnyttjad fältrepresentation ökar möjligheternatill ett utbyte. I partnerskapstanken ligger att stödelementet isamhällskontakterna tonas ned och ersätts av relationer som utvecklasav egen kraft.Enligt utskottets uppfattning finns det skäl att poängtera att ett samarbetebara är möjligt om det finns ett reellt intresse från båda parter.Vänortssamarbete mellan svenska och afrikanska kommuner är ett exempel på enrelation som bygger på parternas ömsesidiga intresse.Utskottet anser att motion U37 (v) yrkande 10 kan besvaras med det anförda. beträffande uppmärksammande av som kontinentatt förklarar motion 1997/98:U32 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört,2. beträffande övergripande ställningstaganden för partnerskap medafrikanska länderatt avslår motion 1997/98:U31 yrkande 1,res. 1 (m)3. beträffande organisatoriska aspekter på samverkan med afrikanskaländeratt avslår motion 1997/98:U31 yrkande 2 (delvis),res. 2 (m)4. beträffande ett oberoende sekretariat för analys och utvärderingatt avslår motionerna 1997/98:U31 yrkande 2 (delvis) och 1997/98:U35yrkande 6,res. 3 (m, fp, kd)5. beträffande diplomatisk representation i francophona Afrikaatt förklarar motion 1997/98:U32 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,6. beträffande frivilliga organisationeratt förklarar motion 1997/98:U32 yrkande 5 besvarad med vad utskottetanfört,7. beträffande ekonomiskt ansvarstagande från givarländernaatt förklarar motion 1997/98:U33 yrkande 7 besvarad med vad utskottetanfört,8. beträffande finansiering av en ökad andel av det svenska biståndettill Afrikaatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,9. beträffande uppförandekod för partnerskapatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,10. beträffande redogörelse för mottagande av förslag om tullfrihetatt förklarar motion 1997/98:U36 yrkande 6 besvarad med vad utskottetanfört,11. beträffande skuldavskrivningaratt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 3 besvarad med vad utskottetanfört,12. beträffande skydd för bräckliga ekonomieratt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,13. beträffande handelsfördelar för MUL-ländernaatt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 5 besvarad med vad utskottetanfört,14. beträffande regelverk för handel och utvecklingatt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 6 besvarad med vad utskottetanfört,15. beträffande policyansvar gentemot m.m.att avslår motionerna 1997/98:U35 yrkande 11 och 1997/98:U37 yrkande2,res. 4 (v, mp, kd)16. beträffande enprocentsmåletatt avslår motionerna 1997/98:U33 yrkande 6 och 1997/98:U35 yrkande1,res. 5 (fp, v, mp, kd)17. beträffande avbrytande av biståndatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 3 besvarad med vad utskottetanfört,18. beträffande biståndsberoendeatt förklarar motion 1997/98:U36 yrkande 7 besvarad med vad utskottetanfört,19. beträffande jämlikhet och ekonomisk stabiliseringatt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört,20. beträffande visst stöd för småföretagande m.m.att förklarar motion 1997/98:U35 yrkandena 8, 9 och 12 besvarad medvad utskottet anfört,21. beträffande MAI-avtaletatt avslår motionerna 1997/98:U33 yrkandena 1-3, 1997/98:U34,1997/98:U35 yrkande 10 och 1997/98:U37 yrkandena 7-8,res. 6 (fp, v, mp, kd)22. beträffande rovdrift på naturtillgångaratt förklarar motion 1997/98:U32 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,23. beträffande en kretsloppsbaserad utvecklingsmodellatt avslår motion 1997/98:U33 yrkande 4,res. 7 (mp)24. beträffande nya miljöproblematt avslår motion 1997/98:U33 yrkande 5,res. 8 (mp)25. beträffande demokratifrågor i utvecklingsbiståndetatt förklarar motion 1997/98:U36 yrkande 1-5 besvarad med vadutskottet anfört,26. beträffande satsning på s.k. nyckelländeratt avslår motion 1997/98:U32 yrkande 3,27. beträffande regionalt samarbete kring Zambeziflodenatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 7 besvarad med vad utskottetanfört,28. beträffande utvärdering av regionalt samarbeteatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 5 besvarad med vad utskottetanfört,29. beträffande försoningsarbete i Stora sjö-regionenatt förklarar motion 1997/98:U35 yrkande 13 besvarad med vadutskottet anfört,30. beträffande biståndet till Guinea-Bissauatt förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 9 besvarad med vad utskottetanfört,31. beträffande vänortssamarbete m.m.att förklarar motion 1997/98:U37 yrkande 10 besvarad med vadutskottet anfört,32. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:122att lägger regeringens skrivelse 1997/98:122 i förändring. Enförnyad svensk Afrikapolitik inför 2000-talet till handlingarna.Stockholm Övergripande ställningstaganden för partnerskap med (mom.2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 54 börjar med ?Utskottethar tidigare? och på s. 55 slutar med ?utarbetandet av strategin? bort utgå,dels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Beaktande depå? och slutar med ?motion U 31 (m) yrkande 1 bör avstyrkas? bort ha följandelydelse:Utskottet ansluter sig till de övergripande politiska ställningstagandenbeträffande fattigdomens utrotande i världen, effektiviteten i biståndet ochpartnerskap med , vilka anföres i den moderatakommittémotionen U31 (m). Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U31 (m) yrkande 1 .dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande övergripande ställningstaganden för partnerskap medafrikanska länderatt med bifall till motion 1997/98:U31 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Organisatoriska aspekter på samverkan med (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Också motionU31 (m)? och slutar med ?yrkande 2 (delvis) avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till de organisatoriska lösningar för partnerskapetmed - såväl vad gäller UD:s och SIDA:s roller som samarbetet med andrabiståndsaktörer - som anföres i den moderata kommittémotionen U31 (m). Dettabör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U31 (m) yrkande 2 (delvis).dels att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande organisatoriska aspekter på samverkan med afrikanskaländeratt med bifall till motion 1997/98:U31 yrkande 2 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ett oberoende sekretariat för analys och utvärdering(mom. 4), , och (alla m) samtKarl-Göran Biörsmark (fp) och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Utskottethar tidigare? och slutar med ?koppling till verksamheten? bort ha följandelydelse:Även om Sidas utvärderingsenhet har stärkts och Expertgruppen förutvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan detta enligt utskottets mening inteersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut liknande SAU.Utskottet har påpekat det beklagliga i att det oberoendesekretariatet för analys och utvärdering av det svenska biståndet, SAU, sominrättades under fyrpartiregeringen, lagts ner. Detta innebär att Sida återigenutvärderar denna del av sin egen verksamhet.Riksrevisionsverket, som reviderar Sidas förvaltning, har riktat anmärkningarmot Sidas årsredovisning. RRV har bland annat pekat på brister avseendekopplingen mellan mål och resultat, redovisningen av prestationer ochkostnader, samt kvalitetssäkring av underlaget för redovisningen. senastkritiserades Sida av RRV för att inte tillräckligt följa upp hur biståndspengaranvänds med anledning av en granskning av Östeuropastödet. Enligt RRV saknadesen dokumenterad uppföljning av de finansiella insatserna i nästan samtliga deakter som RRV gått igenom. RRV ansåg att bristerna gör att Sida bör seöver sina rutiner för att förbättra kontrollen.De anmärkningar som RRV riktar mot Sidas redovisning pekar på det orimliga iatt en myndighet på ett objektivt sätt ska söka utvärdera sin egen verksamhet.När det gäller den ekonomiska delen finns RRV:s revision men utskottet menaratt ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut, liknande SAU,fristående från Sida och UD, bör skapas i syfte att granska, utvärdera ochfölja upp det svenska biståndet. En sådan granskning bör gälla såväl småenskilda projekt som större insatser.Enligt utskottets mening är en extern oberoende analys och utvärdering av detsvenska biståndet angelägen för att det skall vara ställt utom allt tvivel attbiståndsresurserna hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt och för attförsäkra sig om att det svenska biståndet svarar mot högt ställdakvalitetskrav.dels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Ävenmotionerna om? och slutar med ?yrkande 6 avstyrks av utskottet? bort haföljande lydelse:Därmed tillstyrks motionerna U31 (m) yrkande 2 (delvis) och U35 (kd) yrkande6,dels att utskottets hemställan under moment 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande ett oberoende sekretariat för analys ochutvärderingatt med anledning av motionerna 1997/98:U31 yrkande 2 (delvis) och1997/98:U35 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Policyansvar gentemot m.m. (mom. 15)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Utskottetmenar, vilket? och slutar med ?U37 (v) yrkande 2? bort ha följande lydelse:Utrikesdepartementet är det departement som har det finansiella ansvaret ochden största kompetensen när det gäller biståndsarbete. Enligt utskottets meningbör därför ansvaret för den svenska politiken gentemot , IMF och deregionala utvecklingsbankerna ligga hos UD.En bättre samordning av det svenska inflytandet bör kunna leda till att detbistånd som kanaliseras via dessa institutioner blir mer effektivt. Detta är avstor vikt vad gäller den svenska framtida Afrikapolitiken, eftersom Afrikakommer att vara den största mottagaren av globalt såväl som svenskt biståndunder en överskådlig framtid.Därmed tillstyrker utskottet motionerna U35 (kd) yrkande 11 och U37 (v)yrkande 2.dels att utskottets hemställan under moment 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande policyansvar gentemot m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:U35 yrkande 11 och1997/98:U37 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Enprocentsmålet (mom. 16)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 55 börjar med ?Utskottetnoterar att? och på s. 56 slutar med ?U35 (kd) yrkande 1? bort ha följandelydelse:Under nuvarande regering har biståndsramen sänkts och till och medunderskridit den biståndsnivå som FN rekommenderar som miniminivå för i-länderna. har fastställt biståndet till 0,av BNI medan FN talar om0,av BNP som en miniminivå. har 0,av BNI inneburitca 500 miljoner mindre än 0,av BNP för del. Sänkningen av biståndethar skett trots att man lovade motsatsen före valet. Nedskärningarna drabbar istor utsträckning de allra fattigaste och rimmar därför illa med regeringensuttalade ambition att stärka fattigdomsinriktningen. Detta inte minst med tankepå den roll det dåliga exemplet kan spela i då det internationellabiståndet är satt under hård press. Detta finner utskottet oacceptabelt.Utåt vill dock regeringen fortfarande ge sken av att förblir ettföregångsland, eftersom man kommer att öka biståndsnivån framöver. Man undvikerdock att nämna den låga nivå man utgår ifrån samt det faktum att höjningenbegränsar sig till och ska gälla först och sedan 0,år 2001.Det är enligt utskottets mening svårt att tolka dessa mycket blygsammahöjningar som tecken på en allvarligt menad ambition att åter uppnåenprocentsmålet.Regeringen har i praktiken alltmer fjärmat sig från det moraliskt bindandeenprocentmålet, som en enig riksdag en gång ställt sig bakom. I medenorma behov av katastrofhjälp och omfattande behov av långsiktigt bistånd tillstöd för spridande av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter samtekonomiska reformprocesser är det fel att låta världens fattiga vara med ochbetala saneringen av ekonomi.Utskottet står fast vid att biståndsnivån som andel av BNI åter måste nåenprocentsnivån i början av nästa sekel och därför måste höjas i en helt annantakt än den regeringen antyder.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna U33 (mp) yrkande 6 och U35(kd) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under moment 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande enprocentsmåletatt med anledning av motionerna 1997/98:U33 yrkande 6 och 1997/98:U35yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. (mom. 21)(), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 58 börjar med ?Utskottetframhöll därvid? och på s. 59 slutar med ?U37 (v) yrkandena 7 och 8,? bort haföljande lydelse:Förhandlingarna kring - multilateralt avtal om investeringar - skallligga nere . I den utformning avtalet nu har, försvagar detsnarare än förstärker utvecklingsländernas möjligheter och utveckling. Detinvesteringsavtal som man hållit på att förhandla fram, fokuserade ochstödde investeraren i ett utvecklingsland. Det är ingen tvekan om attinvesteraren genom avtalet fick ett starkare skydd än mottagarlandet och dessarbetstagare, som i sin tur verkligen behöver ett gott skydd när landet lämnasöppet för storföretag och internationella investerare. En rad principfrågor ochproblem måste lösas på demokratisk väg mellan de inblandade parterna innanavtalet är klart. Avtalet bör inte undertecknas förrän grundligakonsekvensanalyser gjorts.dels att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande MAI-avtaletatt med anledning av motionerna 1997/98:U33 yrkandena 1-3,1997/98:U34, 1997/98:U35 yrkande 10 och 1997/98:U37 yrkandena 7-8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. En kretsloppsbaserad utvecklingsmodell (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 60 börjar med ?skulle kommaatt innebära? och slutar med ? U33 (mp) yrkandena 4-5.? bort ha följandelydelse:... ligger helt i och Agenda 21:s anda. Många av Sverigespartnerländer har ett bättre utgångsläge för att förverkliga ettkretsloppssamhälle än och andra industriländer.Därmed tillstyrker utskottet motion U33 (mp) yrkande 4. Yrkande 5 i sammamotion besvaras.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande en kretsloppsbaserad utvecklingsmodellatt med bifall till motion 1997/98:U33 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Nya miljöproblem (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 59 börjar med ?Så långtmöjligt skall miljöaspekter? och på s. 60 slutar med ?yrkandena 4-5.? bort haföljande lydelse:Miljöaspekter skall integreras i all verksamhet ochmiljökonsekvensbedömningar göras vid beredning av biståndsinsatser. Sverigespartner i utvecklingssamarbetet skall slippa utsättas för västvärldensutvecklingsmodell, och undvika att göra om våra misstag. Miljöaspekterna skallfå en framskjuten plats i samarbetet och förebyggande insatser måste hela tidengöras, så att nya miljöproblem inte uppstår.Att, som motionärerna begär, låta en förnyad svensk Afrikapolitik utgå frånen utvecklingsmodell som bygger på naturens kretslopp ligger helt iRiokonferensens och Agenda 21:s anda. Många av partnerländer har ettbättre utgångsläge för att förverkliga ett kretsloppssamhälle än ochandra industriländer.Därmed tillstyrker utskottet motion U33 (mp) yrkande 5. Yrkande 4 i sammamotion samt motion U32 (fp) yrkande 4 får anses besvarade med det anförda.dels att utskottets hemställan under moment 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande nya miljöproblematt med bifall till motion 1997/98:U33 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6 Särskilda yttranden1. Enprocentsmålet (mom. 16), , och (alla m) anför:Från moderat sida avvisar vi utbetalningsmål av typen eller av BNP.Det övergripande målet för u-världssamarbetet skall vara att utrotafattigdomen. Härvid behövs effektivitetsmål, där det blir möjligt att mäta vadman gör.2. Strukturanpassningsprogrammen (mom. 19)() anför:Under den tid som strukturanpassningsprogrammen utformades och genomfördesdiskuterades aldrig strukturanpassningsprogrammen i den formen att de skullegenomföras i två steg - i en första och andra generation. Det riktadespraktiskt taget redan från början allvarlig kritik motstrukturanpassningsprogrammens sociala effekter och det tog innanviktiga instanser tog någon notis om den kritik som riktades mot dem. Attframställa historien som om det från början var fråga om att genomförastrukturanpassningsprogrammen i två steg med olika riktning stämmer inteöverens med verkligheten. Det positiva är dock en förändring inom viktigainstanser som och : att man anammade delar av denkritik som förekommit.3. Demokratisering (mom. 25)() anför:Demokratin är inte enbart en bidragande faktor till samhällsutvecklingen utanär själva förutsättningen för den. Även en svag demokrati är ett första stegmot en effektiv fattigdomsbekämpning. liberalerna menar att dettasynsätt måste genomsyra all svensk biståndspolitik.Den afrikanska demokratiseringen brottas med stora problem. Mäktiga grupperär emot att makten flyttas över till befolkningen, en lågutbildad valmanskårblir lätt offer för populistiska politiker, korruptionen är utbredd ochkontrollen av statsmakten är bristfällig.Den demokratisering av som trots alla svårigheter pågår är steget påvägen mot lösningen av ett flertal problem. I det långa loppet är ettdemokratiskt styre det enda sättet att till exempel hantera etniskamotsättningar - trots att utvecklingen på kort sikt, genom exempelvisuppdelning i etniska partier, kan förskräcka. I en demokrati finnsförutsättningar att finna lösningar. Dessa förutsättningar finns inte i ettsystem där åsiktsyttringar trycks ned.Det är väsentligt att det svenska utvecklingssamarbetet med innehållerområden för att stärka demokratins kärna, dvs. arbete för parlamentarism, friaval samt flerpartisystem. Behovet av en rättsstat och balans i samhället,respekt för mänskliga fri- och rättigheter, skydd för minoriteter, fria och välfungerande medier bör vara prioriterade inriktningar i svensktutvecklingssamarbete.I reservationer till utrikesutskottets betänkande 1997/98:UU15 Demokrati ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, utvecklar Folkpartietytterligare handlingsprogram för demokratiutvecklingen i biståndet.4.