bet · GL01UbU14 · 1998-03-03 00:00:00 — uppdrag harinnefattat att se över bestämmelserna på detta område, och utskottet anser attriksdagen bör avvakta regeringens förslag i frågan.I motion 1997/98:Kr303 (c, fp) yrkande 2 sägs att studiemedel bör utgå tilleleverna vid . Om frågan inte löses omgående finns det skäl föreleverna att välja annan skola, trots att utbildningen vid harhög kvalitet, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen.Enligt 4 kap. 1 § studiestödslagen är det regeringen som avgör vilkautbildningar som skall berättiga till studiemedel. Utskottet noterar attregeringen beslutade att eleverna vid skall kunnafå studiemedel.Övriga studiestödAnsökan om korttidsstudiestöd kan enligt gällande bestämmelser göras kollektivtav vissa organisationer, bl.a. handikapporganisationer. Inom handikapprörelsenhar bildats fristående ungdomsorganisationer. I motion1997/98:Ub703 (s) påtalar motionären att inte medger att dessaungdomsorganisationer lämnar kollektiva ansökningar om korttidsstudiestöd ochinternatbidrag. De måste i stället ansöka genom respektive moderorganisation,något som motverkar syftet med att vara en självständig organisation, ansermotionären.U t s k o t t e t föreslår att avslår motionen.Regeringen har i studiestödsförordningen (1973:418) föreskrivit att rättenför handikapporganisation att göra kollektiv ansökan om korttidsstudiestöd ochinternatbidrag gäller sådan organisation som får statsbidrag enligtförordningen (1994:951) om statsbidrag till handikapporganisationer. Utskottethar inhämtat att de fristående ungdomsorganisationerna inom handikapprörelsenhittills inte har ansökt om, och således inte heller beviljats, statsbidragenligt nämnda förordning.Eleverna i gymnasiesärskolan är berättigade till förlängt barnbidrag ochomfattas inte av studiehjälpssystemet, som gäller övrig gymnasial utbildningför ungdomar . Motion 1997/98:Ub711 (s) påtalar attgymnasiesärskolans elever därmed är utestängda från möjligheten att få extratillägg, som förekommer inom studiehjälpssystemet. Regelverket bör ändras såatt även elever i gymnasiesärskolan medges rätt att söka det extra tillägget,anser motionären som föreslår ett tillkännagivande till regeringen om detta.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Gymnasiesärskolans elever är den enda grupp som får förlängt barnbidrag efteratt de har lämnat den obligatoriska skolan. Förlängt barnbidrag ochstudiebidrag i studiehjälpssystemet utgår med samma belopp , menstudiebidraget lämnas numera endast , medan förlängtbarnbidrag utgår . En betydande del av eleverna i gymnasiesärskolanhar sjukbidrag redan . framförde bådeSärskolekommittén (SOU 1991:130) och CSN (rapporten studiehjälp tillungdomsstudiebidrag ) förslag om att se över de olika ekonomiskasamhällsstöd som utgår till särskolans elever. Sjuk- och arbetsskadekommitténföreslog i slutbetänkandet En allmän och aktiv försäkring vid sjukdom ochrehabilitering (SOU 1996:113) att s.k. månadsersättning skall utgå tidigastfrån . Kommittén ansåg att även funktionshindrade ungdomar normaltskall ägna sig åt studier efter fyllda och då bör omfattas avdet studiesociala stödet. Den därefter tillsatta Förtidspensionsutredningenavser att komma med förslag om förtidspension för unga,bl.a. när det gäller lägsta åldersgräns för rätt till sådan. Utskottet anserinte att bör föregripa regeringens beredning av dessa frågor.Frågor om studiehjälp vid gymnasiestudier utomlands tas upp i motion1997/98:Ub720 (c). Motionären anser det angeläget att öka möjligheten tillsådana studier genom att eleverna får behålla studiebidraget underutlandsstudierna samt även under ett extra gymnasieår, i de fall dåutlandsstudierna inte tillgodoräknas i den svenska utbildningen (yrk. Hananser vidare att regeringen bör inarbeta ett förslag om detta 1999 (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Utlandsvistelse för studier kan ge värdefulla erfarenheter och breddadereferensramar. Framför allt på högskolenivå har svenska studenter storamöjligheter att med studiemedel bedriva studier utomlands. Vid behandlingen avden senaste budgetpropositionen, där regeringen redovisat sin avsikt att i vissutsträckning begränsa nuvarande möjligheter till utlandsstudier medstudiemedel, ville utskottet inte ta ställning i sak till de förändringarregeringen skisserat. Frågan om förutsättningarna för att få svenskt studiestödvid studier utomlands borde, ansåg utskottet, behandlas tillsammans med förslagom ett nytt studiestödssystem (bet. 1997/98:UbU2 s. 7, rskr. För studierpå gymnasienivå utgår studiestöd normalt endast om studierna inte med likastor fördel kan bedrivas vid svensk läroanstalt. Även om förslaget till nyttstudiestödssystem inte kommer att omfatta studiehjälpssystemet, anser utskottetatt det vore olämpligt att nu tar ställning för en förändringbeträffande gymnasiestudier utomlands med studiehjälp. Den frågan bör övervägastillsammans med dels frågan vilka villkor som skall gälla för utlandsstudier påhögskolenivå, dels övriga behov inom utbildningsområdet samt tillgången påresurser. beträffande tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystemför vuxnaatt avslår motionerna 1997/98:Ub710 yrkande 1, 1997/98:Ub805 yrkande16 i denna del, 1997/98:Ub807 yrkande 25 och 1997/98:Ub810 yrkande 16 idenna del,res. 1 (m, fp, mp, kd)2. beträffande principerna för ett nytt studiestödssystematt avslår motionerna 1997/98:Ub234 yrkande 2, 1997/98: Ub701,1997/98:Ub705, 1997/98:Ub708 yrkande 2, 1997/98:Ub710 yrkandena 2 och 11,1997/98:Ub712, 1997/98:Ub714, 1997/98: Ub718, 1997/98:Ub804 yrkande 6,1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del, 1997/98:Ub808 yrkande 3,1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del, 1997/98:So411 yrkande 7,1997/98:A203 yrkande 9, 1997/98: A314 yrkande 3,res. 2 (m) - delvisres. 3 (c) - delvisres. 4 (v)res. 5 (kd) - delvis3. beträffande individuella kompetenskontonatt avslår motionerna 1997/98:Ub452 yrkande 9, 1997/98:Ub715 yrkande3 och 1997/98:Ub810 yrkande 17,res. 2 (m) - delvisres. 3 (c) - delvisres. 6 (fp)res. 5 (kd) - delvis4. beträffande utbetalning av studiemedelatt avslår motionerna 1997/98:Ub704 och 1997/98:A203 yrkande 10,res. 3 (c) - delvis5. beträffande medvetet val av lånenivåatt avslår motion 1997/98:Ub715 yrkande 2,res. 7 (m, fp)6. beträffande förtida återbetalning av studielånatt avslår motion 1997/98:Ub709,7. beträffande tidsenhet för vilken studiemedel beräknasatt avslår motion 1997/98:Ub722,8. beträffande Stenebyskolanatt avslår motion 1997/98:Kr303 yrkande 2,9. beträffande kollektiva ansökningar om korttidsstudiestödatt avslår motion 1997/98:Ub703,10. beträffande gymnasiesärskolanatt avslår motion 1997/98:Ub711,11. beträffande gymnasiestudier utomlandsatt avslår motion 1997/98:Ub720 yrkandena 3 och 4.res. 3 (c) - delvisStockholm den 3 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (),(), (), () och MarieWilén (c). Tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystem för vuxna (mom. 1)(), (), (), (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning är det mycket otillfredsställande att regeringen dröjermed att lägga fram förslag om ett nytt studiestödssystem, så att detta inteförefaller att kunna träda i funktion förrän tidigast . börsom sin mening ge regeringen till känna att förslag om ett sådant system börläggas fram möjligt med sikte på genomförande tidigare än år 2000.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 1 borthemställa1. beträffande tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystem förvuxnaatt med anledning av motionerna 1997/98:Ub710 yrkande 1,1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del, 1997/98:Ub807 yrkande 25 och1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,2. Principerna för ett nytt studiestödssystem samt Individuella kompetenskonton(mom. 2 och 3)(), (), () och () anför:Vi anser att följande principer bör läggas till grund för ett nyttstudiestödssystem. De yngre studenterna på traditionell akademisk nivå behöverett väl fungerande, överblickbart studielånesystem som uppmuntrar till lågskuldsättning och snabb avbetalning. En viktig utgångspunkt är att systemetvarken skall avskräcka någon från att studera eller uppmuntra någon att lånamer än nödvändigt. Systemet skall vara så tydligt att den enskilda studentenkan överblicka de ekonomiska konsekvenserna och därmed se att lån tillutbildningsinvesteringar är en rimlig affär som lönar sig på lång sikt. Allastudielån skall normalt kunna betalas tillbaka. I stället för att terminsviskvittera ut maximala studielån på en blankett bör studenten erhålla privatekonomisk rådgivning, som hjälper henne eller honom att väga önskad kortsiktigekonomisk standard mot behovet av lån och möjligheter till arbetsinkomster. Upptill ett maximalbelopp på dagens nivå bör alla lån vara helt flytande, dvs.varje student tar ställning till vilket lånebelopp hon eller han behöver.Fribeloppet bör höjas och begränsningen möjligen avskaffas helt. Grundprincipenatt alla lån alltid betalas tillbaka skall upprätthållas, med två centralaundantag. Det ena gäller dödsfall, det andra den situationen att låntagarensliv av olika skäl inte leder till betalningsförmåga. Rätten till avskrivningvid skall avskaffas. CSN:s uppgifter bör ses över, eftersom en merkvalificerad rådgivningsfunktion - som vi menar behövs - inte utan vidare låtersig förenas med ren myndighetsutövning. Det vi nu sagt innebär att riksdagenbör bifalla motion 1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del.Vuxna människor med försörjningsansvar som är etablerade i yrkeslivet behöverett helt nytt finansieringssystem som gör det livslånga lärandet praktisktmöjligt och eftertraktat. Finansieringen av vidareutbildning bör i högre gradän bygga på att den yrkesverksamma individen själv kan ta ett störreekonomiskt ansvar för att tillgodose sina behov av ny kompetens. Vi anser möjligt bör införa ett system med s.k. personliga kompetenskonton,där arbetstagare, företag och stat tillsammans bygger upp en tillgång som kananvändas för t.ex. vidareutbildning. Det skulle ge både individ och arbetslivnya möjligheter att intressera sig för och påverka individens och arbetslivetskompetensutveckling, bl.a. göra det möjligt för yrkesverksamma att gå ini den yrkeshögskola som vi vill se förverkligad.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2 och 3bort hemställa2. beträffande principerna för ett nytt studiestödssystematt med bifall till motion 1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del, medanledning av motionerna 1997/98:Ub234 yrkande 2, 1997/98:Ub701 och1997/98:Ub705 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub708 yrkande 2,1997/98:Ub710 yrkandena 2 och 11, 1997/98:Ub712, 1997/98:Ub714,1997/98:Ub718, 1997/98:Ub804 yrkande 6, 1997/98:Ub808 yrkande 3,1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del, 1997/98:So411 yrkande 7,1997/98:A203 yrkande 9 och 1997/98:A314 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande individuella kompetenskontonatt med bifall till motion 1997/98:Ub452 yrkande 9, med anledning avmotion 1997/98:Ub810 yrkande 17 och med avslag på motion 1997/98:Ub715yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. Principerna för ett nytt studiestödssystem, m.m. (mom. 2, 3, 4 och 11)() anför:Studiestödsutredningens förslag följer i sina övergripande principer för ettnytt studiestödssystem väl de riktlinjer som ställt sig bakom.Jag anser dock att bör ta avstånd från utredningens förslag omlånetak redan . Ett nytt studiestödssystem måste bygga på enhöjd bidragsdel som ger de studerande en minimiinkomst. Funktionshindrade börpå samma sätt som övriga studenter kunna bedriva studier inom ett sammanhålletstudiestödssystem. Detta måste därför ta hänsyn till de speciella problem ochförutsättningar som funktionshindrade studenter har. Vad jag här anfört börriksdagen med bifall till motionerna 1997/98:So411 yrkande 7, 1997/98:Ub810yrkande 16 i denna del samt 1997/98:A203 yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.Ett system med individuella kompetenskonton behöver enligt min meningutvecklas för att ge möjligheter till rimlig ekonomisk försörjning under enutbildningsperiod mitt i livet, då studier med studiemedel inte är ettalternativ. En utredning om detta bör genomföras . Jag förespråkar enmodell där ansvaret delas mellan arbetstagare, arbetsgivare och samhället, pågrundval av ett samhällskontrakt som ställer kunskaps- och kompetensutvecklingi centrum. Det bör vara frivilligt och upp till parterna på arbetsmarknaden,lokalt eller centralt, att utforma regelverk på grundval av avtal ochöverenskommelser. Staten bör svara för att de avsättningar som arbetstagare ocharbetsgivare - eller egenföretagare - gör blir skattemässigt gynnade. Dessutomkommer staten att behöva ikläda sig en utjämnande funktion. De som saknararbete eller har låga löner har ju inte råd att sätta av medeltill ett kompetenskonto, och arbetslösa har inte heller någon arbetsgivare somkan göra avsättningar. Detta kan lösas genom att staten garanterar någon formav grundplåt, alternativt att arbetslöshetsförsäkringen berättigar till en visspersonlig avsättning. Vad jag här har anfört bör med bifall tillmotion 1997/98:Ub810 yrkande 17 som sin mening ge regeringen till känna.Problemen med alltför sen utbetalning av studiemedel inom det nuvarandesystemet måste enligt min mening lösas. bör med bifall till motion1997/98:A203 yrkande 10 begära förslag om åtgärder för att undanröja dessabrister.Möjligheterna till studiehjälp vid gymnasiestudier utomlands bör enligt minmening utökas. Många gymnasister studerar utomlands som utbytesstudent underett år. Detta medför betydande kostnader för ungdomarnas familjer.Utlandsstudier ger värdefulla erfarenheter och breddade referensramar, ochmöjligheterna till sådana studier bör därför ökas. Därför är det angeläget atteleverna kan få behålla studiebidraget även under sådana studier. I de fall dåutlandsåret inte kan tillgodoräknas i den svenska gymnasieutbildningen böreleverna också få studiebidrag under ett fjärde år för att slutföragymnasiestudierna här. Regeringen bör inarbeta förslag om detta ibudgetförslaget för . Vad jag nu anfört bör med bifalltill motion 1997/98:Ub720 yrkandena 3 och 4 som sin mening ge regeringen tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 2, 3, 4och 11 bort hemställa2. beträffande principerna för ett nytt studiestödssystematt med bifall till motionerna 1997/98:So411 yrkande 7, 1997/98:Ub810yrkande 16 i denna del samt 1997/98:A203 yrkande 9 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub234 yrkande 2, 1997/98: Ub701, 1997/98:Ub705,1997/98:Ub708 yrkande 2, 1997/98:Ub710 yrkandena 2 och 11, 1997/98:Ub712,1997/98:Ub714, 1997/98: Ub718, 1997/98:Ub804 yrkande 6, 1997/98:Ub808yrkande 3, 1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del och 1997/98:A314 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande individuella kompetenskontonatt med bifall till motion 1997/98:Ub810 yrkande 17, med anledning avmotion 1997/98:Ub452 yrkande 9 och med avslag på motion 1997/98:Ub715yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande utbetalning av studiemedelatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub704 och 1997/98:A203 yrkande10 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,11. beträffande gymnasiestudier utomlandsatt med bifall till motion 1997/98:Ub720 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts.4. Principerna för ett nytt studiestödssystem (mom. 2)() anför:Ett nytt studiestödssystem måste enligt min mening ha en genomtänkt plats ivälfärden. Det är således väsentligt hur studiestödet förhåller sig till andrabidrag, rättigheter och förmåner som t.ex. bostadsbidrag, socialbidrag ochpensionsregler. Detta bör med bifall till motion 1997/98:Ub708yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att under moment 2 borthemställa2. beträffande principerna för ett nytt studiestödssystematt med bifall till motion 1997/98:Ub708 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub234 yrkande 2, 1997/98: Ub701, 1997/98:Ub705,1997/98:Ub710 yrkandena 2 och 11, 1997/98:Ub712, 1997/98:Ub714,1997/98:Ub718, 1997/98:Ub804 yrkande 6, 1997/98:Ub805 yrkande 16 i dennadel, 1997/98:Ub808 yrkande 3, 1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del,1997/98:So411 yrkande 7, 1997/98:A203 yrkande 9 och 1997/98:A314 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. Principerna för ett nytt studiestödssystem samt Individuella kompetenskonton(mom. 2 och 3)() anför:Det nuvarande studiemedelssystemet med dess omfattande skuldsättning avskräckerungdomar från studieovana miljöer från högre studier och medverkar därmed tillsocial snedrekrytering. Ett nytt studiestödssystem bör bygga på atttillgängliga resurser i huvudsak satsas på bidragsdelen, så att den kan höjasoch stora lån inte behöver tas. Ett i stort sett osubventionerat lån skullesignalera att lånet är en form av kompletterande finansieringskälla som endastbör utnyttjas vid behov. Ett ökat fribelopp eller en borttagen inkomstgränsskulle också minska behovet att ta lån. Med bättre ekonomiska villkor understudietiden skulle det vara rimligt att kräva att lånen i normala fall alltidskall återbetalas. Det borde därför diskuteras om regeln om avskrivning avskuld kan tas bort. Återbetalningen bör ske efter förmågat.ex. genom att höginkomsttagare betalar en högre andel av sin årsinkomst änlåginkomsttagare. Möjligheterna att studera utomlands bör vara goda, både förden enskildes och för samhällets skull. Alla som studerar på en viss nivå inomutbildningsväsendet bör ha rätt till likvärdigt studiestöd. De som kompletterargrundskole- eller gymnasienivå bör få ett särskilt förmånligt studiestöd.Vad jag här har anfört bör med bifall till motion 1997/98:Ub710yrkandena 2 och 11 som sin mening ge regeringen till känna.En möjlighet att främja vidareutbildning som vi kristdemokrater förespråkarär s.k. individuella kompetenskonton. Det bör vara ett gemensamt intresse förarbetsgivare och varje anställd i företaget att utveckla medarbetares kompetensför att utveckla såväl företaget som den enskildes personliga kvalifikationer.Därför bör skattelagstiftningen medge möjlighet att med avdragsrätt sätta inmedel på ett för arbetsgivaren och den enskilde gemensamt utbildningskonto. Debelopp som genom förhandling förs upp på kontot skall enbart kunna användas förden enskildes egen kompetensutveckling. Vad jag här har anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 2 och 3bort hemställa2. beträffande principerna för ett nytt studiestödssystematt med bifall till motion 1997/98:Ub710 yrkandena 2 och 11, medanledning av motion 1997/98:A203 yrkande 9 och med avslag på motionerna1997/98:Ub234 yrkande 2, 1997/98:Ub701, 1997/98:Ub705, 1997/98:Ub708yrkande 2, 1997/98:Ub712, 1997/98: Ub714, 1997/98:Ub718, 1997/98:Ub804yrkande 6, 1997/98:Ub805 yrkande 16 i denna del, 1997/98:Ub808 yrkande 3,1997/98:Ub810 yrkande 16 i denna del, 1997/98:So411 yrkande 7 och1997/98:A314 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. beträffande individuella kompetenskontonatt med avslag på motionerna 1997/98:Ub452 yrkande 9, 1997/98:Ub710yrkande 3 och 1997/98:Ub810 yrkande 17 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,6. Individuella kompetenskonton (mom. 3)() anför:För att finansiera livslångt lärande behövs ett helt nytt system, som kankallas utbildningskonton. Jag förordar en möjlighet för människor att pågynnsamma villkor spara själva men också låna pengar för att vidareutbilda sig.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet borde breddas till ett ?pensions-och utbildningssparande? med avdragsrätten ökad till ett helt basbelopp och medmöjlighet att ta ut pengar (upp till en viss gräns) före pensioneringen för attmöjliggöra bl.a. utbildning. Vidare bör personer i åldern få möjlighetatt låna av det allmänna pensionssystemet, förslagsvis av sin årslön, föratt använda till kompetensutveckling eller till att starta eget företag.Ålderspensionen reduceras med motsvarande belopp. Det bör också vara möjligtatt genom sparande återvinna en på så sätt förlorad pensionsrätt.Vad jag här anfört bör med bifall till motion 1997/98:Ub715 yrkande3 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande individuella kompetenskontonatt med bifall till motion 1997/98:Ub715 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub452 yrkande 9 och 1997/98:Ub810 yrkande 17 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. Medvetet val av lånenivå (mom. 5)(), (), (), () och () anför:Vi anser det viktigt att varje student vid ansökningstillfället får grundliginformation om villkoren för återbetalning av studielån. Det skall klart framgåatt lånen skall återbetalas. Det är också viktigt att studenten själv gesmöjlighet att i ansökan ange önskat lånebelopp i stället för attslentrianmässigt kryssa för maximalt belopp. bör således enligt vårmening bifalla motion 1997/98:Ub715 yrkande 2.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 5 borthemställa5. beträffande medvetet val av lånenivåatt med bifall till motion 1997/98:Ub715 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttrandenTidpunkt för förslag till nytt studiestödssystemMarie Wilén (c) anför:Jag finner det anmärkningsvärt att regeringen, trots vad som utlovades ibudgetpropositionen , ännu inte har lagt fram något förslag omnytt, sammanhållet studiestödssystem som kan träda 2000.Tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystemBritt-Marie Danestig (v) anför:Enligt min mening är det en stor brist att det aviserade förslaget till nyttstudiestödssystem inte på ett bättre sätt har samordnats med den kraftigautbyggnaden av antalet utbildningsplatser. Det finns en klar risk att många avdeltagarna i kommer att avbryta studierna , när de intekan få behålla särskilt utbildningsbidrag längre än . I Vänsterpartietsbudgetalternativ för fanns utöver regeringens förslagför att möjliggöra särskilt utbildningsbidrag för demsom haft sådant under /98.Konkurrens i administrationen av studiemedelssystemetBeatrice (), (), (), (), () och () anför:Vi vill påminna om att våra partier i utskottets budgetbetänkande förutgiftsområde 16 (bet. 1997/98:UbU1) reserverade sig till förmån för en ökadkonkurrens i fråga om administrationen av studielånen, något som vi anser kanleda till en utveckling av servicen gentemot studenterna. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Ett nytt studiestödssystem 4Förändringar inom det nuvarande studiemedelssystemet 8Övriga studiestöd 10Hemställan 11Reservationer........................................131. Tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystem för vuxna (mom.1) (m, fp, mp, kd) 132. Principerna för ett nytt studiestödssystem samt Individuellakompetenskonton (mom. 2 och 3) (m)133. Principerna för ett nytt studiestödssystem, m.m. (mom. 2, 3, 4 och11) (c) 144. Principerna för ett nytt studiestödssystem (mom. 2) (v) 165. Principerna för ett nytt studiestödssystem samt Individuellakompetenskonton (mom. 2 och 3) (kd)166. Individuella kompetenskonton (mom. 3) (fp) 177. Medvetet val av lånenivå (mom. 5) (m, fp) 18Särskilda yttranden..................................18Tidpunkt för förslag till nytt studiestödssystem (c) 18Tidpunkt för införande av ett nytt studiestödssystem (v) 18Konkurrens i administrationen av studiemedelssystemet (m, fp, kd) 19