bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — I motion Jo37 (fp)yrkande 1 i motsvarande del anförs att inget generellt undantag från älvskyddetbör göras av några exploateringsskäl.Jordbruksutskottet delar denna uppfattning. Det är viktigt att tarinitiativ för att förstärka detta skydd. Denna ståndpunkt har inte minst motbakgrund av den senaste tidens propåer om ytterligare forskning i avsikt attklargöra möjligheterna till ingrepp i skyddade älvar och vattenområden vunnit istyrka. Utskottet föreslår därför en ändring i 4 kap. 1 § andra stycketmiljöbalken. I detta stycke anges bl.a. att bestämmelserna i första stycketsamt i 2-6 §§ inte utgör hinder för utvecklingen av befintliga tätorter ellerav det lokala näringslivet eller uppförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret. I 6 § anges att utbyggnad av vattenkraft samt vattenregleringeller vattenöverledning för kraftändamål inte får ske i nationalälvarna samt ivissa uppräknade vattenområden och älvsträckor. Det aktuella motionsyrkandet imotsvarande del kan enligt utskottets mening tillgodoses genom att hänvisningeni 4 kap. 1 § andra stycket inte skall ske till 2-6 §§ utan till 2-5 §§.Med det anförda tillstyrker jordbruksutskottet motion Jo37 (fp) yrkande 1 imotsvarande del.dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande skydd mot utbyggnad av vattenkraftenatt med bifall till motion 1997/98:Jo34 yrkande 6 och med anledningav motion 1997/98:Jo37 yrkande 1 i motsvarande del antar regeringensförslag till miljöbalk såvitt avser 4 kap. 1 § med den ändringen atthänvisningen i paragrafens andra stycke, första meningen skall avse 2-5§§.12. Skärpning av älvskyddet (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?När det? ochpå s. 56 slutar med ?motsvarande del? bort ha följande lydelse:Jordbruksutskottet delar uppfattningen i motion Jo37 (fp) yrkande 1 imotsvarande del om att älvskyddet skall utformas så att skyddsbehovet bedömsoberoende av vilket syfte ett planerat ingrepp skall tjäna. bördessutom utformas så att mindre ombyggnader och/eller utbyggnader inte blirmöjliga i sådana vattenområden som föreslås åtnjuta skydd enligt 4 kap. 6 §första och andra styckena. Enligt samma paragrafs tredje stycke kommer detnämligen att vara möjligt att göra ombyggnader/utbyggnader som förorsakarendast obetydlig miljöpåverkan även i eljest skyddade vattenområden ochälvsträckor. Vad nu föreslagits om en förstärkning av älvskyddet är viktigtinte minst med tanke på att regeringen med stöd av vissa av partierhar lyckats genomdriva en energipolitik som i sin förlängning bl.a. innebär entvångsavveckling av väl fungerande kärnkraftsreaktorer. En sådan politik ökaruppenbarligen behovet av ersättningskraft vilket i sin tur dramatiskt ökarhotet mot värdefulla vattenområden.Utskottet har ovan föreslagit en skärpning av riksintresset älvskydd (res.11). Älvskyddet bör också skärpas i den del frågan nu behandlas. Utskottetansluter sig med det anförda till yrkande 1 i motsvarande del i motion Jo37(fp). Regeringen bör återkomma med förslag om ändringar av 4 kap. 6 §miljöbalken i enlighet med vad som anförs ovan.Beträffande de geografiska avgränsningarna av skyddade älvsträckor i 4 kap. 6§ konstaterar utskottet att i två fempartireservationer (c, fp, v,mp, kd) till bostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU3 föreslogs i februari1998 att Sölvbacka strömmar och uppströms skulle inarbetas i 3kap. 6 § NRL (4 kap. 6 § i ) och därmed komma att omfattas avförbudet mot utbyggnad för kraftändamål.Efter att ha erinrat om behandlingen av frågan om Sölvbacka strömmaroch om kommuns framställning att få köpa fallrättigheterna anfördes ireservationen följande:Sedan utskottet behandlade frågan har regeringen alltså beslutat attinte tillmötesgå kommuns begäran att få ta upp förhandlingar med statenom överlåtelse till kommunen av fallrättigheterna vid Sölvbacka strömmar.Regeringen konstaterar att en överlåtelse av fallrättigheterna endast kan bliaktuell om lämnar ett bemyndigande i frågan. Regeringen avser intebegära ett sådant bemyndigande av riksdagen.Regeringens beslut måste rimligen tolkas så att frågan om utbyggnad avSölvbacka strömmar nu är avförd från dagordningen en gång för alla, inte barafrån sida utan även från regeringens. Älvsträckan bör tas in i 3kap. 6 § första stycket NRL. Därmed kommer den att åtnjuta ?normalt älvskydd?.Vad nu förordats är en anslutning till motionerna 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp,kd) yrkande 2 och 1997/98:Bo537 (kd), denna motion i motsvarande del.Beträffande uppströms anfördes följande:Som anförs i motionerna 1997/98:Bo529 (fp) och 1997/98:Bo537 (kd) bör Gideälvenges NRL-skydd. Såväl 1996 som 1997 har fem partier i bostadsutskottet (c, fp,v, mp, kd) i reservationer stött motioner som gått ut på att älvsträckan bordeundantas från utbyggnad. Vid sistnämnda tillfälle anfördes i reservationenbl.a. följande (se bet. 1996/97:BoU10 s. 28):Uppströms utgör tillsammans med några mindre sträckor iMoälven de sista resterna av läns skogsälvforsar. hardärför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden ilänet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten av flodpärlmussla görälvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre ochgädda men även goda bestånd av harr och öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertal iakttagelser gjortssom styrker att är en utterbiotop.- - -Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö med geologiskakvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dess betydelseför det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende som gör denviktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planeradeutbyggnaden. , i ochNaturvårdsverket har också motsatt sig tillstånd för utbyggnad av älven. Deanser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarna mellanStennäs och Björna.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att en ändring görs iNRL - 3 kap. 6 § andra stycket - som tillgodoser förslaget i motionen.Jordbruksutskottet delar de synpunkter som framförts i ovan citeradereservation och föreslår därför att bör anta propositionens förslagbeträffande 4 kap. 6 § med den ändringen att ordet ?Storsjön? byts ut mot ordet?Gruckensjöarna? i första stycket samt att i andra styckets uppräkning efterÅngermanälven infogas ?I sträckan mellan och ?.Det anförda innebär att utskottet ansluter sig till yrkande 1 i motsvarandedel i partimotion Jo37.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande skärpning av älvskyddetatt med anledning av motion 1997/98:Jo37 yrkande 1 i motsvarande deldels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omändringar i 4 kap. 6 § tredje stycket ,dels antar regeringens förslag till miljöbalk såvitt avser 4 kap. 6 §första stycket med den ändringen att ordet ?Storsjön? byts ut mot ordet?Gruckensjöarna? i första stycket samt att i andra styckets uppräkningefter infogas ?I sträckan mellan ochBjörna?,13. Nationalstadsparker (mom. 27), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med ?Bestämmelsenom? och slutar med ?partimotion Jo32? bort ha följande lydelse:När det gäller bestämmelsen om s.k. nationalstadsparker bör , somföreslås i motion Jo32 (m) yrkande 14, uttala att de bedömningar somlagstiftaren gjorde i förarbetena till denna paragraf bör påverkalagstiftningen. Det finns anledning att fästa uppmärksamhet på dennaomständighet eftersom den senare rättstillämpningen bortsett från centralabedömningar i proposition 1994/95:3 om nationalstadsparker. Detta gäller främstpropositionens avsnitt om förutsättningarna för förändrad markanvändning.Om det erfordras för att lagstiftningen skall ges den inriktning somuppenbarligen varit avsikt kan det bli nödvändigt att direkt ilagtexten skriva in vissa delar av det som motivledes avses tjäna som stödför tillämpningen av aktuellt lagrum. Regeringen bör återkomma med nödvändigalagförslag.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av yrkande 14 ipartimotion Jo32 (m) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande nationalstadsparkeratt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Miljökvalitetsnormer (mom. 28), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med?Miljökvalitetsnormer skall? och på s. 59 slutar med ?yrkande 15? bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är förslaget om miljökvalitetsnormer ennödvändig anpassning till som säkerligen kan bidra tillatt såväl nationella som internationella miljömål uppnås.Ett av de miljömål som dock knappast kommer att kunna garanteras med hjälp avde i föreslagna miljökvalitetsnormerna är bevarandet av denbiologiska mångfalden. I propositionen har regeringen valt att i 5 kap. 2 §miljöbalken begränsa sin satsning på biologiska miljökvalitetsnormer till yt-och grundvatten utan att klart redovisa de bevekelsegrunder som finns för dennaavgränsning. Utskottet anser att denna är godtycklig och utan stöd ivetenskapliga rön om hur den biologiska mångfalden skall garanteras i ettlängre perspektiv. Innan erforderlig kunskap finns anser utskottet detolämpligt att över huvud taget knyta miljökvalitetsnormer till biologiskaindikatorer. Ett godtyckligt och ogenomtänkt utnyttjande av sådana normerriskerar att ge dessa dålig status i det miljöarbete som av nödvändighet måstevara väl sett i hela samhället.Utskottet har svårt att finna en koppling mellan miljökvalitetsnormernasgrundläggande utgångspunkt, nämligen att de skall fastställas enbart utifrånkunskaper om vad människan och naturen tål utan hänsyn till tekniska ochekonomiska förhållanden och de s.k. bioindikatorer som regleras i 5 kap. 2 §miljöbalken. Bioindikatorernas brist på överensstämmelse medmiljökvalitetsnormernas grundläggande syfte gör att de bör mönstras ut urmiljöbalken.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Jo32 (m) yrkande 15 att nästsista stycket i 5 kap. 2 § skall utgå.Vad nu föreslagits är inte förenligt med förslagen i yrkande 10 i motion Jo34(c) och i yrkande 7 i motion Jo37 (fp). Dessa motionsyrkanden bör därföravslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande miljökvalitetsnormeratt med bifall till motion 1997/98:Jo32 yrkande 15 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo34 yrkande 10 och 1997/98:Jo37 yrkande 7 antarförslaget till miljöbalk såvitt avser 5 kap. 2 § med den ändringen attparagrafen erhåller följande lydelse:?Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer ellerstörningsnivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheterav betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara förpåtagliga olägenheter.Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller underskridasefter en viss angiven tidpunkt och de skall ange1. högsta eller lägsta förekomst i mark, yt- och grundvatten, luft ellermiljön i övrigt av kemiska produkter eller biotekniska organismer,2. högsta nivå för buller, skakning, ljus, strålning eller annan sådanstörning, eller3. högsta eller lägsta nivå eller värde för vattenstånd eller flöde ivattensystem, vattendrag, grundvatten eller delar av dem.Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas.?15. Miljökvalitetsnormer (mom. 28)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 59 börjar med ?När det? ochpå s. 60 slutar med ?yrkande 10 delvis? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den bedömning som görs i propositionen att vissaförutsättningar, som t.ex. biotoper och livsmiljöer eller som angetts i motionJo34 ett antal av en djurart, inte är lämpliga att föreskriva i en norm.Förutsättningarna för att sådana skall bevaras och bildas uppnås genom attföroreningsnivåer och störningsnivåer hålls på en för dessa ofarlig nivå.Biotoper, livsmiljöer, djurarter m.fl. får dessutom skydd genom andra regler ibalken, framför allt bestämmelserna i 7 och 8 kap. om skydd av områden ochskydd av djur- och växtarter. Avsikten med förslaget att en norm skall kunnaavse förekomsten av någon viss organism till ledning för bedömningen avtillståndet i miljön har aldrig varit att exempelvis biotoper, livsmiljöereller ett visst antal av en djurart i sig skulle kunna föreskrivas i en norm.Miljökvalitetsnormer avseende organismer till ledning för bedömningen avtillståndet i miljön som föreslås kunna föreskrivas kan dock som anförtstidigare vara ett värdefullt instrument i miljöarbetet. Utskottet anser dockatt möjligheten att föreskriva om normer avseende förekomsten av någon vissorganism till ledning för bedömningen av tillståndet i miljön inte börbegränsas bara till organismer i vatten. föreslog i sitthuvudbetänkande SOU 1996:103 inte någon sådan begränsning. Utskottet delarvisserligen regeringens bedömning att förutsättningarna för biologisk mångfaldryms även inom de tre punkterna i 5 kap. 2 § andra stycket beträffande vad ennorm kan ange. Enligt paragrafens p. 1 kan i en norm anges högsta eller lägstaförekomst i mark, yt- och grundvatten, luft eller miljön i övrigt av kemiskaprodukter eller biotekniska organismer. Det kan exempelvis vara halten av vissatungmetaller såsom bly, kadmium eller kvicksilver. Andra exempel är halten avsvavel- och kvävedioxid, syrehalten eller pH-värdet. Det innebär att många avde förutsättningar som krävs för biologisk mångfald kan regleras genommiljökvalitetsnormer, exempelvis pH-värdet i en sjö. Miljökvalitetsnormeravsedda att skydda den biologiska mångfalden kan alltså utfärdas för exempelvisluft inom ett område eller för ett visst vattendrag som är så förorenat ellerförsurat att någon art kan befaras slås ut. Utskottet anser dock attbestämmelsen i 5 kap. 2 § bör utformas i enlighet med utredningens förslag ochbeträffande bioindikatorer inte begränsas enbart till organismer i vatten. Detanförda ansluter till vad som anförts i motionerna Jo37 (fp) yrkande 7 ochdelvis även till Jo34 (c) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande miljökvalitetsnormeratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo37 yrkande 7 och1997/98:Jo34 yrkande 10 och med avslag på motion 1997/98:Jo32 yrkande 15antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 5 kap. 2 § med den ändringenatt paragrafen erhåller följande lydelse:?Miljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer ellerstörningsnivåer som människor kan utsättas för utan fara för olägenheterav betydelse eller som miljön eller naturen kan belastas med utan fara förpåtagliga olägenheter.Miljökvalitetsnormernas nivåer får inte överskridas eller underskridasefter en viss angiven tidpunkt och de skall ange1. högsta eller lägsta förekomst i mark, yt- och grundvatten, luft ellermiljön i övrigt av kemiska produkter eller biotekniska organismer,2. högsta eller lägsta förekomst i mark, yt- och grundvatten, luft ellermiljön i övrigt av någon viss organism som kan tjäna till ledning förbedömningen av tillståndet i miljön,3. högsta nivå för buller, skakning, ljus, strålning eller annan sådanstörning, eller4. högsta eller lägsta nivå eller värde för vattenstånd eller flöde ivattensystem, vattendrag, grundvatten eller delar av dem.Miljökvalitetsnormer skall vid behov omprövas.?16. Bindande åtgärdsprogram m.m. (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med ?I flera? ochpå s. 61 slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är en förutsättning för att tillämpningen avmiljökvalitetsnormer skall bli effektiv att även diffusa, icketillståndspliktiga, utsläppskällors bidrag till att en norm eventuelltöverskrids kan kontrolleras. Det instrument som tillhandahåller fördetta ändamål är möjligheten att upprätta s.k. åtgärdsprogram. Dessa programanses dock endast vara bindande gentemot de kommunala och statliga myndighetersom har till uppgift att tillse att normerna inte överskrids. Utskottet anseratt detta inte är tillräckligt utan åtgärdsprogrammens rättsliga status måstehöjas och även göras bindande gentemot enskilda. I stället för att liknas vidmålsättningsdokument som de kommunala översiktsplanerna bör jämförelsen görasmed de kommunala detaljplanerna. Åtgärder som föreskrivs i ett åtgärdsprogramoch som inte beaktas av enskilda bör i syfte att uppnå målet medmiljökvalitetsnormernas ändamål kunna leda till rättsliga konsekvenser.Utskottet ansluter sig därmed till vad som anförs i motion Jo37 (fp) yrkande6 och föreslår att gör ett tillkännagivande i enlighet härmed. ställningstagande tillgodoses även motion Jo33 (kd) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande bindande åtgärdsprogram m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo33 yrkande 8 och1997/98:Jo37 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Miljökvalitetsnormer vid miljöpåverkan från andra länder (mom. 31), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med ?Enligt motion?och slutar med ?yrkande 16? bort ha följande lydelse:Miljökvalitetsnormer formuleras i inte ringa omfattning som minimikrav på EU-nivå. Detta innebär att , som ovan angivits, har möjlighet att ställahögre krav på exempelvis utsläppsnivåer etc. Enligt utskottets uppfattning bördock denna möjlighet utnyttjas i mycket begränsad utsträckning. Skälet tilldetta är främst att höga nivåer av skadliga ämnen i såväl luft som vatten oftahar sitt ursprung utanför gränser. Det kan mot den bakgrunden intevara rimligt att ställer särskilt hårda krav på de nationellaföroreningskällor som kanske endast i mindre omfattning bidrar till att en normöverskrids.Enligt utskottets uppfattning är frågan om hur utsläpp från andra länderskall beaktas när det gäller att upprätta svenska miljökvalitetsnormer inteklarlagd. Av rättssäkerhetsskäl bör därför regeringen i enlighet med vad somanförs i motion Jo32 (m) yrkande 16 avstå från att meddela miljökvalitetsnormeri de fall miljösituationen väsentligt påverkas av föroreningar från andraländer.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följande lydelse:31. beträffande miljökvalitetsnormer vid miljöpåverkan från andra länderatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Utsläppsrätter m.m. (mom. 32)(), (), (), () ochLennart Fremling (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63 börjar med ?Rätten att?och slutar med ?yrkande 8? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att köp- och säljbara utsläppsrätter bör införas för atteffektivt styra fram kostnadseffektiva miljöinvesteringar. Sådanautsläppsrätter används redan med framgång i . När företag får möjlighet attköpa och sälja utsläppsrätter styrs investeringarna dit där störstutsläppsminskning kan åstadkommas till minst kostnad. Överlåtbarautsläppsrätter har därför stora fördelar i ett väldefinierat område och kanstarkt bidra till kostnadseffektiva utsläppsminskningar. En särskild utredningbör enligt utskottet tillsättas i frågan, och detta bör som sinmening ge regeringen till känna. Härigenom tillgodoses samtliga nu aktuellamotioner, nämligen Jo37 (fp) yrkande 8, Jo731 (m) yrkande 1, Jo744 (m) ochJo756 (m) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 32 bort ha följande lydelse:32. beträffande utsläppsrätter m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Jo37 yrkande 8, 1997/98:Jo731yrkande 1, 1997/98:Jo744 och 1997/98:Jo756 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Miljökonsekvensbeskrivningar (mom. 34), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 66 börjar med ?Omfattningenav? och på s. 67 slutar med ?yrkandena 10 och 11? bort ha följande lydelse:Det i nuvarande lagstiftning gällande generella kravet på MKB vid ansökan omtillstånd eller liknande har resulterat i en mängd miljökonsekvensbeskrivningarav ?fyra-raders-karaktär?. Förklaringen till detta är att det i långt ifrånalla tillståndspliktiga fall kan förväntas några miljökonsekvenser avbetydelse. Problemet med att ta fram sådana mera ambitiösa MKB är att detkräver en oproportionerligt stor arbetsinsats från mindre företag som långtifrån alltid har ekonomiska förutsättningar eller kunskaper för detta arbete.De nya skärpta reglerna avseende innehållet i en MKB gör att denna obalans blirän mer accentuerad. Utöver detta bör noteras att tillsynsmyndigheternasgranskning av dessa MKB stjäl resurser från mer angelägna uppgifter somexempelvis en mer genomgripande granskning av de MKB som upprättas närbetydande miljöpåverkan kan förmodas.En annan risk är att mängden ?små-MKB? sänker MKB-instrumentets status imiljöarbetet. Hög substantiell kvalitet baserad på en genomgripandekonsekvensanalys bör vara ledordet för arbetet med MKB. Med detta perspektivbör kravet på MKB reserveras för sådan verksamhet som bedöms ha betydandemiljöpåverkan. Detta innebär också att harmoniserar sin lagstiftningmed EU.Det anförda är en anslutning till de förslag som återfinns i motion Jo32 (m)yrkande 18 och även motion Jo33 (kd) yrkande 10. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av dessa båda motionsyrkanden ändrar lydelsen av 6 kap.1 §.dels att utskottets hemställan under 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt med anledning av motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 18 och1997/98:Jo33 yrkande 10 och med avslag på motion 1997/98:Jo33 yrkandena 11och 12 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 6 kap. 1 § med denändringen att paragrafen erhåller följande lydelse:?En miljökonsekvensbeskrivning skall ingå i en ansökan om tillståndenligt 9, 11 och 12 kap. eller enligt föreskrifter som har meddelats medstöd av balken, om ansökan avser en verksamhet eller åtgärd som kan antasmedföra en betydande miljöpåverkan. En sådan skall finnas även vidtillåtlighetsprövning enligt 17 kap.Regeringen får föreskriva att det skall upprättas enmiljökonsekvensbeskrivning även i dispensärenden eller andra ärendenenligt denna balk eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd avbalken, om det kan antas att betydande miljöpåverkan uppkommer och detbehövs för att kunna bedöma denna.?20. Allemansrätten (mom. 37)(), (), (), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 72 börjar med ?Utskottetvill? och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Det är viktigt att värna allemansrätten och det är avgörande att den intemissbrukas. Utskottet anser att den naturliga och hållbara utgångspunkten idenna fråga är den äganderättsliga. Allemansrätten bör i första hand betraktassom ett accepterat intrång i äganderätten. Icke-ideellt organiserat friluftslivbör betraktas som ett intrång i äganderätten.Utskottet anser att det, i de fall en organiserad friluftsverksamhet sker ikommersiellt syfte, är stötande att det enligt regeringens förslag blir möjligtatt organisera verksamhet på annans mark utan att fastighetsägaren behöverinformeras eller ge sin tillåtelse till verksamheten. Kommersiellt organiseradform av friluftsliv på annans mark bör ligga utanför vad allemansrättentillåter. Det är otillfredsställande att personer i kommersiellt syfte fårorganisera aktiviteter på annans mark utan att fastighetsägaren får ta del avvinsten eller ens har tillåtit verksamheten, speciellt om det är fråga om ettpermanent utnyttjande.Utskottet anser att det rättsläge som fastslogs genom Högsta domstolens domden i mål T 3651/95 ( enligt domstolen föreligger inte hindermot att allemansrätten utnyttjas kommersiellt ( måste ändras. Denna ändring kanendast åstadkommas genom lagstiftning.Lagstiftningen bör enligt utskottets uppfattning ändras så att det klartframgår att kommersiellt organiserade former av verksamhet i princip inte fårske utan den berörda markägarens medgivande. Markägarens intressen bör gesutrymme vid tillåtelse av organiserat friluftsliv.