bet · GL01FiU26 · 1998-05-26 00:00:00 — Landstingen kommer därför att ta särskilda initiativ fatt ytterligare förstärka samverkan med kommunerna, heter det i överens-kommelsen.I ett kommande betänkande (1997/98:SoU24) behandlar utskottet proposi-tionen Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113). Rege-ringen konstaterar i propositionen att även om stora delar av äldreomsorgenfungerar väl , finns det ändå vissa problem som behöver lösas. De allraäldsta blir alltfler och hälsan hos denna grupp förbättras inte i samma ut-sträckning som för övriga grupper av äldre. Tillgången till medicinsk kom-petens i hemsjukvården och de särskilda boendeformerna behöver förbättras,liksom läkarmedverkan i äldrevården behöver öka. Dessa problem är enligtregeringen i stor utsträckning knutna till att det finns brister i samverkanmellan landsting och kommuner, vilket också har försvårat utvecklingen aväldrevården i enlighet med de intentioner som fanns med ädelreformen.Vården i livets slutskede ställer stora och delvis nya krav på kommunerna.Ett sätt att förbättra situationen är att höja kompetensen bland anställda ochförtroendevalda i äldrevården. Regeringen aviserar i propositionen (s. 101)bl.a. att den avser att återkomma med förslag till åtgärder när detgäller utbildnings- och kompetensbehoven samt personalförsörjningen inomäldreomsorgen. Även rekryteringsfrågor kommer att beröras.Socialutskottet anser att resultatet av planerade insatser även på detta om-råde bör avvaktas. Enligt utskottets bedömning bör inte hellerföregripa regeringens kommande förslag på området. Motion Fi65 (v) yrkan-dena 3 och 4 bör därför enligt socialutskottet avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till vad socialutskottet framhållit i sitt yttrandoch avstyrker således motionerna Fi65 (v) yrkandena 3 och 4 samt Fi67 (m)yrkande 3.HandikappomsorgMotionenI motion Fi65 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om diskriminering av funktionshindrade. Motionärerna refererartill att det i olika levnadsnivåundersökningar visas att vuxna personer medfunktionshinder har sämre levnadsförhållanden än befolkningen i övrigt vadgäller t.ex. boende, fritid, arbete, utbildning, ekonomi, hälsa och socialarelationer. I rapporter har också brister påvisats ibl.a. tillgänglighet i kommunerna till byggnader samt möjlighet att erhållainformation. Motionärerna anser att åtgärder genom exempelvis lagstiftningmåste vidtas för att förhindra diskriminering av funktionshindrade. Rege-ringen bör återkomma till i frågan.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet understryker i sitt yttrande (SoU9y) att utskottet i sitt betänkande 1997/98:SoU16 Handikappfrågor konstaterat att ett omfattande arbetepågår för att förhindra diskriminering och främja funktionshindrades delta-gande i samhällslivet på likvärdiga villkor.Utskottet konstaterade att detta omfattande arbete har stor betydelse för attfrämja de funktionshindrades möjligheter till delaktighet och jämlikhet isamhällslivet. Utskottet ville emellertid understryka vikten av attockså förhindra diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet.Utskottet uttalade att det var möjligt att utan påföljd neka enfunktionshindrad att besöka en restaurang eller ett hotell. Utskottet ansågdärför att regeringen borde ges i uppdrag att utreda formerna för en regleringav ett diskrimineringsförbud i näringsverksamhet. Vad utskottet anfört borderiksdagen med anledning av vissa motioner ge regeringen till känna. Riksda-gen följde utskottets förslag (rskr. 1997/98:154).Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt. Motion Fi65 (v) yrkan-de 7 är åtminstone delvis tillgodosedd och bör därför avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer för sin del i det som socialutskottet anfört ochavstyrker således motion Fi65 (v) yrkande 7.Individ- och familjeomsorgMotionernaI motion Fi65 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om missbrukares möjlighet att välja vård och behandling. Motio-närerna konstaterar att arbetar med ett stort mått av frivillighDet är enligt motionärerna rimligt att ta hänsyn till missbrukarens val ochvilja när det gäller önskemål om vård- och behandlingsinsats. Socialtjänstensbeslut måste kunna överklagas. För framtiden bör regeringen ge missbruka-ren möjlighet att styra mot den vård och behandling som gagnar dennesrehabilitering, heter det i motionen.I motionen begärs också ett tillkännagivande till regeringen när det gällerstöd åt anhöriga till missbrukare. Motionärerna anser att socialtjänstlagen haren allvarlig brist när den inte tar upp stöd åt anhöriga till missbrukare. Mo-tionärerna anser att utredningen för översyn av socialtjänstlagen bör få iuppgift att se över möjligheter att ålägga socialnämnden att aktivt stödja dennärmaste personkretsen kring en missbrukare. I motion be-gärs vidare ett tillkännagivande om socialbidraget. Motionärerna anser attkostnadsansvaret för socialbidragen skall delas av stat och kommun. En delav ansvaret skulle i så fall flyttas från kommunerna till staten, t.ex. när detgäller att få socialbidragstagare i arbete. Regeringen bör utreda hur kostnaderoch en eventuell organisation av socialbidragen kan delas upp med utgångs-punkt i vad motionärerna anfört.I motion Fi68 av m.fl. (fp) pekar motionärerna på att indi-vid- och familjeomsorgens andel i den kommunala budgeten har ökat, inteminst i storstadskommunerna. Socialbidragskostnaderna tränger ut annanangelägen verksamhet. Enligt motionärerna borde staten och kommunerna haett gemensamt ansvar och ett gemensamt intresse av att människor kommerur bidragssystemen och får jobb och lön. Staten och kommunerna bordedärför dela på kostnaderna för socialbidragen. bör ge regeringentill känna att ett underlag för en sådan reform behöver tas fram.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet påpekar i sitt yttrande (SoU9y) att de frågor som tas upp imotion Fi65 (v) behandlades av utskottet i betänkande1996/97:SoU18. Utskottet erinrar om att kommunen har ett ansvar enligt11 § socialtjänstlagen för att bl.a. förebygga och motverka missbruk samtaktivt sörja för att den enskilde missbrukaren får den hjälp och vård hanbehöver för att komma ifrån missbruket. skall i samförståndmed den enskilde planera hjälpen. Utskottet utgick ifrån att den enskilde idessa fall får erforderligt stöd av kommunen för att tillförsäkras en skäliglevnadsnivå. Utskottet ansåg att propositionens förslag till 6 f § socialtjänstlagen utgjorde en lämplig avvägning mellan kommunens självbestämmande-rätt och den enskildes behov av att få hjälp och stöd (s. 46 i betänkandet).Utskottet ansåg det också angeläget att stödjer och hjälperanhöriga till missbrukare. Genom tidiga stödinsatser för barn och andraanhöriga till missbrukare kan framtida skador, bl.a. i form av eget missbrukoch ohälsa bland de anhöriga, förebyggas. Utskottet gav ett flertal exempelpå angelägna verksamheter, samarbete m.m. på området (s. 69). Utskottetavstyrkte de då väckta motionerna. Utskottet vidhåller denna inställning.Motion Fi65 (v) yrkandena 8 och 9 bör därför avstyrkas även nu.I samma motion (v) begärs en utredning om kostnadsansvaret för socialbi-dragen. Utskottet erinrar om att frågan omfattas av direktiven (dir. 1997:109)för den särskilda utredaren som har i uppgift att göra en översyn av vissafrågor rörande socialtjänstlagen och uppgifter. Uppdragetskall redovisas till regeringen . Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa regeringens kommande förslag på området.Motionsyrkandet bör därför avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser mot bakgrund av vad socialutskottet anfört att motionFi65 (v) yrkandena 8, 9 och 11 bör avslås av . I socialutskottetsyttrande SoU9y behandlas inte motion Fi68. Utskottet konstate-rar att motionärerna i likhet med motionärerna bakom motion Fi65 (v) ställerkrav på att frågan om ett ändrat finansieringsansvar för socialbidragen skallutredas. Även motion Fi68 (fp) yrkande 8 bör enligt finansutskottet avslåsmed anledning av vad socialutskottet anfört om ett pågående utredningsar-bete om principerna för finansiering m.m. (dir. 1997:109).BarnMotionernaI motion Fi65 av m.fl. (v) begärs vidare ett tillkännagivandeom en barnbilaga i statsbudgeten. Motionärerna anser att det är av stort värdeatt budgeten granskas ur ett barns perspektiv. I några kommuner görs seriösaförsök till barnbokslut eller redovisas konsekvensbeskrivningar för barn ochungdomar, heter det i motionen.I motion Fi66 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omen utvärdering av tillämpning i kommunsektorn. Motio-närerna anser att det finns starka skäl att följa upp att konventionen verkligetillämpas och används på ett framsynt sätt i verksamhet. De sak-nar en beskrivning och utvärdering i den delen. I nästa skrivelse om utveck-lingen i den kommunala sektorn bör en sådan redovisning finnas, anser mo-tionärerna.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet framhåller i sitt yttrande (SoU9y) att utskottet i betänkandet1997/98:SoU13 Barnfrågor senast tagit upp frågor om dels tillämpning avbarnkonventionen i kommunerna, dels barnbilaga e.d. till budgeten (s. 27 ibetänkandet).Utskottet vidhåller att det är viktigt att verkligen beaktasi kommunerna. Utskottet vidhåller också att det är positivt att regeringenföljer utvecklingen samt har för avsikt att överväga åtgärder för att påskyndagenomförandet om vissa kommuner fortsätter att släpa efter med den lokalaanpassningen till barnkonventionen.Utskottet konstaterade vidare att regeringen övervägde att rekommenderade statliga myndigheterna att i anslutning till sina budgetframställningarbeskriva vilka effekter förslagen har för barn. Utskottet drog vidare slutsat-sen att frågor om bl.a. genomförandet av och om kon-sekvensanalyser av förslag och beslut som rör barn sannolikt skulle kommaatt behandlas i regeringens kommande proposition med anledning av bl.a.Barnkommitténs betänkande. Propositionen borde enligt utskottet inte före-gripas. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av det sagda börmotionerna Fi65 (v) yrkande 10 och Fi66 (mp) yrkande 3 avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det som socialutskottet anfört i sitt yttrandoch avstyrker motionerna Fi65 (v) yrkande 10 och Fi66 (mp) yrkande 3.FlyktingmottagandeMotionenI motion Fi65 av m.fl. (v) framhålls att gjorda utvärderingarav det svenska flyktingmottagandet visar att flyktingarna haft svårigheter attbli självförsörjande efter introduktionstiden. Motionärerna är kritiska till ockan inte godta den asylpolitik som förs . måste leva upp till sinainternationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter. Kommunförbun-det visar enligt motionen i sina undersökningar att det statsbidrag som går tilkommunerna för flyktingmottagandet inte fullt ut kompenserar kommunernaför deras kostnader. Detta kan vara en orsak till att kommunerna som tidigaretagit emot flyktingar nu tvekar. Motionärerna pekar också på att Vänsterpar-tiet i sitt budgetalternativ avsatt ytterligare medel till kommuner för att täckostnader i samband med flyktingmottagande och för insatser för flykting-barn. I motionen begärs ett tillkännagivande till regeringen om flyktingmot-tagandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motion Fi65 (v) fram-hålla att socialförsäkringsutskottet i sitt budgetbetänkande 1997/98:SfU2Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar med anledning av budgetförslagetför behandlade ett antal motioner om kommunerna och flyktingmot-tagandet.Socialförsäkringsutskottet framhöll att utskottet var väl medvetet om attsystemet med kommunmottagande för vissa kommuner inneburit stora pro-blem. Utskottet pekade på att en fortlöpande uppföljning sker av hur denstatliga ersättningen täcker kommunernas kostnader för flyktingmottagandeoch att en arbetsgrupp med företrädare för berörda departement och statligamyndigheter samt avgivit rapporten (Ds1997:31) i frågan. Arbetsgruppen ansåg att fortsatta undersökningar ochanalyser behövs. framhöll också att arbetet särskiltskall inriktas på att bl.a. ge stöd till individers egen försörjning enligt denintegrationspolitiken som tagit ställning till. De särskilda insatsersom med denna nya inriktning skall ges för nyanlända invandrare kommerenligt utskottets mening att betydligt minska kommunernas kostnaderför flyktingmottagandet.Finansutskottet föreslår mot bakgrund av det anförda att motion Fi65 (v)yrkande 14 avslås.Allmänt om skrivelsen och inriktningen av uppföljnings-verksamhetenI samband med att finansutskottet behandlade förslagen i bud-getpropositionen till anslag för inom utgiftsområde 25 All-männa bidrag till kommuner (bet. 1997/98:FiU3) betonade utskottet viktenav en väl fungerande statlig uppföljning av den kommunala verksamheten.Utskottet ansåg att ett fortsatt utvecklingsarbete i syfte att förbättra återföringen till nationell nivå av kunskaper om verksamheternas kostnader, kva-litet och effekter i förhållande till de nationella målen var mycket angelägen.Med anledning av dessa uttalanden redogör regeringen i den ekonomiskavårpropositionen (prop. 1997/98:150 avsnitt 7.6.1) för det pågående arbetetmed att förbättra uppföljningen av resultat och resursutnyttjande. Enligtregeringens bedömning bör arbetet intensifieras. Syftet är enligt regeringeninte minst att förbättra underlaget för samlade bedömning avutvecklingen, måluppfyllelsen och resursutnyttjandet i den kommunala verk-samheten.Regeringen anser bl.a. att de nationella målen kan behöva förtydligas föratt underlätta den statliga uppföljningen och att en samlad analys försvårasav att den nuvarande uppföljningen sker utifrån ett sektorsperspektiv ochutifrån sektorsvisa mål. Regeringen understryker att staten eftergenomförandet av de kommunalekonomiska reformerna har ökat sina insat-ser för att fortlöpande följa upp och utvärdera verksamheten inom den kom-munala sektorn. Den samlade årliga redogörelsen som för fjärde gångengenom en skrivelse lämnats till är ett uttryck för detta. Regeringenunderstryker att arbete pågår inom olika områden för att förbättra informa-tionen om verksamhetens kostnader, prestationer och kvalitet så att den skallkunna relateras till de mål som statsmakterna ställt upp. Genom lagen omden kommunala redovisningen ges ökade förutsättningar för att ta fram ettunderlag för finansiell information som bygger på gemensamma och objekti-va principer och därmed ökad enhetlighet och jämförbarhet i den externaredovisningen.Regeringen anmäler i vårpropositionen också att en arbetsgrupp nu kom-mer att tillsättas för att intensifiera arbetet med att förbättra och utvecklauppföljningen och utvärderingen av den kommunala sektorn. Arbetet skerunder medverkan av SCB, berörda statliga sektorsmyndigheter samt och . En viktig del i arbetet blir attutveckla resultatindikatorer som visar hur enskilda kommuner och landstinguppnår de nationella målen. Arbetet bör enligt propositionen i första handinriktas på kärnverksamheterna skola, vård och omsorg.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ser för sin del mycket positivt på de insatser som görs frånregeringens sida för att förbättra den nationella uppföljningen av kommun-sektorn och därmed bl.a. förstärka möjligheterna för att erhålla ettbättre underlag för sina samlade bedömningar av utvecklingen inom sektorn.Utskottet kan också ställa sig bakom den allmänna inriktning av arbetet somredovisas i vårpropositionen.Den årliga skrivelsen med sin övergripande redovisning av läget i kom-munsektorn utgör enligt utskottet ett viktigt inslag i återföringen av resultatinformation till . Den kan också fungera som en utgångspunkt fören allmän diskussion om kommunsektorns roll och betydelse. Det pågåendearbetet på uppföljningsområdet bör kunna öka möjligheterna att ytterligareutveckla skrivelsen bl.a. när det gäller den ekonomiska redovisningen liksombedömningarna av hur väl de nationella målen på de viktigaste områdena haruppfyllts. är det väsentligt att redogörelsen är koncentrerad ochvolymmässigt är hanterlig.Utskottet föreslår att lägga regeringens skrivelse till handlingar-na. beträffande finansieringsprincipens tillämpningatt avslår motion 1997/98:Fi66 yrkandena 1 och 4,res. 1 (v, mp)2. beträffande balanskravet för kommuner och landstingatt avslår motionerna 1997/98:Fi20 yrkande 20 och1997/98:Fi65 yrkande 1,res. 2 (v)3. beträffande den kommunala redovisningen och bolagenatt avslår motionerna 1997/98:Fi67 yrkande 1 och 1997/98:Fi68 yrkandena 2 och 3,res. 3 (m, mp, kd)res. 4 (fp)4. beträffande den statliga budgetsaneringens effekter på denkommunala sektornatt avslår motion 1997/98:Fi66 yrkande 2,res. 5 (mp)5. beträffande samspelet mellan stat och kommunatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 15 och1997/98:Fi66 yrkande 6,res. 6 (v)res. 7 (mp)6. beträffande utjämningssystemet för kommuner och lands-tingatt avslår motionerna 1997/98:Fi18 yrkande 24, 1997/98:Fi66 yrkande 5, 1997/98:Fi67 yrkande 2 och 1997/98:Fi68 yrkande 1,res. 8 (m)res. 9 (c)res. 10 (fp)res. 11 (mp)7. beträffande alternativ inom barnomsorgenatt avslår motion 1997/98: Fi67 yrkande 5 i denna del,res. 12 (m)8. beträffande tillgängligheten till barnomsorgatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 12 och1997/98:Fi68 yrkande 6,res. 13 (fp, v)9. beträffande köer inom barnomsorgenatt avslår motion1997/98:Fi68 yrkande 4,res. 14 (fp)10. beträffande grundskolanatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 13, 1997/98:Fi67 yrkande 5 i denna del och 1997/98:Fi68 yrkande 7,res. 15 (m)res. 16 (v)11. beträffande gymnasieskolanatt avslår motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i denna del,res. 17 (m)12. beträffande uppföljning och utvärdering inom skolväsen-detatt avslår motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i denna del,res. 18 (m)13. beträffande hälso- och sjukvårdatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkandena 3 och 4 samt1997/98:Fi67 yrkande 3,res. 19 (m, c, fp, kd)res. 20 (v)14. beträffande handikappomsorgatt avslår motion 1997/98:Fi65 yrkande 7,res. 21 (v)15. beträffande individ- och familjeomsorgatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkandena 8, 9 samt 11och 1997/98:Fi68 yrkande 8,res. 22 (fp, v)16. beträffande barnatt avslår motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 10 och1997/98:Fi66 yrkande 3,res. 23 (v)res. 24 (mp)17. beträffande flyktingmottagandeatt avslår motion 1997/98:Fi65 yrkande 14,res. 25 (v)18. beträffande allmänt om skrivelsen och inriktningen avuppföljningsverksamhetenatt lägger regeringens skrivelse 1997/98:155 om utveck-lingen inom den kommunala sektorn till handlingarna.Stockholm den 26 maj 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), Per (), (),(), () och (). Finansieringsprincipens tillämpning (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Finansutskottetnoterar inledningsvis" och slutar med "yrkandena 1 och 4" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som sägs i motion Fi66 (mp) att fi-nansieringsprincipen är mycket central. Den innebär att statliga åtgärder sompåverkar kommunerna ekonomiskt skall neutraliseras genom ändringar i detgenerella statsbidraget. Enligt vad utskottet erfarit anser många kommuneroch landsting att staten inte följer principen, medan regeringen i skrivelsenhävdar att så sker. Finansieringsprincipen bör enligt utskottet ses som ettkontrakt mellan kommunsektorn å den ena sidan och staten å den andra. Motdenna bakgrund bör regeringen i sin skrivelse göra en bättre redovisning avde ekonomiska regleringarna mellan staten och kommunsektorn samt redo-göra för vilka svårigheter som finns i uttolkningen och tillämpningen avfinansieringsprincipen och hur man från kommunsektorn ser på tillämpning-en. Vad utskottet här anfört bör regeringen som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi66 (mp) yrkandena 1 och 4.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande finansieringsprincipens tillämpningatt med bifall till motion 1997/98:Fi66 yrkandena 1 och 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Balanskravet för kommuner och landsting (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar med "Finansutskottetkonstaterar att" och slutar med "Fi20 (v) yrkande 20" bort ha följande lydel-se:Finansutskottet instämmer i vad som anförs i motionerna Fi20 (v) och Fi65(v) om att det lagstadgade kravet på balans i de kommunala budgetarna till år2000 är ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Vård, skola och omsorgär i behov av resurstillskott. Enligt utskottet visar erfarenheterna attkommunerna och landstingen också gjort den bedömningen. Utskottetär dock berett att överväga en framtida översyn av bidragssystemet i syfte atttrygga resurser till vård, omsorg och skola. Skälet till detta är att möjlighe-terna att öronmärka eller styra pengar från statens sida till vissa verksamhetei dag försvåras genom det s.k. balanskravet. Utskottet anser att detta är ytterligare ett skäl att ompröva balanskravet.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi20 (v) yrkande 20 ochFi65 (v) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande balanskravet för kommuner och landstingatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi20 yrkande 20 och1997/98:Fi65 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Den kommunala redovisningen och bolagen (mom. 3)(), (), Per (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Finansutskottetvill inledningsvis" och på s. 8 slutar med "yrkandena 2 och 3" bort ha följan-de lydelse:Finansutskottet delar helt det som i motion Fi67 (m) sägs om betydelsen avatt få till stånd en öppen, transparent och samlad ekonomisk redovisning förkommunsektorns ekonomi. I den nya kommunala redovisningslagen liggerde kommunala företagen utanför det s.k. balanskravet. Utskottet har noteratatt en utredningsman har till uppgift att föreslå hur de skallkunna inordnas i den kommunala redovisningen. Den snabba utvecklingenmed kommunala koncerner med mycket bristande insyn i beslutsfattandetkring interna transaktioner mellan olika kommunala bolag samt en avanceradskatteplanering gör det enligt utskottet emellertid angeläget att regeringensnabbt gör ett försök att bringa reda kring de kommunala företagens redovis-ning liksom när det gäller relationen mellan bolagen och deras ägare.Utskottet anser inte att utvecklingen med koncerner med speciellt inrättade"holdingbolag" som moderbolag är ett sunt inslag inom den kommunalasektorn. Den kommunala självstyrelsen och kommunallagen är inte upp-byggda utifrån sådana förutsättningar. Enligt utskottets uppfattning bör enkommun normalt kunna bedriva sin verksamhet i förvaltningsform. De skat-teeffekter vid verksamhet i bolagsform som många kommuner nu söker attundgå genom koncernbildningar visar bl.a. just detta. Med det anförda till-styrker utskottet motion Fi67 (m) yrkande 1 och avstyrker motion Fi68 (fp)yrkandena 2 och 3.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den kommunala redovisningen och bolagenatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 1 och avslagpå motion 1997/98:Fi68 yrkandena 2 och 3 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,4. Den kommunala redovisningen och bolagen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Finansutskottetvill inledningsvis" och på s. 8 slutar med "yrkandena 2 och 3" bort ha följan-de lydelse:Finansutskottet instämmer i det som i motion Fi68 (fp) sägs om att dekommunala bolagen bör avskaffas. I många fall överförs enligt ut-skottets mening skattebetalarnas pengar till bolag, direkt som förlusttäckningeller indirekt i form av höga lokalhyror.