bet · GL01SoU13 · 1998-03-26 00:00:00 — I betänkandet anges att den samladebilden av förekomsten av psykiska problem hos barn är svårtolkad samt attallvarliga oklarheter också råder i fråga om utvecklingen i Sverige.Kommittén föreslår mot bakgrund härav att skulle få i uppdragatt utarbeta en modell för systematisk bevakning och analys av barns ochungdomars psykiska hälsa.Socialstyrelsens Epidemiologiska Centrum (EpC) har haft regeringens uppdragatt utarbeta en sådan modell och avlämnade en rapport i december 1997.Huvudförslaget i rapporten innebär att en ny nationell studie initieras för attmäta barns och ungdomars psykiska hälsa genom att det görstvärsnittsundersökningar bland en hel årskurs elever i åldern 11-16 år.Barnpsykiatrikommittén föreslår i sitt slutbetänkande att regeringen skallställa erforderliga medel för fortsatt utredningsarbete och pilotstudier tillSocialstyrelsens och EpC:s förfogande, så att modellen för mätning av barns ochungdomars psykiska hälsa kan färdigutvecklas. Kommittén föreslår vidare att denepidemiologiska bevakningen därefter förverkligas och att regeringen tillseratt erforderliga medel finns att tillgå.Utredningen om föräldrautbildning ger i sitt betänkande Stöd i föräldraskapet(SOU 1997:161) exempel på olika former av stöd för föräldrar som sviktar i sinföräldraroll och som har behov av riktat stöd eftersom de inte kan förväntassöka hjälp själva, exempelvis föräldrar med psykosociala problem ochmisshandlade mödrar.Som nämnts ovan kommer regeringen att presentera enproposition baserad på och Barnkommitténsbetänkanden.I delbetänkandet Att växa bland betong och kojor belyser densnedfördelning av livschanser som finns mellan olika grupper av barn ochungdomar i storstäderna. Snedfördelningen förstärks ytterligare av de kraftiganedskärningar som kommunerna gjort i barn- och ungdomsverksamheterna. Kommitténföreslår bl.a. att ett pedagogiskt utvecklingsanslag skall inrättas. Ur dettaskall skolor kunna söka medel för att bl.a. utveckla och förnya pedagogiken iskolan för att på så sätt bättre kunna svara mot de behov och villkor someleverna i de utsatta områdena har. Kommittén anser vidare att särskilda medelskall avsättas ur Allmänna arvsfonden för att ideella organisationer skallkunna utveckla sommarlovsverksamhet för barn och ungdomar i de aktuellabostadsområdena.Efter ett tillkännagivande från (bet. 1995/96:SoU17) har regeringentillkallat en särskild utredare med uppgift att undersöka hur samhället, medbevarad respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna, på ett bättre sättän kan stödja människor som utträtt ur nyandliga rörelser och som därvidhamnat i psykiska kristillstånd. Enligt direktiven (dir. 1996:121) är i dagkunskapen om omfattningen av detta problem, liksom vilken typ av stöd som ärpåkallad, bristfällig. Utredaren skall därför bl.a. göra en översiktligbedömning av problemets omfattning och kartlägga icke tillgodosedda behov avstödinsatser. Utredaren skall också överväga vad som kan göras för attförebygga att människor hamnar i kristillstånd av nämnt slag. En utgångspunktkan enligt direktiven vara att ytterligare uppmuntra ett kritisktförhållningssätt och förmåga till självständigt tänkande i bl.a. skolan.Uppdraget skall redovisas i september 1998.Utskottets bedömningSvenska barn och ungdomar är kroppsligt bland de friskaste i världen. När detgäller barnens psykiska hälsa finns det dock tecken på att den godautvecklingen kan ha brutits och på att skillnaderna i hälsotillstånd ökarmellan barn i olika socioekonomiska grupper. Regeringen anger ibudgetpropositionen att kommunernas insatser för barn och ungdom generellt geshög prioritet. har konstaterat att kommunerna inteskurit ned sina resurser när det gäller barnavårdsinsatser men att antaletanmälningar, ansökningar och utredningar har ökat markant under de senasteåren. Orsakerna till ökningarna är dock oklara och bör enligt utskottetanalyseras och vid behov åtgärdas. Det är angeläget att utvecklingen av stöd-och behandlingsinsatser fortsätter och att insatserna av olika myndighetersamordnas väl.God kvalitet inom barnomsorg, skola och fritidsverksamhet är till gagn föralla barn, i synnerhet för barn med särskilda svårigheter. Det är enligtutskottet viktigt att uppmärksamma de effekter som gjorda besparingar påområdet har på barnen. Utskottet delar regeringens oro över attskolhälsovårdens resurser på många håll har minskat ochvälkomnar därför den kommande utredningen om elev- och skolhälsovården.Utredningen skall bl.a. kartlägga utvecklingen inom skolhälsovården och geförslag till åtgärder för att förbättra verksamheten. och framhåller vikten av en godskolhälsovård.Antalet anmälda fall av barnmisshandel har stigit markant . Antalet rapporterade sexualbrott mot barn begångna i en nära relationhar visserligen minskat men annat sexuellt ofredande har fortsatt att öka.Utskottet ser med oro på situationen. Det är enligt utskottet angeläget attbarn som utsatts för misshandel och sexuella eller andra övergreppuppmärksammas mer. Utskottet ser därför positivt på att en särskild utredningom barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor kommer att tillsättas.Regeringens kommande nationella handlingsprogram mot kommersiell sexuellexploatering av barn kommer att sätta dessa barn i fokus.Anmälningsskyldigheten enligt socialtjänstlagen när ett barn far illa harnyligen utvidgats. Ett nytt brott, grov fridskränkning avseende upprepadekränkningar av bl.a. barn, föreslås i propositionen om kvinnofrid införas ibrottsbalken. Flera kommittéer som avslutat sitt arbete, bl.a.Barnpsykiatrikommittén, tar upp frågor om särskilt utsatta barn.Ärenden där barn varit utsatta för misshandel eller sexuella övergrepp ärmycket känsliga och komplicerade. Det är viktigt att de yrkesgrupper som kommeri kontakt med dessa barn - personal inom , polisen, domstolarna,skolan, hälso- och sjukvården osv. - har goda kunskaper och genomtänktaarbetsmetoder samt att ett nära samarbete mellan olika myndigheter etableras.Vikten av att personalen inom har lämplig utbildning ocherfarenhet har understrukits genom införandet av en bestämmelse härom isocialtjänstlagen.Utskottet anser det viktigt att utredningarna i ärenden hos bl.a.socialtjänsten och inom rättsväsendet om barn som misshandlats eller utsattsför sexuella övergrepp bedrivs så skyndsamt som möjligt, dock utan attintresset av att utredningarna blir noggranna och välgjorda åsidosätts. Enbestämmelse har införts i socialtjänstlagen om att utredningar iärenden om skydd eller stöd av barn skall bedrivas skyndsamt och som regel varaslutförda senast inom fyra månader.I 15 § stadgas att domstolar i mål om umgänge bl.a. skallbeakta risken för att barnet i samband med umgänget utsätts för övergrepp ellerannars far illa. När det gäller frågan om ett barn bör ha kontakt med den sommisstänks för eller dömts för övergrepp mot barnet, måste risken för att barnetkommer att fara illa beaktas noga. Barnets bästa måste enligt utskottet varautgångspunkten vid socialnämndernas och domstolarnas bedömning.Det är enligt utskottet angeläget att de barn som utsatts för sexuella ellerandra övergrepp erhåller kvalificerat stöd. Utskottet vill även betona viktenav forskning och metodutveckling vad gäller förebyggande och behandlandearbete. BUP-Elefanten i , vars verksamhet stöds av ,utgör ett centrum för aktiv forskning och metodutveckling kring barn somutsatts för sexuella övergrepp. Utskottet konstaterade i betänkande1996/97:SoU16 att det pågår ett omfattande arbete när det gäller att utvecklahjälpen och stödet till barn som utsatts för sexuella övergrepp. Utskottetutgår från att regeringen noga följer utvecklingen när det gäller dessa barnoch de barn som misshandlats och vidtar ytterligare åtgärder om det visar signödvändigt.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att motionerna So6 (m) yrkande 3,So9 (v) yrkande 4, So214 (kd) yrkande 5, So607 (mp) yrkandena 2 och 3, So614(s), So622 (m), So657 (fp), So672 (s, m, c, fp, v, mp, kd) yrkandena 1 och 2,So674 (fp) yrkande 8, So678 (v) yrkandena 2 och 3 samt 5 och 6, So801 (c)yrkande 17, Ju28 (v) yrkande 5 och Ju29 (c) yrkande 3 i huvudsak ärtillgodosedda. Motionerna avstyrks därför.Utskottet anser inte att det behövs något initiativ från sida medanledning av motionerna So8 (kd) yrkande 3, So9 (v) yrkande 3 och So10 (mp)yrkande 6. Motionerna avstyrks.I motion So607 (mp) yrkande 1 anförs att barnpsykiatrisk mottagning medspecialkompetens på sexuella övergrepp skall finnas tillgänglig för alla. Hurhjälpen och stödet till barn som utsatts för sexuella övergrepp skallorganiseras inom hälso- och sjukvården är enligt utskottets mening enlandstingskommunal fråga. Motionen avstyrks därmed.När det gäller barn till missbrukare vill utskottet åter framhålla att det ärmycket angeläget att tidigt uppmärksammar och stöder dessa barn.En viktig förutsättning härför är att samarbetet fungerar väl mellan bl.a.socialtjänsten och mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen, skolan,barnpsykiatrin och polisen. Utskottet konstaterade i betänkande 1996/97:SoU18att antalet verksamheter som riktar sig till barn till missbrukare har ökat.Barnpsykiatrikommittén lägger i sitt slutbetänkande fram förslag för attförbättra situationen för barn till bl.a. missbrukare och psykiskt sjuka. Någottillkännagivande till regeringen med anledning av motionerna So305 (c)yrkandena 7 och 8, So644 (fp) yrkande 4, So649 (v) yrkande 11, So655 (mp)yrkande 14 och So674 (fp) yrkande 10 behövs inte enligt utskottets mening.Utskottet avstyrker motionerna.Statens invandrarverk har huvudansvaret för mottagandet av bl.a. asylsökandesamt driver förläggningar. skall erbjuda asylsökande påförläggning någon form av sysselsättning . För barn ochungdomar upp till anordnas s.k. familjebaserad verksamhet. Asylsökandebarn i grundskoleåldern får undervisning genom kommunens försorg medanInvandrarverket ansvarar för undervisningen av ungdomar i gymnasie-åldern.Enligt utskottet är det viktigt att barnens situation särskilt uppmärksammas iflyktingmottagandet och att berörda huvudmän tillgodoser barnens behov. Ettsådant tillkännagivande som begärs i motion 9 (v) yrkande 1 anser utskottetdock inte nödvändigt varför motionsyrkandet bör avslås.Utskottet delar socialförsäkringsutskottets bedömning att det är ett mycketallvarligt problem att barnfamiljer håller sig gömda i eftersom barnens hälsa riskerar att skadas och deras utveckling försenas.Utskottet instämmer i att samhällets åtgärder måste inriktas på att minimeraantalet barn som gömmer sig och begränsa skadeverkningarna för dessa barn.Motion So10 (mp) yrkande 7 om amnesti för gömda barnfamiljer avstyrks.För att socialnämnden skall kunna utse en kontaktperson för barn under 15 årkrävs enligt 10 § tredje stycket socialtjänstlagen att barnets vårdnadshavarebegär eller samtycker till det. Har barnet fyllt får kontaktperson utsesendast om barnet självt begär eller samtycker till det.Utskottet är inte berett att ta något sådant initiativ som begärs i motionSo677 (v) yrkande 10 och avstyrker därför motionsyrkandet.Av presenterade rapporter om individ- ochfamiljeomsorgens arbete med barn respektive ungdomar framgår att antaletinsatser i form av kontaktfamilj eller kontaktperson ökat kraftigt under desenaste åren och att det i vissa kommuner är svårt att få tag på människor somvill ställa upp som kontaktpersoner. Enligt utskottet gör jourfamiljer ochkontaktpersoner m.fl. värdefulla insatser genom att vara ett stöd för barnetoch ofta även för föräldrarna. Det är angeläget att kommunerna kan tillgodosebehovet av dessa insatser för utsatta barn och ungdomar. Det ankommer påkommunerna att rekrytera dessa personer. Utskottet avstyrker därför motionSo653 (kd) yrkande 2.Utskottet delar den uppfattning som förs fram i motion So673 (v) yrkande 4 omatt fritidsgårdarna främjar ett levande lokalt kulturliv och bidrar till att gemånga unga en social trygghet. Utskottet anser det därför viktigt attkommunerna stöder verksamheten på fritidsgårdarna. Något tillkännagivande tillregeringen behövs dock inte. Motionen avstyrks.Såväl som har uppmärksammat regeringen påhomosexuella ungdomars situation och på behovet av att bryta deras känsla avutanförskap. Något tillkännagivande till regeringen behövs inte. Motion So673(v) yrkande 6 avstyrks.Motion So211 (s) handlar om barn som växer upp i sekter. Utskottet anser attförslagen från utredningen om särskilt krisstöd bör avvaktas och avstyrkerdärför motionen.Omhändertagande av barn m.m.MotionernaI motion So613 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om en tydlig lagstiftning som reglerar omhändertagande ochutredningsförfarande vid omhändertaganden av barn (yrkande 1). När barn farilla i hemmet är det samhällets skyldighet att ingripa. Ett sådant ingripandemåste emellertid enligt motionärerna ske med stor försiktighet och på etträttssäkert sätt. Enligt motionärerna har många signaler kommit om attsocialutredningar görs på ett oacceptabelt sätt, genom att utredaren tar uppdet som talar mot klienten och utelämnar det som är till klientens fördel. Enlagstiftning liknande bestämmelserna i om utredningar ibrottmål behövs enligt motionärerna när det gäller utredningar inomsocialtjänsten. Lagen måste vidare ändras så att beslut om omhändertagande avbarn inte kan delegeras till en mindre grupp. Det bör vara socialnämnd ellermotsvarande som fattar dessa beslut, anförs det. I motionen begärs också attett tillkännagivande görs till regeringen om åtgärder för att hjälpa familjenefter ett omhändertagande (yrkande 3). Enligt motionärerna är det alltförvanligt att familjen lämnas åt sitt öde när barnet tagits om hand. Åtgärdermåste vidtas för att lösa den situation som föranlett omhändertagandet. Ävenfamiljen/föräldrarna måste erhålla erforderlig hjälp, anförs det. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om syskonplacering(yrkande 4). När det finns flera syskon som skall placeras måste man enligtmotionärerna eftersträva att syskonen placeras i samma familjehem. Om dettainte är möjligt skall syskonen inte placeras längre från varandra än att de kanha en normal kontakt. skall hjälpa barnen till en god kontakt,anförs det. Vidare begärs i motionen ett tillkännagivande om barnens rätt tillsläktkontakt (yrkande 5). Enligt motionärerna måste barnens rätt till ettnaturligt umgänge med sina släktingar tillgodoses. Om det inte finns mycketspeciella skäl som talar däremot, måste barn som är familjehemsplacerade hasamma rätt som alla andra barn att få träffa sina anhöriga när de själva villdet. Motionärerna begär slutligen att det görs ett tillkännagivande tillregeringen om att det bör tillsättas en kommitté med uppdrag att se överlagstiftningen för att skapa ett humanare omhändertagande av barn samt störrerättssäkerhet (yrkande 8). Kommittén skall se över nuvarande lagstiftning ochdess tillämpning samt lägga fram förslag till förändringar i syfte att skaparättssäkerhet och humanare omhändertaganden av barn och ge fosterbarn sammarätt till umgänge med sina anhöriga som andra barn redan har.I motion So610 av m.fl. (m) yrkas att beslutar ändralagen om vård av unga i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 6).Motionärerna anser att socialtjänstlagen skall kompletteras med ettåterinförande av den tidigare barnavårdslagens 26 §. Åtgärderna enligtlagrummet vidtogs stegvis och i samråd med den enskilda familjen och inleddesmed att de sociala myndigheterna i samarbete med familjen planerade åtgärdersom syftade till att stötta familjen. Hjälpte inte detta fanns det möjlighetatt komma med förmaningar och eventuellt varningar till familjen. Därefterkunde de sociala myndigheterna lämna föreskrifter om barnetslevnadsförhållanden och sedan beordra övervakning av barnet. Först som en sistaåtgärd kunde beslut om omhändertagande bli aktuellt. Genom denna bestämmelsebevarades och respekterades familjen som en enhet som själv skulle kunnaförbättra sin situation. kommer socialnämndernas åtgärder och agerande oftaöverraskande och dessutom , menar motionärerna.I motion So654 av m.fl. (v) hemställs om ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om frivilligt kontraktsförfarande (yrkande 2). Enligtmotionärerna bör bestämmelsen om mellantvång utgå ur LVU. Ett tvång i ettinledningsskede, vilket mellantvånget är, skapar undantagslöstmotstånd och vanmakt hos den som berörs av åtgärden. Motionärerna föreslår attmellantvånget ersätts med en möjlighet till ett frivilligt kontraktsförfarandemellan myndighet och föräldrar/den omhändertagne. Motionärerna begär vidare attregeringen ges till känna vad som anförts om en kvalitetssäkring avungdomsvården (yrkande 3). Motionärerna anser att vårdens kvalitet skall ha enöverordnad betydelse och vill därför ha en medveten kvalitetssäkring avvårdinnehållet så att en differentiering och individanpassning kommer tillstånd. Slutligen begärs i motionen ett tillkännagivande av vad som anförts omforskning (yrkande 4). Enligt motionärerna krävs det en samlad forskning föratt finna alternativen och den differentiering som är nödvändig. Motionärernavill ha en utökning av den forskning som riktar in sig på att få fram adekvatabehandlingsformer för ungdomar med psykosociala problem som yttrar sig i högkriminalitet.I motion So649 av m.fl. (v) begärs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om unga missbrukare (yrkande8). Enligt motionärerna måste insatser för unga missbrukare bygga på en aktivpedagogik och utgå från en social helhetssyn. Tvångsåtgärder mot ungamissbrukare med sociala problem kan endast accepteras inom ramen försocialtjänstens verksamhet. All vård som sker med tvång måste underställas enkontinuerlig och noggrann kvalitetskontroll, anförs det.I motion So642 av m.fl. (kd, m, c, fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att en utredningskall tillsättas som ser över de långtidsplacerade barnens situation och somlämnar förslag till åtgärder för att garantera särskilt de långtidsplaceradebarnens behov av stabilitet, trygghet och bestående relationer.I motion So304 av () yrkas att regeringen ges till känna vad imotionen anförts om att bör se över situationen vad avserfosterhem med annan kulturell bakgrund samt hur man kan åstadkomma flerfosterhem med annan kulturell bakgrund (yrkande 11). Enligt motionären rycksbarn med utländsk bakgrund ofta helt ur sitt sammanhang när samhället går inmed åtgärder med stöd av LVU. Ofta hamnar barnen hos en svensk fosterfamilj somav naturliga skäl inte kan tillgodose barnets behov av en kulturell identitetsom fungerar i samspel med det omgivande samhället och som är mycket viktig förett barn på väg in i vuxenlivet. Enligt motionären finns det alldeles förfå fosterhem med annan etnisk bakgrund.I motion So671 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivandeom en översyn av avgiftssystemet vid Statens institutionsstyrelsesbehandlingshem för unga. Enligt motionärerna tar SIS behandlingshem utdygnsavgifter som är nästan dubbelt så höga som på andra behandlingshem, trotsatt de uppbär statsbidrag för sin verksamhet och därmed borde kunna hålla enlägre taxa. Motionärerna anser att en översyn av avgiftssystemet börgenomföras.Fyra motioner handlar om familjerådslag.I motion Sf306 av m.fl. (fp) hemställs om etttillkännagivande av vad i motionen anförts om att kommunerna bör få rätt attinföra familjerådslag i verksamhet från (yrkande 5). Försöksverksamheten med familjerådslag har enligt motionärernaslagit så väl ut att utvärdering av verksamheten inte behöveravvaktas. bör de kommuner som är intresserade av att införafamiljerådslag som en arbetsmetod i ges möjlighet till detta.I motion So10 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande ombarnets rätt till släktkontakt och familjens rätt till familjerådslag (yrkande4). Motionärerna anser att barnets familj och nätverk måste ges tillfälle attdelta i ärenden före beslut om omhändertaganden och placeringar av barn.Familjerådslag bör bli en rättighet i landets alla kommuner. Barnet måstevidare ges samma möjligheter att träffa sina anhöriga och umgås med sin släktsom alla andra barn har, utom då det strider mot barnets bästa.Även i motion So613 (mp) begärs ett tillkännagivande om familjens rätt tillfamiljerådslag (yrkande 2).I motion So625 av () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om behovet av familjerådslag på behandlingshem m.m.Sammanfattningsvis anser motionären följande: skall aldrigplacera ett barn enligt 6 § socialtjänstlagen utan det är föräldrarna som skallta hjälp av institutionen med bistånd från . Socialsekreterarnabör ge familjer bistånd i ett tidigt skede på deras egna villkor eftersom detlönar sig ekonomiskt på . Korttidsinstitutioner bör utnyttjas merflexibelt med växelvård och olika former av familje- och nätverkssamlingar. Detbör ske ett närmare samarbete mellan socialtjänst, familj, skola ochinstitution där man deltar på lika villkor och i en dialog försöker kommavidare ur svårigheterna. Beslutsfattare bör ge direktiv om att ha ett tydligarefokus på familjen/nätverket och dess resurser då man ger bistånd enligtsocialtjänstlagen, såväl vad gäller ansvar, delaktighet som uppdrag. Alltbistånd enligt 6 § socialtjänstlagen bör ske på nätverkets villkor.SkrivelsenRegeringen redogör i skrivelsen för de ändringar i socialtjänstlagen som gällerfr.o.m. och som införts i syfte att stärka barnets ställninginom . Länsstyrelserna och skall i sitttillsynsarbete särskilt följa hur ändringarna i socialtjänstlagen ombarnets bästa får genomslag i arbetet i kommunerna.Enligt regeringen behöver barn som vistats i familjehem uppmärksammas.En särskild utredning kommer att tillsättas med uppdrag att behandla modellerför att skapa varaktighet i de fall familjehemsplaceringar blir långvariga.Regeringen anser även att det bör övervägas att se över LVU för att stärkabarnperspektivet.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1996/97:SoU18 Ändring i socialtjänstlagen behandlade utskottetmotionsyrkanden om bl.a. barn- och ungdomsfrågor.Utskottet anförde med anledning av ett yrkande om att ta bort mellantvångetoch om kvalitetssäkring av vården att det är först när frivilliga insatseranses otillräckliga som bestämmelserna i om exempelvis mellantvång blirtillämpliga och fann inte någon anledning att ta bort möjligheten att beslutaom sådant tvång. Utskottet konstaterade vidare att det i propositionen1996/97:124 föreslagits en bestämmelse om att insatser skallvara av god kvalitet samt att regeringen uttalat att en förtroendefullsamverkan mellan den enskilde och personal är av stor betydelseför kvaliteten och att det är väsentligt att den enskilde har ett reelltinflytande över de insatser som ges.I betänkandet behandlades även ett yrkande om att införa en motsvarighet till26 § barnavårdslagen i LVU. Utskottet vidhöll sin tidigare inställning att deåtgärder som var möjliga enligt barnavårdslagen kommit att sakna praktiskbetydelse långt innan lagen upphörde att gälla och att de möjligheter tillförebyggande åtgärder som stadgas i LVU fick anses tillräckliga.Ett yrkande om att delegationsrätten för beslut om omhändertagande enligtsåväl socialtjänstlagen som LVU bör tas bort behandlades också. Utskottetuttalade att det självklart är angeläget att så långt som möjligt minimerarisken för felaktiga beslut i ärenden om omhändertagande av barn och attregeringen därför föreslagit att utredningarna skall förbättras och attkompetensen hos socialarbetarna stärks. Utskottet ansåg inte att socialnämndensmöjlighet att delegera beslutsrätten till annan skulle tas bort.Utskottet behandlade även motionsyrkanden om en översyn av rutiner ochlagstiftning när det gäller omhändertaganden av barn samt anförde därvidföljande:Regeringen konstaterar att kritik har riktats mot utredningar iärenden rörande barn och ungdom. Utskottet anser det angeläget att ingripandennär det gäller barn sker med barnets bästa som målsättning.