bet · GL01LU16 · 1998-03-10 00:00:00 — Förutsatt att uppfinningenuppfyller villkoren för båda skyddsformerna kan den snabba registreringen av enbruksmodell utnyttjas till att överbrygga den relativt långa tiden innan ettpatent kan meddelas.De uppfinningar som enligt direktivförslaget skall kunna få bruksmodellskyddär nya uppfinningar som har uppfinningshöjd och industriell tillämpbarhet.Skyddstiden skall omfatta från ansökningsdagen, med möjlighet tillförlängning i två perioder och vardera , dvs. Enligtförslaget skall medlemsstaterna ha antagit de lagaroch andra författningar som krävs för att införliva direktivet.Mot bakgrund av vad som på området pågår inom EU, finns det inte skäl förriksdagen att ta något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker således bifalltill motion L805 yrkande 4.VäxtförädlarrättJordbruksundantagEn ny lag om växtförädlarrätt trädde i kraft (1997:306). Genomden nya lagen har ensamrätten till nya växtsorter förstärkts och en anpassninghar skett till den moderna bioteknikens möjligheter.I motion L805 tar m.fl. (c) upp en fråga angående utformningenav den s.k. jordbruksundantaget i den nya lagen. Undantaget innebär attjordbrukare tillåts att använda sådant växtmaterial som de skördat på den jordde själva brukar till nytt utsäde inom den egna brukningsenheten, och i frågaom den närmare regleringen hänvisar lagen till den omfattning och de villkorsom gäller för sorter som omfattas av EG:s växtförädlarrätt. Motionärernaframhåller att jordbruksundantaget omfattar en rätt för bonden att bearbetaeller låta någon annan bearbeta utsädet, och det förekommer i stor utsträckningatt bönder legorensar åt varandra. Enligt motionärernas mening måsteutgångspunkten vara att även den som utför rensning och betning av säd somomfattas av jordbruksundantaget skall vara undantagen. Det är nämligen självaanvändningen av det uppförökade materialet som sortägaren har rätt tillersättning för. Rensning och andra åtgärder med det skördade materialet fallerutanför den sfären. Den nya lagen tar inte ställning till vad som gäller iförhållandet mellan sortägare respektive rensare. I stället har - i lagensförarbeten - hänvisats till vad kan komma att tycka om fråganaktualiseras där. Detta är enligt motionärerna inte tillfredsställande. EG-reglerna bör tolkas så att de inte ger sortägarna möjlighet att av legorensarebegära ersättning för det utsäde som ryms inom jordbruksundantaget. För attmarkera detta tydligt bör det framgå av förarbetena. Detta bör regeringen gestill känna (yrkande 5).Vid sin behandling av regeringens proposition med förslag om nyväxtförädlarrättslag hade utskottet att ta ställning till ett motionsyrkandemed samma inriktning som det nu aktuella (se bet. 1996/97:LU20). Utskottetuttryckte i det sammanhanget en viss förståelse för motionärernas uppfattningatt det är otillfredsställande att det av lagförslaget inte framgick vad somskall gälla i förhållandet mellan å ena sidan förädlare och å andra sidanlegorensare och andra som på odlarnas uppdrag tar befattning med det utsäde somomfattas av jordbruksundantaget. Som regeringen framhöll fanns det enligtutskottet anledning till kritik mot den lösning som valts inom EG-rätten.Utformningen av rättigheter och skyldigheter mellan sortinnehavare ochjordbrukare är i många avseenden komplicerad, byråkratisk och svåröverskådlig.Andra lösningar skulle ligga närmare till hands enligt svensk rättstradition.Trots de invändningar som kunde resas mot utformningen av EG-rätten i nudiskuterat avseende delade utskottet regeringens bedömning att intresset av ensamordning av de nationella reglerna med de bestämmelser som redan gäller pågemenskapsnivå borde vara utslagsgivande.Utskottet delade också regeringens bedömning att EG-rätten inte medger någonsäker slutsats om vad som skall anses gälla i förhållandet mellan legorensareoch sortinnehavare. Att i förarbetena till den nya lagstiftningen uttala attden aktuella bestämmelsen skall tillämpas på visst sätt borde dock enligtutskottets mening inte komma i fråga. Risken är nämligen uppenbar, anfördeutskottet, att den svenska rättstillämpningen då kunde ledas i en riktning somsedermera visar sig vara oförenlig med EG-rätten. En sådan situation skulleenligt utskottet sannolikt innebära komplikationer av allvarligare slag än vadden tills vidare rådande osäkerheten kunde antas förorsaka. Utskottet utgickifrån att representanter för de berörda parterna i den rådande situationenskulle komma att träffa avtal om vilka villkor som, i avvaktan på vägledandeavgöranden, skall tillämpas.Utskottet har inte någon annan uppfattning i frågan och avstyrker såledesbifall till motion L805 yrkande 5.UpphovsrättInledningLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ger etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådant verk. Skyddet innebär attskaparen av verket har rätt att utnyttja detta ekonomiskt, och han har ettvisst ideellt betonat inflytande över hur och i vilka sammanhang det används.Har flera medverkat vid tillkomsten av det skyddade verket har var och en avdem upphovsrätt.Begreppen litterära och konstnärliga verk i lagen är mycket vidsträckta. Tilllitterära verk räknas bl.a. skönlitteratur och beskrivande framställningar iord såsom vetenskapliga arbeten och handböcker. Som konstnärliga verk räknas iprincip alla former i vilka verk skapas i syfte att nå en konstnärlig verkan,t.ex. i bild, rörelse eller toner.För att en produkt över huvud taget skall anses som ett verk och därmed kommai åtnjutande av skydd enligt lagen måste den ha vad man brukar kalla verkshöjd.Kravet på verkshöjd kan uttryckas så, att en produkt är ett verk om denpraktiskt sett inte har kunnat framställas av två personer oberoende avvarandra. Utanför skyddet faller därför idéer och uppslag som flera kan tänkaskomma på, vanliga nyhetsmeddelanden, vardagliga samtal, enklare nyttoföremåloch andra prestationer av rutinmässig eller alldaglig karaktär.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sitt verk innefattar enprincipiell ensamrätt att framställa exemplar av verket och att göra verkettillgängligt för allmänheten, t.ex. genom att framföra eller visa detoffentligt och sprida exemplar av verket. Som framställning av exemplar ansesbl.a. inspelning av verket på band eller annan anordning från vilken det kanåterges.Ett verk framförs offentligt när det presenteras för allmänheten i obeständigform, t.ex. när ett musikstycke spelas, en film visas eller ett verk sänds ut iradio eller television. Ett framförande är offentligt när det sker på en platsdit allmänheten äger tillträde. Härmed jämställs det fallet att framförandetanordnas i förvärvsverksamhet inför en större sluten krets, framför allt på enstörre arbetsplats (s.k. industrimusik).Ett uttryckligt skydd för datorprogram infördes i upphovsrättslagen först1989. Innebörden av detta är att datorprogram i princip åtnjuter sammaupphovsrättsliga skydd som andra verk.Det upphovsrättsliga skyddet gäller numera - till följd av lagstiftning somträdde i kraft - som regel under upphovsmannens livstid ochtill utgången av det sjuttionde året efter hans död.Upphovsrättslagen innehåller också - efter lagstiftning som trädde i kraftden - regler om rätten till fotografier. Dessa innebär bl.a. attbilder som uppfyller kravet på verkshöjd skyddas på samma sätt som konstnärligaverk.Lagen innehåller vidare regler om s.k. närstående rättigheter, vilka germusiker, skådespelare och andra utövande konstnärer ett rättsligt skydd då deframför litterära eller konstnärliga verk. Sådana framföranden får inte utankonstnärens samtycke spelas in på film, varmed jämställs videogram, på fonogram(grammofonskivor, kassettband, m.m.) eller på annan anordning genom vilken dekan återges. De får inte heller utan rättighetshavarens samtycke sändas ut ibl.a. radio eller TV. Inspelningar av framföranden får mångfaldigas endast medkonstnärens medgivande. Vidare gäller att utövande konstnärer har rätt tillersättning då ljudinspelningar används vid radio- eller TV-sändningar ellerutnyttjas offentligt i förvärvssyfte. För de utövande konstnärerna gäller en50-årig skyddstid, räknad från framförandet. Genom lagstiftning som trädde ikraft fick de närstående rättighetshavarna en ensamrätt attgöra exemplar av sina prestationer tillgängliga för allmänheten - även genomuthyrning - vilket innebär att samma grundbefogenheter numera gäller för dessarättighetshavare som för upphovsmännen.Till de närstående rättigheterna räknas också det skydd somfonogramproducenter samt radio- och TV-företag har enligt upphovsrättslagen.Fonogram får inte utan producentens samtycke eftergöras eller föras över tillandra anordningar genom vilka de kan återges. Vidare har fonogramproducentenrätt till ersättning då ljudupptagningen används vid radio- eller TV-sändningeller utnyttjas offentligt i förvärvssyfte.Skyddet för upphovsmän, utövande konstnärer m.fl. är i vissa avseendeninskränkt av hänsyn till allmänna eller enskilda intressen.Den som gör intrång i de rättigheter som lagen ger upphovsmän och andrarättighetshavare kan dömas till straff och förpliktas utge skadestånd.Den svenska lagstiftningen bygger på innehållet i flera internationellakonventioner. Bland sådana konventioner kan här nämnas särskilt 1886 årsBernkonvention om upphovsrätt, världskonvention om upphovsrätt och1961 års internationella konvention om skydd för utövande konstnärer,framställare av fonogram samt radioföretag (Romkonventionen). Konventionernabygger på i huvudsak två principer. Den ena är att varje konventionsstat skallge samma skydd åt verk och prestationer från andra konventionsstater som stateni fråga ger åt sina nationella verk och prestationer. Den andra är att enkonventionsstat är förpliktad att garantera de andra konventionsstaternas verkoch prestationer ett visst minimiskydd.Den upphovsrättsliga lagstiftningen gäller främst svenska verk ochprestationer. Genom anslutning till de internationella konventionernahar förpliktat sig att ge skydd åt verk och prestationer med ursprung iett stort antal andra länder.Upphovsrätt för vissa översättningarEnligt 9 § första stycket upphovsrättslagen gäller upphovsrätt inte tillförfattningar, beslut av myndigheter, yttranden av svenska myndigheter ellerofficiella översättningar av sådana texter. Med yttranden av svenskamyndigheter avses bl.a. remissyttranden, förslag och utlåtanden,kommittébetänkanden, protokoll från och andra organ, statliga ochkommunala. Paragrafens andra stycke innehåller några undantag från huvudregelni första stycket. Enligt detta undantag gäller upphovsrätt för kartor, alsterav bildkonst, musikaliska verk och diktverk, även när de ingår i en handling,för vilken upphovsrätt inte gäller enligt första stycket. Skyddet för de nämndatyperna av verk är emellertid kraftigt inskränkt när de ingår i sådanahandlingar som nämns i paragrafens första stycke. Enligt 26 a § fårhandlingarna nämligen återges av envar. När så sker har dock upphovsmannen rätttill ersättning. Utnyttjandet av sådana verk har således reglerats genom s.k.tvångslicens. När ett verk återges offentligt med stöd av den nämndabestämmelsen skall, enligt 11 §, vissa ideella rättigheter beaktas. Källanskall anges i den omfattning och på det sätt som god sed kräver, vilket tordeinnebära att upphovsmannens namn skall anges. Vidare får verket inte ändras såatt upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende eller egenart kränks.Inte heller får det göras tillgängligt för allmänheten på ett sätt som ärkränkande för upphovsmannen på sätt som sagts. Att den ideella rätten idessa fall är starkare än vad som gäller generellt har sin förklaring i att detär fråga om utnyttjanden som upphovsmannen inte har något inflytande över.I motion L808 av m.fl. (m, c, kd, fp) erinras om att riksdagenår 1961 tog initiativ till en nyöversättning av . , somfortfarande är i verksamhet, påbörjade sitt översättningsarbete . Nyatestamentet utkom , och kommer attpubliceras . Därefter kommer en komplett bibel, Bibel 2000,med noter och andra hjälpmedel att ges ut. Översättningsarbetet utgör enligtmotionärerna ett av vår tids största forskningsprojekt på det humanistiskaområdet. Bibel 2000, den tredje officiella svenska bibelöversättningen genomtiderna, står inför sin fullbordan, vilket enligt motionärerna är en uniklitterär och kulturell händelse av betydelse inte endast för kyrkorna ochtrossamfunden. Det är också en angelägenhet av allmänkulturell betydelse.Staten har genom sina förordnanden av experter och ledamöter i styrelsen betonat arbetets strikt vetenskapliga karaktär och dess breddur kulturell och ekumenisk synvinkel. Ett allvarligt problem är, enligt vad somsägs i motionen, att den kommande bibelöversättningen står utanupphovsrättsligt skydd genom den nuvarande utformningen av lagstiftningen. Detär i första hand angeläget att beakta upphovsrättens ideella del, men även denekonomiska aspekten är betydelsefull. Det skulle enligt motionärerna varaolyckligt om slutprodukten av arbete, Bibel 2000, efter attha publicerats i inte skulle åtnjuta upphovsrättsligt skydd. I enregeringspromemoria påtalades 1969 betydelsen av upphovsrätt i liknandesammanhang och en lagändring tillkom . Den då genomförda kompletteringenav lagen skedde för att tillgodose ett specifikt skyddsbehov i samband medtillkomsten av den nya psalmboken. Ett snarlikt skyddsbehov föreligger enligtmotionärerna när nyöversättningen av nu snart är klar, och de begärdärför att skall besluta att genom en ändring i upphovsrättslagensäkerställa att ett upphovsrättsligt skydd kommer att gälla översättningar.Utskottet kan konstatera att översättningar i hittillstillgängliga delar har publicerats i och att texterna i dessa delardärför enligt gällande regler saknar upphovsrättsligt skydd. Det gäller (SOU1981:56) 1981, NT 81 och (SOU 1985:45) Tillägg till Gamlatestamentet - de apokryfa eller deuterokanoniska skrifterna. Vad som såledesåterstår att publicera är kanoniska böcker.Som sägs i motionen gjordes en ändring i upphovsrättslagen i anslutning tillatt psalmbokskommitté, som hade i uppdrag att utarbeta tillägg tillden svenska psalmboken avseende såväl psalmtexter som psalmmelodier, skullekomma att redovisa sitt förslag i ett betänkande i . Ilagstiftningsärendet anfördes, mot bakgrund av att utredningens betänkandeskulle komma att bedömas som yttrande av myndighet, att det inte skulle varatillfredsställande om de i betänkandet intagna psalmmelodierna ochpsalmtexterna skulle kunna återges fritt utan att upphovsmännen blevberättigade till ersättning för utnyttjandet av verken (prop.1973:15 s. 139f.). Mot den bakgrunden infördes ett visst upphovsrättsligt skydd, ienlighet med den lämnade redogörelsen, för musikaliska verk och diktverkäven när de ingår i författning eller beslut eller yttrande av myndighet.Enligt utskottets mening går det knappast att - såsom görs i motionen - dranågra paralleller mellan skyddsbehovet för förslag översättningar. Skyddsbehovet i det förra fallet motiveradesnämligen av att betänkandet innehöll musikaliska verk och diktverk som skapatsav samtida upphovsmän, vilka enligt tidigare gällande regler inte skulle hatillerkänts någon som helst upphovsrätt till sina verk. I motionen anförs attdet är angeläget att skydda upphovsrättens ideella del, vilken tar sikte påupphovsmannens rätt att bli namngiven vid utnyttjandet av hans verk och hansmöjligheter att motsätta sig kränkande ändringar och liknande förfaranden medverket. Med anledning härav vill utskottet peka på att om kommissionensöversättningar skulle ges ett upphovsrättsligt skydd som motsvarar det sominfördes med anledning av psalmboksförslaget, så skulle upphovsrätten,inklusive den ideella rätten, tillkomma envar av dem som deltagit i detomfattande lagarbete som kommissionens översättningsarbete utgör. Till skillnadfrån den ekonomiska delen av upphovsrätten är den ideella rätten inteöverlåtbar. Det skulle därför inte vara möjligt att, genom att överlåta deindividuella ideella rättigheterna, ge något organ i uppgift att bevaka denideella rätten till översättningarna.Utskottet kan således konstatera att det är förenat med betydande problem attåstadkomma ett upphovsrättsligt skydd som tillgodoser de syften som anges imotionen. Som motionärerna anför utgör arbete utan tvekanett av vår tids största forskningsprojekt på det humanistiska området. Mot denbakgrunden och med hänsyn till frågans principiella betydelse är det enligtutskottets mening angeläget att närmare analysera behovet av någon form avupphovsrättsligt skydd för översättningarna och andra liknande arbeten som pågrund av publiceringssättet står utan sådant skydd enligt nuvarande regler.Regeringen bör därför skyndsamt överväga behovet av ett sådant skydd samt - omden finner anledning till det - ta ställning till vilka lagstiftningsåtgärdersom kan vara ändamålsenliga och förelägga förslag till lagstiftning.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning av motion L808 somsin mening ge regeringen till känna.Ersättningar för offentliga framförandenI motion L803 av och (båda m) begärs enutredning om ungdomsföreningars skyldigheter enligt upphovsrättslagen när detgäller avgifter till . Enligt motionärerna drabbas vissa ungdomsföreningar- små föreningar öppna för alla - av hårda pålagor genom avgifter till ,när man utövar fritidsintressen såsom dans, teater eller idrott. Föreningslivetbrottas med betydande ekonomiska problem på grund av sjunkandeanslag, och föreningarna har helt enkelt inte pengar att betala till STIM.Med anledning av motionsyrkandet vill utskottet till en början erinra om attupphovsrätten är en del av förmögenhetsrätten och att det upphovsrättsligaskyddet bl.a. ger upphovsmannen ensamrätt att utnyttja det skyddade verketekonomiskt. Detta gäller bl.a. offentliga framföranden av verk, vare sig det ärfråga om levande framförande eller om framförandet förmedlas genom radio, TV,satellit, kabelnät, band- eller skivspelare. Innan skyddad musik framförsoffentligt fordras således tillstånd av upphovsmännen eller derasrättsinnehavare. Även musik som spelas inom föreningar och liknande inte heltslutna kretsar räknas som offentligt framförd, och detta oavsett omtillställningarna anordnas regelbundet eller tillfälligt, och om publikenbetalar entré eller ej.STIM (Föreningen ) är en ekonomiskförening, till vilken tonsättare och författare genom ett anslutningsavtalupplåter sina rättigheter till offentligt framförande och inspelning på skiva,band, film osv. Föreningen tecknar avtal med musikanvändare och inkasserar ochfördelar till rättighetshavarna ersättningen för offentliga framföranden ochinspelningar. , som har samarbete med liknande organisationer över helavärlden, kontrollerar att skyddad musik inte spelas offentligt eller iförvärvsverksamhet utan tillstånd.Utskottet kan ha förståelse för den omtanke om ungdomsföreningarna som liggerbakom motionsyrkandet. När det gäller syftet med motionen måste det, enligtutskottets mening, vid ett ställningstagande till motionsyrkandet dock beaktasatt i sin verksamhet förvaltar de enskilda upphovsmännens ekonomiskarättigheter. Dessa rättigheter är att se som förmögenhetstillgångar, och detbör enligt utskottets mening inte komma i fråga att genom lagstiftningsåtgärderingripa i upphovsmännens möjligheter i vissa fall att ta till vara sinarättigheter. Till följd härav avstyrker utskottet bifall till motion L803.Kopiering av fotografiska verkI motion L807 av m.fl. (s) diskuteras porträttfotografernassituation i upphovsrättslig mening. Motionärerna framhåller att Sverigesporträttfotografer har byggt upp sin verksamhet på framställningav fotografier av hög kvalitet och genom att tillämpa en prispolitik grundad påsunda konkurrensförhållanden. Priserna har baserats på att det görsefterbeställningar av tidigare utförda arbeten. Huvudprincipen iupphovsrättslagen är att upphovsmannen ensam får förfoga över sitt verk genomatt framställa exemplar av det genom att göra det tillgängligt för allmänheten.Ensamrätten är dock inte oinskränkt och ett av undantagen gäller rätten att förenskilt bruk framställa enskilda exemplar av offentliggjorda verk. Motionärernapekar på att den tekniska utvecklingen har medfört att den privata kopieringenhar ökat drastiskt till förfång för vissa upphovsmannagrupper. Upplagor harminskat med sämre försörjningsmöjligheter som följd. ärflera svenska näringsidkare verksamma med enda inriktning att sälja kopior avföreträdesvis porträttfotografier till privatpersoner. Konkurrensförhållandenahar därmed helt satts ur spel. Den enskilde porträttfotografen kan inte tävlamed de priser en storindustri kan erbjuda. Motionärerna anför att omporträttfotograferna som yrkeskår skall överleva måste något göras och deerinrar om en ändring som infördes 1994 och som innebäratt det är tillåtet att vända sig till någon utomstående förkopiering för enskilt bruk av filmverk och musikaliska verk. Enligtmotionärerna ligger det närmast till hands att på samma sätt införa ett förbudmot att anlita utomstående vid kopiering av porträttfotografier för enskiltbruk. Motionärerna begär ett tillkännagivande i enlighet med det anförda.Vid en uppvaktning framförde företrädare för inför utskottet sina synpunkter i frågan, vilka ligger ilinje med vad som anförs i motionen.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utgångspunkten för denupphovsrättsliga lagstiftningen är att upphovsmännen skall vara förbehållnarätten att - bortsett från vissa inskränkningar - ekonomiskt tillgodogöra sigalla sådana utnyttjanden av verken som har praktisk betydelse. Det är utantvekan så att den tekniska utvecklingen har medfört att kopiering numera kanske snabbt och enkelt samt att den nödvändiga utrustningen i många fall ärtillgänglig för de flesta. Detta är bakgrunden till den inskränkning sominförts beträffande rätten att kopiera filmverk och musikaliska verk förenskilt bruk och som motionärerna hänvisar till. I det lagstiftningsärendetanfördes bl.a. att rättighetshavarna till dessa kategorier av verk drabbas hårtav de konsekvenser som en omfattande privat kopiering har och attändringsförslaget därför var avsett att i någon mån begränsa denna kopiering.Vidare angavs att det utomlands förekommer att näringsidkare driver verksamhetmed inriktning på att verkställa kopiering av ljud- och bildupptagningar åtenskilda samt att förslaget innebar att sådan verksamhet inte skulle kunnaetableras i (prop. 1992/93:214 s. 51).Utskottet kan konstatera att de problem som den genomförda lagändringen avsågatt förebygga i fråga om rätten till filmverk och musikaliska verk uppvisartydliga likheter med de problem porträttfotograferna ställts inför på grund avden yrkesmässiga kopieringen av porträttfotografier. Mot den bakgrunden kanhävdas att samma skäl som motiverade den genomförda lagändringen kan åberopastill stöd för en motsvarande inskränkning när det gäller kopiering avporträttfotografier för enskilt bruk, dvs. ett förbud mot utnyttjande av någonutomstående. En komplikation i sammanhanget och en skillnad i förhållande tillförutsättningarna till den lagändring som trädde i kraft är emellertid attett antal företag redan är etablerade och har byggt upp sin verksamhet på deförutsättningar som lagstiftningen i nuvarande form ger.Utskottet, som kan konstatera att kopieringen för enskilt bruk avportträttfotografernas produktion har fått en omfattning som det inte varmöjligt att förutse när reglerna om kopiering för enskilt bruk ursprungligenutformades, anser att situationen är sådan att det kan finnas skäl att övervägalagstiftningsåtgärder. Utskottet utgår från att regeringen närmare undersökerbehovet av och förutsättningarna för att genomföra sådana åtgärder samt iförekommande fall återkommer till med lagstiftningsförslag. Någotformellt ställningstagande därom från sida kan emellertid inte förnärvarande anses vara påkallat och utskottet avstyrker därför bifall tillmotion L807.Skydd för folkmusikI motion Kr304 av () sägs att den traditionellafolkmusiken har förlorat allt sitt upphovsrättsliga stöd och att det därför ärangeläget att se över folkmusikens ställning inom upphovsrätten.