bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — bör koldioxidskattenmed per kg och energiskatten med per kWh. Energiskatten på dieseldock höjas med ytterligare per liter för att påbörja en utjämning mot be(yrkandena 32-34).I motion T26 delvis av () anförs bl.a. att vägtrafiken bör stå förkostnader bl.a. genom höjningar av bensin- och dieselskatten. Om man vill klaralångsiktigt hållbart samhälle och därmed minska trafiksektorns utsläpp krävs atsom dessa genomförs.En arbetsgrupp inom ser över helaenergibeskattningssystemet, och detta arbete beräknas komma att redovisas /99. Utgångspunkten för denna översyn är en energiskattemodell sredovisats av i betänkandet Skatter, miljö och sysselsä(SOU 1997:11). Vidare genomför en översyn avvägtrafikens samlade beskattning. Översynen har koncentrerats till att avse avvmellan försäljningsskatt, fordonsskatt och energi- och koldioxidskatt i syfte aden samlade styreffekten med avseende på trafiksäkerhet och miljö.Utskottet delar regeringens bedömning att det pågående utredningsarbetet bör avinnan ställning tas till frågor om mer genomgripande förändringar avdrivmedelsbeskattningen. Utskottet avstyrker därför motionerna T26 delvis, T40yrkandena 17 och 32-34 samt T45 yrkande 15 delvis.När det gäller produktionsbeskattningen av el ger denna upphov till problem förelintensiva industrin så länge förhållandena på elmarknaden är sådana att beskaleder till ökade kostnader för elanvändarna. Inom ramen för den översyn avenergibeskattningen som pågår inom prövas därför i vilken takbeskattningen av el i produktionsledet skall avvecklas. ekonomiskavårproposition (1997/98:150 s. 175) har regeringen också föreslagit attproduktionsbeskattningen på vattenkraftsproducerad el slopas den 1 januari 1999utskottets mening är det inte aktuellt med någon höjning av produktionsskatternvarför utskottet avstyrker även motion T40 yrkande 20.Utskottet är inte berett att tillstyrka en sänkning av gränsen för reseavdragethöjning av avdragsschablonen vid användning av egen bil i tjänsten och avstyrkeäven motion T45 yrkande 15 delvis.BiodrivmedelI propositionen gör regeringen bedömningen att biobaserade drivmedel för fordonbör introduceras i den takt som det är möjligt och lämpligt. Regeringen avser a1998 initiera ett projekt för att främja en regional satsning på biogasproduktidistribution och lokala fordonsflottor för biogasdrift. Regeringen anser att Väinom ramen för sitt sektorsansvar noga bör följa utvecklingen vad gäller introdbiodrivmedel och om nödvändigt överväga och föreslå stimulansåtgärder för attupprätthålla en tillfredsställande introduktionstakt av drivmedel med en låginbav biobaserad alkohol eller etrar av alkohol. bör vidare inom ramen fsektorsansvar verka för att fortsatta satsningar på biobaserade drivmedel genombegränsade fordonsflottor.När det gäller beskattningen av biodrivmedel avser regeringen att inom ramen fös.k. pilotprojektsbestämmelsen fortsätta att ge skattenedsättning för vissa altdrivmedel i enlighet med de riktlinjer som angavs i budgetpropositionen för årI motion T44 yrkande 2 av () anförs att om företag skall våbygga kretsloppssamhället och satsa på att bygga etanol- och metanolfabriker måkunna bedöma de villkor staten svarar för på lång sikt. Ett alternativ vore enlmotionären att staten gav så stora bidrag att produkterna kan bära beskattning.sätt vore att man garanterade en skattebefrielse i 10 år.Enligt utskottets mening genomför regeringen en målmedveten satsning på alternadrivmedel i syfte att säkra ett tillräckligt underlag för en inhemsk produktionframgår av propositionen att regeringen bedömer att introduktionen inletts på etillfredsställande sätt och att tillgången successivt kommer att öka. Vägverketuppbyggnaden och vid behov föreslå stimulansåtgärder för att upprätthållauppbyggnadstakten. Utskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning till etillkännagivande till regeringen om behovet av åtgärder för att företag skall vpå produktion av alternativa drivmedel. Utskottet avstyrker motion T44 yrkandeFörsäljningsskatt på personbilarRegeringen anser att det inte finns skäl att åter införa en geneförsäljningsskatt på personbilar. Avsaknaden av ett etablerat system för indelnfordon i trafiksäkerhetsklasser medför att en försäljningsskatt för närvarandedifferentieras i syfte att styra mot trafiksäkrare fordon. bör enligt rmening därför verka för att ett sådant klassningssystem skyndsamt utarbetas inoMiljöklassystemet för fordon bör fortsatt utvecklas inom de ramar som ges avmedlemskapet i EU.Utskottet har inte någon erinran mot de bedömningar som regeringen redovisar.Det kan här anmärkas att utskottet senare i vår kommer att behandla proposition1997/98:140 Beskattning av elpannor och vissa andra punktskattefrågor som delsinnehåller ett förslag om en treårig förlängning av den försäljningsskattebefrielfordon som tillämpats , dels en ändring av deförsäljningsskattesatser som gäller i miljöklasserna 1-3.Fordonsskatt för personbilarRegeringen gör bedömningen att fordonsskatten för bensin- och dieseldrivna persbör vara oförändrad i avvaktan på slutbetänkandeKommunikationskommittén har ansett att fordonsskatten för bensindrivna personbiav trafiksäkerhetsskäl bör vara enhetlig upp till en viktklass på ochsnabbare stigande än . Syftet är att uppnå en jämnare viktfördelnfordonsparken. Skatten för äldre dieseldrivna bilar bör höjas medan den bör sännyare. har i sitt första delbetänkande ansett attenhetsskatt bör införas av förenklingsskäl och att den bör vara per årbensindrivna bilar och för dieseldrivna bilar. Det saknas enligutredningen skäl att bibehålla en efter tjänstevikt beroende fordonsskatt.Regeringen delar bedömning att det saknas skäl atillämpa en efter tjänstevikt differentierad fordonsskatt på personbilar. Skillmellan olika personbilsmodeller när det gäller vägslitage är obetydlig, och skainte heller utformad med hänsyn till miljö eller trafiksäkerhet. Enligt regerinuppfattning saknas tillräckligt underlag för att förändra fordonså att de i första hand tar sikte på att åstadkomma ett system som främjar ettekologiskt hållbart transportsystem. Med hänsyn härtill, och då fordonsskatterntill viss del har koppling till de energiskatter som är föremål för översyn, ärinte nu beredd att föreslå några förändringar i fordonsskattesystemets grundläguppbyggnad.När det gäller förslagen om en utjämning mellan äldre och nyare dieselpersonbilregeringen inte nu ta ställning till denna fråga eftersom det pågår ett utredniinom Trafikbeskattningsutredningen.I motion T35 yrkande 14 av m.fl. (c) anförs att den stora mängdedieseldrivna personbilar som importerats och inregistrerats samt miljöegenskapedieseldrivna personbilar gör att det är angeläget att förändra fordonsskatten fFordonsskatten bör höjas för äldre personbilar och sänkas för nyare fordon. Docfördelningspolitiska skäl vägas in vid en omfördelning av fordonsskatten för depersonbilar.Utskottet kan instämma i de bedömningar som regeringen redovisat och anser såleockså att arbete bör avvaktas även när det gälleom en utjämning av fordonsskatten mellan äldre och nyare dieselpersonbilar. Utsavstyrker motion T35 yrkande 14.Fordonsskatt för bussarRegeringen anser att fordonsskattesystemet för bussar bör omarbetas med sikte pen internalisering och att förändringen bör träda i kraft från den 1 januari 19Fordonsskatten för bussar är enligt regeringen betydligt lägre än för andra tunI samband med att kilometerskatten avskaffades slopades huvuddelen av fordonsskför bussar. Anledningen härtill var en önskan att kompensera bussarna eftersomkostnadsökningen, till följd av hög bränsleförbrukning, särskilt skulle drabbasom används i kollektivtrafik inom tätort. Före övergången till dieseloljeskattfordonsskatten på dieseldrivna bussar för de tyngsta bussarna.högsta skattesatsen för dieseldrivna bussar med en skattevikt över ärnärvarande . Fordonsskatten för tyngre bussar är alltså mycket lmed skatten på tyngre lastbilar.Regeringen föreslår att den långväga busstrafiken släpps fri på de sträckor därtidigare varit begränsad av hänsyn till konkurrensen med järnvägstrafiken. Enförutsättning för att detta skall kunna ske bör dock enligt regeringens uppfattatt busstrafikens externa effekter vid landsvägstrafik internaliseras så att deliksom järnvägstrafiken, belastas med de trafikberoende samhällsekonomiska kostden förorsakar.I propositionen anförs att en fullständig internalisering av de samhällsekonomimarginalkostnaderna vid landsvägstrafik enligt Kommunikationskommitténsberäkningar skulle fordra en höjning av energiskatten på dieselolja med 50 öresamt en höjning av fordonsskatten för större bussar (60 platser eller mer) till000 kr . Nya beräkningar från avseende vägnedbrytningen visar att beav skattehöjning för en buss i denna kategori kan reduceras till ca pRegeringen anser att fordonsskattesystemet för bussar bör omarbetas med sikte pen fullständig internalisering enligt beräkningar och att förändringen bkraft från . Skattesystemet bör därvid utformas på samma sättfordonsskatten för tunga lastbilar med olika skatteklasser beroende på vikt ochaxelkonfiguration. Den närmare utformningen av systemet för fordonsskatten förbör dock bli föremål för utredning inom . Regeringen avser attåterkomma till med förslag i denna del.Kommitténs förslag till skattehöjningar har beräknats leda till en kost-nadsöknden långväga busstrafiken på . Med tanke på att den fordonsskattenivå soregeringen förordar uppgår till mindre än hälften av kommitténs förslag börkostnadsökningen inom busstrafiken bli avsevärt lägre. Bussföretagens sammantagkostnads- och intäktsbild bör också enligt regeringen påverkas positivt av denmarknad som öppnas genom avskaffandet av skadeprövningen gentemotjärnvägstrafiken. Regeringen bedömer därför att förslagen sammantagna kommer atpåverka utbudet av långväga busstrafik positivt. För att motverka kostnadsöknininom lokal och regional busstrafik bör berörda landsting och kommuner kompensergenom en höjning av de generella statsbidragen.I motion T45 yrkande 16 av Per m.fl. (m) hemställer motionärerna attredovisade skattehöjningen avvisas. Enligt motionärerna har regeringen hänvisatom en dieselskattehöjning till fortsatt utredning och därmed ökat osäkerheten oomfattningen av de nya skatter som skall läggas på busstrafiken. Motionärerna fatt den redovisade höjningen av fordonsskatten för bussar avvisas i avvaktan påutredningens resultat.I motion T30 yrkande 5 delvis av m.fl. (kd) avvisas såväl den redovifordonsskattehöjningen för bussar som den slopade begränsningen av busstrafikenmöjligheter att konkurrera med järnvägen.Utskottet delar regeringens bedömning att en höjning av fordonsskatten för bussnivå som bättre svarar mot samhällets marginalkostnader är motiverad och att detillsammans med de ökade konkurrensmöjligheterna kan ge positiva effekter. Utskhar således inte någon invändning mot den planerade skattehöjningen och avstyrkdärför motionerna T30 yrkande 5 delvis och T45 yrkande 16.Fordonsskatt och vägavgift för lastbilarEnligt regeringens bedömning bör fordonsskatten på lastbilar intföremål för andra ändringar än de som beslutats med anledning av Sveriganslutning till avtalet om uttag av vägavgift för vissa tunga fordon på vissa vRegeringen bedömer att den ändring av fordonsskatten som beslutats medanledning av propositionen Vägavgift för vissa tunga fordon (prop. 1997/98:12,1997/98:SkU7) är nödvändig för att inte försämra konkurrensvillkoren för svenskåkare. Någon höjning av fordonsskatten för tunga lastbilar föreslås därför inteI ett längre perspektiv är det dock enligt regeringens mening viktigt att Sveriprioriterar det arbete som pågår med att ta fram ett nytt direktiv om fordonsskvägtullar och vägavgifter. kan härigenom påverka den framtida utformninfordonsskatter och vägavgifter inom gemenskapen. deltagande ivägavgiftssystemet kan betraktas som ett första steg att internalisera de extereffekterna från den utländska tunga trafiken. Systemet undanröjer också hindervaruflödet genom att olika avgifter inte längre måste erläggas i de olika ländebör dock enligt vad som anförs i propositionen påpekas att systemet i fråga börutvecklas och ersättas av system för elektronisk debitering av vägavgifRegeringen anser att det är mycket angeläget att verka för att ett gemensamt ocutvecklat system för trafikavgifter införs inom EU.I motion T45 yrkande 8 av Per m.fl. (m) anförs att inom rameEU bör verka för en harmonisering av regler om avgifter och skatter.Vägavgiftssystemet för vissa lastbilar bör utformas så att svensk transportnärimissgynnas. Systemet bör förändras.Enligt utskottets mening har övergången från fordonsskatt till vägavgifter förtunga fordon genomförts för att eliminera ett allvarligt hinder för de svenskamöjlighet att konkurrera inom . De flesta åkare som använder sitt fordonSverige slipper nu erlägga vägavgifter i , etc., och detta harutan någon egentlig ökning av det svenska skatteuttaget. Som regeringen anför bvägavgifterna ses som ett första steg i att internalisera de externa effekternautländska tunga trafiken, och det är nu viktigt att prioriterar det arbpågår med att ta fram ett nytt direktiv om fordonsskatt, vägtullar och vägavgifSverige kan härigenom påverka den framtida utformningen av fordonsskatter ochvägavgifter inom gemenskapen och verka för en utveckling av vägavgiftssystemetönskvärd riktning, vilket bl.a. torde innebära en ökad harmonisering av skatterUtskottet instämmer med det anförda i de bedömningar som regeringen gör. Utskotser dock inte någon anledning till ett tillkännagivande i enlighet med motionärönskemål och avstryker därför motion T45 yrkande 8.BilförmånsbeskattningenI motion T39 yrkande 8 av m.fl. (v) anförs att förmånstagarensmarginalkostnad bör minst uppgå till drivmedelskostnaden, att hela förmånsvärdevara avgiftsgrundande och att resor mellan bostad och arbetsplats inte heller ibör vara avdragsgilla för den som har förmånsbil. Bilförmånerna måste ses överkunna införlivas med de miljömål och internaliseringsprinciper som propositioneom.Enligt utskottets mening har bilförmånsbeskattningen numera en i huvudsak välavutformning. Bl.a. har ändringar genomförts som ger en ur miljösynpunkt bättreutformning genom att förmånstagaren i princip själv skall står för kostnadernadrivmedel för privatkörning. Utskottet är inte berett att tillstyrka några ändrdessa regler och avstyrker därför motion T39 yrkande 8.En EU-strategi för vägtrafikenI propositionen anförs att inom EU bör verka för en rättvisande prissätvägtransporter, användning av ekonomiska styrmedel för att främja införande avbränslekvaliteter, en förändring av för bränslebeskattning så att panvändning av biobaserade drivmedel underlättas samt för en reformerad lagstiftoch ökade möjligheter att använda ekonomiska styrmedel för att gynna utvecklingintroduktionen av miljövänliga och trafiksäkra fordon. System för miljö- ochtrafiksäkerhetsklassning av fordon bör vidare utvecklas.I motion T40 yrkande 18 av m.fl. (mp) anförs att arbetet meundanröja internationella hinder för att använda ekonomiska styrmedel i störresnabbas upp genom att majoritetsbeslut om miniminivåer för miljöstyrande skatteavgifter införs inom EU.Utskottet har ingen erinran mot den av regeringen angivna EU-strategin för vägtNär det gäller frågan om majoritetsbeslut om miljöskatter har denna varit aktueförhandlingarna om Amsterdamfördraget. har vid sitt ställningstaganderegeringskonferensen intagit en avvaktande hållning i denna fråga, och det harförhandlingarna också visat sig svårt att få gehör för en sådan förändring. Somav proposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget har tillsammans med fleraandra stater visat en relativt stor öppenhet när det gäller att diskutera en övkvalificerad majoritet i syfte att förbättra effektiviteten i rådets beslutsfathar ansett att undantag dock bör göras för vissa frågor som ligger nära nationakärna, bl.a. skatter. Enligt utskottets mening finns det skäl att vidhålla en ainställning i denna fråga. Utskottet avstyrker motion T40 yrkande 18.Stockholm den 21 april 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), ()(), (), (), (), (), (), ((), (), (), (), HolgGustafsson (kd) och ().Avvikande meningar1. Banavgifter, m.m.Karin () anför:Folkpartiet anser att man redan nu bör avvisa förslaget om energi- och koldioxibränsle som används för järnvägsändamål. Det skulle slå hårt mot de få andra akSJ som kör tåg. Inte minst trafiken på skulle hotas. Även SJ drabbdenna pålaga på de sträckor där det inte finns eldrift. Risken är stor attkonkurrensförhållandet mellan lastbil och tåg tippar över till förmån för lastb2. LuftfartenPer () anför:Sverige skall fungera som starkt påtryckande i miljö- och transportfrågor i EU.att driva frågan om en generell skattebefrielse för biobränsle finns flera andrsom diskuteras i olika instanser i EU där aktivt bör arbeta för genomföVänsterpartiet har tidigare motionerat om miljödifferentierade landningsavgifteflyget och menar att regeringen inom EU skall vara pådrivande vid utvecklingenmiljörelaterade åtgärder och skatter vad gäller flyget.Riksdagen bör med bifall till motion T39 yrkande 11 som sin mening ge regeringeanförda till känna.3. LuftfartenRonny Korsberg (mp) anför:Det är ytterst olyckligt att flyget sannolikt är det trafikmedel som betalar miför sina externa miljökostnader, eftersom flygbränsle är befriat från både enerkoldioxidskatt. Regeringen hänvisar till regler för internationell luftfart i ) och till EG:s mineraloljedirgäller all yrkesmässig flygtrafik.Det är enligt mening på alla sätt absurt att det trafikslag som höverlägset största miljöpåverkan och dessutom mer än andra anlitas av kunder soborde ha råd att betala för sig på det här sättet i internationella konventioneskyldigheten att göra rätt för sig. Det måste vara en prioriterad uppgift för stransport- och skattepolitik att få till stånd en ändring i dessa konventioner.I avvaktan på att en ändring kommer till stånd måste dock pröva möjlighatt på andra sätt än genom skatt på flygbränsle låta flyget betala för sina milDet gäller både det inrikesflyg och utrikesflyg som anlöper Sverige.En sådan internalisering bör kunna tas ut på start- och landningsavgifterna vidanvändande av svenska flygplatser. Det bör vara möjligt att utforma landningsavså att de internaliserar kostnaden för de utsläpp som sker inte bara i flygplatomedelbara närhet utan under hela resvägen över svenskt territorium till ellersvensk flygplats. Sådana avgifter vore inte konkurrenssnedvridande, eftersom dedrabbar allt flyg lika. De kan inte heller kringgås genom tankning utomlands.Riksdagen bör med bifall till motion T40 yrkande 29 hos regeringen begära förslinnebär att sådana landningsavgifter införs.4. SjöfartenPer () anför:Svensk sjöfart befinner sig i en besvärlig situation. För att kunna konkusvensk flagg måste näringen ha liknande skatteregler och regler för sociala avgsjöfarten och samma förmåner när det gäller finansiering av nybyggnation av farandra EU-länder. Sjöfarten är, rätt skött, vårt energisnålaste och miljövänligatransportslag. När sjöfarten jämförs med andra transportslag måste dessa aspektin. Med tanke på de miljöfördelar som finns med sjöfarten gentemot vägtrafikenäven sjöfarten få en mer positiv behandling än vad som är fallet.När det gäller sjöfartens konkurrensförutsättningar väntar regeringen på den påutredningen om sjöfartens struktur och kapitalsituation, men i direktiven tilluttryckligen att utredaren inte får lägga förslag i skattefrågor. Detta är en bbegränsning.I utredningens första betänkande (SOU 1997:171) konstateras att det naturliga osnabbaste sättet att skapa likvärdiga konkurrensvillkor är att i genomfförändringar av beskattning och sociala avgifter av liknande slag som har beslut.ex. Men eftersom detta förutsätter ändringar i skattelagstoch sådana förslag inte får läggas i denna utredning, föreslås i stället höjt rDenna begränsning av förslagsmöjligheter innebär att frågan inte kan utredas orFör att få en övergripande och heltäckande översyn av möjligheter och åtgärderförbättra den svenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft krävs att direktivdetta. Direktiven bör därför ändras.Det anförda bör med bifall till motion T39 yrkande 7 som sin mening gregeringen till känna.5. Internalisering av vägtrafikens externa effekterKarl-Gösta , , och () anför:Sverige har en av de äldsta lastbilsflottorna i och bränslekostnaden tilabsolut högsta i . Åkerinäringen är utsatt för mycket hård priskonkurrensinvesteringskostnader, låga fraktpriser och höga skatter leder till att svenskakonkurreras ut av utländska åkare. Branschen är en utpräglad småföretagsbranschnärmare av företagen endast har en bil. Ofta är dessa företag lokaliseradetätorterna och bidrar i stor utsträckning till att hålla hela levande.När konkurrensen inom EU släpps helt fri är det viktigt att den svenskåkerinäringen har möjlighet att möta konkurrensen i och att näringen dekan konkurrera aktivt om transporterna inom hela EU. En grundläggande förutsättär därför att de svenska skattereglerna verkligen erbjuder den svenska transporkonkurrensneutrala villkor. Det är mot denna bakgrund inte möjligt att utsättatransportnäringen för ökade belastningar, och det är viktigt att inom rEU verkar för att en harmonisering av regler, avgifter och skatter kommer tillatt reglerna och regeltillämpningen blir densamma i medlemsländerna. En fortlöpharmonisering av avgifter, regler och skatter bör således eftersträvas.Det anförda bör med anledning av motion T30 yrkande 6 som sin meningregeringen till känna.6. Internalisering av vägtrafikens externa effekterRonny Korsberg (mp) anför:Miljöpartiet delar inte regeringens uppfattning att avvikelser från internationtillämpade skatter och avgifter med nödvändighet måste vara negativa för svensknäringsliv och transportföretag. Skärpta miljökrav kan tvärtom bidra till att vsvenska företagen inför en framtid när miljöhänsyn får en allt större betydelsegäller också transportföretagen. Det blir allt vanligare att företag miljöcertiproduktcykel från råvara till slutanvändning hos konsumenten. Då är ocksåtransporterna en viktig del, som kommer att utsättas för allt större krav påmiljöanpassning. Det land som kan erbjuda kretsloppsanpassadetransportsystem och företag kommer att ha en stor konkurrensfördel. Det är därffel utan tvärtom en fördel om under en övergångstid, i väntan på skärptinternationella avtal, ligger ett eller ett par steg före utlandet när det gällanvändning av ekonomiska styrmedel i transportpolitiken.Riksdagen bör med bifall till motion T40 yrkande 19 som sin mening ge regeringeanförda till känna.7. Internalisering av vägtrafikens externa effekterHolger () anför:Sverige kan inte besluta om åtgärder isolerat från EU och övrig omvärld, till vberoende på olika direktiv, men i ännu högre grad beroende på den ekonomiskaverkligheten. Exempelvis har svensk åkerinäring mycket höga kostnadinternationellt sett när det gäller fordonsskatter och marknadspriset på dieselberoende på energiskatten). i relation till att vi kommer att fåcabotage inom EU är det uppenbart att måste söka nya vägar för att uppntrafikpolitiska målen.Om vi i isolerat skulle göra den svenska åkerinäringens ryggsäck ännu tsyfte att få mindre miljöslitage från vägtrafiken så skulle det enda konkreta ratt svenska företag konkurreras ut av utländska åkare som kan erbjuda billigaretransporttjänster i . Vi har tyvärr anledning att tro att dessa utländskkommer att köra på diesel av miljöklass 1. Tankar man t.ex. i kan mankomma långt norrut i på en tank. Slutresultatet blir att svenskt näringdet blir mindre skatteintäkter och sämre miljö.Vi hemställer därför att den långsiktiga strategin skall vara att EU-perspektivvara grundläggande och att skattenivåer och regleringar måste anpassas och beslEU-nivå. Här är regeringens blockering mot majoritetsbeslut när det gäller miniför miljöskadliga utsläpp obegriplig och förödande.Det anförda bör med bifall till motion T30 yrkande 6 som sin mening gregeringen till känna.8.