bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Regeringen måste som alla andra självfalletfölja lagstiftningen. Görs inte detta får ansvar utkrävas i konstitutionellordning och/eller ytterst i val. Såvitt bostadsutskottet känner till harordningen för regeringens tillåtlighetsprövning, som tidigare fanns ibyggnadslagen och som finns i naturresurslagen, fungerat i allt väsentligttillfredsställande. Vad utskottet inte sällan har haft att behandla är fråganom regeringen - med användande av den förbehållsmöjlighet avseenderegeringsprövning som finns i 4 kap. naturresurslagen - inte borde prövatillåtligheten av flera anläggningar eller åtgärder än vad som faktiskt skett.Sammanfattningsvis anser bostadsutskottet att den ordning för regeringsprövningsom finns i naturresurslagen och som i huvudsak oförändrad föreslås tas in imiljöbalken är väl utformad. Utskottet avstyrker motion Jo32 (m) yrkande 31.Beträffande motion Jo36 (fp), med yrkande att även hamnar, lastnings- ochlossningskajer över en viss minsta storlek skall omfattas avregeringsprövningen, anför bostadsutskottet att det i propositionen konstaterasatt synen på trafikanläggningar i samhället har förändrats, från en tidigarepositiv inställning till en i många fall ifrågasättande. Detta anges varafallet i vad gäller sådana trafikanläggningar som räknats upp i propositionen.De motiv för att ytterligare ärendegrupper skall omfattas av den obligatoriskaregeringsprövningen som förs fram i regeringsförslaget har enligt utskottetsmening fog för sig. De i motionen aktualiserade anläggningarna kan enligtbostadsutskottet - även om de i och för sig har stor omgivningspåverkan - inteanses innebära sådana miljöstörningar att en utvidgning av den obligatoriskaregeringsprövningen bör förordas. Utskottet vill erinra om att regeringen ivissa fall får förbehålla sig att pröva tillåtligheten av en verksamhet sominte omfattas av den obligatoriska prövningen. Bl.a. sådana anläggningar somaktualiserats av motionären bör därvid kunna komma under regeringens prövningutan att detta explicit anges. I den mån motionen inte kan anses tillgodoseddmed vad som anförts bör den enligt bostadsutskottet avslås av riksdagen.När det gäller frågan om det kommunala vetot anför utskottet att dettaföreslås bestå men inte gälla vid regeringens tillståndsprövning avtrafikanläggningar samt vattenverksamhet. Beträffande motion Jo34 (c) medyrkande att inte godtar de undantag från det kommunala vetot somföreslås i 17 kap. anför bostadsutskottet att motioner med liknandeförslag har utskottet avstyrkt och avslagit praktiskt taget varje årsedan det kommunala vetot fick sin nuvarande utformning (bet.1989/90:BoU20). Då anförde utskottet att det kommunala vetot i naturresurslagenär ett uttryck för grundtanken att kommunerna skall utöva ett starkt inflytandepå den lokala miljön. Det kommunala vetot är också ett uttryck för denkommunala självbestämmanderätten i de markpolitiska frågorna liksom även ifrågan om en industri på grund av sin verksamhet borde tillåtas etableras ikommunen. Utskottet ansåg emellertid att det även mot en kommuns vilja ispeciella undantagssituationer måste finnas möjlighet att fatta beslut omlokalisering av vissa anläggningar av stor nationell betydelse. Utskottetbetonade vikten av att stor restriktivitet iakttas vid regeringens prövning avom en viss anläggning skall undantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand bör eftersträvas. De motiv som hittillsväglett lagstiftningen föreslås i nu refererad del inte förändras när NRL-reglerna om det kommunala vetot föreslås arbetas in i . anförde vid sin bedömning av undantagen från kommunala vetotbör även fortsättningsvis vägleda tillämpningen när reglerna nu föreslås ingå imiljöbalken. , som vidhåller sin tidigare uppfattning, haringen erinran mot den utformning av vetot som föreslås i propositionen ochavstyrker motion Jo34 yrkandena 21 och 22.När det gäller förslaget i Jo33 (kd) yrkande 19 om ytterligare motiv tillledning för tillämpningen av kommunala vetot kan det enligt bostadsutskottetinte anses tillföra tillämpningen något väsentligt. Utskottet har ovanredovisat den mycket rigorösa ordning som vägleder bedömningarna avseendeundantagen från det kommunala vetot. Vad i partimotionen förordas får enligtbostadsutskottet anses tillgodosett utan någon begäran om detta.Utskottet avstyrker motionsyrkandet.Utskottets övervägandenJordbruksutskottet delar, i likhet med bostadsutskottet, den uppfattning somframförs i propositionen att det alltjämt är viktigt att regeringentillåtlighetsprövar stora miljöpåverkande anläggningar och verksamheter som entidig och betydelsefull länk i prövningskedjan. Utskottet vill också, i likhetmed bostadsutskottet, bestämt invända mot uppfattningen i motion Jo32 attregeringsprövningen skulle innebära att regeringen får en vid möjlighet attkringgå reglerna i . Det är tvärtom så att regeringen, enligt deregler som föreslås, är skyldig att vid prövningen tillämpa miljöbalkenssamtliga regler, t.ex. de viktiga hänsynsreglerna. Enligt naturresurslagen fårregeringen lämna tillstånd om hinder inte möter på grund av bestämmelserna i 2eller 3 kap. den lagen (som blir 3 och 4 kap. ) eller med hänsyntill andra allmänna planeringssynpunkter. Det innebär, enligt utskottetsbedömning, att det blir en bredare miljöprövning som regeringen har att göra ifortsättningen och som även kommer att avse viss vattenverksamhet, som nuprövas enligt vattenlagen, samt större trafikanläggningar, som blirobligatoriskt prövningspliktiga. Utskottet avstyrker, i likhet medbostadsutskottet, motion Jo32 (m) yrkande 31.Regeringens förslag innebär, enligt utskottets bedömning, att yrkandet imotion Jo752 (mp) att varje större infrastrukturprojekt skall prövas mothållbarhetskriterier till stora delar är tillgodosett eftersom målär att främja en hållbar utveckling och därför avstyrks motionens yrkande 2.När det gäller yrkandet i motion Jo36 (fp), att regeringen alltid bör prövaäven hamnar av en viss storlek, instämmer utskottet i vad bostadsutskottetanfört att dessa inte kan anses innebära sådana miljöstörningar att enutvidgning av den obligatoriska regeringsprövningen bör förordas. Regeringenkan emellertid som påpekats, liksom i enskilda fall förbehålla sigtillåtlighetsprövningen av sådana eller andra anläggningar som kan antas fåbetydande omfattning eller bli av ingripande slag. Utskottet erinrar också omvad som tidigare i detta betänkande anförts i samband med behandlingen avreglerna om miljöfarlig verksamhet att föreslagit atthamnar skall göras prövningspliktiga enligt de reglerna. Utskottet avstyrkermed det anförda motion Jo36 (fp) yrkande 2.Det kommunala inflytandet som gäller vid regeringens prövning av olikatyper av verksamheter (s.k. kommunalt veto) skall enligt förslaget varadetsamma enligt . Vid regeringens tillåtlighetsprövning av trafik-anläggningar skall inte något kommunalt veto gälla. Av propositionen framgåratt bestämmelserna innebär att regeringens inflytande över planering ochtillkomst av större trafikanläggningar stärks men att detta inte skalluppfattas som att det lokala engagemanget inte har betydelse. Det är, enligtregeringens uppfattning, i stället naturligt att kommunens åsikt tillmätssynnerlig betydelse. En lagreglerad regeringsprövning medför att betydelsefullaoch angelägna kommunala synpunkter och bedömningar lyfts fram på ett öppet ochtydligt sätt i det tidiga och avgörande skede i planeringsprocessen dåtrafikanläggningens huvudsakliga lokalisering bestäms. Regeringens prövning kandärmed ses som ett fullföljande av den övergripande investeringsplaneringen.Det kommer enligt propositionen att höra till undantagen att regeringen avgörtillåtlighetsfrågan utan en kommuns samtycke. Utskottet delar därför denbedömning som bostadsutskottet gör att motion Jo33 (kd) får anses tillgodoseddoch avstyrker motionsyrkande 19. delar med det anförda ävenbostadsutskottets bedömning när det gäller motion Jo34 att det kommunala vetotinte bör utökas på det sätt som motionärerna föreslår. Utskottet avstyrkerdärför motion Jo34 (c) yrkandena 21 och 22.18-25 kap. Prövningen av mål och ärenden, miljödomstolar m.m.PropositionenRegionala miljödomstolar, som skall ersätta vattendomstolarna, föreslås inrättas. Miljödomstolarna skall som förstainstans pröva mål om mer omfattande miljöfarlig verksamhet, vattenmål ochersättningsmål av olika slag. I dessa mål tillämpas i första hand miljöbalkensregler och i andra hand rättegångsbalkens.Statliga myndigheters beslut enligt får överklagas till de regio-nala miljödomstolarna. Kommunala beslut överklagas i regel till länsstyrelsenoch därefter till miljödomstol. I dessa mål skall miljödomstolen i huvudsaktillämpa förvaltningsprocesslagen (1971:291). Ärenden som rör försvaret skalldock miljödomstolen alltid med eget yttrande överlämna till regeringensavgörande.De regionala miljödomstolarna skall ha motsvarande sammansättning . Regeringen bestämmer vilka tingsrätter somskall vara miljödomstolar.Länsstyrelsernas prövning av tillstånd till miljöfarlig verksamhet skall fåfastare former genom att de prövas av en självständig och till länsstyrelsenadministrativt knuten prövningsmyndighet. Den består av en erfaren jurist ochen person med erfarenhet av miljöfrågor. Dessutom skall förfarandet vidlänsstyrelsen anpassas till förfarandet i miljödomstolen.En miljööverdomstol skall inrättas och knytas till . De regionalamiljödomstolarnas domar och beslut får överklagas till . Föratt skall överpröva domar och beslut krävs detprövningstillstånd i mål som handlagts enligt förvaltningsprocesslagen.Högsta domstolen skall vara slutinstans i mål som i första instans prövats avmiljödomstol. Har målet prövats av förvaltningsmyndighet eller kommun skalldock vara slutinstans.Vissa beslut enligt balken av statliga myndigheter skall överklagas tillregeringen. Det gäller framför allt beslut om vissa typer av områdesskydd.Naturvårdsverket, Kammarkollegiet och länsstyrelse får inom ramen förprövningssystemet föra talan och begära omprövning av villkor m.m. för atttillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen. Kommun får företrädasådana intressen inom kommunen.Möjligheterna att ompröva tillståndsbeslut skall vara desamma för miljöfarligverksamhet och vattenverksamhet.MotionernaDet föreslagna nya prövningssystemet tas upp i ett flertal motioner. I motionJo32 (m) yrkas att avslår regeringens förslag att inrätta regionalamiljödomstolar och miljööverdomstol (yrkande 32). Motionärerna anför att detfrån såväl organisatoriska som ekonomiska synpunkter är mer effektivt attutnyttja det redan befintliga domstolsväsendet så långt det är möjligt. Istället för att bygga upp nya specialdomstolar bör systemet med sådanaavvecklas. Moderata samlingspartiet föreslår i stället följande instansordningenligt yrkande 33. bibehålls med uppgift att som förstainstans pröva tillstånd med stor miljöpåverkan samt överpröva beslut avkommuner och länsstyrelser. Prövning av beslut skall skevid särskild länsrätt, som förslagsvis kan utses efter samma principer somtingsrätter utses till vattendomstol. Länsrättens beslut skall efterprövningstillstånd kunna prövas av kammarrätt och Regeringsrätten. Vidare yrkasi motionen att begär en utredning om hur Koncessionsnämndensarbetsformer kan göras mer domstolsliknande. I samband med en sådan utredningbör prövas om nämnden även kan ges möjligheter att föreskriva krav påersättning till enskilda som berörs av miljöpåverkande verksamhet (yrkande 34).Enligt motion Jo33 (kd) har länge varit förespråkare avmiljödomstolar, men anser att förslaget nu endast innebär att man byter namn påKoncessionsnämnden till miljödomstol som den får övertavattendomstolens roll. Enligt motionärerna har arbetat påett mindre lyckat sätt ur rättssäkerhetssynpunkt. Formella regler förhandläggningen har saknats och dessvärre kommer inte heller miljödomstolarnaatt styras av regler. Miljödomstolarna bör vidare enligtmotionen inte ha samma sammansättning som utan i ställetborde de ha samma utformning som ?vanliga domstolar? där sammansättningen inteär partsbunden (yrkande 20).I motion Jo34 (c) yrkas att de regionala miljödomstolarna skall finnas på desex orter där det finns vattendomstolar (yrkande 23). Det anförs att detär viktigt att de regionala miljödomstolarna tar till vara den stora kompetenssom finns vid vattendomstolarna och och att det finns ennärhet mellan domstolarna och samhället i övrigt.I motion 1996/97:Ju926 (mp) som i vissa delar överlämnats till utskottetbegärs i yrkande 6 att miljödomstolar skall inrättas. I motionens yrkande 7hemställs att miljöbrott skall handläggas av miljödomstolar.Enligt motion Jo34 (c) bör en miljöombudsman inrättas (yrkande 25).Motionärerna anför att en sådan ny myndighet bör inrättas som ett komplementtill miljöorganisationernas talerätt för att ytterligare stärka allmänhetensmiljöintressen. skall ta emot, bistå och utreda enskildapersoners och organisationers klagomål samt följa tillämpningen avmiljölagstiftningen.Ett liknande krav framförs i motion Jo37 (fp). Enligt yrkande 4 bör riksdagenhos regeringen begära förslag till inrättande av en miljöåklagare () som börha till uppgift att ta emot och utreda enskilda personers klagomål över olikaförhållanden inom miljöområdet. MÅ föreslås även få befogenhet att väcka åtalmot dem som gör sig skyldiga till brott mot miljöförfattningarna. MÅ föreslåsvara underställd Riksåklagaren men som förebild ha Justitieombudsmannen.I motion Jo32 (m) tas ett par bestämmelser i 24 kap. upp. Enligtyrkande 24 bör besluta att ändra 24 kap. 3 § 5, som innebär atttillstånd kan återkallas om verksamheten upphört, så att det klart framgår attregeln kan aktualiseras först efter samråd med tillståndsinnehavaren. Vidareyrkas i motionen att bör besluta att ändra 24 kap. 5 § 4 så attbestämmelsen kompletteras med en kvalifikationsgräns för misskötseln i likhetmed den föreslagna utformningen av 24 kap. 3 § 2, som avslutas med ?ochavvikelsen inte är av ringa betydelse? (yrkande 25).Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet har framför allt yttrat sig över förslaget att inrättamiljödomstolar och har till att börja med redogjort för gällande rätt,propositionens förslag och Lagrådets yttrande (yttrandet 1997/98:JuU4ybifogas). Därefter konstaterar utskottet att förslaget tillmiljödomstolsorganisation i flera avseenden innebär nyheter i såväldomstolsorganisatoriskt som processrättsligt avseende. Utskottet har intekunnat undgå att i flera avseenden fästa vikt vid den kritik som Lagrådetframfört och anmärker bl.a. att miljödomstolarna kommer att ställas införprocessuella uppgifter i större omfattning än någon annan domstol. Det synesenligt utskottet inte osannolikt att den föreslagna regleringen kan leda tilltillämpningsproblem. Oaktat detta vill utskottet framhålla attpropositionens förslag har obestridliga förtjänster. Framför allt måste detvara en fördel att prövningen av mål enligt kommer att ske inomramen för en enhetlig domstolsorganisation. Även om utskottet hyser vissafarhågor i fråga om ställning som sista instans i mål somfullföljts från förvaltningsmyndighet, beaktar utskottet att dessamål kommer att ha prövats i tre instanser och att är ensamöverprövningsinstans inom detta rättsområde. Sammanfattningsvis talar enligtutskottets mening sådana skäl för regeringens förslag i fråga om miljödomstolaratt det bör bifallas av . tillstyrker propositioneni ifrågavarande del och avstyrker motion Jo32 (m) yrkande 32. Detsamma gällermotion Ju926 (mp) yrkande 6 som enligt utskottet får anses tillgodosett.När det gäller yrkandet i motion Jo33 att miljödomstolar skall ha sammasammansättning och tillämpa samma rättegångsregler som allmänna domstolarkonstaterar justitieutskottet bl.a. att miljödomstolarna enligt förslaget skallha fullständig utredningsskyldighet. Enligt utskottets uppfattning ligger det iöppen dag att tvister av ifrågavarande slag inte lämpar sig förrättegångsbalkens regler om tvistemål i allmänhet. Vidare anför utskottet bl.a.att som framgår av propositionen är de sakkunniga ledamöterna intepartsrepresentanter och utses inte heller av parterna. Justitieutskottetavstyrker motion Jo33 (kd) yrkande 20.Beträffande yrkandet i motion Jo34 (c) att det skall inrättas sexmiljödomstolar anför utskottet att enligt propositionen skall de tingsrättersom regeringen bestämmer vara regionala miljödomstolar. Enligt yttrandet harinom upprättats en promemoria där det framgår attregeringen anser att det beräknade målunderlaget ger utrymme för högst fyramiljödomstolar. I promemorian föreslås att miljödomstolar etableras på fyra avde sex orter där det nu finns vattendomstolar, i , , Vänersborgoch . Enligt promemorian finns det dock ett visst utrymme för att som ettandrahandsalternativ låta även bli miljödomstol. bör det ankomma på regeringen att med utgångspunkt i bl.a.den beräknade måltillströmningen bestämma antalet miljödomstolar ochlokaliseringen av dessa. Utskottet avstyrker motion Jo33 (c) yrkande 23.Justitieutskottet avstyrker även motion Ju926 (mp) yrkande 7 att miljöbrottskall handläggas av miljödomstol. Enligt utskottets mening talar starkarättssäkerhetsskäl för att den nuvarande prövningen av allmän domstol behålls.Beträffande motion Jo37 (fp) där det begärs att en tjänst som miljöåklagareskall inrättas anför justitieutskottet att frågan har berörts tidigare ibetänkandet 1997/98:JuU1. Utskottet anförde då att miljöbrott ofta borde kunnabetraktas som en kvalificerad typ av ekonomisk brottslighet. Erfarenheternafrån senare år tydde också på att en mer sammanhållen organisation förbekämpande av miljöbrott skulle kunna vara till fördel. Enligt utskottetsmening borde i vart fall kvalificerad miljöbrottslighet kunna handläggas avEkobrottsmyndigheten. Resultatet av ett pågående utredningsarbete borde dockavvaktas (bet. s. 41 f.). Utskottet har i ett senare betänkande (1997/98: JuU8s. 3) anmärkt att förordningen (1997:898) med instruktion förEkobrottsmyndigheten inte tar upp miljöbrottmål bland de måltyper som skallhandläggas vid myndigheten. Däremot har regeringen, noterade utskottet, i sinamyndighetsgemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten m.m. givit Riksåklagaren i uppdrag att utarbeta förslagtill effektivare utredning av miljöbrott. En utgångspunkt skall därvid vara attEkobrottsmyndigheten skall spela en central roll när det gäller att utredabrott mot miljön. delar regeringens bedömning att en nymyndighet med uppgifter liknande dem som tillkommer Justitieombudsmanneninte bör inrättas. När det gäller frågan om inrättande av särskilda tjänstersom miljöåklagare, bör resultatet av Riksåklagarens utredning avvaktas.Justitieutskottet avstyrker motion Jo37 yrkande 4.Utskottets övervägandenNär det gäller förslaget att regionala miljödomstolar skall inrättas harjustitieutskottet anfört att sammanfattningsvis talar sådana skäl förregeringens förslag att det bör bifallas. instämmer i vadjustitieutskottet anfört. Tilläggas kan att miljödomstolarna, som skall ersättavattendomstolarna och , inte är specialdomstolar som anges imotion Jo32 utan tingsrätt i speciell sammansättning på samma sätt somvattendomstolarna och fastighetsdomstolarna är det i dag.Beträffande frågan om antalet miljödomstolar är det som justitieutskottetanfört en fråga för regeringen men jordbruksutskottet vill i detta sammanhangbetona att det är viktigt att miljödomstolarna inte blir fler än att de får etttillräckligt målunderlag för att kunna utveckla och upprätthålla den högakompetens och specialisering som krävs. har vid en utfrågning iutskottet anfört farhågor för att det förberedelsearbete som krävs förinrättande av miljödomstolarna inte kan slutföras före föreslagnaikraftträdande . Utskottet anser att det är utomordentligtviktigt att balken träder i kraft i enlighet med regeringens förslag och finnerinte på detta stadium skäl att ompröva detta. Utskottet förutsätter attregeringen genom sina beslut om antalet domstolar och deras placering ochresurser skapar förutsättningar för att förslaget kan genomföras som planeratoch därefter noga följer den fortsatta utvecklingen och förberedelsearbetet.Med det anförda avstyrks motion Jo34 (c) yrkande 23.Angående den i motion Jo32 (m) yrkandena 33 och 34 föreslagna instans-ordningen och kravet på utredning har utskottet följande synpunkter. från att ha varit sista instans i överklagade ärenden skallbli en underinstans till länsrätt kommer ärenden från kommuner att kunna prövasi ända upp till sex instanser; kommun, länsstyrelse, ,länsrätt, kammarrätt och Regeringsrätten. Detta är enligt utskottets meninginte rimligt. skulle behållas och i fortsättningen ävenpröva krav på ersättning, som önskas i motionen, måste nämnden göras om tilldomstol eftersom sådana frågor bör prövas av domstol. Det skulle innebära attdet blir en sådan specialdomstol som motionärerna inledningsvis vänder sig mot.Påpekas bör också att förvaltningsdomstolar, som i motionen alltså föreslås bliöverinstanser, inte prövar sådana frågor om ersättning utan detta görs avvattendomstol, fastighetsdomstol och allmän domstol. Slutligen vill utskottetbetona vad justitieutskottet anfört att de två sakkunniga ledamöterna inteskall vara partsrepresentanter som påståtts i motion Jo33, utan skall företrädasärskild sakkunskap och erfarenhet av värde för miljödomstolen. Den ene skallha erfarenhet från verksamhetsområde och den andre erfarenhetfrån industriell eller verksamhet. Miljödomstolens ordförande får idet enskilda fallet bestämma om ledamoten skall ha industriell eller kommunalerfarenhet. Med det anförda avstyrker utskottet i enlighet medjustitieutskottets förslag motionerna Jo32 (m) yrkandena 32, 33 och 34, Jo33(kd) yrkande 20 och 1996/97:Ju926 (mp) yrkandena 6 och 7.När det gäller förslaget i motion Jo34 (c) om en miljöombudsman finns detenligt regeringen i propositionen förslag som har beröring med detta. Detföreslås att ideella organisationer skall få talerätt. Vidare föreslås attmiljöskyddsavgiften ersätts av en miljösanktionsavgift. Tillsynsmyndighetenskall själv ha rätt att besluta om påförande av miljösanktionsavgift så snarten överträdelse som kan föranleda sådan avgift konstaterats. Det erinras ocksåom att () tar emot klagomål från allmänheten. JO kangranska myndighetsutövningen. Detta gäller t.ex. passivitetsfrågor. Enligtregeringen innebär förslaget till miljöbalk således förbättrade möjligheter attta till vara de intressen en miljöombudsman är tänkt att bevaka. Utskottetdelar denna bedömning och ser därför inte något behov av att inrätta någon nymyndighet. Utskottet avstyrker motion Jo34 (c) yrkande 25.Vad som anförts gäller även beträffande det näraliggande förslaget ommiljöåklagare i motion Jo37 (fp) där utskottet även instämmer i vadjustitieutskottet anfört. Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo37 (fp)yrkande 4.Bestämmelsen i 24 kap. 3 § första stycket 5 som tas upp i motion Jo32 innebäratt ett tillstånd kan återkallas om verksamheten slutligt upphört. I motionenhar krävts att paragrafen ändras så att det klart framgår att regeln kanaktualiseras först efter samråd med tillståndshavaren. Enligt utskottetsuppfattning kommer bestämmelsens tillämpning i många fall att initieras av densom drivit verksamheten. Att samråd kommer att ske med tillståndshavaren ävenom annan initierar frågan är naturligt under förutsättning atttillståndshavaren kan nås. Utskottet ser inte något behov av att ändrabestämmelsen, utan med detta klargörande får motionärerna anses varatillgodosedda. Motion Jo32 (m) yrkande 24 avstyrks.I motionen har också yrkats att beslutar att ändra 24 kap. 5 §första stycket 4 så att bestämmelsen kompletteras med en kvalifikationsgränsför misskötseln i likhet med den föreslagna utformningen av 24 kap. 3 § förstastycket 2, som avslutas med ?och avvikelsen inte är av ringa betydelse?. Enligt24 kap. 5 § första stycket 4 kan tillståndsmyndigheten ompröva tillstånd ellervillkor för miljöfarlig verksamhet eller vattenverksamhet när tillståndet ellervillkor som gäller för verksamheten inte har följts.