bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — De anser att regeringen, t.ex. inom ramen för Kooperativa rådetsverksamhet, bör undersöka de möjligheter som den sociala ekonomin kan erbjuda,varvid sambandet med övriga näringslivsfrågor bör uppmärksammas.I motion 1997/98:N285 (s) begärs en utredning av nya finansieringsformer försmå och medelstora kooperativa företag. Många olika försök har gjorts för attkooperationen skall få likvärdiga möjligheter till kapitalförsörjning som andratyper av företag, anför motionärerna och anser sig kunna konstatera attförsöken inte lyckats helt. I saknas, i motsats till förhållandet imånga andra länder, särskilda finansieringsinstrument i form av institut o. d.för kooperativa företag, säger motionärerna. Bland annat bör möjligheten attanvända det pensionskapital som kommer att rymmas inom den framtidapremiereserven analyseras.I motion 1997/98:N247 (c) begärs uttalanden av om kooperativtföretagande, om att konkurrenslagstiftningen måste utformas så att kooperativverksamhet inte missgynnas jämfört med andra associationsformer samt om ettsamlat ansvar för kooperationsfrågor i . Ett sätt att snabbtöka kvinnors företagande och därmed skapa fler arbetstillfällen är attuppmuntra och utveckla det kooperativa företagandet, säger motionärerna, somanser att personalkooperativ förmodligen är den form av företagande som kanförväntas växa snabbast. Den kooperativa företagsformen måste stödjas ochutvecklas, med bl.a. bättre rådgivning och genom projektin-riktade åtgärder,menar motionärerna. De konstaterar att i svensk lagstiftning finns denjuridiska associationsformen ekonomisk förening som är avpassad för kooperativverksamhet. Enligt motionärernas mening är det av största vikt attkonkurrenslagstiftningen utformas så att kooperativ verksamhet inte missgynnasjämfört med andra associationsformer. är ansvaret för dekooperativa frågorna uppdelat på flera departement i (Inrikes-, Arbetsmarknads- och Närings- och handelsdepartementen. Dennauppdelning skapar, anser motionärerna, en osäkerhet kring ansvaret för dekooperativa frågorna. Visserligen är det en intern regeringsfråga hurverksamheten fördelas mellan departementen, men det är viktigt att det tas ettsamlat grepp om dessa frågor i , sägs det i motionen.Det behövs åtgärder för att främja den sociala ekonomin i , anförs deti motion 1997/98:N303 (c, mp, kd). Motionärerna hänvisar till att allt fler iden allmänna debatten hävdar att en ökad satsning på den s.k. sociala ekonominskulle bidra till att lösa en rad samhälleliga problem, främst vad gällerförsämringar inom den offentliga sektorn och för att öka sysselsättningen. Dendåliga kunskapen om själva begreppet social ekonomi bidrar sannolikt tillmyndigheternas bristande förmåga att stimulera utvecklingen, ansermotionärerna. De menar att det krävs bättre information om vad som innefattas ibegreppet social ekonomi, vilken inspiration som kan hämtas från andraeuropeiska länder och vilket samhällsekonomiskt resultat som kan uppnås medinstitutioner av detta slag. Motionärerna anser att om statmakterna villpåskynda utvecklingen av den sociala sektorn måste olika åtgärder samordnas medde åtgärder som görs för näringslivet i övrigt.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade ett anslag på till stödtill kooperativ utveckling för (prop. 1997/98:1, bet. Ibetänkandet redovisades (s. 19) vad som gäller för det aktuella anslaget Stödtill kooperativ utveckling (A 3). Anslaget disponeras för statsbidrag tillkooperativ utveckling. Föreskrifter om detta finns i förordningen (1993:569) omstöd till kooperativ utveckling. Statsbidrag kan ges dels till kostnadsfriinformation och rådgivning till allmänheten om kooperativt företagande, delstill kooperativa projekt. Rådgivningen skall vara likvärdig med den som ges omandra företagsformer. Kooperativa rådet (I 1983:G) är regeringens organ förkontakt och dialog med kooperationen. Rådet, som fick endelvis ny inriktning, har följande fyra uppgifter: att stimulera till ökadsysselsättning genom en ökad nyetablering av kooperativa företag, att ökakunskapsbildningen om den kooperativa företagsformen och att förbättra denkooperativa kompetensen hos de myndigheter som har till uppgift att stödjanyföretagande, att bevaka den kooperativa företagsformens ställning i relationtill andra företagsformer samt att ta till vara internationella erfarenheternär det gäller kooperativt nyföretagande. Merparten av stödet fördelas till 24lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU).I statens ägardirektiv till anges att i sin informations- ochrådgivningsverksamhet bl.a. bör beakta företag som drivs i kooperativ form, såatt olika företagstyper får en likvärdig behandling.Beträffande området social ekonomi, som berörs i motionerna 1997/98: N281 (s)och 1997/98:N303 (c), kan noteras att regeringen beslöt att inomInrikesdepartementet tillsätta en arbetsgrupp med uppgift att kartläggavillkoren för den sociala ekonomin samt belysa den sociala ekonomins betydelsei samhället. I arbetsgruppen ingår företrädare för olika departement inomRegeringskansliet. Därutöver skall samverkan ske med representanter förmyndigheter och organisationer samt forskare. Med social ekonomi avses enligtEU:s terminologi verksamhet som tjänar medlemmar-na och kollektivet förevinstintressen samt att människan och arbetet skall ha förtur framför kapitalnär verksamhetens resurser fördelas. Verksamheten skall också förvaltassjälvständigt och beslutsprocessen skall vara demokratisk. Kärnan i den socialaekonomin består av kooperativa företag, ömsesidiga försäkringskassor, ideellaföreningar som också bedriver ekonomisk verksamhet och stiftelser. Iarbetsgruppens uppgifter ingår bl.a. att definiera begreppet social ekonomi,göra en översyn av existerande hinder och belysa den sociala ekonominsbetydelse i samhället. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete vad gällerdefinition av begreppet social ekonomi , och slutrapportskall lämnas senast den 31 december 1998.Som tidigare nämnts planerar Småföretagsdelegationen att under våren 1998lämna en delrapport avseende social ekonomi och system för nätsamverkan mellansmåföretag.Beträffande förslaget i motion 1997/98:N285 (s) om en utredning om nyafinansieringsformer för kooperativa företag kan noteras att det i uppdrag ingår att bevaka frågan om dessa företags möjligheter att fåtillgång till nya finansieringsformer.När det gäller frågan om att konkurrenslagstiftningen skall utformas så attkooperativa företag inte missgynnas jämfört med andra typer av företag, vilkettas upp i motion 1997/98:N247 (c), bör erinras om det arbete som bedrivs av enav regeringen tillsatt arbetsgrupp inom Närings- och handelsdepartementet.Arbetsgruppen, som tillsattes , skall utreda vissa frågor påkonkurrenslagens (1993:20) område, bl.a. frågan om lagens utformning när detgäller samverkan mellan små företag. I direktiven för arbetsgruppen sägs attfrågan om konkurrensrättslig neutralitet mellan olika företagsformer behöverbelysas närmare. I direktiven refereras också till att Kooperativa rådet harpekat på behovet av att analysera konkurrenslagens relation till denkooperativa företagsformen. Arbetsgruppens arbete skall bedrivas skyndsamt ochbeträffande de särskilda frågor som rör små företags samverkan vara avslutatden 1 april 1998.I Kooperativa rådets uppgifter ingår, som tidigare nämnts, att bevaka denkooperativa företagsformens ställning i relation till andra företagsformer.Därvid anges konkurrenslagstiftningen som ett särskilt viktigt område.Företagskooperativa utredningen drog i betänkandet Attityder och lagstiftningi samverkan (SOU 1996:31) slutsatsen att de regler och övriga villkor somgäller för kooperativa företag inte ger dem sämre möjligheter än andraföretagsformer. Utredningen betonade i stället att ett problem ofta är att detfinns negativa attityder till koooperativt företagande. I Kooperativa rådetsdirektiv anges mot denna bakgrund att en viktig uppgift för rådet är att verkaför ökad kunskap om kooperativt företagande hos myndigheter och andra organ somhar till uppgift att stödja nyföretagande samt hos allmänheten.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först riktlinjer för näringspolitiken, med undantag förfrågan om avreglering. Utskottets ställningstagande i denna fråga redovisasdärefter i ett särskilt avsnitt.Riktlinjer för näringspolitikenUtskottet redovisar inledningsvis sin allmänna syn på näringspolitiken.Därefter kommenteras övriga aktuella yrkanden i den ordningsföljd som de harrefererats i det föregående. I den tidigare redovisningen har i anslutning tillde olika motionerna vissa kompletterande uppgifter lämnats under berördarubriker. Dessa omständigheter ( till vilka utskottet här hänvisar ( utgör iflertalet fall grunden för utskottets ställningstagande till motionerna.Enligt utskottets uppfattning och i likhet med vad som anfördes ibudgetpropositionen för är näringspolitikens främsta uppgift att bidratill en hållbar ekonomisk tillväxt och därmed till en ökad välfärd. Denmedverkar också till strävandena om en halvering av den öppna arbetslöshetentill år 2000.Utskottet vill också framhålla att näringspolitiken måste ses mot bakgrund avden ekonomiska politik som förs. Denna måste innebära en stram finanspolitik,som ger förutsättningar för låga räntor och låg inflation. Balans i deoffentliga finanserna måste nås och upprätthållas.Regeringens strategi, som utskottet instämmer i, bygger på att kunnigamänniskor, ett gott företagsklimat och en omställning till ekologisk hållbarhetstärker . Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör skei den privata sektorn. En expansion av det privata näringslivet innebär enförstärkning av både de offentliga finanserna och hela ekonomi.Sverige skall ha fler företagare, växande företag och ett mer kunskapsinriktatföretagande. måste ha livskraftiga företag som förmår att hävda sig ibåde den inhemska och den internationella konkurrensen.De allmänna förutsättningarna för företagande i är goda - räntan harsjunkit kraftigt, inflationstakten har växlats ned, skatten för företagen ärlåg, utbildnings- och kompetensnivån är hög och vinstnivån hög. Under år 1997har i vårpropositionen och i budgetpropositionen föreslagits olika åtgärder föratt förbättra företagsklimatet, t.ex. rätt till tjänstledighet för att startaeget företag, ökade medel för kooperativt företagande och kvinnors företagande,förkortad arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen och nya utbildningssatsningar.Närings- och regionalpolitiken skall ges en ny inriktning. Företagsstödenskall göras mer flexibla för att bättre kunna anpassas till regionala ochlokala förutsättningar. Många olika politikområden måste samverka för att tatillvara tillväxtmöjligheterna.Behovet av stabila spelregler lyfts fram i några motioner. Utskottet ser detsom en central del av näringspolitiken att företagen har stabila spelregler. Idetta begrepp inbegriper utskottet att företagen kan räkna med låga räntor ochlåg inflation. Detta är helt avgörande för att företagen skall kunna planerasin framtida verksamhet och sina investeringar. Den sanering av statsfinansernasom genomförts i samarbete mellan Socialdemokraterna och har hafttill syfte att skapa förutsättningar för låga räntor och låg inflation.Ett tecken på den förbättring av företagsklimatet som skett är utvecklingenav antalet företagskonkurser. Enligt () försattes10 435 företag i konkurs , vilket är färre än under år 1996.Antalet anställda som berördes av konkurser uppgick till 21 164personer, vilket är en minskning jämfört med . Antalet konkurserför privatpersoner sjönk och var det lägsta sedan SCB år1982 började föra statistik över konkurser.Tjänstesektorns betydelse för möjligheterna att få till stånd en ökadsysselsättning betonas i vissa motioner. Som tidigare redovisats finns olikaförslag ( förslag om sänkt mervärdesskatt på arbetsintensivatjänster samt betänkande och remissutfallet pådenna - som underlag för regeringens överväganden i frågan. Regeringen harockså gett i uppdrag att utreda hurredovisnings- och skattregler för småföretag i tjänstesektorn kan förenklas.Näringslivets och företagens roll i utvecklingen mot ett hållbart samhälleberörs i ett par motioner. I finansplanen i budgetpropositionen för år 1998sägs att politiken för att ställa om till ekologisk hållbarhet i sigutgör en tillväxtpotential och därför är en del av politiken för att stärka detsvenska näringslivet och öka sysselsättningen. Den globala marknaden förmiljöteknik samt miljöanpassade och resurssnåla produkter växer snabbt. OmSverige och svensk industri går i spetsen för en utveckling mot ekologiskhållbarhet kan det ge konkurrensfördelar på dessa framtidsmarknader, heter detvidare. har på regeringens förslag beslutat om lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet på totalt fören treårsperiod (prop. 1996/97:150, bet. FiU20).Med det här anförda avstyrker utskottet de aktuella yrkandena rörande denallmänna inriktningen av näringspolitiken i motionerna 1997/98:Sk734 (m),1997/98:N247 (c), 1997/98:N306 (fp), 1997/98:Jo785 (fp), 1997/98:N307 (fp),1997/98:N312 (v), 1997/98:N311 (mp) och 1997/98:N274 (kd).Utskottets inställning beträffande statliga företag är att staten har enbetydelsefull roll som ägare av företag inom såväl basindustrierna som andrabranscher. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a. sysselsättnings- ochregionalpolitiska skäl och behövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar som skogen och malmen. Dessutom har statliga företag enfunktion att fylla som en motvikt till det privata näringslivet. , som berörs i flera av de här aktuella motionerna, har regeringen, somnämnts, aviserat en proposition, som utskottet kommer att behandla senare undervåren 1998. När det gäller yrkandet i en motion om instruktion för statensagerande i konstaterar utskottet att ett statligt majoritets-ägande inte innebär att staten, utan hänsynstagande till andra aktieägare, kange detaljinstruktioner för bolagets verksamhet. Utskottet avstyrker med detanförda de här aktuella motionerna 1997/98:N209 (m), 1997/98:N204 (m),1997/98:Jo784 (c), 1997/98:N309 (fp), 1997/98:Jo305 (v), 1997/98:N311 (mp) och1997/98:N274 (kd) i berörda delar.Kapitalförsörjning, stöd till uppfinnare och innovatörer samt teknikspridningm.m., som är föremål för yrkande i ett flertal motioner, är områden som intaren central ställning i den näringspolitik som regeringen bedriver och somutskottet ställer sig bakom. I det har utskottet redovisat de olikainsatser som vidtagits inom näringspolitiken. Inom ramen försmåföretagsprogrammet har flera verksamheter med relevans för de här aktuellaområdena beslutats. Vidare ingår många av de åtgärder som efterfrågas imotionerna i uppgifter enligt myndighetens verksamhetsmål och i . Slutligen finns det också såväl avslutade som pågåendeutredningar som behandlar de aktuella frågorna. Utskottet avstyrker med dettaberörda yrkanden i motionerna 1997/98:N218 (s), 1997/98:N262 (s, m, c, fp, kd),1997/98:N280 (s), 1997/98:N294 (s), 1997/98:N207 (m), 1997/98: N208 (m),1997/98:N257 (m), 1997/98:N247 (c), 1997/98:N261 (fp), 1997/98:N307 (fp),1997/98:N311 (mp) och 1997/98:N274 (kd).När det gäller insatser för att främja kvinnors företagande som aktualiserasi vissa motioner har utskottet tidigare redovisat de åtgärder som statsmakternavidtagit på detta område. Utskottet vill här erinra om att nyligenbeslutat att tillföra det berörda anslaget för rådgivningtill kvinnliga företagare. För att det skall vara möjligt att minskaarbetslösheten måste många olika variabler samverka. En ökning av kvinnorsföretagande är en faktor som kan bidra till en minskning av arbetslösheten. Attidentifiera vilka omständigheter som utgör hinder för kvinnor att startaföretag och vidta åtgärder för att eliminera dessa är, enligt utskottetsmening, en angelägen uppgift inom näringspolitiken. Lika väl som det statligastödet inom näringspolitiken bör vara neutralt mellan olika företagsformer bördet också vara neutralt mellan kvinnor och män. De företagarlån till kvinnorsom ansvarar för kan ses som en del i strävandena att åstadkomma en sådanneutralitet. Utskottet noterar med tillfredsställelse det arbete som pågår inomALMI med att ta fram statistik över låne- och rådgivningsverksamheten fördeladpå kön. När det gäller det forskningsprogram om kvinnors företagande som berörsi vissa motioner har som redovisats finansieringen av det förstaverksamhetsåret säkrats. Med vad som här anförts avstyrker utskottet motionerna1997/98:N217 (m, fp, kd), 1997/98:N247 (c), 1997/98:A273 (c), 1997/98:A803 (c),1997/98:N205 (fp), 1997/98:A804 (mp) och 1997/98:N274 (kd) i aktuella delar.Utskottet avstyrker vidare motion 1997/98:N237 (s) ( om design ( samtmotionerna 1997/98:N287 (s) och 1997/98:N248 (c) ( om inrättande av ett centrumför småföretagsutveckling i . Beträffande den förstnämnda motionenhänvisar utskottet till de insatser som görs via Stiftelsen och som redovisats i det föregående.Kooperativa företag intar, enligt utskottets mening, en viktig roll inomsmåföretagsamheten. Det berörda anslaget uppgår för , som tidigarenämnts, till , vilket innebär i det närmaste en tredubblingjämfört med föregående budgetår. Utskottet anser att de frågor som tas upp imotionerna 1997/98:N285 (s) och 1997/98:N247 (c) rörande finansieringsformeroch konkurrensneutralitet för kooperativa företag är angelägna frågor. Dettidigare nämnda arbete som bedrivs av Kooperativa rådet respektive av denarbetsgrupp inom Närings- och som skall utreda vissafrågor på konkurrenslagens område är härvid av betydelse. När det gäller fråganom social ekonomi, som berörs i motionerna 1997/98:N281 (s) och 1997/98:N303(c, mp, kd), har , som beskrivits, en arbetsgrupp tillsatts inomInrikesdepartementet för att studera detta. Med det anförda avstyrker utskottetberörda delar av de fyra här aktuella motionerna.AvregleringBeträffande yrkandena om avreglering vill utskottet hänvisa till den tidigareredovisningen av vad som görs på detta område. Småföretagsdelegationen, somenligt sina direktiv har i uppgift att komplettera det arbete som pågår inomRegeringskansliet med avreglering och regelreformering, lämnade enrapport med förslag om förenklingar för småföretag på 26 olika områden.Rapporten bereds nu vidare inom Närings- och . Under våren1998 kommer Småföretagsdelegationen att lägga fram ytterligare rapporter, varaven avser regelsystem för småföretag. Utskottet vill också hänvisa till detarbete som bedrivs inom ramen för EU och och som tidigare redovisats.Frågan om bättre och enklare regler för småföretag är, enligt utskottetsmening, viktig när det gäller möjligheten att skapa godatillväxtförutsättningar. Utskottet utgår från att regeringen, bl.a. medSmåföretagsdelegationens arbete som underlag, vidtar lämpliga åtgärder i dettasyfte. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet de här aktuella yrkandena imotionerna 1997/98:N212 (m), 1997/98:N215 (m), 1997/98:N217 (m, fp, kd), 1997/98:N225 (m),1997/98:N256 (m), 1997/98:N247 (c), 1997/98:K530 (c), 1997/98:N308 (c), 1997/98:N306 (fp), 1997/98:N274 (kd) och 1997/98:N263 (kd, m, c, fp).TurismMotionernaEn nationell turistresurs bör inrättas vid , anförs det imotion 1997/98:N268 (s). Länderna runt är nya turistländer,anser motionärerna och menar att det för sydöstra del finns behov avytterligare resurser för att möta denna växande marknad. En resurs för turismbör, enligt motionärerna, knytas till i och gesföljande uppgifter: (i) utveckla turismen i det regionala perspektivet, (ii)vara en hjälp för turistföretag från att etablera sig på nyamarknader, (iii) hjälpa till med affärsidéer i det berörda landet samt (iv)utforma en strategisk plan för turismen i södra lång sikt är det nödvändigt att bryter den könsuppdeladearbetsmarknaden, sägs det i motion 1997/98:N291 (s). Turistbranschen skullekunna bli den bransch som går i spetsen för detta, anser motionärerna. Iregeringens uppdrag till Turistdelegationen bör därför också ingå att studerahur den könsuppdelade arbetsmarknaden skall kunna förändras. Syftet skall varaatt möjliggöra för kvinnor att utvecklas och befordras inom branschen, attbistå kvinnor som vill starta företag och utveckla befintliga företag samt attöka antalet kvinnliga chefer. Det bör också lämnas förslag till hur en bättresamordning kan ske med näringslivet och turistutbildningarna, med flerårigaförsök i och ett annat län, anför motionärerna.I motion 1997/98:N293 (s) föreslås att skall ansluta sig somfullvärdig medlem i världsturismorganisationen, World Tourism Organization.Denna organisation inom FN:s ram bildades och fick sin nuvarandeorganisationsform . deltar 133 nationer eller territorieri organisationen. Det är den enda organisation som finns rörande den globalaturismen, anför motionären. Han påpekar att i deltarsom delansluten medlem. Det övergripande målet för turistpolitiken ( attSverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigtkonkurrenskraftig turistnäring ( skulle lättare kunna uppnås om deltogi organisationen, anser motionären.En snabbstudie bör göras rörande möjliga åtgärder för att påverka turismensutveckling i syfte att uppnå regional-, sysselsättnings-, handels- ochrekreationspolitiska mål, anförs det i motion 1997/98:N298 (s). Regeringenmåste peka ut verksamhetsansvariga på nationell basis, förutomTuristdelegationen, för olika delavsnitt i begreppet turism, t.ex.Riksantikvarieämbetet för kulturturism, för naturturismoch för landsbygdsturism, anser motionärerna. De menar att enpå företagande och entreprenörskap grundad ökning av resandet till och iSverige leder ökad aktivitet i ekonomin som helhet och en möjlighet till flerarbetstillfällen i hela Sverige.Riksdagen bör göra uttalanden om inriktningen av den statliga turistpolitikenoch marknadsföringen av och om värdet av regionala initiativ, föreslåsdet i motion 1997/98:N304 (s). För att åstadkomma en fördubbling av antaletbesökare i krävs en långsiktig politk med klara spelregler och med etttydligt statligt åtagande, ekonomiskt och organisatoriskt, anser motionärerna.De anser att regering och riksdag måste besluta om en nationellturistpolitk. Staten bör underlätta för lokala och regionala initiativ, anförmotionärerna vidare. En idé som de hänvisar till är införande av en s.k.bäddpeng, dvs. en frivillig avgift på varje övernattning i en hotellbädd. Demedel som kommer in skall därefter användas för att generera fler ?bäddnätter?genom t.ex. marknadsföring. Ett sätt vore, enligt motionärerna, att införa etttreårigt försök med bäddavgifter i t.ex. Stockholmsregionen.Våren 1997 publicerade Turistdelegationen en rapport med rubriken ( Grunden för en god byråkrati, erinras det om i motion 1997/98: N239(m). Mycket få av de åtgärder som där föreslogs har dock genomförts. Därförkräver motionärerna ett riksdagsinitiativ så att turismen ( som en av debranscher som kan förbättra arbetslöshetssituationen i många regioner ( kan fårimliga arbetsförhållanden. Moderata samlingspartiets förslag om generellasänkningar av skatten på arbete skulle få stort genomslag iarbetskraftsintensiva branscher med relativt lågt löneläge, däribland delar avturistnäringen, anför motionärerna. De anser vidare att det kommunalaengagemanget på turismens område medför svårigheter såväl för redan etableradeföretag som för företag som vill komma in på områden där kommunen engageratsig. Den kommunala turistverksamhetens uppbyggnad kan finansieras medskattemedel, och den fortsatta driften kan stödjas med kontinuerliga kommunalabidrag, vilket medför andra kostnader än för konkurrenterna, hävdarmotionärerna. De anser att kommunen inte skall engagera sig i sådanaaktiviteter som de på marknadsekonomiska villkor baserade företagen kan skötabättre. De ideella föreningarna anses också ( bl.a. genom sin annorlundaskattesituation ( ha möjlighet att erbjuda aktiviteter till allmänheten tillett lägre pris än företagen. Regler för kontroll och tillsyn inom turismområdetmåste utformas med hänsyn till småföretagens speciella förhållanden, anförmotionärerna avslutningsvis.