bet · GL01SoU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Motionärenanser att bör delta i detta arbete för att spridainformation och erfarenhet.Utskottets bedömningUtskottet ser positivt på att regeringen avser att förstärka det nationellastödet till vårdgivarnas effektiviseringsarbete samt för att utvärdera metoderpå tandvårdens område. Utskottet finner det inte påkallat med någottillkännagivande till regeringen med anledning av motion So34 (fp) yrkande 13.Motionen avstyrks.KompetenscentrumEnligt propositionen bör ekonomiskt stöd utgå till två försällsynta medicinska och odontologiska tillstånd hos patienterna. Medel haravsatts för detta ändamål med sammanlagt . Regeringen har föravsikt att återkomma i budgetpropositionen med förslag härom. Socialstyrelsenbör svara för administrationen av bidraget. Kostnaderna för den kliniskabehandlingen av patienterna bör bäras av respektive huvudman.Stödet bör utgå till Mun-H-Center i och iJönköping för sällsynta odontologiska tillstånd. I propositionen beskrivs detvå centrumen enligt följande:Mun-H-Center är ett kring odontologiska problem hos små ochmindre kända grupper med funktionshinder, huvudsakligen bland barn ochungdomar. Tand- och bettmissbildningar är vanliga i samband med flera av dessafunktionshinder. De kan leda till allvarliga talstörningar och svårigheter attäta. Antalet personer med dessa funktionshinder är litet - omkring 10 000 ihela landet - men med en stor spridning på 300-400 olika diagnoser. Det innebäratt kunskaperna om diagnostik och behandling ofta är små bland hälso- ochsjukvårdspersonalen inklusive tandvårdspersonalen.Målet för Mun-H-Center är att samla, dokumentera och öka den orofacialakunskapen kring funktionshindren och sprida den kunskapen till olikapersonalgrupper, bl.a. tandläkare och logopeder. För att patienterna skall fåett bra omhändertagande och en god livskvalitet krävs ett samarbete mellanolika specialister. Mun-H-Center har ett nätverk av olika tandläkare som fårutbildning, konsultation och handledning inom området.Mun-H- Center är även ett resurscentrum för s.k. orofaciala hjälpmedel.Funktionshindren hos de olika patientgrupperna medför ofta stora svårigheteratt äta och att själva sköta munhygienen. En annan viktig del av verksamhetenvid Mun-H-Center är forsknings- och utvecklingsarbete.Mun-H-Center har erhållit stimulansbidrag från med 1,3miljoner kronor och under det andraåret.Vid odontologiska institutionen inom finnsKompetenscentrum för sällsynta odontologiska tillstånd. Patienterna i dennagrupp har ett omfattande odontologiskt handikapp. Ofta har det sin bakgrund ien kombination av ett medfött tillstånd eller sjukdom och konsekvenser avbehandling/skador/medicinering. För att behandla dessa patienter krävs ettmultidisciplinärt samarbete på specialistnivå. I allmänhet finns inte dessatillstånd beskrivna i litteraturen och befintlig dokumentation av hur dessatillstånd kan behandlas saknas i stor utsträckning. Vid kompetenscentrumetskall dokumentation och information kring sådana behandlingar byggas upp.Huvuddelen av patienterna är vuxna. - - -Enligt propositionen söker dessa båda kunskap över ett mycketbrett fält. De har tillgång bl.a. till internationella databaser. De är enresurs inte bara för vårdgivarna utan även för brukare och patientföreningar,anförs det.Mun-H-Center i och i försällsynta odontologiska tillstånd kompletterar således varandra. De erbjuderenligt regeringens mening kunskap inom områden där ett samlat nationellt arbeteger en hög kvalitet på den information som erbjuds. Dessutom blir arbetet mereffektivt genom en koncentration av resurserna inom landet. bör detundersökas i vilken utsträckning ett sådant arbete kan vara intressant även förövriga nordiska eller europeiska länder.Regeringen anser att dessa båda bör få möjlighet att verkasom en nationell resurs för vårdgivare, brukare och patienter inom sinarespektive kunskapsområden.MotionernaI motion So26 av () framhålls nödvändigheten av ettkompetenscentrum - där Metallbiologiskt centrum i ingår - för att geökade kunskaper om biverkningar av dentala material. Motionären är kritisk tillatt de två centrum som enligt propositionen skall erhålla ekonomiskt stöd inteskall hantera frågor kring biverkningar av dentala material.Överkänslighet/intolerans för metaller kan inte negligeras när det gällerrisken för biverkningar av dentala material. Det går heller inte att bortsefrån att metallrelaterade hälsoproblem kan komma att öka till följd av en ökadexponering av metaller via luft, vatten, föda och olika typer av implantat. Ettkompetenscentrum, där Metallbiologiskt centrum i ingår, kommer enligtmotionären att kunna ge ett värdefullt kunskapstillskott för att möta enbefarad framtida ökning av metallrelaterade hälsoproblem.Liknande synpunkter framförs i motion So34 av (). I motionenbegärs ett tillkännagivande om ett avseende dentala material iUppsala (yrkande 8). Motionären anser att det utöver förslaget i propositionenfinns behov av ett för frågor kring biverkningar av dentalamaterial. Ett sådant behövs bl.a. för att ta fram ytterligarekunskap inför diskussionerna om ett amalgamförbud och för att utveckla diagnos-och behandlingsmetoder för dem som har eller misstänkts ha biverkningarav olika dentala material. Enligt motionären bör ett avseendedentala material förläggas till Uppsala.I motion So32 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande ombehovet av ett för frågor som rör amalgam och andratandfyllningsmaterial (yrkande 5). Ett sådant centrum skall ha entvärvetenskaplig kompetens och även bedriva kliniskt patientarbete, ansermotionärerna. Verksamheten vid Amalgamenheten i bör ingå i ett sådantkompetenscentrum. I motion So322 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om statligt stöd till för utredning ochbehandling av tandvårdsskadade patienter, där patientens erfarenheter tillmätsavgörande betydelse (yrkande 3).I motion So33 av och () yrkande 8 framhållsbehovet av ett med inriktning på biverkningar av dentalamaterial och att ett sådant centrum skall utvecklas i anslutning tillMetallbiologiskt centrum i Uppsala.Även i motion So35 av m.fl. (v) yrkande 8 framhålls behovet avytterligare med tonvikt på dentala material. Centrumet bör haen tvärvetenskaplig inriktning och förläggas till norra delen av motionerna So28 av m.fl. (s, v) och So29 av () begärs tillkännagivanden om behovet av ett i . Imotion So28 anförs bl.a. att det behövs fler än som föreslås ipropositionen. Ett centrum liknande Mun-H-Center bör enligt motionärernaetableras även i andra delar av landet. Målsättningen bör vara att patientermed mindre kända sjukdomar eller handikapp skall få ett odontologisktfullvärdigt omhändertagande, som innefattar utredning, diagnos ochbehandlingsplanering samt stöd och råd vid genomförande av behandling som istörsta möjliga omfattning skall utföras på hemmakliniken. Centret skall ha enhög odontologisk kompetens och en bred kontaktyta mot andra instanser avbetydelse. Exempel på sådana är institutionerna för medicin, pediatrik ochklinisk genetik vid samt Barnmedicinska kliniken,Barnhälsovården och Barnhabiliteringen vid . Genomatt skapa ett sådant skulle kvaliteten i omhändertagandet avdessa patienter öka. Centret skall dessutom svara för att all kunskapdokumenteras och lagras i en databas och att den förs tillbaka till vården påett lämpligt sätt. Centret skall på detta sätt bli en resurs för tandvården inorra och därmed får stor regional betydelse. Det ovan beskrivnacentrumet bör placeras i . I motion So29 föreslås att ett av de ipropositionen föreslagna centrumen bör förläggas till odontologiska fakultetenvid . I norra finns ett stort antal ovanliga sjukdomaroch syndrom, ofta genetiskt betingade. En närhet till och ett fungerandesamarbete med en genetisk institution är därför av stor betydelse. Ett sådantsamarbete är väl etablerat mellan avdelningarna för pedodontioch vid i Umeå.De långa geografiska avstånden i regionen har också skapat en väl utveckladsamarbetstradition inom den patientvårdande verksamheten, anförs det vidare.I motion So318 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om amalgamenheten i Uppsala.Motionären anser att det är nödvändigt att det skapas förutsättningar för enfortsatt verksamhet för amalgamskadade vid amalgamenheten på Akademiskasjukhuset i . Enhetens uppgifter var vid dess tillkomst att utvecklabehandlingsinsatser och att ge vård åt människor med amalgamskador. Enhetensmetoder för att ta fram hållbara material har kritiserats. Enhetens resultathar däremot inte kritiserats. Genom ifrågasättandet av amalgam-enhetens metoderi utvecklingsarbetet hotas hela enhetens framtida verksamhet, heter det imotionen.Utskottets bedömningUtskottet är positivt till regeringens förslag om försällsynta medicinska och odontologiska tillstånd. Huruvida behov finns avytterligare liknande de som föreslås i propositionen är enligtutskottets mening nu för tidigt att avgöra. Utskottet avstyrker motionerna So28(s, v) och So29 (fp). I ett flertal motioner anförs att det även finns behov avett med inriktning på dentala material. Regeringen bör enligtutskottet överväga denna fråga och i samband därmed även beaktaArbetsmarknadsutskottets uttalanden om lokalisering i betänkande 1989/90:AU13och i yttrande 1990/91:AU3y. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So26 (m), So34 (fp) yrkande 8, So32 (mp) yrkande 5, So322 (mp)yrkande 3, So33 (c) yrkande 8, So35 (v) yrkande 8 och So318 (c) ges regeringentill känna.Reformens genomförande m.m.I propositionen gör regeringen följande bedömning när det gäller reformensgenomförande och dess administrativa konsekvenser.Förberedelserna inför det nya ersättningssystemet bör inledas så snart det ärmöjligt och bedrivas med kraft och planmässighet. Inför förberedelserna börinformation ges till allmänheten, till vårdgivare och till administrativa organsamt till berörda personalgrupper. Informationen bör samordnas på regeringensinitiativ i vissa grundläggande avseenden. Chefen för enligt propositionen att sammankalla en särskild arbetsgrupp, vari bl.a.de viktigaste informationsgivarna avses ingå. Tanken är dock inte attarbetsgruppen skall överta något informationsansvar för dessa.Riksförsäkringsverket avses få i uppdrag att lämna underlag till regeringenför den förordning om tandvårdsersättning inom den allmänna försäkringen somkommer att avlösa den nuvarande förordningen om tandvårdstaxa.Förhandlingar bör inledas med företrädare för landstingen vad gälleröverförandet till landstingen av viss tandvård och kostnadsansvaret för den.Det bör ankomma på att utarbeta de allmänna råd ochföreskrifter som kan behövas.Övergången till nya former för ersättning vid tandvård bör också följas upp,liksom avregleringen av prissättning och av anslutning till försäkringen. Isistnämnda hänseenden bör - förutom - såvälKonsumentverket som följa utvecklingen.Ersättningssystemet för bastandvården, det allmänna skyddet mot höga kostnadersamt av viss ytterligare tandvård för långtidssjuka eller funktionshindradepatienter bör enligt regeringens mening även i fortsättningen administreras avRiksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna under i huvudsaksamma former som inom den nuvarande tandvårdsförsäkringen.Det administrativa grunddokumentet är tandvårdsräkningen som upprättas avvårdgivaren. Tandvårdsräkningen kommer dock i det nya systemet att få en någotförändrad utformning och bör upprättas för alla ersättningsberättigadeåtgärder. För bastandvård och för tandvård åt långtidssjuka ellerfunktionshindrade skall tandvårdsräkningen uppta alla utförda åtgärder eftersomingen självrisk tillämpas. För respektive åtgärd anges det ersättningsbeloppsom åtgärden berättigar till enligt taxan. Vårdgivararvodet är inteersättningsgrundande och behöver därför inte tas upp på räkningen. Förpatientens del skall enligt propositionen även annan vård tas upp än den somersätts av försäkringen. Vidare bör patienten i någon form få information omvilket tandtekniskt material som använts och vilken tandteknisk kostnad somingår i det arvode som vårdgivaren debiterat.Regeringen anser att förhandsprövning bör bli obligatorisk i fråga om förhöjdersättning från försäkringen till patienter som är långvarigt sjuka ellerfunktionshindrade och som har väsentligt ökade tandvårdsbehov. Förhandsprövningskall också enligt regeringens mening företas vid mer omfattande protetiskabehandlingar enligt nu gällande regler.Vidare anser regeringen att landstingen bör överta administrationen avuppsökande verksamhet och nödvändig tandvård för dem som bor på sjukhem m.m.samt av sådan tandvård som är ett led i en sjukdomsbehandling.För den tandvård som landstingen avses ansvara för är upphandlings- ochavtalsfrågor av stor betydelse. Folktandvården bör inte ansvara för hur detadministrativa arbetet med de nya tandvårdsuppgifterna skall kunna passas in ide olika landstingens organisation, eftersom ett sådant arrangemang enligtregeringen skulle kunna äventyra konkurrensneutraliteten mellan offentliga ochprivata vårdgivare.Förhandsprövningar torde i de flesta fall inte behövas för tandvård inomhälso- och sjukvårdens avgiftssystem utan endast vid mer omfattande vård somt.ex. protetiska åtgärder, anförs det i propositionen. Normal bör vårdgivarensjälv kunna bedöma om vården skall ges inom sjukvårdens avgiftssy-stem. som behövs härom utfärdas av landstingen.I motion So34 av () begärs ett tillkännagivande om attrepresentant från måste beredas plats i den särskildaarbetsgrupp som enligt propositionen skall arbeta fram information om det nyaersättningssystemet (yrkande 14). Vidare begärs ett tillkännagivande om attSocialstyrelsen bör utforma grundregler för rätt till tandvård inom hälso- ochsjukvårdens avgiftssystem (yrkande 15). Det får inte bli så att möjlighetentill vård beror på vilket landsting en person tillhör. Risken är uppenbar attså blir fallet om inte i samråd med berördapatientorganisationer utfärdar föreskrifter som skall gälla i hela landet,menar motionären.Utskottets bedömningSom framhålls i propositionen behövs ett omfattande förberedelsearbete införomläggningen av ersättningssystemet för vuxentandvården. Information tillallmänheten, patienter, vårdgivare och berörda personalgrupper har framhållitssom ett särskilt viktigt led i förberedelserna. Regeringen har funnit att visssamordning av informationen behövs och att staten bör ta ett ansvar för attdenna kommer till stånd. Socialministern kommer också att sammankalla ensärskild arbetsgrupp, i vilken bl.a. de viktigaste informationsgivarna avsesingå. Utskottet anser att det får ankomma på regeringen att ta ställning tillom skall beredas plats i denna grupp. Motionen So34(fp) yrkande 14 avstyrks. Även yrkandet 15 i samma motion avstyrks.Uppgifter och kompetens för tandhygienisterI propositionen anförs beträffande tandhygienisters framtida uppgifter ochkompetens följande:Socialstyrelsen har haft regeringens uppdrag att efter samråd med berördamyndigheter, organisationer m.m. utreda vissa frågor rörande tandhygienisternasframtida uppgifter och kompetens för dessa uppgifter. harredovisat sina förslag i rapporten uppgifter ochkompetens. Rapporten har remissbehandlats.Utredningen gör den sammanfattande bedömningen att den framtida vård-efterfrågan och det framtida vårdbehovet kommer att vara sådant att det kommeratt finnas ett stort behov av insatser från tandhygienister. Detta blirsärskilt aktuellt - anser utredningen - då antalet tandläkare kommer att minskapåtagligt framöver. Behovet av tand- och munhälsokontroller bedöms enligtutredningen komma att öka för olika grupper av den vuxna befolkningen, särskiltför unga vuxna och för de äldre som vistas i särskilt boende. Sådana kontrollerbör kunna utföras av tandhygienister.Utredningens förslag när det gäller bl.a. satsningen på folkhälsoarbete,omvårdnadsaspekter samt uppföljning och utvärdering av tandvårdsverksamheteninnebär en viss utvidgning av tandhygienisternas kompetensområde ocharbetsuppgifter i förhållande till nuläget.Det åligger att utfärda kompetensbeskrivningar för olikayrkesgrupper. har utfärdat kompetensbeskrivningarför sjuksköterskor och barnmorskor. anser att motsvarandekompetensbeskrivning bör utfärdas för tandhygienister.Tandhygienistprogrammet är ett utbildningsprogram inom högskola ellervårdhögskola om 80 poäng (). - - -Utredningen anser att tandhygienistutbildningen bör vara treårig.Utredningens förslag bygger på grundtanken att det endast skallfinnas två personalkategorier inom tandvården som behandlar patienter,legitimerade tandläkare och legitimerade tandhygienister. Utredningen anser attdet även i framtidens tandvård finns behov för tandsköterskor medgymnasieutbildning och med arbetsuppgifter som inte innefattar arbete direkt påpatienten. Utredningen anser att de många tandsköterskor som finns kvar iverksamheten bör stimuleras till kompetensutveckling, som bör sikta tilllegitimation som tandhygienist.Utredningen anser att förslagen bör medföra minskadetandvårdskostnader.- - -Enligt regeringens mening innebär förslagen till förändrat ersättningssystematt en ökad vikt kommer att läggas vid patientgrupper som variteftersatta inom tandvården. Det gäller bl.a. personer som till följd avlångvarig sjukdom eller funktionshinder har väsentligt ökat tandvårdsbehov. Detgäller även personer boende i särskilda boendeformer för service och omvårdnadav äldre och funktionshindrade. För dessa patientgrupper kan väsentligavårdinsatser utföras av tandhygienister. Vidare är hälsoläget i yngreåldersgrupper betydligt förbättrat, vilket leder fram till behov av andrapersonalkategorier för en samhällseffektiv vård.Antalet tandläkare kommer till följd av pensionsavgångar att minskaväsentligt framöver. Dessutom finner många nyutexaminerade tandläkare arbeteutomlands. Minskningen i förhållande till nuläget har bedömts kunna bli så storsom en fjärdedel av tandläkarkåren . För att kunnaerbjuda alla patienter en tillfredsställande vård måste förberedelser för dettapåbörjas nu när det gäller utbildningen av olika personalkategorier.- - -Regeringen tar inte nu ställning till utbildningens innehåll, längd ellerförläggning. Regeringen avser att ge i uppdrag att bedöma deutbildningsmässiga och ekonomiska konsekvenserna av förslagtill kompetensområde för tandhygienister.I motion So34 av () begärs ett tillkännagivande om vad somanförts om utbildningen för tandhygienister (yrkande 16). Motionären anser detangeläget att utbildningen av tandhygienister utformas på ett sådant sätt atttandhygienisterna inte utsätts för allvarliga hälsorisker i och med att de taröver allt mer av det profylaktiska arbetet. För att det skall vara möjligt attarbeta enligt de skyddsföreskrifter som t.ex. amalgamgrupperna anser varanödvändiga måste arbetsmiljöaspekten ingå i utbildningen. Vidare måsteföreskrifter och anvisningar om assistans effektiviseras, anser motionären.Utskottets bedömningMed hänsyn till tandvårdens utveckling och det framtida ersättningssystemetsutformning delar utskottet bedömning att det i framtidenenbart bör finnas två personalkategorier inom tandvården som behandlarpatienter, dvs. legitimerade tandläkare och en legitimerad yrkeskategori somkan utföra de arbetsuppgifter som utförs av tandhygienister ochtandsköterskor. Utskottet anser att den nya yrkeskategorin bör arbetasjälvständigt och sektorsövergripande i förhållande till övrig hälso- ochsjukvård. Utbildningen av denna yrkeskategori bör anpassas till det avSocialstyrelsen beskrivna framtida kompetensbehovet. Vidare bör utbildningenvara högskolemässig och ge förutsättningar för forskning. Både tandhygienist-och tandsköterskeyrkena är kvinnodominerade. Förutsättningar bör därförskapas för att få en jämnare könsrekrytering. I likhet med Socialstyrelsenanser utskottet att de tandsköterskor som finns kvar i verksamheten börstimuleras till kompetensutveckling med sikte på legitimation somtandhygienist. Som en följd av detta bör den nuvarande tandvårdsutbildningeninom gymnasieskolan enligt utskottets mening avvecklas.Utskottet utgår från att arbetsmiljöfrågor kommer att ingå i den framtidatandhygienistutbildningen. I propositionen har regeringen framhållit vikten avatt åtgärder vidtas för att undvika att berörd vårdpersonal drabbas avhälsoproblem som hanteringen av vissa tandfyllningsmaterial kan ge upphov till.Utskottet avstyrker motion So34 (fp) yrkande 16.Barn- och ungdomstandvårdenLandstingen (folktandvården) skall enligt 7 § tandvårdslagen svara förregelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar t.o.m. det år defyller . Denna tandvård, som inte omfattas av försäkringen, är avgiftsfriför patienten. Den avgiftsfria barn- och ungdomstandvården omfattar ävenspecialisttandvård. Enligt tandvårdslagen (5 §) får landstingen sluta avtal medannan om att utföra uppgifter enligt lagen, dock med undantag av sådanauppgifter som innebär myndighetsutövning. Om barn- och ungdomstandvården utförsav en privat vårdgivare finns inga hinder för denne att mot ersättning utföravård som ligger utöver den vård som ersätts av landstingen. en privattandläkare kan mot betalning utföra behandlingar som inte är nödvändiga för attuppnå en från odontologisk synpunkt funktionellt och utseendemässigt godtagbartresultat. Någon motsvarande möjlighet finns inte inom folktandvården. )I propositionen anför regeringen att barn- och ungdomstandvården även ifortsättningen skall vara avgiftsfri. Vidare föreslås att landstingen, när detgäller barn och ungdomar, skall ges möjlighet att mot avgift utföra sådantandvård som ligger utanför vad som behövs för att uppnå ett från odontologisksynpunkt funktionellt och utseendemässigt godtagbart resultat. Förslagetföranleder ändring i tandvårdslagen.MotionernaI motion So25 av m.fl. (c) anförs att avgiftsfriheten inom barn-och ungdomstandvården bör fastläggas som en grundläggande princip förtandvården och att detta bör ges regeringen till känna (yrkande 1). Vidarebegärs tillkännagivanden om vad som anförts om riktade informationsinsatser ochom förutsättningarna för folktandvården att ta ut avgifter för barn- ochungdomstandvården (yrkandena 2 och 6). Enligt motionärerna är det väsentligtatt ungdomar kontinuerligt fortsätter med tandhälsoundersökningar efter det attde lämnat den avgiftsfria tandvården. För att nå denna grupp krävs riktadeinformationsinsatser och uppsökande verksamhet. bör ges iuppdrag att utforma nödvändig information riktad till ungdomar. Motionärerna ärpositiva till förslaget om att landstingen skall ges möjlighet att mot avgiftutföra sådan tandvård som ligger utanför vad som behövs för att uppnå ett frånodontologisk synpunkt funktionellt och utseendemässigt godtagbart resultat, menanser att detta förutsätter att folktandvårdens verksamhet särredovisas iförhållande till övrig verksamhet, dvs. att det råder konkurrensneutralitetgentemot den privata verksamheten.Liknande synpunkter framförs i motion So232 av m.fl. (c) därtillkännagivanden begärs om riktade informationsinsatser och om avgiftsfribarn- och ungdomstandvård (yrkandena 2 och 3). I motionen begärs också etttillkännagivande om folktandvårdens rätt att ta ut avgifter för insatser sominte är odontologiskt motiverade (yrkande 7).I motion So30 av m.fl. (m) yrkas att skall avslåförslaget om att landstingen skall beredas möjlighet att ta betalt för vissortodonti (yrkande 6).I motion So250 av () hemställs att beslutar om ändringi 15 a § tandvårdslagen så att det blir tillåtet för landstingens folktandvårdatt mot betalning utföra sådan barn- och ungdomstandvård som ligger utanför vadsom behövs för att uppnå ett funktionellt och utseendemässigt godtagbartresultat.I motion So308 av m.fl. (mp) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av attkvalitet och omfattning bibehålls i den avgiftsfria barn- och ungdoms-tandvården (yrkande 12). Motionärerna anför att det är oroväckande att denkostnadsfria tandvården håller på att urholkas i det att landstingen omdefi-nierar vad som ingår i kostnadsfri tandvård.