bet · GL01UU11 · 1998-05-11 00:00:00 — I detta sammanhang ärrådets arbetsformer och dess representativitet naturligtvis centrala frågor.I motion U29 (v) yrkandena 7 och 8 begärs att skall ges en starkareställning i säkerhetsrådet samt att skall verka för att vetorättenavskaffas.I den arbetsgrupp under generalförsamlingen som behandlar utvidgningen ochsammansättningen av säkerhetsrådet diskuteras nu bl.a. det totala antaletmedlemmar i ett utvidgat råd.I ett gemensamt nordiskt anförande om säkerhetsrådets sammansättning ochandra därtill relaterade frågor, i generalförsamlingen, framhöllsvikten av att globala och regionala perspektiv inkluderas i beslutsfattandet.Vidare betonades vikten av att de valda, icke ständiga medlemmarna ävenfortsättningsvis utgör majoritet i rådet. De säkerställer rådetsrepresentativitet - inte enbart geografiskt - utan även mellan olikaerfarenheter och synsätt, mellan länder av skilda storlekar och med störreeller mindre inflytande. önskar även se en utvidgning av antaletständiga medlemmar. I anförandet noterades att det synes föreligga starkt stödför att och blir nya ständiga medlemmar tillsammans medrepresentanter från , och Latinamerika.Utskottet delar regeringens uppfattning om att en balanserad utvidgning börkomma till stånd med både ständiga och icke-ständiga medlemmar. börvederbörlig hänsyn tas till utvidgningens effekter på rådets arbetsformer ocheffektivitet.Av relevans för effektiviteten och beslutsförmågan är också frågan omvetorätten. har understrukit vikten av att säkerhetsrådet behåller sineffektivitet, varför regeringen anser att vetorätten i sin nuvarande form intebör utvidgas till ett antal nya stater.Utskottet ställer sig bakom regeringens ställningstaganden i dessa frågor.Därmed anser utskottet motion U29 (v) yrkandena 7 och 8 besvarad.I motion U303 (v) yrkande 3 hävdas att formerna för att utse FN:sgeneralsekreterare måste ändras.Utskottet har tidigare uttalat sig i denna fråga. I betänkande 1996/97:UU12anförde utskottet att det stöder en ökad öppenhet kring formerna för valet avgeneralsekreterare och även ser positivt på en förlängd mandatperiod för denne.Utskottets uppfattning i denna fråga kvarstår oförändrad.Motion U303 (v) yrkande 3 anses därmed besvarad.Finansiella frågorFN finansieras med obligatoriska medlemsavgifter, dels för den reguljäraverksamheten, dels för de fredsbevarande operationerna. Framför allt FN:shumanitära insatser och utvecklingssamarbete finansieras därutöver medfrivilliga bidrag.Utskottet noterar att litet antal länder, däribland och andranordiska länder, svarar för en oproportionerligt stor andel av de frivilligabidragen till FN:s utvecklingssamarbete. Skevheten förstärks av lågaandel av FN:s upphandling och att rekryteringen av svenskar till FN i mångafall är otillräcklig. I skrivelsen framhålls vidare att generalsekreterarenunder 1998 kommer att utveckla sitt förslag om ett nytt finansieringssystem förutvecklingsverksamheten. Den nya ställföreträdande generalsekreteraren har ett särskilt ansvar för att följa upp reformfrågor. Hon har bl.a.fått i uppdrag att studera och lägga fram förslag om nya finansieringskällorför FN:s ekonomiska och sociala verksamhet. Ett förslag är att dagensfrivilliga bidrag skall kompletteras med fleråriga förhandlade bidrag. Endiskussion pågår också om alternativa finansieringskällor och FN:s samarbetemed den privata sektorn.Utskottet konstaterar att FN:s svåra finansiella kris fortsätter.Huvudorsaken är att medlemsstaterna inte uppfyller sitt stadgeenligabetalningsansvar. är en av de största gäldenärerna men det finns också ettantal andra stora och små länder som inte betalar eller fullt ut. Enligtuppgift i skrivelsen uppgick medlemsstaternas skuld till FN vid årsskiftet1997/98 till för den reguljära verksamheten och för den fredsfrämjande verksamheten.Förslag om att närmare studera internationella transaktionsskatter harframförts i motion U29 (v) yrkande 1.Utskottet delar regeringens uppfattning att man måste eftersträva enhelhetslösning på FN:s finansiella problem. Utskottet finner EU:s förslag,vilket presenteras i skrivelsen, intressant. Det bygger på fyra grundprinciper:full och ovillkorlig skuldbetalning, reviderade bidragsskalor, skärpttillämpning av stadgans regel om förlorad rösträtt vid obetalda bidrag samtinförande av incitament för att betala och påföljder (ränta) vid för senbetalning. Därtill måste, vilket utskottet framförde i betänkande 1995/96:UU1FN , kompletterande finansieringskällor övervägas. De förslagsom framlagts av bl.a. Kommissionen för globalt samarbete, t.ex. om skatt påinternationella valutatransaktioner och avgifter på internationellaflygbiljetter, var enligt utskottets uppfattning väl värda att studera.Utskottet har inhämtat att regeringen har initierat ett projekt i syfte atti nära samarbete med givar- och mottagarländerna samt företrädare för detmultilaterala systemet, diskutera förslag till bl.a. FN:s ochutvecklingsbankernas finansiering. Arbetet skall bygga vidare på de nordiskaFN-projekten. presenterades vid FN i New York.Utskottet har tidigare, senast i betänkande 1997/98:UU2 Internationelltutvecklingssamarbete, framfört att det är viktigt med en jämnarebördefördelning mellan givare. I samma betänkande betonades vikten avrationalisering och effektivitet samt upprepade utskottet sitt stöd förförsöken att finna alternativa finansieringskällor. Utskottet ser i dettasammanhang positivt på det nya initiativ som tagits av regeringen att närmarestudera förslag till FN-finansiering. De förslag t.ex. om samfinansieringmellan privata näringslivet och FN, internationella transaktionsskatter ochavgifter på internationella flygbiljetter som framlagts bör därvidförutsättningslöst studeras så att klarhet kan nås om för- och nackdelar medolika alternativ.Med detta anser utskottet motion U29 (v) yrkande 1 besvarad.Fredsfrämjande verksamhetFN:s första uppgift enligt stadgan är att upprätthålla fred. Den fredsfrämjandeverksamheten omfattar alla faser av en konflikt. Förebyggande åtgärder,fredsskapande insatser för att begränsa eller lösa en pågående konflikt,fredsbevarande operationer, fredsframtvingande insatser och fredsbyggande efteren konflikt. Utskottet ställer sig bakom regeringens uppfattning att FN istörre utsträckning bör inrikta verksamheten på tidiga insatser ochkonfliktförebyggande åtgärder. Utskottet delar också regeringens uppfattningatt det är angeläget att utveckla FN:s och regionala organisationers instrumentför att förebygga konflikter.Ett led i arbetet för att möjliggöra en snabbare insats i konfliktsituationeroch förhindra att de förvärras utgör arbetet med att sätta upp enmultinationell snabbinsatsstyrka SHIRBRIG (The Multinational UN Standby ForcesHigh Readiness Brigade) som skall kunna ställas till FN:s förfogande inom 15-30dagar för insatser . Brigaden är sammansatt avnationella enheter inom ramen för FN:s beredskapssystem UNSAS (). En annan viktig komponent i det fredsbevarande arbetet äranvändandet av civilpoliser. Utskottet stöder deltagande i SHIRBRIGliksom det svenska rådsinitiativ som tagits för att utveckla kapaciteten attkunna använda civilpoliser i en högre utsträckning i framtida fredsfrämjandeoperationer.I tre motioner tas frågan om FN:s möjligheter att agera i interna konflikterupp. I motion U28 (fp) yrkande 1 begärs att skall verka för att ändras för att möjliggöra ingripande i inomstatliga konflikter.Motionärerna bakom U30 (mp) yrkande 4 begär att säkerhetsrådets möjligheter attagera i konflikter inom ett lands gränser förbättras vid omfattade kränkningarav mänskliga rättigheter. Som exempel på ett land där FN borde kunna ageranämns . I motion U56 (v) yrkande 4 anförs att i FN:ssäkerhetsråd än intensivare bör försöka finna möjligheter för FN att förhindramassakrer av den typ som äger rum i , etc.Utskottet har i en offentlig utfrågning på temat Mänskligarättigheter i interna konflikter - det civila samhällets roll, med enexpertpanel bl.a. penetrerat frågan om vilka möjligheter som ges med nuvarandeFN-stadga för säkerhetsrådet att agera i interna konflikter. Utgångspunkten iFN-stadgans artikel 2:7 är att FN inte skall ingripa i staters inreangelägenheter. Det viktiga undantaget från denna regel är att säkerhetsrådetkan ingripa om situationen är så allvarlig att den utgör ett hot motinternationell fred och säkerhet. Rådet har med visst stöd i stadgan genompraxis i utökad utsträckning utnyttjat möjligheten att intervenera i internakonflikter. Det finns en tendens att betrakta humanitära katastrofer ochomfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna som internationellaangelägenheter.Gränsen mellan renodlad inomstatlig konflikt och mellanstatlig konflikt ärinte knivskarp. Ofta finns en inblandning på ett eller annat sätt i form avhandelsintressen, strategiska intressen, militär- och exportintressen etc. frånnärliggande stater. Denna inblandning kan medföra risker för den regionala ochinternationella säkerheten.Utskottet noterar att i arbetet inom säkerhetsrådet fäster stor viktvid frågor som rör mänskliga rättigheter. Därmed verkar för attkränkningar av mänskliga rättigheter även i inomstatliga konflikter skalluppmärksammas. Rådet har redan ingripit i ett antal interna konflikter. Vadgäller konstaterar regeringen i skrivelsen att de politiskaförutsättningarna för ett ingripande inte förelegat.I folkpartimotionen begärs att skall verka för att ändrasså att det blir enklare för rådet att ingripa i interna konflikter. Utskottetanser inte att detta är en framkomlig väg. Det politiska stöd som i vissafall saknas för ett rådsingripande skulle också saknas för en stadgeändring.Svårigheter att identifiera de parter i interna konflikter som gör sig skyldigatill MR-brott och deras relativa okänslighet för internationella påtryckningarär också ett problem. Det är enligt utskottets uppfattning därför viktigt attarbeta för att skapa politiska förutsättningar för rådsingripande i särskiltallvarliga fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna i internakonflikter. Utskottet vill i detta sammanhang också framhålla vikten av attanvända preventiv diplomati och medling och andra icke-militära insatser föratt lösa konflikter. I det konfliktförebyggande arbetet inom ett land spelarvidare det civila samhället en viktig roll.Med detta avstyrker utskottet motion U28 (fp) yrkande 1 samt anser motionernaU30 (mp) yrkande 4 och U56 (v) yrkande 4 besvarade.Två motioner behandlar den upprättade snabbinsatsstyrkan SHIRBRIG. Imotion U30 (mp) yrkande 2 krävs att alla insatser av denna styrka måsteplaneras och utföras i FN:s regi samt beslutas av riksdag. I motionU210 (c) yrkande 3 begärs att skall verka för att SHIRBRIG successivtbyggs ut.Enligt statuterna skall styrkan endast kunna tas i anspråk för insatser efterbeslut av och förutsatt att insatsen sker enligt FN-stadganskapitel VI om fredlig lösning av konflikter. I detta kapitel, artikel 36, gessäkerhetsrådet befogenhet att ingripa om det kan antagas att internationellfred och säkerhet är i fara. De nationella truppenheterna kan endast ställastill förfogande efter nationellt beslut i varje enskilt land. För delinnebär detta beträffade fredsframtvingande insatser, enligt FN-stadganskapitel VII, att sådana enligt regeringsformen 10 kap. 9 § kräver riksdagensbeslut. Vad gäller fredsbevarande insatser kan regeringen enligt lagen(1992:1153) om väpnad styrka utomlands efter framställning av FN eller OSSEbesluta om sådan. SHIRBRIG avser insatser enligt kapitel VI, dvs. traditionell?peacekeeping?, varför sistnämnda lag torde vara tillämplig.För närvarande deltar sju länder förutom i SHIRBRIG. Dessa ärArgentina, , , , , och Österrike.Styrkommittéen för SHIRBRIG, vilken består av representanter för dedeltagande länderna, har bedömt det vara angeläget att diskutera en utvidgningav antalet deltagare. Efter ett svensk initiativ har enförfrågan gått ut till ytterligare 14 av FN:s medlemsländer om eventuelltintresse att delta i samarbetet. har fyra av dessa förklarat sig varaintresserade.Den svenska enheten till SHIRBRIG är avsedd att rekryteras ur den svenskasnabbinsatsstyrka som enligt tidigare beslut skall upprättas inom Försvars-makten och som omfattar två kompanier. Den skall vara etablerad till 1 juli1998. uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att under vårenredovisa förslag till hur dess internationella engagemang kan ökas. Häri ingåräven ett uppdrag att se på möjligheten att utöka snabbinsatsstyrkan till en helbataljon.Av det ovanstående framgår att beslut inte torde komma atterfordras, när svenskt deltagande i SHIRBRIG aktualiseras.Därmed avstyrker utskottet motion U30 (mp) yrkande 2 och anser motion U210 (c)yrkande 3 besvarad med vad utskottet anfört.NedrustningI motion U408 (v, c, fp, mp, kd) yrkande 3 begärs att skall verka fören speciell nedrustningssession i hösten 1998.Utskottet konstaterar att tillsammans med övriga EU-länder aktivt haragerat för att skapa förutsättningar för sammankallande av en sådan konferens,Special Session on Disarmament (SSOD IV). Detta arbete bedrivs främst inom (UNDC). Enligt den tågordning som generalförsamlingen itvå resolutioner och 1997 beslutade skulle UNDC komma överens ommålsättningen och agendan för en sådan konferens. besluta om tidpunkt för konferensen. UNDC behandlade fråganvid sina substansmöten och 1997 men någon enighet kunde inte nås. Inteheller vid årets avslutade substansmöte lyckades man enas om agenda förmötet. avförs frågor normalt från dagordningen om enighet ejuppnåtts. Det beslutades därför vid årets möte att frågan om SSOD IV skallåterföras till generalförsamlingen för beslut om dess vidare hantering.Utskottet ställer sig bakom de svenska ansträngningarna att försöka nåsamstämmighet avseende utformandet av SSOD IV:s målsättning och agenda ochförutsätter att regeringen kommer att fortsatt verka för att en särskildnedrustningssession kommer till stånd.Med detta anser utskottet motion U408 (v, c, fp, mp, kd) yrkande 3 besvarad.Ekonomisk utveckling i u-länderI motionerna U29 (v) yrkande 11 och Fi209 (v) yrkande 21 begärs att Sverigeskall ta initiativ till att ett ekonomiskt säkerhetsråd inrättas. Förslagethärrör från Kommissionen för globalt samarbete.Utskottet har betonat vikten av att u-ländernasekonomiska intressen omhändertas på ett bättre sätt än tidigare av detinternationella samfundet.I betänkande 1995/96:UU1 FN , anförde utskottet:En av FN-systemets viktigaste uppgifter är att främja den ekonomiskautvecklingen i . I detta sammanhang spelar särskilt ochden internationella valutafonden IMF, centrala roller. På handelsområdet harvärldshandelsorganisationen en nyckeluppgift i arbetet att främja tillträde till i-ländernas marknader. Dessa organisationer har ensjälvklar plats även i det framtida globala samarbetet.Utmaningen består emellertid i att skapa ett forum med tillräckligtyngd för att kunna utforma en långsiktig och konsekvent internationell politikför en ekonomisk och ekologisk hållbar utveckling för att trygga en globalvälfärd.Utskottet vidhåller denna uppfattning och ställer sig också bakom regeringensuttalande i utrikesdeklarationen att det är viktigt att det inom FN-systemet utvecklas en möjlighet att demokratiskt hantera den internationellaekonomin. Utskottet noterar vidare som positivt att det numera finns ett störresamråd mellan FN och Bretton Woods-institutionerna, bl.a. hölls för förstagången ett gemensamt möte mellan ECOSOC och dessa institutioner i april i år.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U29 (v) yrkande 11 ochFi209 (v) yrkande 21 besvarade.MiljöfrågorMånga miljöproblem är gränsöverskridande till sin natur och måste därför lösasi internationell samverkan. I ett antal motioner aktualiseras FN:s roll i detmiljöfrämjande arbetet. Motionerna U30 (mp) yrkande 1, U210 (c) yrkande 1 ochU221 (mp) behandlar bl.a. krav på att FN skall bli mer miljövänligt, att dagenssäkerhetsråd skall kompletteras med ett för hållbar utvecklingoch att FN och säkerhetsrådet starkare skall koppla sammanvattenförsörjningsfrågor med hot mot fred och säkerhet. Det bästa vore enligtmotionärerna att säkerhetsrådet hade en permanent dagordningspunkt om deglobala vattenproblemen.Miljö och hållbar utveckling spelar en central roll i FN:s arbete. Ettuttryck för detta var bl.a. det uppföljningsmöte som hölls tillUNCED (om miljö och utveckling ). Miljöfrågorna är en del avden ekonomiska och sociala utvecklingen vilken sammanfattas i begreppet hållbarutveckling. Det normativa arbetet med miljö och hållbar utveckling är samtidigten separat fråga som behandlas i FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD)och i FN:s särskilda miljöprogram ().FN:s generalsekreterare aviserade i sitt reformförslag att hanavser återkomma med förslag på området miljö och hållbar utveckling, inklusivefrågor som rör bebyggelse och bosättning. En särskild arbetsgrupp arbetar meddessa frågor och förslag skall vara klara för presentation vidhöstens generalförsamling.Utskottet kommer med intresse att följa detta arbete och vill inte föregripade resultat som arbetsgruppen kan komma att framlägga rörande för behandling av miljöfrågor.Beträffande FN:s interna agerande vad gäller miljöfrågor har utskottetinhämtat att det påbörjades ett återvinningsprogram inom organisationen.Med detta anser utskottet motion U30 (mp) yrkande 1 och U210 (c) yrkande 1besvarade.Utskottet konstaterar att det bredare säkerhetsbegrepp som ligger till grundför FN:s agerande också innefattar hänsynstagande till miljöfrågor. Rådet kandärför när det behandlar enskilda länders situationer vad avser internationellfred och säkerhet också komma att beakta aspekter som miljöhot. Säkerhetsrådethar dock inte mandat att behandla generella miljöfrågor. Utskottet finner detvarken lämpligt eller möjligt att förespråka att de globala vattenproblemen tasupp som en permanent punkt på säkerhetsrådets dagordning. Samma uppfattningframfördes av utskottet i betänkande 1996/97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete, med anledning av ett liknande yrkande.Långsiktiga vattenförsörjningsfrågor behandlas således inom FN-systemet iandra fora än säkerhetsrådet. Utskottet noterar som positivt att sedanlänge varit pådrivande för att föra upp frågor om vattenförsörjning i olika FN-forum, men även i andra sammanhang som t.ex. i utvecklingsbankernas verksamhet.Sverige bidrog t.ex. aktivt till att i sitt beslut vidextramötet om uppföljning av UNCED, fastställde attsötvattensfrågorna skulle vara den prioriterade sektorsfrågan iarbetsprogrammet för Kommissionen för hållbar utveckling (CSD) under 1998.Sverige är dessutom pådrivande i såväl det multilaterala som det bilateralautvecklingssamarbetet på detta område. Det globala som har sitt sekretariat förlagt till Sida, tillkom bl.a. påsvenskt initiativ.Utskottet stöder regeringens aktiva agerande för att främjavattenförsörjningsfrågor bilateralt, inom FN-systemet och i andra fora.Med det anförda avstyrker utskottet motion U221 (mp).I motion U412 (mp) begär motionärerna i yrkande 5 att skall tainitiativ till inrättande av en inom FN och till en reformav för att organisationen skall upphöra med att aktivt sprida kärnkrafteni världen.Tyngdpunkten i verksamhet gäller kontroll av att kärnämnen inteanvänds för icke-fredliga ändamål. Detta sker inom ramen för de s.k. safe-guardsavtal som det åligger de kärnvapenfria staterna att ingå med enligtIcke-spridningsfördraget (NPT). Fördraget har numera erhållit i det närmasteuniversell anslutning. kontrollverksamhet i enlighet med NPT är avavgörande betydelse för att förhindra kärnvapenspridning genom den möjlighetsom organisationen ges att inspektera ländernas kärntekniska verksamhet. Arbetehar för övrigt slutförts på s.k. modellprotokoll. Dettamodellprotokoll skall läggas till grund för tilläggsprotokoll till staterssafeguardsavtal med . Genom bestämmelserna i modellprotokollet utvidgasIAEA:s kontrollmöjligheter avsevärt. Modellprotokollet utgör ett viktigt bidragtill stärkandet av den internationella icke-spridningsregimen. hardeltagit mycket aktivt i utarbetandet av protokollet.Inom ramen för verksamhet har också ett betydandenormskapande arbete skett på området för kärnsäkerhet. Bl.a. öppnades deninternationella kärnsäkerhetskonventionen för undertecknande. Denna trädde ikraft . Under innevarande år har vidare arbetet på konventionen om säkerhantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall slutförts. Konventionenhar öppnats för undertecknande. har aktivt deltagit iförhandlingarna om båda dessa konventioner. är part ikärnsäkerhetskonventionen och har som tredje stat undertecknat konventionen omsäker hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall.I stadga, artikel 2, sägs visserligen uttryckligen att ett mål förorganisationen är att verka för en ökad användning av kärnkraft.Safeguardsverksamheten och kärnsäkerhetsfrågorna har dock alltmer kommit attdominera verksamhet. Regeringen är inriktad på att aktivt verka för attIAEA:s kapacitet och roll i dessa avseenden stärks. Denna politik harutskottets stöd.FN:s generalsekreterare har beslutat att undersökamöjligheterna till reformer inom miljöområdet. Utskottet kan notera attsolenergin ännu inte har blivit kommersiellt gångbar, beroende på bristandekonkurrenskraft gentemot fossila bränslen och otillräckliga tekniska framsteg.Det behövs mer forskning och utveckling av solenergin innan den kan bli ettrealistiskt alternativ till andra energikällor.Utskottet följer med intresse utvecklingen på energiområdet och deinternationella initiativ som tas för att främja miljön men vill för närvarandeinte ställa sig bakom förslaget att ta initiativ till inrättande av inom FN.Därmed avstyrks motion U412 (mp) yrkande 5.Uppföljning av FN-konferensernas handlingsprogramMotionärerna bakom U28 (fp) begär i yrkande 4 att verkar för att FN-konferensernas mål och handlingsprogram genomförs.Denna fråga har redan på olika sätt uppmärksammats av utskottet. För etthalvår sedan lade utskottet ut ett forskningsuppdrag till forskare vid ochLunds universitet för att bl.a. studera hur resultaten från de stora FN-konferenserna genomförts i svensk inrikes- och utrikespolitik. Resultatenkommer att redovisas under våren 1998.Utskottet noterar att ambition är att bl.a. inom ramen för EU-samarbetet, men också nationellt, verka - både normativt och inomutvecklingssamarbetet - för att i praktisk handling omsätta handlingsprogrammenfrån de stora FN-konferenserna (om miljö och hållbarutveckling, befolkning och utveckling, mänskliga rättigheter, sociala frågor,kvinnor samt boende- och bebyggelsefrågor). Exempel härpå är att frånRiokonferensen nu tillämpas såväl internationellt som nationellt och lokalt.Handlingsplanen från ligger till grund för en integrering avjämställdhetsperspektivet i utvecklingssamarbetet, vilket behandlas avutskottet mer utförligt i betänkande 1997/98:UU15 Demokrati och mänskligarättigheter i utvecklingssamarbete.Utskottet ställer sig bakom regeringens strävanden härvidlag och anser attdet är mycket viktigt att omsätta resultaten från de stora FN-konferenserna ipraktiken. Det behövs dock, enligt utskottets uppfattning, en mer genomgripandeanalys av huruvida handlingsplanerna från dessa konferenser avspeglar sig i densvenska nationella och internationella politiken. Förhoppningsvis kan denstudie som utskottet begärt bidra härtill.Därmed anser utskottet motion U28 (fp) yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört.Insyn och delaktighet i FN:s arbeteEtt antal motionsyrkanden behandlar frågor om inflytande och insyn i FN:sverksamhet. I motion U29 (v) yrkande 4 begärs ett ökat inflytande inom FN förfolkrörelserna. I yrkandena 5 och 6 begärs att regeringen i kommande skrivelserskall beskriva ungdomens medverkan i FN-arbetet samt begärs att enungdomsrepresentant ingår i FN-delegationen.