bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Ett resurstillskott påtillsammans förutsätts sålundaredan nästa år ge utdelning i form av minskadeutgifter och ökade inkomster på sammanlagt . Liksom motionärerna anser utskottetatt det är angeläget att komma till rätta med fuskoch missbruk i alla dess former. Utskottet villerinra om att har avdelat 345miljoner kronor för treårsperiod 1997-1999 tillkontrollfunktionen i staten. För egen del finnerutskottet det osannolikt att en satsning av denomfattning som motionärerna föreslår skall kunna geett så stort budgetmässigt utbyte redan samma år.För att det skall vara möjligt gäller nämligen intebara att fusk och missbruk skall avslöjas i storskala utan också att dessa medel snabbt kantillföras statskassan. Eftersom allmännarättssäkerhetskrav måste upprätthållas kan det dröjabåde ett och innan ett uppdagat skattefuskger pekuniär utdelning för staten. Enligt utskottetsmening är den uppgivna besparingseffekten under allaomständigheter så osäker att den inte kan ligga tillgrund för att finansiera varaktigabudgetförsvagningar av stor omfattning.På motsvarande sätt vill få till stånden utvidgad finansiell samverkan mellansjukförsäkringen samt hälso- och sjukvården (Finsam)för att effektivisera rehabiliteringen och på såsätt minska bl.a. utgifterna för förtidspension.Åtgärderna förväntas resultera i besparingar somredan nästa år minskar statsbudgetens utgifter med 2miljarder kronor. Enligt utskottets mening ter sigbesparingar av denna omfattning som föga trovärdigasett mot bakgrund av att rehabiliteringsinsatserlänge haft hög prioritet bland försäkringskassornasinsatser.Enbart de av utskottet här kommenterade ochifrågasatta förslagen är avsedda att finansieradrygt av förslag till varaktigaskattesänkningar och nya utgiftsåtaganden. Utskottetanser att motionens förslag inte svarar mot rimligakrav på en ansvarsfull budgetpolitik. Med hänsynhärtill kan utskottet inte biträda Folkpartietsbudgetalternativ.Vänsterpartiet förordar i sitt budgetalternativ attutgiftstaken läggs på enhögre nivå än i regeringens förslag. I linje härmedmotsätter sig att statsskuldenamorteras av i den takt regeringen planerar. redan har berört ifrågasätter partietockså målet om ett långsiktigt överskott i deoffentliga finanserna. Redan med början 1999 villVänsterpartiet genomföra en genomgripande omläggningav beskattningen, en omläggning som beskrivs som enskatteväxling inom ett i princip oförändrat samlatskatteuttag, men som leder till kraftigt skärptinkomstskatt för dem med inkomster överstigandebrytpunkten, dvs. årsinkomster strax över 200 000 kroch uppåt. Med verkan vill sålundaVänsterpartiet i ett steg slopa grundavdraget överbrytpunkten, behålla värnskatten för alla medinkomster över brytpunkten, ta ut egenavgifter ävenpå den del av inkomsten som överstiger avgiftstaket,dvs. ca , samt införa ett extraskatteskikt på vid den statligainkomstbeskattningen för inkomster över 360 000 kr.När värnskatten nu automatiskt upphör är det enligt utskottets meningfördelningspolitiskt motiverat att, på det sättregeringen föreslår, införa ett högre skatteskiktför dem med årsinkomster överstigande ca 390 000 kr.Men att dessutom genomföra det batteri avskattehöjningar som vill få tillstånd strider mot de principer som lades fast isamband med inkomstskattereformen och ger dessutom upphov till oacceptablaeffekter redan för de heltidsarbetande som hartämligen måttliga inkomster på strax över 200 000 krper år. förslag om särskildvärnbolagsskatt och kraftigt höjda elskatter förindustrin kan på motsvarande sätt också ge upphovtill snedvridande effekter av oönskat slag.Den sammantagna effekten av dessa och andra förslagsom för fram innebär enligtutskottets mening att med Vänsterpartietspolitik riskerar att anträda en väg kantad avsnedvridande skattehöjningar och av ökade utgiftervilka i sin tur kräver högre skatter och/ellerväxande budgetunderskott.Utskottet kan med hänsyn härtill inte tillstyrkaVänsterpartiets förslag till inriktning avbudgetpolitiken.Miljöpartiet de grönas budgetalternativ är inriktatpå att få till stånd en långtgående skatteväxling,där sänkt skatt på arbete ersätts av höjd skatt påenergi och miljörelaterade utsläpp. Skatteväxlingenskall genomföras successivt och uppgåtill . En bärande tanke bakombudget-alternativet är också att enarbetstidsförkortning skall genomföras, vilket pånågot års sikt förutsätts kunna leda till attbelastningen på arbetsmarknadspolitiken minskar.Dessutom ingår i förslaget ett nytt, enhetligtersättningssystem inom sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna, vilket bygger på ettsystem med s.k. brutet tak.Enligt finansutskottets mening kan skatter intebara användas som ett ekonomiskt styrmedel för attbegränsa olika slag av negativ miljöpåverkan. Detframstår också som önskvärt med en ökadmiljörelatering av skattesystemet. I vilken takt demiljörelaterade skatterna kan öka beror emellertidpå utvecklingen i vår omvärld. måstesjälvklart ta hänsyn till de konkurrensvillkor somgäller för små öppna ekonomier. i dettaperspektiv framstår en skatteväxling av denomfattning som de gröna föreslår somalltför långtgående.Utskottet vill också starkt sätta i fråga detförslag till arbetstidsförkortning som Miljöpartietde gröna för fram, inte minst mot bakgrund av degynnsamma effekter partiet tillgodoräknar sittbudgetalternativ i form av ökad sysselsättning ochminskat behov av arbetsmarknadspolitiska insatser.Vetenskapliga studier som gjorts på detta område geringet stöd för att en arbetstidsförkortning skullekomma att få de gynnsamma effekter som motionärernauppger. Och om så inte blir fallet kommerstatsfinanserna mycket snabbt att försvagas medMiljöpartiets politik.Finansutskottet kan med hänsyn härtill inte ställasig bakom de grönas budgetalternativ.Kristdemokraternas budgetalternativ utmärks av attregeländringar som syftar till att öka utgifter ochminska skatter är tämligen väl specificerade medanregeländringar avsedda att minska utgifter eller ökainkomster är mer otydliga. Partiet har dessutom stortilltro till dynamiska effekter.Budgetalternativet utmärks också av attKristdemokraterna praktiserar samma metod somModerata samlingspartiet och föreslår attverksamheter lyfts ut ur statsbudgeten för att istället finansieras vid sidan av den, vilket innebäratt flera av de utlovade skattesänkningarnaomedelbart kommer att ätas upp av ökadeobligatoriska avgifter.Kristdemokraterna anser t.ex. att statens bidragtill a-kassorna skall begränsas mycket kraftigtsamtidigt som det förutsätts att medlemmarnas egen-avgifter till kassorna skall kunna höjas imotsvarande utsträckning. harKristdemokraterna föreslagit att egenfinansieringenav arbetslöshetsförsäkringen skall motsvara ,och framhålls i motionen att den enskilde kommeratt kompenseras för denna avgiftshöjning genomKristdemokraternas förslag till sänkt inkomstskatt.Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen förutsättsockså kunna minskas kraftigt med hänsyn till degynnsamma effekter som förslagtill tillväxt- och företagsfrämjande åtgärder kommeratt ge upphov till. Sammantaget leder detta till attKristdemokraterna räknar med att kunnanästan halvera utgifterna inom utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. I motionenföreslås nämligen att denna ram skall minskas från31,1 till . Av motionen framgårdäremot inte hur a-kasseförslaget skall kunnaomsättas i praktisk tillämpning , ejheller vilket eller vilka inslag iKristdemokraternas politik som på så väntasge upphov till dessa mycket betydande dynamiskaeffekter. Utskottet anser för egen del att det inteär möjligt att begränsa utgifternaför arbetslöshetsersättningen så mycket sommotionärerna föreslår. Däremot är det, räknat frånsamma tidpunkt, fullt möjligt att höja grundavdragetpå det sätt föreslagit. I detkristdemokratiska budgetalternativet skall alltså endistinkt formulerad skattesänkning under nästa åråtminstone delvis finansieras med en ej genomförbarbesparing.Liksom Moderata samlingspartiet föreslårKristdemokraterna också att kostnaderna förtrafikolycksfall inte längre skall finansieras översjukförsäkringen utan via den obligatoriskatrafikförsäkringen vid sidan av statsbudgeten.Bilisterna skall kompenseras för merparten avpremieökningen genom sänkt fordonsskatt. I detkristdemokratiska budgetalternativet är också dettaförslag tänkt att kunna genomföras utannågra egentliga förberedelser, och även i detta fallställs alltså en osäker besparing mot en distinktformulerad skattesänkning.Sammanfattningsvis ligger Kristdemokraternasbudgetalternativ långt ifrån vad som kan anses varaen ansvarsfull budgetpolitik. Utskottet avstyrkerdärför förslag till inriktning avbudgetpolitiken.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att deförslag till alternativ inriktning avbudgetpolitiken som oppositionspartierna för framinte kan läggas till grund för beslut ifrågan. Moderata samlingspartiet, ochKristdemokraterna föreslår visserligen lösningar sominnebär att utgifterna ligger under regeringensförslag till utgiftstak för 1999-2001, men dessapartiers förslag är antingen fördelningspolitisktinte godtagbara eller bygger på en finansiering somär så osäker att stabiliteten i statsfinansernaåterigen skulle hotas. de grönasförslag ryms också under det föreslagna utgiftstaketmen vilar på en alltför långt driven skatteväxlingoch arbetstidsförkortning. Även Centerpartietsförslag understiger regeringens men innehåller vissaskatteförslag som utskottet inte kan godta.Vänsterpartiet föreslår för de tre åren ettutgiftstak som ligger överregeringens och innehåller dessutom förslag tillökade skatter som utskottet avvisar.Regeringen har i sitt konsolideringsprogramkombinerat besparingar och skattehöjningar på ettsådant sätt att åtgärderna sammantagna fått enenligt utskottets mening rimlig fördelningsprofil.Utan denna kombination av skattehöjningar ochbesparingar hade saneringen av statsfinansernaensidigt kommit att drabba de sämst ställda isamhället. Ansträngningarna att komma till rätta medde stora budgetunderskotten hade då inte vunnit denrespekt och fått den breda uppslutning som krävtsför att driva arbetet vidare i den takt som nuskett. Saneringsarbetet har också påskyndats av snabbt kunde besluta om skattehöjningar, och attdessa förändringar i allmänhet också fått snabbtgenomslag. Vid utformningen av besparingarna harregeringen dessutom i möjligaste mån undantagitvälfärdens kärna - vård, omsorg och utbildning -vilket enligt utskottets mening varit angeläget.Med sitt nu framlagda förslag till utgifter för detre närmaste åren fullföljer regeringen dennapolitik. Saneringsarbetet har varit framgångsriktoch återhämtningen av de offentliga finanserna gårnu t.o.m. snabbare än man tidigare räknat med. Deöverskott som förutses bör i enlighet medregeringens uppfattning i första hand användas föratt säkerställa vård, skola och omsorg. Genomregeringens förslag avdelas nu på tilläggsbudgetytterligare avsedda att skapaförutsättningar för en stabil utveckling inom dessatre områden.Med hänsyn till den statsfinansiellt gynnsammautvecklingen har utskottet beslutat att ta ettinitiativ och föreslå att fastighetsskatten påbostäder sänks från 1,7 till redan fr.o.m.1998. Vidare anser utskottet att en lättnad förfastboende i attraktiva kustområden bör genomförasgenom att man under ett övergångsskede bortser frånbelägenhetsfaktorn i underlaget för fastighetsskatt.Initiativet grundas på en uppgörelse mellanSocialdemokraterna och som ocksåinnefattar stöd till två förslag rörande de s.k.krisårgångarna framförda i den bostadspolitiskapropositionen (prop. Enligt dessa förslagskall man för sådana fastigheter trappa avräntebidragen i långsammare takt, som manhåller fast vid en tidigare beslutad infasning avdem i fastighetsskattesystemet. Denna propositionhar remitterats till bostadsutskottet varsbetänkande i frågan (BoU10) väntas komma upp tillbehandling i kammaren den 5 juni.Sänkningen av fastighetsskatten till skallgälla års taxering, dvs. Eftersom sänkningen är generellkommer såväl småhus som flerfamiljshus att gynnas.Enligt utskottets mening är fastighetsskatten ettnödvändigt inslag för att finansiera välfärden. Detär därför viktigt att det finns stabilitet i dennaform av beskattning. Utskottet noterar medtillfredsställelse att Socialdemokraterna ochCenterpartiet i den träffade uppgörelsen är överensom att man har lagt fast en långsiktigt hållbar nivåpå fastighetsskatteuttaget när den föreslagnasänkningen väl är genomförd. Det finns således inteanledning att därefter gå vidare med någraytterligare generella sänkningar avfastighetsskatten.Förslaget om sänkt fastighetsskatt beräknas ledatill ett skattebortfall som under treårsperioden1999-2001 uppgår till 1, 2 respektive 3 miljarderkronor. Den tillfälliga justeringen av underlagetför fastighetsskatt i vissa områden beräknas medföraett skattebortfall på omkring 0,1 miljarder kronor.För att markera att statsmakterna även ifortsättningen avser att bedriva en stramfinanspolitik bör utgiftstaket i enlighet meduppgörelsen sänkas med ett lika stort belopp somskattebortfallet väntas förorsaka under vart och ettav de tre åren. Den ekonomiska utvecklingen avseendebl.a. inflation och räntor har utvecklats bättre änvad regeringen redovisat i vårpropositionen, men detär enligt utskottets mening ännu för tidigt att drabestämda slutsatser om vilka konsekvenser detta kanfå för statens budget. Regeringen bör därföråterkomma i budgetpropositionen och på grundval avny ekonomisk information redovisa hurfinanspolitiken bör avvägas för att uppfylla debudgetpolitiska målen och åstadkommasamhällsekonomisk balans.Till frågan om utgiftstakets justering och vilkakonsekvenser detta får för den preliminärafördelningen av utgifter på utgiftsområdenåterkommer utskottet i avsnitten 2.7 och 3.0. Denföreslagna skattesänkningen och den tillfälligajusteringen av underlaget för fastighetsskatt ivissa områden tar utskottet upp till närmarebehandling i avsnitt 4.7 Fastighetsskatten på småhusoch hyreshus.Av de utskott som yttrat sig över förslagen ivårpropositionen och hithörande motioner harsamtliga utskott utom jordbruksutskottet tillstyrktregeringens förslag till preliminär fördelning avutgifter på utgiftsområden under 1999-2001.Jordbruksutskottet har med hänsyn tillmiljöfrågornas stora betydelse föreslagit att ramenför utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdskall förstärkas med ytterligare 100 miljoner kronorunder vart och ett av de tre åren. Något förslagtill finansiering av ramutvidgningen harjordbruksutskottet inte angivit.Finansutskottet har vid sin samlade prövning avolika utgiftsförslag kommit till slutsatsen att dentotala utgiftsnivån inte bör höjas utöver vadregeringen föreslagit i vårpropositionen. Tvärtombör, som utskottet just förordat, regeringensförslag till utgiftstak för staten begränsas något.Finansutskottet har inte heller funnit det möjligtatt skapa utrymme för en utökad utgiftsram förutgiftsområde 20 genom omprioriteringar mellanutgiftsområden. har därför funnitatt den preliminära fördelning av utgifterna påutgiftsområden som regeringen föreslagit bör varastyrande för regeringens fortsatta budgetarbete.Finansutskottet anser att den av regeringenföreslagna uppläggningen ger budgetpolitiken enriktig inriktning. Prioriterade områden bör varaskolan, sjukvården och omsorgen om barn och gamla.Regeringens förslag till kraftsamling inom sexframtidsområden är också välmotiverad och angelägen.Även i övrigt är regeringens förslag väl avvägda ochbör, enligt utskottets mening, därför ligga tillgrund för budgetpolitikens inriktning under åren1999-2001.I närmast efterföljande avsnitt återkommerutskottet till de formella förslag till beslut somdetta ställningstagande föranleder i fråga omutgiftstak (2.7), fördelning av utgifter påutgiftsområden (3.0), beräkning av statsbudgetensinkomster m.m. (4).2.7 Utgiftstak för staten och denoffentliga sektorn2.7.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattar utgifterna påstatsbudgeten exklusive statsskuldsräntor samtutgifterna för socialförsäkringssektorn vid sidan avstatsbudgeten och en budgeteringsmarginal. I denivåer för utgiftstaket som redovisas i dettaavsnitt har utskottet inte beaktat effekterna avförslaget till reformerat pensionssystem, somregeringen lagt fram med vårpropositioneni proposition 151 Inkomstgrundad ålderspension m.m.Reformen får långtgående återverkningar påutgiftstaken och fördelningen på utgiftsområden.Däremot kommer den konsoliderade offentliga sektornsfinanser, dvs. staten inklusiveålderspensionssystemet, inte att påverkas. Ibetydande utsträckning kommer dock utgifter attomfördelas mellan statsbudgeten och återkommer till denna fråga iefterföljande avsnitt (2.8).VårpropositionenI vårpropositionen föreslår regeringen ettutgiftstak för på (yrkande 3). Vidare anför regeringen i propositionenatt utgiftstaken ligger fast.MotionernaAv den redogörelsen framgår att övrigapartier förordar andra nivåer för utgiftstaket.Formella förslag för samtliga tre åren framförs avModerata samlingspartiet i motion Fi17 (yrkande 7),liberalerna i motion Fi19 (yrkande 3),i motion Fi20 (yrkande 3), ochKristdemokraterna i motion Fi22 (yrkande 3).Formella förslag gällande endast framförs avCenterpartiet i motion Fi18 (yrkande 2) ochMiljöpartiet de gröna i motion Fi21 (yrkande 41). Deolika partiernas förslag framgår av efterföljandesammanställning.Tabell 27. Förslag till nytt utgiftstak för stateninklusive socialförsäk-ringssektorn, åren 1999-2001Belopp i miljarder kronor------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------År Oppositionspartiernas förslag tillalternativa nivåer----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Nivå ModerataCenter- Folkpar-Vänster-Miljöpar-Krist-enligt samlings-partiettiet partiet tiet demo-regeringen partiet libera- dekraternalerna gröna------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1999 735,0 -38,5 ±0,0 -17,0 +10,0 ±0,0 -13,0------------------------------------------------------------2000 744,0 -61,6 ±0,0 -22,2 +12,0 ±0,0 -15,0------------------------------------------------------------2001 770,0 -87,2 -10,0 -21,4 +14,0 -10,0 -17,0------------------------------------------------------------ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt (2.6.2)ställt sig bakom regeringens förslag till inriktningav budgetpolitiken. Vad gäller utgiftstaken harutskottet föreslagit sänkt nivå med 1, 2 respektive3 miljarder kronor för åren 1999, 2000 respektive2001. Detta som en följd av utskottets förslag omsänkt fastighetsskatt. Med denna justeringtillstyrker finansutskottet propositionens yrkande 3samt avstyrker de förslag till utgiftstak för statensom framförs i motionerna Fi17 (m) yrkande 7, Fi18(c) yrkande 2, Fi19 (fp) yrkande 3, Fi20 (v) yrkande3, Fi21 (mp) yrkande 41 samt Fi22 (kd) yrkande 3.2.7.2 Utgiftstak för den offentliga sektornOm man till utgiftstaket för staten lägger enberäkning av de samlade kommunala utgifternaexklusive interna transaktioner mellan stat ochkommun får man fram utgiftstaket för den offentligasektorn. Nivån på detta utgiftstak är således enfunktion av det utgiftstak som gäller för staten.VårpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 4.4.1) att riksdagenskall godkänna en i propositionen redovisadberäkning av de offentliga utgifterna för åren1999-2001 (yrkande 2). Beräkningen framgår avefterföljande tabell.Tabell 28. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstak för denoffentliga sektorn åren 1999-2001Belopp i miljarder kronor--------------------------------------------------------1999 2000 2001----------------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftstak för staten inkl. 735 744 770socialförsäkringssektorn--------------------------------------------------------Den kommunala sektorn 475 492 509--------------------------------------------------------Interna transaktioner -159 -160 -162--------------------------------------------------------Summa offentlig sektor 1 1 1051 076 117----------------------------------------------------------------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi17att i stället skall godkänna dettapartis beräkning av de offentliga utgifterna(yrkande 2). Av motionen går emellertid inte attentydigt utläsa vilka nivåer som förordas.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi19att skall godkänna de beräkningar av deoffentliga utgifterna som redovisas i motionen(yrkande 2). Det framgår dock inte vilka nivåersom föreslås.Vänsterpartiet begär i motion Fi20 att riksdagenskall godkänna beräkning (yrkande2). Partiet förordar att utgiftstaket föroffentlig sektor höjs med 10, 12 respektive 14miljarder kronor jämfört med regeringens förslag.Höjningen motsvarar den som partiet förordar förutgiftstaket för staten.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi21 attriksdagen godkänner beräkning av deoffentliga utgifterna (yrkande 40). Inte hellerdetta parti uppger vilka nivåer som föreslås.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi22 attriksdagen skall godkänna den kristdemokratiskaberäkningen av de offentliga utgifterna (yrkande2). Av en tabell i motionen framgår att partietberäknar de offentliga utgifterna till 1 039,1 062 respektive undertreårsperioden 1999-2001.Finansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottet tidigareframhållit tillstyrker utskottet regeringensförslag till beräkning av de offentliga utgifterna(yrkande 2) med den justering som följer av attutgiftstaket föreslås sänkt som en följd avutskottets förslag om sänkt fastighetsskatt.Utskottet avstyrker därmed de förslag tillalternativ beräkning av de offentliga utgifternaoch utgiftstak för staten som framförs imotionerna Fi17 (m) yrkande 2, Fi19 (fp) yrkande2, Fi20 (v) yrkande 2, Fi21 (mp) yrkande 40 samtFi22 (kd) yrkande 2.2.8 Ålderspensionsreformens effekter påutgiftstak och på statsbudgetensinkomster och utgifterSamtidigt med vårpropositionen har regeringen lagtfram två propositioner med förslag om reformeratålderspensionssystem. Förslagen baseras på enöverenskommelse mellan regeringen och företrädareför Moderata samlingspartiet, ,liberalerna och Kristdemokraterna.Ålderspensionsreformen kommer att fr.o.m. år 1999medföra betydande förändringar vad gäller bl.a.statens och AP-fondens inkomster och utgifter samtstatens lånebehov och statsskulden. Däremot kommerden konsoliderade offentliga sektorns finanser,dvs. staten inklusive ålderspensionssystemet, inteatt påverkas i och med att premiereservsmedleningår i denna sektor enligt ett utlåtande frånEurostat. För statsbudgeten innebär reformen högreutgifter på vissa utgiftsområden och lägre pånågot. Utgiftsramarna för dessa, liksom det totalautgiftstaket, måste därför revideras som enkonsekvens av reformen.Den exakta utformningen av det nyapensionssystemet och övergången till de nyareglerna har fram till varit föremålför beredning. Det återstår dessutom att fattaytterligare beslut i några delar. Det har därförinte varit möjligt för regeringen att beakta allakonsekvenser för utgiftsramarna och utgiftstaketför i vårpropositionen.Regeringen aviserar i propositionen (avsnitt 4.8)att den avser att i budgetpropositionen för år1999 lämna förslag till reviderade utgiftstak därhänsyn tas till effekterna avålderspensionsreformen.I propositionen lämnas dock en preliminärberäkning av de finansiella effekterna avförslagen. Redovisningen bygger på fleraantaganden.Beträffande socialavgifterna återstår det ännuatt nå en politisk överenskommelse om i vilkaformer ålderspensionsavgiften skall tas ut och hureventuell kompensation för höjda avgifter skallutformas. I proposition 1997/98:151 lämnas förslagom att allmän pensionsavgift skall dras ifrån vidberäkning av pensionsgrundande inkomst. Samtidigtskall taket för pensionsgrundande inkomster ochbelopp utgöra 7,5 förhöjda basbelopp.