bet · GM01FiU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Enligt utsutarbeta en satelliträkenskap för en miljöjusterad nettonationalprodukt, en NMPförändringar i t.ex. human- och miljökapital som tillväxten skapar. Vidare böett internationellt projekt om hur hushållens hemarbete skall kunna vnationalräkenskaperna.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion MJ238 (kd) yrkande 4 och A8ge regeringen till känna. Motionerna U704 (v) yrkande 5 och So314 (c) yrkande 1dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utveckling av BNP-måttetatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ238 yrkande 4 och 1998/99:1998/99:So314 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet3. Utveckling av BNP-måttet (mom. 4) (c)() anserdels att den del av finansutskottets ställningstagande i avsnittet mening" och på s. 24 slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelseFör att få en bättre uppfattning om tillväxtens och samhällsutvecklingens sociatt som komplement till BNP-måttet utveckla en satelliträkenskap som väreffekter på folkhälsan. En sådan räkenskap skulle bidra till att politiska beom en hållbar hälsoutveckling.Ett av de mått som ofta används för att göra jämförelser av välfärden i olika lstatistik per capita, ibland något oegentligt kallad "välfärdsliga". Ut(senast i bet. 1998/99:FiU1) och påpekat att måttet bör användas med stor försioch som framförts ovan har BNP-måttet stora brister som välfärdsmått.komplettera mått. En sådan undersökning är den rapport om utvecklingsnivpublicerar . I rapporten publiceras t.ex. listor och mått över vilka ljämställdheten är. UNDP publicerar också ett generellt mått över utvecklingsnivsammanvägning av tre indikatorer - förväntad livslängd hos nyfödda, utbildandelen inskrivna på grundskole-, gymnasie- och eftergymnasial nivå samt den kcapita. Även om dessa undersökningar också innehåller ett stort mått av osäkerOECD:s BNP-jämförelse.Det är också utskottets förhoppning att hälsoräkenskaper och miljöräkenskaper ioch ytterligare fördjupa måtten över samhällets välfärd.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion So 314 (c) yrkande 1 bör riksMotionerna U704 (v) yrkande 5, MJ238 (kd) yrkande 4 och A810 (kd) yrkande 4 avsdels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utveckling av BNP-måttetatt med anledning av motion 1998/99:So314 yrkande 1 samt med avslag p1998/99:MJ238 yrkande 4 och 1998/99:A810 yrkande 4 som sin mening ger regeringeanfört,4. Utveckling av BNP-måttet (mom. 4, motiveringen) (m), , och (alla m)avsnittet Utveckling av BNP-måttet bort ha följande lydelse:Dagens system för nationalräkenskaper (NR), i vilken totalmåttet bruttonationalunder de . Räkenskaperna har också alltmer samordnats mellanDetta gör att NR och BNP är ett mycket användbart redskap när det gäller atkonjunkturen i olika länder samt hur ländernas utveckling samvarierar via t.exav ett räkenskapssystem som ger jämförbarhet över tiden och mellan ländergäller möjligheterna att ge underlag för ekonomisk-politiska åtgärder och frågeI motionerna framhålls att nationalräkenskaperna och BNP-måttet bör justertillväxten. Vidare bör värdet av hushållens hemarbete räknas in i BNP.Enligt utskottets mening är det emellertid inte möjligt att skapa ett savärderar all ekonomisk aktivitet och korrigerar för alla effekter som tillväxtevärdet av BNP-måttets ursprungliga roll som ett makroekonomiskt analysverktyg fMed anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet förslagen i motionernMJ238 (kd) yrkande 4 och So314 (c) yrkande 1.5. Utveckling av BNP-måttet (mom. 4, motiveringen) (fp)() anser att den del av finansutskottets ställningstpå s. 22 börjar med "Däremot är det" och på s. 24 slutar med "fördjupa välfärdsDet existerar också ett antal felaktiga uppfattningar om BNP-måttets ktrafikolyckor ökar BNP. Vid en olycka anlitas en redan befintlig sjukvåsjukvårdsapparaten. Det avgörande är dock att olyckan medför att de resurserresurser som används för reparationer o.d. har en alternativ användning. Denproduktiv insats.Enligt utskottets mening är det knappast möjligt att skapa ett samlat och enhetekonomisk aktivitet och korrigerar för alla effekter som tillväxten skapar. Denåren har i stället varit att vid sidan av BNP-måttet utveckla komplettesatelliträkenskaper. Ett sådant exempel är miljöräkenskaperna som är ett geKonjunkturinstitutet (KI) och (). Utvecklingen ainternationellt projekt inom t.ex. EU, och utskottets mening finns det i princip inget som hindrar att komplettetas fram för t.ex. folkhälsoområdet eller för värdering av den produktion snationalräkenskaperna.Ett av de mått som ofta används för att göra jämförelser mellan länder ärcapita. Den statistiska osäkerheten är betydande men i huvudsak torde ett sådländerna av den genomsnittliga levnadsstandarden. Även här finns kompletteranredovisar.De behov som finns av kompletterande mått torde för svensk del främsttillväxt och välfärd. Behovet av en bättre utveckling i av tillväxten oovedersägligt. Det är således främst statistik som på ett korrekt och relevanttillväxt och sysselsättning som behöver utvecklas. En utveckling av sådanarättvisande bild ges både av dessa förutsättningars utveckling över tiden och iökade möjligheter att avläsa samband mellan politiska beslut och dsysselsättning. Förebilder kan på detta område sökas internationellt. T.ex. bForum och IMD () beaktas.6. Utveckling av fördelningsstatistiken (mom. 5) (m, kd)(), (), (), Per (anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnittet Utveckling av fördelninUtskottet konstaterar att i en internationell jämförelse har ett myomfattande forskning för att följa och analysera den ekonomiska fördelningen avEnligt utskottets mening bör därför inga ytterligare resurser avsättas inom detMed anledning av vad som anförts ovan avstyrks förslagen i motionerna Fi205 (v)dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utveckling av fördelningsstatistikenatt avslår motionerna 1998/99:Fi205, 1998/99:Fi901 och 1998/99:A807 y7. Utveckling av fördelningsstatistiken (mom. 5) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnittet Utveckling av fördelninUtskottet konstaterar att i en internationell jämförelse har eomfattande forskning för att följa och analysera den ekonomiska fördelningen avdel understryka hur viktigt det är att statistik som belyser jämställdhet har hUtskottet anser det angeläget att nya statistiska mått utvecklas som mäter försysselsättning. Utskottet anser det självklart att det bör komma i förstillväxt och välfärd skapas. Utan tillväxt finns inget att fördela.Enligt utskottets mening bör därför inga ytterligare resurser avsättas inom förMed anledning av vad som anförts ovan avstyrks förslagen i motionerna Fi205 (v)dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande utveckling av fördelningsstatistikenatt avslår motionerna 1998/99:Fi205, 1998/99:Fi901 och 1998/99:A807 y8. Utveckling av fördelningsstatistiken (mom. 5, motiveringen) (c)() anser att den del av finansutskottets ställningstagande i avsnittet26 börjar med "Jämställdheten är" och slutar med "för jämställdhetsbokslut" borNär det gäller jämställdheten kan utskottet däremot konstatera att det finns stbrister i den könsuppdelade statistiken inom i stort sett alla samhällssektorert.ex. rätts- och brottsstatistiken är den statistiska insamlingen av uppgifterolika brott mot kvinnor ofta av mycket dålig kvalitet och ibland direkt missvisEtt annat belysande exempel är att statistiken om kvinnors företagande är ytterbristfällig på både central- och regional nivå.Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 2 (mom. 2) (m), , och (alla m) anI finns en majoritet bestående av socialdemokrater, vänsterpabudgetpropositionen (prop. 1998/99:1) beträffande ekonomiska ramar för de oliinkomster avseende 1999 i den statliga budgeten. Samma majoritet har också uttoffentliga utgiftstaket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren 2000Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat en anbudgetpolitiken. Våra förslag syftar till att skapa förutsättningar för ettSverige. Genom en större enskild sektor och ett starkare civilt samhMassarbetslösheten kan steg för steg pressas tillbaka som den sociagenom att hushållen får en större ekonomisk självständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag till omfoch medelinkomsttagare. värnar vi de människor som är i störst behinga möjligheter att påverka sin egen situation. Vi slår också fast att det atillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemensamma.Då majoritet har en annan inriktning av politiken deltar vi inte iinom utgiftsområde 2.För förordar vi i vår partimotion Fi208 att ramen för utgiftsomlägre än regeringen föreslagit i budgetpropositionen.Förslag om fördelningen av medel på anslagen återfinns i motion Fi507. I den föuppfyller kriterierna för internationellt vedertagen kravspecifikation förriksdagen. Till denna nya myndighet, som vi valt att kalla () och revisorer. Det bör kunna mredovisningsrevision förs till den nya myndigheten. Vidare bör onödigt dubbela(ESV) kunna undvikas med den ordning vi förordar. Delar av Statskontoretsonödig splittring av resurser och gränsdragningsproblem gentemot RRV och ESV.På statistikområdet bedömer vi att det finns utrymme för besparingar genom attav statistik, vilket i första hand kan effektivisera SCB:s administration. Därför att täcka förberedelsekostnaderna för nästa folk- och bostadsräkning, bör avvecklas eftersom den tillsyn nämnden skVidare bör en ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning ienskilda myndigheterna. Slutligen förordas att en minskad fokusering på hushåll2. Anslagen inom utgiftsområde 2 (mom. 2) (kd)och (båda kd) anför:Den 2 december 1998 beslutade att fastställa ekonomiska ramar förberäkning av statens inkomster för . Under den fortsatta budgetbRiksdagen har genom beslutet valt en inriktning av politiekonomiska politiken och av budgetpolitiken som vi kristdemokrater har lagt fremellertid vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområde 2 borde ha3. Anslagen inom utgiftsområde 2 (mom. 2) (fp)() anför:Den 2 december 1998 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deberäkning av statens inkomster för . Under den fortsatta budgetbRiksdagen har genom beslutet valt en inriktning av politikekonomiska politiken och av budgetpolitiken som vi i liberalernavidhåller emellertid vår uppfattning och anser att anslagen inom utgiftsområBesparingen skulle ha kunnat uppnås genom att avstå från förberedelsearbetet meinrätta en ny myndighet för kompetensutveckling.