bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Vi ser positivt på desystem med andel i vinst för deanställda som många företagtillämpar. Vi tror att det ökararbetsgläjden och motivationen påarbetsplatserna. Dessutom kan detbidra till att öka förståelsen förföretagandets villkor ochmöjligheter. Särskild löneskatt bördärför inte utgå på vinstandelarsom erbjuds anställda i ettföretag.·Vi är positiva till s.k. grönskatteväxling. Ett viktigt inslag iden stora skattereformen 1990/91var just höjd skatt på energi ochmiljöförstörelse samt sänkt skattpå arbetsinkomster. För att enskatteväxling skall vara lyckosamkrävs förstås dels att skatten påarbete verkligen sänks, dels attviktiga konkurrentländer går fram iungefär samma takt med höjdaavgifter på miljöfarlig verksamhet.I annat fall finns en risk attmiljöfarliga verksamheter flyttartill det land som har lägstmiljöskatter.Vi föreslår att fattarbeslut om en inriktning avskattepolitiken som överensstämmermed förslag ipartimotionerna Fi211 och Sk308.Med det anförda tillstyrker vimotionerna Sk308 yrkandena 1, 2,4-7, 9-11 och 15-18, Sf283 yrkande1 och A811 yrkande 4. Vitillstyrker även motion Sk303.Vi står bakom den inkomstberäkningsom redovisas i Fi211 yrkande 4.Skatteförvaltning och uppbördSom anförs i motion Fi211 yrkandena5 och 6 vill motverkafusk i skattesystemet med bl.a.effektivare kontroll.Skattemyndigheterna bör därförtillföras ökade resurser. För vartoch ett av budgetåren 1999-2001 börpreliminärt anslås 150 miljonerkronor mer än vad regeringenföreslagit.Särskilda yttranden1. Skattepolitiken, m.m. - vPer och (båda v) anför:I motion Sk671 Skattepolitiken avGudrun m.fl. (v) finns enutförlig redovisning avVänsterpartiets inställning till deolika skattefrågor som tas upp ibudgetpropositionen. Motionen harremitterats till skatteutskottetoch kommer att tas upp tillbehandling i vår. Vi vill här kortredovisa Vänsterpartietsståndpunkter i dessa frågor.· Skatterna bör sänkas förlåg- och medelinkomsttagare. Under90-talet har klassklyftorna ökatstarkt i . En skattesänkningför låginkomsttagarna leder till enökad konsumtion och kan på dettasätt stimulera till ökadsysselsättning.·· Sambeskattningen avförmögenheter bör slopas avjämställdhetsskäl. Förändringen kangöras neutral genom att fribeloppetsänks och skatteskalan ändras.·· Vidförmögenhetsbeskattningen bördefinitionen av arbetande kapitalgöras snävare så attmångmiljardärer inte undgårförmögenhetsskatt. Likartadeaktieslag bör behandlas på sammasätt.·· Internationell kapitalflyktbör stoppas genom ökat samarbeteoch bättre kontroll. Ett brainstrument vore en överenskommelseom minimiskattesatser.·· Inkomstskatten bör sänkasför små företag och höjas för storaföretag. Det är troligtvis de småföretagen som kommer att stå förden framtida sysselsättningen.·· Vi har tidigare föreslagitreducerade arbetsgivaravgifter förbranscher inom den privatatjänstesektorn. Vi har då redovisatatt vi vill undanta branscher medegen växtkraft som t.ex.databranschen. Vi har också avvisatalla förslag omskatteavdrag/pigavdrag för privatatjänster i hemmet.·· Vi har också föreslagitsänkt moms inom restaurangbranschenför att öka efterfrågan och få enlikformig beskattning av livsmedel.Det är viktigt att inom EUstödjer förändringar som gör lägremomssatser på tjänster möjliga.·· Skattereglerna för enskildafirmor och handelsbolag har blivitmycket krångliga som en följd avden neutrala beskattningen.Reglerna bör förenklas. Som grundför arbetet börSmåföretagsdelegationens förslagligga.·· Vi anser att det är viktigtatt merparten av förslag genomförssnabbt.·· Vi förespråkar ett aktivtanvändande av skatt på energi ochmiljöavgifter för att skapa ettsamhälle i ekologisk balans.·· anser attproduktionsskatter endast böranvändas om man vill begränsa ellerhelt få bort en viss produktion.Flera av de produktionsskatter somfinns och har funnits har tyvärrhaft denna effekt. Vi bör övervägaatt i större utsträckning gå övertill konsumtionsskatter.·· Ett framtida utrymme förskattesänkningar bör användas isysselsättningsfrämjande syfte dvs.till skattesänkningar med fördel-ningsprofil. Sådanaskattesänkningar bör i första handkompensera för uttaget av allmänpensionsavgift. Sänkningen kan gesformen av en skattereduktion, höjtgrundavdrag för låga inkomster,förvärvsavdrag eller annan form,t.ex. en statligt finansieradkommunalskattesänkning.·2. Skattepolitiken, m.m. - mpYvonne Ruwaida (mp) anför:Miljöpartiet står bakom budget-överenskommelsens förslag tillskatteförändringar ochkommer att medverka i de aviseradeskattesamtalen. Vi har i motionFi212 redovisat deskatteförändringar som vi ansermest angelägna att diskutera i dekommande skattepolitiska samtalen.Dessa är i korthet följande.· Energiskatten bör tas utmed ett enhetligt belopp per kWhoberoende av energislag ochanvändare. Beloppet bestäms efterdagens uttag av skatt påeldningsolja, per kWh, ochstiger sedan med varje år.Energiskatten tas ut vid denslutliga leveransen tillförbrukaren vare sig denne ärföretag, hushåll eller offentligsektor.·· Produktionsskatt införs påkoldioxidutsläpp med per kg.·· Produktionsskatten påkärnkraftsel höjs från 2,2 till 4,2öre per kWh och sedanårligen med per kWh.·· Skatten på markvärdet hosvattenkraftverk höjs till år2000.·· Företagen kompenseras genomatt arbetsgivaravgifterna sänks med0,från år2000.·· Hushållen kompenseras viahöjt grundavdrag, statligskattereduktion, förvärvsavdrageller annat. Inriktningen bör varaatt skattesänkningarna har enfördelningspolitisk profil som ärinriktad mot låg- och medelinkomst-tagarna. Det är också viktigt attmänniskor och företag i glesbygd,där kollektivtrafik i allmänhetsaknas, får en kompensation förökade drivmedelskostnader.·· Brytpunkten höjs år 2000som en kompensation för denuteblivna höjningen år 1997.Samtidigt återställs statensinkomster från förmånsbeskattningenav bilar till nivån före dennatidpunkt. Reseavdraget görs om skattereduktion på 30 %.·· Brytpunkten för de i den statligainkomstskatteskalan flyttas nertill taket förålderspensionsavgiften år 2000.·· Avdraget 2000.·· Sambeskattningen avförmögenhet avskaffas ochaktier värderas till avmarknadsvärdet.·· Miljöavgiften på kväve höjstill per kg kväve igödselmedel, om andelen kväveöverstiger 2 %.·· En miljöavgift på kadmium igödselmedel på per gram över5 gram per ton fosfor införs.·Landningsavgifterna på flyg höjsmed motsvarande 150 miljonerkronor. Justitieutskottetsprotokollsutdrag /99:3.3Justitieutskottets protokollsutdrag1998/99:3.3Försvarsutskottets yttrande1998/99:FöU1yAnslagskrediter för FörsvarsmaktenTill finansutskottetBakgrundRegeringen upphävde 1996Försvarsmaktens dispens från atttillämpa bestämmelserna i 16 §anslagsförordningen (1992:760) vadavser avräkningen avförskottsbetalningar tillförsvarsindustrin. I anslutningtill behandling av debudgettekniska m.m. konsekvensernasom följd av regeringensställningstagande framhöllförsvarsutskottet i betänkande1995/96:FöU3 bl.a.:Utskottet har vidare inhämtat attregeringen avser att göra enredovisningsteknisk justering av deav Försvarsmakten anslagsavräknadeförskottsbetalningarna som syftartill att få till stånd enbudgettekniskt neutral övergångtill den nya ordningen.Utskottet är angeläget om att såvälde justeringar av budgetteknisknatur som sker under innevarandebudgetår som den kompensation avtillkommande räntekostnader somaviserats sker på ett sådant sättatt Försvarsmaktens köpkraftförblir oförändrad. Regeringen börbemyndigas att vidta debudgettekniskt motiveradejusteringar som behövs för att dennya ordningen skall kunna träda ikraft redan under innevarandebudgetår.Under våren 1998 behandladeriksdagen frågor som aktualiseratsgenom de allvarliga problem somuppstått i Försvarsmaktens ekonomioch verksamhet. I anslutninghärtill framhöll försvarsutskottetbl.a. 1997/98:FöU11):Det hade varit en fördel omeffekterna av anslagsförordningenstillämpning varit ordentligtutklarade i samband med dessabeslut. Utskottet välkomnar den nupågående analysen och emotser enredogörelse från regeringen ifrågan. Det är viktigt förförtroendet för regelverket attövergången till den fullatillämpningen avanslagsförordningen inte i sigframtvingar om-avvägningar.Utskottet utgår således från attdenna övergång sker på ettverksamhetsneutralt sätt.BudgetpropositionenI budgetpropositionen för ,utgiftsområde 6 Totalförsvarredovisar regeringen följande:Inom har under år1998 pågått en beredning av konse-kvenserna av övergången till fulltillämpning av anslagsförordningen.Regeringen konstaterar attutgångspunkten för omläggningentill full tillämpning avanslagsförordningen är att denskulle ske på ettverksamhetsneutralt och stats-finansiellt neutralt sätt. Fleraolika faktorer, t.ex. hanteringenav förskott samt erhållen ränte-kompensation, måste vägas in närman slutligt bedömer frågan omanslagsförordningens konsekvenser.Regeringens slutsats av denberedning som pågått är att ensamlad bedömning och värdering avdessa olika faktorer inte kan görasförrän efterförsvarsbeslutsperiodens utgång,dvs. Eventuellavariationer i anslagsbelastningmellan åren får hanteras inom ramenför det ekonomiadministrativaregelverket.FörsvarsutskottetRegeringen har den 8 oktober 1998uppdragit åt Försvarsmakten attsenarelägga betalningar, främstgenom förskjutningar avmaterielleveranser inom anslaget A1 Försvarsmakten från att betalasår 1998 . Regeringenbeslutar att begränsa utgifternaunder anslaget till att uppgå tillhögst under1998. Skälet är att undvika attutgiftstaket för staten överskrids.Utskottet förutsätter attregeringens beslut i detta avseendeligger helt i linje med riksdagenstidigare försvarspolitiska beslut.Försvarsmakten har för utskottetredovisat de betydande osäkerhetersom - enligt Försvarsmaktens mening- uppkommer genom den beslutadeövergången till en full tillämpningav anslagsförordningen.Försvarsmakten har för utskottetredovisat en brist om ca 7,1miljarder kronor om den nu aktuellaförsvarsplaneringen skallfullföljas. Regeringskan-sliet hartill utskottet redovisat enbedömning att det berörda anslagetkommer att behöva överskridas år1999 med ca 750 miljoner kronortill följd av redan gjordabeställningar. För att klara detutgiftstryck som bedöms föreliggaår 1999 och skapa säkerhet iFörsvarsmaktens planering inomramanslaget A 3 Utveckling ochinvesteringar avser regeringen -enligt en föredragning avRegeringskansliet förförsvarsutskottet - att medge enutökad anslagskredit för anslagettill , dvs. till 1 002 600 000kr för . Det innebär enligtRegeringskansliet att det intefinns kvar något utrymme förytterligare beställningar medleverans under 1999.För ramanslaget A 1Förbandsverksamhet och beredskapm.m. - som föreslås uppgå tilldrygt för år1999 - disponeras enanslagskredit om , dvs. 581543 490 kr.Försvarsutskottet vill med stöd avdet anförda uppmärksammafinansutskottet-inför dessöverväganden om statens utgiftstak,krediter m.m. - på attFörsvarsmakten sålunda kommer attdisponera en total anslagskreditför dessa två ramanslag om drygt 1584 miljoner kronor.Om regeringen även under år 1999behöver begränsa myndigheternasanslagsutnyttjande för attförhindra att statens utgiftstaköverskrids, bör förskjutningar avFörsvarsmaktens betalningar till år2000 inte tillgripas på det sättsom beslutats . Försvarsutskottetär vidare principiellt avvisandetill att hantera de upplevdaekonomiska osäkerheterna iförsvarsplaneringen för ochår 2001 med ökande anslagskrediter.Utskottet vill som sin uppfattningframhålla att anslagskrediter ärtill för att motverka variationermellan budgetåren och bör inteanvändas för att stadigvarandefinansiera utgifter.Slutligen vill utskottet framhållavikten av att 1996 årsförsvarsbeslut - med de ändringarsom följer av beslutvåren (bet. 1997/98:FöU11,rskr. 287) - fullföljs.Försvarsmaktens och andramyndigheters möjlighet att medverkai genomförandet avförsvarsbeslutet, får inteundergrävas av budgettekniskaoklarheter. Beslut om eventuelltytterligare besparingar påtotalförsvarets område fattas avriksdagen.Stockholm den 10 november 1998På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: HenrikLanderholm (m), (s),(), (), (), OlleLindström (m), (),(), (), (), AnnaLilliehöök (m), (),(), LailaBäck (s) och ().Avvikande meningar1. , , och (alla m) anser:Riksdagen har vid flera tillfällen- på förslag av regeringen -behandlat frågan om Försvarsmaktenstillämpning av anslagsförordningensom gäller för statsförvaltningensom helhet. Moderatasamlingspartiet har ställt sigbakom nyordningen med debakomliggande motiv som finns fördenna. En enig riksdag har vidbägge tillfällena ställt somuttryckliga villkor för övergångenatt den skulle varaverksamhetsneutral och inteföranleda några omavvägningar ellerförändrad köpkraft förFörsvarsmakten.Försvarsmakten har förförsvarsutskottet redovisat enbrist om som följd avdenna denna s.k. budgettekniskaomläggning. Regeringen uttrycker ibudgetpropositionen inte någonuppfattning om vilka effekter denfulla tillämpningen avanslagsförordningen kan medföra.Regeringen avser att vänta till år2002 för att då utvärderaeffekterna. Det är enligt vårmening oacceptabelt att "sjösätta"ett nytt avräkningssystem år 1996och först utvärderadess konsekvenser. Såväl riksdagensom Försvarsmakten kommer såledesatt hållas i okunnighet härom iytterligare fyra år.I maj 1998 redogjordeFörsvarsmakten för sinaplaneringsantaganden ochutgångspunkter för sittbudgetunderlag för det kommandeåret. För-svarsmakten begärde svarpå ett antal frågor för att få enstabil grund förförsvarsplaneringen. Regeringenssvar blev att läggaskrivelsen till handlingarna.Beskedet till ÖB var att planerainom av angivna anslagoch utgiftsramar.Vi anser att regeringen brustit ihandläggningen av frågan omkonsekvenserna av den fullatillämpningen avanslagsförordningen. Den har skapatnya osäkerheter om hurförsvarsbeslutet skall kunnafullföljas, även med deambitionssänkningar som riksdagentvingades besluta . Detär vidare oklart om den verksamhetsom budgetförslaget för år 1999förutsätter kan förverkligas. Attöverlåta till Försvarsmakten atthantera den osäkerhet somregeringens handläggning skapat,genom att ställa ökadeanslagskrediter till förfogande, äratt dra sig undan det ansvar somregeringen har. Dessutom skapar detingen långsiktig lösning utanflyttar endast problemen framåt itiden.Riksdagen beslutade attompröva den s.k. teknikfaktorn förkompensation av prisökningar förförsvarsmateriel i samband medkontrollstationen . Denomprövningen från sidainnebär att den kan behållas, ökas,minskas eller utgå helt. Regeringenvalde emellertid redan ivårpropositionen att lyfta utvärdet av denna priskompensationfrån de preliminära ramarna förutgiftsområdet för åren 2000 och2001. blev enligt vårmening inte informerad om detta. IBP 97 angavs dessutom denpreliminära ramen för år 2000inklusive kompensationen för dens.k. Rimligtvisborde de utgiftsramar somriksdagen skall ta ställning tillför dessa år innehålla även dessabelopp fram till dess riksdagenbeslutar om något annat.Moderata samlingspartiet menar attregeringen därigenom föregripit denriksdagsprövning som skall ske utanatt redovisa vilka konsekvenser somuppstår. har blivitställd inför fullbordat faktum idenna centrala fråga. Genom dennaåtgärd har regeringens agerandebidragit till att skapa ytterligareosäkerhet om Försvarsmaktensekonomi och verksamhet ända framtill år 2006.När det gäller att lyfta av medelfrån försvarsbudgeten föregriperregeringen beslut. Närdet gäller att redovisa enuppfattning om vilka konsekvenser"en budgetteknisk omläggning" har -då får vänta i sex årefter dess införande. Det är interimligt.Sammantaget bör i ställetfatta beslut om att anvisa de medelsom krävs för att Försvarsmaktensverksamhet inte skall påverkas avomläggningen som sådan.Riksdagen bör därför bifallayrkande 8 i motion Fi208 såvittavser utgiftsområde 6 Totalförsvar.2. och (båda kd) anser:Den som fullgör sinplikttjänstgöring får göraekonomiska uppoffringar jämfört meddem som placeras iutbildningsreserven eller inte bliruttagna till utbildning. Därför bördagersättningen höjas med perdag från nuvarande till 45 krper dag. Utgiftsramen bör därförtillföras ytterligare 50 miljonerkronor för ändamålet.Utvecklingen i vårt närområde samtSveriges medlemskap i har förKustbevakningens del medfört ettökat övervakningsbehov till sjöss.Kustbevakningen har ävenhuvudansvaret för miljöräddningtill sjöss. Oljeutsläpp är detvanligaste problemet, och de meromfattande sjötransporterna av oljaoch farligt gods ökar behovet avövervakning. För att kunna mötakraven bör Kustbevakningentillföras 45 miljoner kronor.Sammantaget bör sålundautgiftsområdet ökas med 95 miljonerkronor varje budgetår.Socialförsäkringsutskottetsyttrande1998/99:SfU1yStatsbudgetens inkomster m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har den 15 oktober1998 beslutat att beredaskatteutskottet ochsocialförsäkringsutskottettillfälle att avge yttrande överproposition 1998/99:1Budgetpropositionen (volym1) i vad avser beräkningen avstatsbudgetens inkomster(yrkandena 8 och 30-32) jämtemotioner i de delar som berörrespektive utskottsberedningsområde.Socialförsäkringsutskottet yttrarsig över regeringens beräkning avstatsbudgetens inkomster såvittavser socialavgifter och allmänpensionsavgift utom särskildlöneskatt och allmän löneavgift.Utskottet yttrar sig dessutom överregeringens förslag till fördelningav statsbudgetens utgifter påutgiftsområdena 8, 10, 11 och 12samt beräkningen av utgifter förålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten.Utskottet yttrar sig också övermotioner om kommunalt grundavdragpå per barn och årrespektive om avdrag för styrktabarnomsorgskostnader eftersomförslagen har nära samband medstödet till barnfamiljer, som hörtill utskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig således imotsvarande delar över följandemotionerFi208 yrkandena 7-10 av . (m)Fi209 yrkandena 4-6 av . (kd)Fi210 yrkandena 3, 26 och 27 avLennart m.fl. (c)Fi211 yrkandena 4-6 av LarsLeijonborg m.fl. (fp)Fi212 av m.fl.(mp)Sk306 yrkande 3 av . (c)Sk308 yrkande 3 av . (fp)Sk309 yrkande 7 av . (kd)A811 yrkande 9 av . (fp)Statsbudgetens inkomsterNuvarande regler om socialavgifterSocialavgifter betalas enligt lagen(1981:691) om socialavgifter ()i form av arbetsgivaravgifter ochegenavgifter.Den totala avgiftssumman förinnevarande år är för arbetsgivare28,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgiften utgör 7,, tilläggspensionsavgiften 6,40 %och folkpensionsavgiften 6,83 %.Sedan den 1 januari 1997 gällerenligt 2 kap. 5 a § att enarbetsgivare vid beräkning avarbetsgivaravgifter fårgöra avdrag avavgiftsunderlaget, dock högst 2 500kr. höjdes dethögsta belopp med vilket avdrag fårgöras till 3 550 kr.En egenföretagare betalar förnärvarande socialavgifter med 26,av avgiftsunderlaget, varavsjukförsäkringsavgift ,tilläggspensionsavgift ochfolkpensionsavgift 6,83 %.Avgifterna beräknas i princip påinkomsten av annat förvärvsarbete.Vid beräkningen av egenavgifterenligt 3 kap. 5 a § får avdraggöras av avgiftsunderlaget,dock högst med per år.Enligt lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift skall den som harinkomst av anställning eller annatförvärvsarbete betalaallmän pensionsavgift avavgiftsunderlaget. Avgiften, somberäknas på inkomster som inteöverstiger 7,5 förhöjda basbelopp,är avdragsgill vid taxeringen.Allmän pensionsavgift betalas inteav den som vid årets ingång fyllt65 år och inte heller av enförsäkrad vars inkomster för åretunderstiger av basbeloppet.Avgiftsförändringar med anledningav det nya ålderspensionssystemetI samband med behandlingav förslaget till ett nyttålderspensionssystem (prop.1997/98:151 och 152, bet.1997/98:SfU13, rskr.1997/98:315-316) gjordes vissaändringar avseende såväl uttagetsom storleken på socialavgifterna.Fr.o.m. kommer vissa avavgifterna att slopas och nya attinföras. Bl.a. slopas arbetsgivar-och egenavgifterna i form avtilläggspensionsavgift,folkpensionsavgift ochdelpensionsavgift. införsarbetsgivar- och egenavgifter iform av ålderspensionsavgift(6,), efterlevandeavgift (1,) och föräldraförsäkringsavgift(2,). Vidare införs från sammatidpunkt en statligålderspensionsavgift om påsocialförsäkringsersättningar m.m.som grundar rätt tillålderspension, t.ex. sjukpenningoch föräldrapenning. Dessutom skallstatlig ålderspensionsavgiftbetalas på pensionsgrundande belopp(fiktiv inkomst som grundarpensionsrätt bl.a. för föräldrartill små barn) med 18,5 %.Eftersom det nyaålderspensionssystemet inteinnehåller någon övre åldersgränsför intjänande av pensionsrättskall arbetsgivar-och egenavgift i form avålderspensionsavgift (6,)betalas även på ersättning tillpersoner som fyllt . Vad nusagts gäller dock inte för den somär född eller tidigare.PropositionenI budgetpropositionen föreslås attriksdagen för budgetåret 1999godkänner en i särskild bilagaredovisad beräkning avstatsbudgetens inkomster. I nämndabilaga med specifikation avstatsbudgetens inkomster anges attinkomsten, netto, av socialavgifteroch allmän pensionsavgift beräknasuppgå till 227 183 miljoner kronor.En viss del därav avser inkomsterav särskild löneskatt och allmänlöneavgift.I propositionen anges attnettoinkomsterna av socialavgifteroch allmän pensionsavgift beräknas öka med ca18 miljarder kronor jämfört medföregående budgetår. Av ökningenförklaras avatt delpensions- ocharbetsskadeavgifternabruttoredovisas på statsbudgetensinkomstsida fr.o.m. år 1999.Resterande ökning förklaras avlönesummans utveckling.MotionernaModeraternaModeraterna föreslår inte någraförändringar avseendesocialavgifterna. Däremot föreslårde bl.a. att det - i stället fördet av regeringen aviseradeförslaget om höjning avbarnbidraget fr.o.m. år 2000respektive 2001 - införs ettkommunalt grundavdrag på 10 000 krper barn och år . Deaccepterar dock den aviseradehöjningen av flerbarnstilläggen.De vill vidare återinföravårdnadsbidraget och enrätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader. De beräknaratt förslaget om grundavdragminskar statens inkomster år 1999med och attförslaget om avdrag förbarnomsorgskostnader ger eninkomstminskning med 200 miljonerkronor.Moderaterna begär i motion Fi208yrkande 7 att godkännerberäkningen av statsbudgetensinkomster för ienlighet med vad som anförts imotionen.KristdemokraternaKristdemokraterna anser bl.a. attarbetsgivaravgifterna skall sänkasmed på lönesummorupp till . Föregenföretagare bör egenavgiftensänkas på ett underlag somutökas till per år.Enligt motionärerna innebärförslaget att statens inkomsterminskar med 3,56 miljarder kronor.Ett liknande yrkande återfinns imotion Sk309 yrkande 7.I övrigt anser Kristdemokraternaatt avdrag skall medges för styrktabarnomsorgskostnader med maximalt10 % av basbeloppet förbarn mellan samtidigtsom ett skattepliktigtvårdnadsbidrag införs. De beräknaratt förslaget om avdragsrättminskar statens inkomster med 400miljoner kronor.I motion Fi209 yrkande 4 begärs attriksdagen godkänner beräkningen avstatsbudgetens inkomster i enlighet med vadsom anförts i motionen.CenterpartietCenterpartiet anser att en fortsattsänkning av arbetsgivaravgifternabör ske. I motion Sk306 yrkande 3av m.fl. (c)beskrivs förslaget närmare.Motionärerna anser att sänkningenbör ske stegvis och inledas med ettförsta steg genom attlönesummegränsen höjs till 2miljoner kronor. För egenföretagarehöjs gränsen till . År2000 utökas nedsättningen, som förnärvarande är , avarbetsgivaravgifterna med enprocentenhet och året därefter medytterligare två procentenheter.Nedsättningen blir därmed totalt . Enligt motionärernaminskar förslaget statens inkomsterför med 1 470 miljonerkronor.I motion Fi210 yrkande 27 begärsatt godkänner beräkningenav statsbudgetens inkomster i enlighet med vadsom anförts i motionen.Folkpartiet liberalernaFolkpartiet anser att delagstadgade arbetsgivaravgifternaskall sänkas med fem procentenheterinom den privata tjänstesektornfr.o.m. den 1 januari 1999.Förslaget minskar enligtmotionärerna statens inkomster med9,.