bet · GL01AU13 · 1998-04-23 00:00:00 — I detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottet regeringens proposition1997/98:81 Föräldraledighetsdirektivets genomförande i och två motionersom väckts med anledning av den.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en ny lag i vilken arbetstagaremedges rätt till ledighet från arbetet av trängande familjeskäl vid sjukdomeller olycksfall som gör arbetstagarens omedelbara närvaro nödvändig. Lagenföreslås träda ikraft . Regeringen () föreslår i proposition 1997/98: antar regeringens förslag till lag om rätt till ledighet av trängandefamiljeskäl. 1997/98:A61 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt tilltjänstledighet för vård av anhörig.1997/98:A62 av m.fl. (c) vari yrkas att beslutar attden pappaledighet som är individuellt anknuten förlängs . BakgrundI och med och det därtill fogade sociala protokollet ochavtalet om socialpolitik tillfördes en ny möjlighet att fatta beslut på EG-nivå. I avtalet ges arbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå möjlighet attingå avtal i socialpolitiska frågor. Ett sådant avtal kan genomföras antingenenligt de förfaranden och den praxis som arbetsmarknadens parter tillämpareller enligt beslut av ministerrådet på förslag av kommissionen.Den 3 juni 1996 antogs, enligt det nya förfarandet, rådetsdirektiv /34/EG om ramavtalet för föräldraledighet undertecknat avarbetsmarknadens parter på gemenskapsnivå.Syftet med direktivet är att underlätta för föräldrar som arbetar att förenaåtagandena i arbetsliv och familjeliv.Enligt direktivet, som innebär att ramavtalet om föräldraledighet genomförs,skall en arbetstagare ha en individuell rätt till föräldraledighet i minst tremånader med anledning av ett barns födelse eller vid adoption för att vårdabarnet. Rätten till ledighet skall gälla tills barnet uppnått en bestämd åldersom får vara upp till . I princip skall rätten till den föräldraledighetsom anges i avtalet beviljas på ett sådant sätt att den inte kan överlåtas,detta för att främja rätten till lika möjligheter för kvinnor och män ochprincipen om likabehandling av kvinnor och män. Enligt avtalet är det möjligtför medlemsländerna att fastställa vissa kvalifikationskrav ellertillämpningsföreskrifter. Bland annat kan staterna besluta om huruvida ledighetskall beviljas på heltid eller deltid och om det skall gälla någon särskildkvalifikationstid för att rätt till ledighet skall inträda. En sådankvalifikationstid får dock enligt avtalet inte överstiga ett år.Medlemsländerna får också anpassa föreskrifterna till de särskildaförutsättningar som gäller vid adoption, fastställa anmälningsperioder inomvilken arbetstagaren skall för arbetsgivaren uppge tidpunkterna förföräldraledighetens början och slut, fastställa under vilka omständigheterarbetsgivaren får skjuta upp beviljandet av ledigheten och godkänna särskildaarrangemang för att tillgodose de små företagens behov avseende drift ochstruktur.Enligt avtalet skall särskilda åtgärder vidtas för att skydda arbetstagaremot uppsägning på grund av att han eller hon begär eller tar i anspråk sin rätttill föräldraledighet. Arbetstagaren skall vid ledighetens slut ha rätt attåtergå till sitt arbete eller, om detta inte är möjligt, till likvärdigt arbeteeller likartat arbete. De rättigheter som arbetstagaren förvärvat eller kommeratt förvärva när föräldraledigheten börjar skall bevaras oförändrade fram tillledighetens slut. Socialförsäkringsfrågor skall av medlemsstaterna behandlasoch avgöras med beaktande av kontinuitetens betydelse när det gäller rättentill socialförsäkringsförmåner, särskilt sjuk- och hälsovård.Medlemsstaterna skall också vidta nödvändiga åtgärder för att gearbetstagarna rätt till ledighet på grund av force majeure som har samband medträngande familjeskäl vid sjukdom eller olycksfall som gör arbetstagarensomedelbara närvaro nödvändig. Även för sådan ledighet får medlemsländernaföreskriva kvalifikationskrav och tillämpningsföreskrifter. Rätten tillledighet får begränsas till ett visst antal dagar eller ett särskiltantal dagar vid varje tillfälle.Direktivet skall vara genomfört senast till . Om det ärnödvändigt med hänsyn till särskilda svårigheter eller till att direktivetgenomförs genom kollektivavtal får medlemsstaterna förfoga över ytterligare ettår.Rätt till föräldraledighetGällande rättEnligt föräldraledighetslagen (1995:584) har en förälder rätt till hel ledighetför vård av barn till dess barnet är , oavsett om föräldern fårföräldrapenning eller inte. Denna rätt till ledighet gäller båda föräldrarna.Därutöver har en förälder rätt till hel ledighet medan föräldern fårföräldrapenning enligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring.Adoptivföräldrar har också rätt till föräldraledighet. Som villkor för rätttill ledighet gäller att arbetstagaren vid ledighetens början varit anställdhos arbetsgivaren antingen eller sammanlagt minst tolvmånader . En arbetstagare som vill utnyttja sin rätt tillledighet skall anmäla detta till arbetsgivaren föreledighetens början eller . En arbetstagare får avbryta sinpåbörjade ledighet och återuppta sitt arbete i samma omfattning som föreledigheten. Arbetsgivaren har viss rätt att skjuta upp återgången till arbetet.En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet attarbetstagaren utnyttjat sin rätt till ledighet enligt den nu nämnda lagen.Rätten till ersättning vid föräldraledighet regleras i lagen om allmänförsäkring. Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse utges underhögst sammanlagt för föräldrarna. Om föräldrarna har gemensamvårdnad, har varje förälder rätt att uppbära föräldrapenning under hälften avden tiden. En förälder kan avstå från sitt rätt att uppbära föräldrapenningtill förmån för den andra föräldern med undantag för föräldrapenningmotsvarande för varje barn. Föräldrapenning utges längst till dessbarnet fyllt . Bestämmelserna om föräldrapenning gäller ävenadoptivföräldrar.PropositionenDen rätt till föräldraledighet under som regleras iföräldraledighetslagen gäller oavsett om föräldern får föräldrapenning ellerinte. För tid därutöver har förälder rätt till ledighet om föräldrapenning tasut under ledigheten. Det sagda innebär att rätten till ledighet är friståendefrån föräldraförsäkringens förmåner. Om föräldraledighetslagens ledighetsregleranvänds fullt ut genom att föräldrarna inte tar ut någon föräldrapenning innanbarnet är , har föräldrarna således rätt att ta ledigt frånarbetet först 18 månader utan föräldrapenning och därefter sammanlagt 15månader med föräldrapenning. De svenska reglerna om föräldraledighetens längdär mycket förmånligare än direktivets regler, och de uppfyller enligtregeringen väl direktivets bestämmelser.Direktivet anger emellertid också att rätten till föräldraledighet är enindividuell rätt till ledighet för var och en av föräldrarna.Denna rätt bör, enligt uttalande från parterna på gemenskapsnivå, i principbeviljas på så sätt att den inte kan överlåtas.Som konstaterats tidigare ger föräldraledighetslagen i princip bådaföräldrarna rätt till ledighet för vård av barn så länge barnet är yngre än ettoch . Denna rätt infördes i och med antagandet av lagen (1978:410)om rätt till ledighet för vård av barn m.m. Med hänvisning till uttalanden iförarbetena till föräldraledighetslag drar regeringen slutsatsen attbåda föräldrarna har en individuell rätt till föräldraledighet tills barnet . Eftersom båda föräldrarna har denna rätt blir det enligtpropositionen inte aktuellt att överlåta någon rätt till ledighet till denandra föräldern. Gentemot arbetsgivaren har arbetstagaren alltså en ovillkorligrätt till ledighet under förutsättning att den nyttjas till att vårda barnet.Regeringen konstaterar att det i praktiken oftast inte är möjligt för tvåföräldrar att vara lediga . Föräldrapenning utgår t.ex. endast till enförälder i taget. Det skulle därför gå att invända att den nuvaranderegleringen i föräldraledighetslagen inte ger en individuell rätt gentemot denandra föräldern att själv vårda barnet . Enligt regeringensbedömning kan direktivet emellertid inte anses reglera någon sådan rätt utan istället arbetstagarens rätt till ledighet gentemot sin arbetsgivare. Regeringenkonstaterar med detta att de svenska reglerna visserligen inte garanterar varjeförälder en icke överlåtbar föräldraledighet med föräldrapenning ,men eftersom direktivet inte reglerar någon rätt till ersättning behövs detinte någon ändring i reglerna för att uppfylla direktivet.Bestämmelserna i föräldraledighetslagen om att rätten till ledighetförutsätter att arbetstagaren varit anställd hos arbetsgivaren ,särbestämmelserna om adoptivbarn och bestämmelsen om att förälder skall, om detär möjligt, anmäla till arbetsgivaren att han eller hon vill vara ledigöverensstämmer alla med direktivet.Enligt avtalet skall en arbetstagare som utnyttjar sin rätt till ledighetskyddas mot uppsägning. Regler som tillgodoser detta krav finns iföräldraledighetslagen. Arbetstagaren har i föräldraledighetslagen också skyddmot försämrade anställningsvilllkor.Regeringen anser mot bakgrund av det anförda att de svenska reglerna står iöverensstämmelse med direktivet vad gäller rätten till föräldraledighet isamband med barns födelse.MotionenAndreas m.fl (c) anför i motion A62 följande. Föräldraledighet är förflertalet av barnfamiljerna helt bunden till möjligheten att erhålla ersättningunder ledigheten. Enligt reglerna om föräldrapenning utgår föräldrapenningenbart till en förälder i taget. Den enda ersättningsperiod, och därmedledighet, som inte kan överlåtas utgörs av den s.k. pappamånaden om 30 dagar.Konsekvensen av de svenska reglerna om ersättning vid föräldraledighet blirdärför i praktiken att den oöverlåtbara ledighet som direktivetstadgar saknas, med undantag för de . Föräldraledigheten ärtyvärr fortfarande i stor utsträckning en mammaledighet i . Det är utantvekan så att ett jämställt samhälle, där kvinnor och män har lika värde påarbetsmarknaden, förutsätter att man också delar på ansvaret för barnen.Direktivet syftar till en jämnare fördelning av föräldraledigheten mellanföräldrarna. Mer måste därför göras för att uppmuntra pappor att varaföräldralediga. Detta bör, enligt motionärerna, ske både med mer informationoch med att den pappaledighet med föräldrapenning som är individuellt anknutenförlängs till tre månader.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att de svenska reglerna iföräldraledighetslagen uppfyller direktivets krav vad gäller rätt till ledigheti samband med barns födelse.Andreas m.fl. (c) har begärt att den individuellt anknutna och ejöverlåtbara rätten till ledighet med föräldrapenning förlängs till tre månader.Utskottet kan i och för sig instämma i motionärernas uppfattning att det ärangeläget att föräldrar i högre grad än delar på föräldraledigheten ochansvaret för barnen. Inte minst har detta betydelse för kvinnors ställning påarbetsmarknaden. Direktivet kan emellertid inte anses föreskriva någon sådanrätt. Utskottet gör här samma bedömning som regeringen. Utskottet avstyrkermotion A62.Rätt till ledighet av trängande familjeskälGällande rättEn förälder har rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning för vård avbarn enligt 8 § föräldraledighetslagen. Rätten till ledighet gäller somhuvudregel barn . En sådan rätt till ledighet gäller vård av barnnär barnet är sjukt eller smittat eller när barnets ordinarie vårdare är sjukeller smittad. Rätten till ledighet gäller också t.ex. besök hos samhälletsförebyggande barnhälsovård. En förälder till ett sjukt eller funktionshindratbarn har också rätt till ledighet och tillfällig föräldrapenning när föräldernavstår från att arbeta i samband med i lagen vissa angivna situationer, t.ex.deltagande i kurs för att lära sig att vårda barnet m.m.Rätt till ledighet och ersättning för att vårda en närstående finns ävenenligt närståendevårdslagen (1988:1465). En förutsättning för rätt tillledighet och ersättning är att vården lämnas till någon som är svårt sjuk.Reglerna syftar till att ge möjlighet för vård av närstående i livets slutskedemen även för att ge stöd, tillsyn och vård på grund av hastigt uppkommensjukdom, exempelvis hjärn- eller hjärtinfarkt.PropositionenI propositionen görs en genomgång av hur direktivet förhåller sig till desvenska lagreglerna om rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning, tilllagen om närståendevård och till kollektivavtal och praxis. Regeringen görsammanfattningsvis den bedömningen att direktivets regel om rätt till ledighetpå grund av force majeure i samband med trängande familjeskäl till viss del,men inte fullt ut, uppfylls genom lagreglerna. Regeringen anser inte heller attdirektivet täcks av att det i vissa kollektivavtal finns bestämmelser sommöjliggör ledighet eller av det förhållandet att en person rimligtvis interiskerar uppsägning eller avskedande om han eller hon är frånvarande i en sådanakut situation som direktivet avser. Därmed delar regeringen den bedömning somen majoritet av remissinstanserna gjort, nämligen att genomförandet avdirektivets regler kräver reglering genom kollektivavtal ellerlagstiftningsåtgärder. För att genomförandet skall kunna ske via kollektivavtalkrävs att parterna uttrycker en vilja att förhandla om detta. Den samlade bildregeringen fått i remissvaren ger inte intryck av att det skulle finnas ensådan vilja, sägs det i propositionen. Mot den bakgrunden anser regeringen attlagstiftningsvägen måste väljas.LagförslagetPropositionenGenom en ny lag ges arbetstagare rätt till ledighet från sin anställning avträngande familjeskäl som har samband med sjukdom eller olycksfall och som görarbetstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig. Lagen föreslås i huvudsakvara tvingande till arbetstagarens förmån. Parterna ges dock möjlighet att ikollektivavtal begränsa rätten till ledighet till ett visst antal dagar omåret, till ett visst antal dagar för varje tillfälle eller till bådadera.Den arbetstagare som utnyttjar sin rätt till ledighet tillförsäkras skydd motuppsägning, avskedande och försämrade anställningsförmåner elleranställningsvillkor.En arbetsgivare som bryter mot lagen skall betala ideellt och ekonomisktskadestånd till arbetstagaren. Mål om tillämpning av lagen skall handläggasenligt arbetstvistlagen (1974:371).Lagen föreslås träda i kraft , dvs. den dag som direktivetsenast skall vara genomfört.MotionenChatrine m.fl. (kd) välkomnar i kommittémotion A61 förslaget om rätttill ledighet av trängande familjeskäl. Motionärerna konstaterar att det undersenare år har blivit möjligt för alltfler sjuka att få vårdas i hemmet. Deninsats som utförs av anhöriga är en förutsättning för att densjuke skall kunna vara hemma. Det bör därför utgå en viss ersättning vidledighet för vård av anhörig. Den rätt till tjänstledighet som införsinnebär att samhället medger att rollen som anhörig är viktig. Många uppleveremellertid att det är viktigt att både hålla kontakt med arbetsplatsen ochdelta aktivt i en närståendes svåra situation. Det bör därför vara möjligt attfå ledigt på deltid om den enskilde önskar det.Utskottets ställningstagandeUtskottet har så sent som haft anledning av prövafrågor om ledighet från anställning (1997/98:AU4). Utskottet konstaterade dåatt möjligheterna för en anställd att vara ledig från arbetet för olika ändamålär ganska omfattande och att reglerna ibland kritiseras för att vara alltförgenerösa. Enligt kritikerna kan ledighetsreglerna av olika skäl leda tillproblem, såväl för arbetsgivare som för arbetstagare. Utskottet uttalade enviss förståelse för den kritiken och ansåg att det bör finnas vägande skäl föratt införa ytterligare lagregler om ledighet.Enligt artikel 189 i EG-fördraget är direktiv bindande för medlemsstaterna.Utskottet delar regeringens uppfattning att direktivet inte till alla delaruppfylls av befintliga svenska lagregler. Eftersom det inte finnsförutsättningar att uppfylla direktivet genom kollektivavtal krävs införande avny lagstiftning.Utskottet har inte något att invända mot lagförslaget som sådant ochtillstyrker därför det förslag till ny lag som regeringen lämnat.Vad gäller m.fl yrkande om rätt till ledighet på hel- ellerdeltid för vård av anhörig i hemmet har utskottet behandlat motsvarande begärani nämnda betänkande. Då konstaterades att det enligt närståendevårdslagenredan finns möjlighet att vara ledig på hel- eller deltid med ersättningmotsvarande vårdarens sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.Detta gäller under förutsättning att den närstående är svårt sjuk. Utskottetställer sig inte bakom motionen i den mån den avser rätt till ledighetdärutöver. Motion A61 avslås därför. beträffande individuell rätt till föräldraledighetatt avslår motion 1997/98:A62,2. beträffande antagande av lagförslagetatt antar det i propositionen enligt bilaga framlagda förslaget tilllag om rätt till ledighet av trängande familjeskäl,3. beträffande närståendevårdatt avslår motion 1997/98:A61.res. (kd)den 23 april 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), SonjaFransson (s), (), (), (), (), () och ().ReservationRätt till ledighet för vård av anhörig (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet Lagförslaget, i det styckesom börjar med ?Vad gäller ?, bort ha följande lydelse:Under senare år har det blivit möjligt för alltfler svårt sjuka att vårdas ihemmiljö. Strukturförändringar har skett i sjukvården, vilket bland annatinneburit att antalet vårdplatser reducerats kraftigt. Allt större vårdinsatsermåste därför utföras i hemmet. är det en förutsättning för att densjuke skall kunna vara hemma att anhöriga gör en vårdinsats.Det kan vara viktigt för den som vårdar en sjuk nära anhörig att hakontakt med sin arbetsplats. Det bör därför vara möjligt för arbetstagare attvara lediga också på deltid för att vårda anhörig i hemmet. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker mot bakgrund av vad som sagts härmotion A61.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande närståendevårdatt med anledning av motion 1997/98:A61 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Regeringens lagförslag Sammanfattning......................................1Propositionen.......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................1Bakgrund 1Rätt till föräldraledighet 3Gällande rätt 3Propositionen 3Motionen 4Utskottets ställningstagande 5Rätt till ledighet av trängande familjeskäl 5Gällande rätt 5Propositionen 5Lagförslaget 6Propositionen 6Motionen 6Utskottets ställningstagande 6Hemställan 7Reservation.........................................8Rätt till ledighet för vård av anhörig (mom. 3) 8Regeringens lagförslag..............................9