bet · GL01KrU7 · 1998-03-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner om främst museifrågor, väckta hösten 1997.Utskottet föreslår - med anledning av två motionsförslag och med hänvisningbl.a. till att det finns ett värde i att sprida statlig verksamhet i landetgenom att t.ex. decentralisera myndighetsfunktioner - att myndigheten museer skall ha sitt säte i samt att överintendentenvid myndigheten och det centrala kansliet skall omlokaliseras från Stockholmtill Karlskrona.Motionsförslag rörande ansvars- och arbetsfördelningen inom museiväsendet,biblioteken som utställningslokaler och behovet av ombyggnad av Sjöhistoriskamuseet i avstyrks. Likaledes avstyrks motioner om inrättande av nyamuseer, nämligen ett schlagermuseum i , ett nationellt idrottsmuseum iMalmö och ett form- och designmuseum i . Även yrkanden om att statenskall ta ansvar för Vadstenaknypplingen och att ett särskilt anslag skallinrättas för att bevara denna avstyrks.Två reservationer och två särskilda yttranden har fogats till betänkandet. 1997/98:Kr211 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ledningen för bör förläggas tillKarlskrona.1997/98:Kr214 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett schlagermuseum iSkara.1997/98:Kr231 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att avtal omansvars- och arbetsfördelning upprättas för det svenska museiväsendetsolika museer med specialinriktning.1997/98:Kr232 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett form- och designcentrumi Stockholm.1997/98:Kr255 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lokaliseraledningen för myndigheten till Karlskrona.1997/98:Kr256 av Per och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettschlagermuseum med nationellt ansvar i Skara.1997/98:Kr257 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett föridrottshistoria i Malmö.1997/98:Kr269 av m.fl. (v) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbiblioteken som utställningsplats för bild, form ochkonsthantverk.1997/98:Kr283 av m.fl. (fp, m, c, v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvaret för den i unika östgötska Vadstenaknypplingenmåste ligga på nationell nivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det utgår ett årligt anslag för att bevara denna konstformlevande och för utveckling av nya mönster och produkter i samarbete medkonstnärer och formgivare.1997/98:Kr295 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett museum för populärmusik i Skara.1997/98:Fi210 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omSjöhistoriska museets behov av ombyggnad. Ansvars- och arbetsfördelningen inom museiväsendetFördelningen av ansvar och arbetsuppgifter mellan museerna i behandlasi motion Kr231 (m). Med exemplifiering från det marinmuseala området framhållermotionären att viktiga arbetsuppgifter som är av nationellt intresse utförs avett antal olika institutioner. Motionsyrkandet syftar till samordning avansvars- och arbetsfördelningen mellan museer med specialinriktning och tillatt formella avtal härom skall upprättas för att undanröja riskerna förparallell- och dubbelarbete. Härigenom skulle frågorna om det formella ansvaretoch finansieringen för nationellt utförda arbetsuppgifter kunna lösaspermanent.Enligt utskottets uppfattning är den fråga som aktualiseras i motionen avstor principiell betydelse. Frågan hänger bl.a. samman med synen på den rollsom ansvarsmuseerna har och deras förmåga att samverka med och företrädalandets museiväsen. Utskottet erinrar bl.a. om att i sittbetänkande Minne och bildning (SOU 1994:51) kunde notera svagheter i destatliga museernas struktur och arbetssätt och konstaterade att det sätt påvilket de statliga museerna är organiserade innebär begränsningar för derasmöjligheter att på olika områden utföra det som de bör utföra. Utredningenansåg att möjligheten till samverkan och arbetsfördelning för bättreresursanvändning inte tas till vara i nuvarande organisationsstrukturer (bet.s. 50-54).Kulturutredningen som hade i uppgift att ta ställning till Museiutredningensförslag och remissyttranden med anledning därav har i sitt betänkandeKulturpolitik (SOU 1995:84) berört ansvarsmuseirollen och förordat att antaletansvarsmuseer skall minskas (s. 507). Vidare föreslog utredningen att Statenskulturråd skulle vara sektorsmyndighet på museiområdet samt att ett museirådskulle knytas till i syfte att stärka samspelet på museiområdet (s.506).I kulturpropositionen redovisade regeringen sin syn på inriktningen på deframtida statliga insatserna på museiområdet. Regeringen uttalade också attstrukturen på museiområdet bör utvecklas så att regeringen kan få bättreunderlag för överblick och styrning (prop. 1996/97:3 s. 134-137).I budgetpropositionen för informerar regeringen om att de femansvarsmuseerna redovisat ett regeringsuppdrag om vadansvarsmuseirollen har inneburit . Vid sammatidpunkt redovisade de centrala museerna två andra uppdrag, dels rörande planerför samlingarnas långsiktiga bevarande, dels vilken insamlingspolicy resp.museum har. Regeringen avser att återkomma till i dessa frågor.Vidare erinrar regeringen i propositionen om att det inom Kulturdepartementetpågår en översyn av organisationsstrukturen inom kulturområdet och anför attöversynen kan komma att påverka strukturen inom museiområdet (prop. 1997/98:1utgiftsområde 17 avsnitt. 11.2).Enligt utskottets uppfattning är det - som regeringen framhöll ikulturpropositionen - angeläget att museiväsendet får en tydligare struktur såatt möjligheterna för regeringens styrning förbättras. Det översynsarbete sompågår inom regeringen torde bl.a. syfta till förslag omorganisationsförändringar som kan påverka ansvars- och arbetsfördelningen inommuseiväsendet, vilket i sin tur har betydelse för effektiviseringen inomsektorn. Utskottet utgår från att regeringen i detta arbete beaktar de frågorsom framförts i motion Kr231 (m).Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionen inte bör påkallanågon åtgärd. Motionen avstyrks således.Biblioteken som utställningslokalerFörslaget i motion Kr269 (v) syftar till att folkbiblioteken i skallanvändas som utställningsplatser för bl.a. bild- och konsthantverk (yrkande26).Utskottet vill inledningsvis understryka att det ankommer på kommunerna att -i enlighet med principen om självstyrelse - själva besluta hur deskall använda sina kommunala lokaler.Därutöver vill utskottet framhålla att det är angeläget att utställningar avbild- och konsthantverk når ut till en bred allmänhet. Denna uppfattningöverensstämmer med framför allt ett av de kulturpolitiska mål som riksdagenbeslutade om , nämligen det s.k. delaktighetsmålet. Som anförs imotionen har folkbiblioteken ofta lokalytor som lämpar sig för olika typer avutställningar, bl.a. av konst. Möjligheten att anordna utställningar utnyttjasockså av många folkbibliotek i landet. Genom att samarbeta medRiksutställningar, länsmuseer, lokala museer, konstnärer, studieförbund,kulturför-eningar m.fl. tar biblioteken till vara möjligheterna att visa utställningar avolika slag.Det kan tilläggas att regeringen budgetproposition aviserade attden avser att ge , , medBildkonstnärsfonden, Riksutställningar och Statens konstmuseer med Modernamuseet ett gemensamt uppdrag att utreda hur de statliga insatserna skallutformas så att fler kan ta del av samtida bildkonst, formgivning ochkonsthantverk av god kvalitet oavsett var man bor i landet (prop. 1997/98:1utgiftsområde 17 avsnitt 7.2). Frågan bereds inomRegeringskansliet.Utskottet anser - med hänvisning till det anförda - att motion Kr269 (v) ihär aktuell del bör avslås av riksdagen.Frågor om beslutade att i inom myndighetenStatens försvarshistoriska museer skulle läggas samman med Statenssjöhistoriska museer (SSHM) (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1s. 121, rskr. 1996/97:129).I anslutning till nämnda beslut behandlades även frågan om lokaliseringen avmyndigheten . konstaterade att det finns såvälkulturpolitiska som regionalpolitiska skäl som talar för att myndigheten skallha sitt säte i . Utskottet beslutade att föreslå att somsin mening ge regeringen till känna att den organisationskommitté som påregeringens uppdrag förberedde sammanläggningen skulle få ett tilläggsuppdragatt redovisa förutsättningarna för att lokalisera myndighetens säte tillKarlskrona. godkände utskottets förslag.Organisationskommittén för en sammanläggning av inom Statensförsvarshistoriska museer med har därefter tillregeringen överlämnat betänkandet Nya samverkansformer inom den sjöhistoriskamuseiverksamheten (SOU 1997:100). I betänkandet har kommittén använt begreppetmyndighetens ledning för myndighetschefen och det för myndigheten gemensammakansliet (bet. s. 31). Kommittén konstaterar att en lokalisering av SSHM:sledning till ligger i linje med statsmakternas intentioner rörandeden nya kulturpolitiken och det principiellt viktiga i att öka den geografiskaspridningen av museala ansvarsfunktioner. Vidare konstaterar kommittén att detfinns förutsättningar för en placering av ledningsfunktionen i Karlskronafysiskt och miljömässigt, i synnerhet vad avser arbetsmiljön. Kommittén anseremellertid att det finns skäl för att avvakta med ett ställningstagande om varmyndighetens ledning skall vara lokaliserad mot bakgrund av den översyn avstrukturen på museiområdet som pågår inom Kulturdepartementet.Av förordningen (1990:571) med instruktion för (ändrad senast 1997:336) framgår - beträffande ledningen av myndigheten - attöverintendenten är chef för myndigheten (7 §). Vart och ett av de tre museersom ingår i myndigheten, dvs. och i i , utgör en enhet under ledning av en museichef.Myndigheten har ett centralt kansli som lyder under överintendenten.Myndigheten bestämmer i övrigt sin organisation (9 §).I 1997 års budgetproposition anförde regeringen att frågan om lokaliseringenav SSHM:s ledning hör starkt samman med organisationsstrukturen i övrigt påmuseiområdet och bör mot den bakgrunden övervägas i ett vidare sammanhang(prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17 avsnitt 11.3).I två motioner, nämligen Kr211 (c) yrkande 4 och Kr255 (s), yrkas attledningen för skall förläggas till Karlskrona.Utskottet har funnit att en rad skäl talar för att lokalisera SSHM:s ledningtill Karlskrona.Utskottet vill betona att en utgångspunkt för utskottets överväganden harvarit att myndigheten även fortsättningsvis skall ledas på effektivastmöjliga sätt. Utskottet konstaterar därvid att den väl utbyggda infrastruktursom råder inom kommunikationsområdet gör det möjligt att redan nu upprätthållagoda kontakter mellan museets olika enheter, mellan det centrala kansliet ochenheterna samt mellan myndigheten och övriga kultursektorn, försvarssektorn ochstatsapparaten i övrigt. Var myndighetens ledning är lokaliserad bör såledesinte ha något avgörande inflytande på effektiviteten.Utskottet anser att det finns ett värde i att sprida statlig verksamhet ilandet genom att t.ex. decentralisera myndighetsfunktioner - inte minst påmuseiområdet, där koncentrationen till är särskilt stark. På sikttorde även en omlokalisering av här aktuellt slag få en viss - om än begränsad- sysselsättningseffekt. Fysiskt och miljömässigt är - som nämnts i detföregående - förutsättningarna för en lokalisering till goda genomtillgången på lediga och centralt belägna lokaler. Det förhållandet attmyndighetens överintendent inte är chef för någon av de i myndigheteningående tre museienheterna underlättar en omlokalisering av ledningen.Utskottet har vid sina överväganden funnit att frågan om lokalisering avledningen för torde ha endast marginell betydelse för det övergripandeöversynsarbete av myndighetsstrukturen inom kulturområdet som pågår inomKulturdepartementet. Den nya grundstrukturen för myndigheten tillkom den 1 juli1997 och är således mindre än gammal. Enligt utskottets uppfattning ärdet en fördel att - dvs. innan organisationsstruktureninom myndigheten hunnit få en alltför fast form - genomföra en omlokaliseringav ledningen. Därmed får myndigheten i ett relativt tidigt skede besked om enav grundförutsättningarna för verksamheten inför det fortsatta arbetet med attutforma ledningsfunktionen.Utskottets ställningstagande innebär att myndigheten bör ha sitt säte iKarlskrona samt att överintendenten och myndighetens centrala kansli börlokaliseras till Karlskrona.Som framgår av organisationskommitténs betänkande har SSHM i ettremissyttrande till kommittén framhållit att lönekontoret vid SSHM ger serviceäven till - , och . Vid enutflyttning av hela ledningsfunktionen för SSHM, dvs. överintendenten ochmyndighetens centrala kansli, är det möjligt att denna samverkan bör upphöra avpraktiska skäl. De övriga museerna kan eventuellt komma att behöva finna andralösningar för sin löneadministration. I sammanhanget erinras om att riksdagenbeslutat att - fr.o.m. skallingå som en del i en samlad etnografisk museimyndighet med säte i alternativa lösningar kan därför behöva övervägas då det gällerlönekontorets lokalisering. Det bör ankomma på SSHM att utifrån de praktiskaförutsättningarna besluta om lönekontorets lokalisering. Vad utskottet sålundaanfört om lokaliseringen av ledningen och det centrala kansliet för SSHM tillKarlskrona bör med anledning av motionerna Kr211 (c) yrkande 4 ochKr255 (s) som sin mening ge regeringen till känna.I en motion, Fi210 (s), påtalas behovet av ombyggnad av en av enheterna inommyndigheten , nämligen i . Av motionenframgår att det tekniska underhållet av museibyggnaden är eftersatt. Undermånga år har det pågått en diskussion om museets lokalisering, vilket påverkatden långsiktiga planeringen för museet. när frågan om museets lokaliseringförefaller vara avgjord bör museets behov av ändamålsenliga upprustningarlösas, anför motionärerna.Utskottet har inhämtat att myndigheten i den mål- och resultatdialog somförs med har framfört att är i stortbehov av att rustas upp och byggas om. Vidare har utskottet inhämtat att SSHMoch (), som förvaltar den byggnad som museet ärinhyst i, har påbörjat överläggningar om vilka åtgärder som skallvidtas med anledning av de ombyggnads- och upprustningsbehov som föreligger.SFV har påbörjat arbetet med ett lokalprogram för museet.I likhet med motionärerna anser utskottet att den byggnad som Sjöhistoriskamuseet är inhyst i bör hållas i gott skick och att verksamheten bör haändamålsenliga lokaler. Utskottet förutsätter att behovet av upprustning ochombyggnad som motionärerna påtalar kan åtgärdas sedan frågan om en annanlokalisering är aktuell. Utskottet konstaterar att det ankommer påSFV att inom sina ramar ansvara för löpande underhåll av fastigheten. Vidareankommer det på regeringen att - om en om- eller tillbyggnad skulleaktualiseras - i budgetprövningen väga in museets behov av medel för en ökadhyreskostnad.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Fi210 (s).Inrättande av nya museer m.m.Principiella ställningstaganden i museifrågorUtskottet har vid ett flertal tillfällen redovisat de principiellaställningstaganden som utskottet gjort i museifrågor (senast i bet.1995/96:KrU1 s. 3). Ställningstagandena innebär i korthet- att det i princip ?för närvarande? inte bör inrättas fler centrala museer,dvs. statliga museer eller med dem jämställda museer,- att det i allmänhet inte finns skäl för att göra en klassificeringav museerna eller att bedöma om ett museum har större eller mindreriksintresse,- att länsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta de statliga museernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden ta ansvar fören hela riket omfattande insamling,- att - i den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde som inte itillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisetts - detta i första handfår ske inom den rådande museiorganisationens ram, exempelvis genom riktadeinsatser, samt- att det ankommer på regionala eller lokala intressenter att inrättaavdelningar inom ett länsmuseum och lokala museer.Schlagermuseum i SkaraYrkanden som alla syftar till att staten skall medverka ekonomiskt vidtillkomsten av ett schlagermuseum i framförs i motionerna Kr214 (s),Kr256 (v) och Kr295 (c).Inom förbereds en schlagerutställningsom skall öppnas och pågå till mitten av november 1998.Utställningen skall bl.a. visa samtliga återutgivna och tillgängliga cd-skivormed svensk populärmusik, den tekniska utvecklingen m.m. Museet har även merlångtgående planer som innebär att man avser att inrätta en fastavdelning för svensk populärmusik, Popmus. Utgångspunkten för museet har varitatt betrakta schlagermusiken som en kulturyttring av samma dignitet som denklassiska folkmusiken, sagorna och myterna. Museet har erhållit ekonomiskt stöd- nämligen en stödenhet, dvs. - från för attvidareutveckla idén. Medel har även lämnats för ändamålet av länslandsting och kommun.Enligt utskottets uppfattning är det initiativ som tagits av Skaraborgslänsmuseum välkommet. Populärmusiken har inte uppmärksammats i någonstörre utsträckning av museerna. En sådan satsning på en folklig kulturyttringkan förhoppningsvis dra till sig andra grupper än de traditionellamuseibesökarna. Som framgår av den i det föregående lämnade redovisningen förkulturutskottets principiella ställningstaganden i museifrågor bör frågan ominrättande av avdelningar inom ett länsmuseum ankomma på de regionalaintressenterna. Det bör således inte ankomma på eller regeringen attta initiativ på området.Utskottet vill tillägga att det är rimligt att förvänta sig attmusikbranschen är intresserad av att bidra med resurser till det långsiktigaprojektet med att inrätta en fast populärmusikavdelning inom museet.Det anförda innebär att här aktuella motionsyrkanden avstyrks.Idrottshistoriskt museum i MalmöI motion Kr257 (m) föreslås att ett nationellt museum för idrottshistoria skallinrättas i Malmö.Idrottsmuseer med kommuner och föreningar som huvudmän finns på ett flertalplatser i landet, bl.a. i . i är ett kommunalt museumsom är inhyst i en levande idrottsmiljö i . Museet som speglaridrottens utveckling nationellt och internationellt samlar och förvarar olikatidsdokument för framtiden, utrustningar, redskap, priser etc. Museet deltar idet arbete som bedrivs av Samdok, de svenska kulturhistoriska museernassammanslutning för insamling, dokumentation och forskning.Utskottet är inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning avmotionen. Utskottet hänvisar till de principiella ställningstaganden somrefererats i det föregående. Ställningstagandena innebär bl.a. att det iprincip ?för närvarande? inte bör inrättas fler centrala museer, dvs. statligamuseer eller med dem jämställda museer. Vidare erinrar utskottet om att detinte finns skäl för att göra någon bedömning av om ett regionalteller lokalt museum har större eller mindre riksintresse. Motionen avstyrkssåledes.Form- och designcentrum i StockholmI en motion, Kr232 (m), framförs förslag om att en förutsättningslös utredningsnarast skall tillsättas för att undersöka möjligheterna att etablera ett form-och designcentrum i Stockholm.I kulturpropositionen lämnade regeringen en arkitekturpolitiskprogramförklaring och angav grunderna för inriktningen på de framtidainsatserna för arkitektur och formgivning (prop. 1996/97:3). RapportenFramtidsformer: Förslag till handlingsprogram för arkitektur och formgivning(Ds 1997:86) har därefter utarbetats av en arbetsgrupp inom Regeringskansliet.Rapporten har remissbehandlats.I rapporten erinrar arbetsgruppen om att Statens konstmuseer har ansvar föratt bevara och förmedla den historiska utvecklingen på konsthantverksområdet.Detta ansvar täcker dock inte hela formgivnings- och designområdet, framhållerarbetsgruppen. Någon statlig institution med sådant ansvar finns inte. Modernamuseet har som sin uppgift att visa nutida konst och Arkitekturmuseetskall verka för att belysa byggnadsutveckling och samhällsplanering. Områdenaarkitektur, formgivning, design och konst tenderar att gå in ivarandra. Arbetsgruppen föreslår att regeringen skall överväga hur de bådamuseernas ansvar skall kunna förtydligas och utvecklas för att på så sättmöjliggöra en bättre samordning av insatser för att exponera modern formgivningoch design.En proposition rörande ett handlingsprogram för arkitektur och formgivningkommer att överlämnas till riksdagen.Enligt utskottets uppfattning bör regeringens proposition inte föregripas.Motionen avstyrks därför.Utskottet vill tillägga att i , som är landets endaspecialmuseum för konsthantverk och formgivning, har fått ett nätverksansvarför nutida konsthantverk och formgivning, vilket innebär att museet har ettansvar för samverkan mellan befintliga institutioner.I sammanhanget bör även nämnas att Föreningen som äropinionsbildare och kunskapsförmedlare inom designområdet arbetar för att få enmötesplats i där föreningen kan visa sina formutställningar, inbjudatill debatter m.m. för och har sedanår 1974 en utställningslokal centralt belägen i Malmö.Den östgötska spetsknypplingenI motion Kr283 (fp, m, c, v) redovisas kortfattat spetsknypplingens bakgrundoch utveckling i . bildades säte i . Föreningen är ansluten till . Föreningen skall främja knypplingen ochbevara och utveckla knypplingskonsten. Föreningens verksamhet omfattarrådgivning, information, undervisning och försäljning. Motionärerna framhålleratt den ekonomiska ersättningen för den tidskrävande spetstillverkningen ärmycket låg. Föreningen har inte heller råd att marknadsföra produkterna.Ansvaret för att den unika östgötska Vadstenaknypplingen skall kunna fortleva,utvecklas och behålla en hög kvalitet måste ligga på nationell nivå och inte påen ideell förening med knappa resurser och på de få kvarvarande skickligaknypplare som garanterar att kvaliteten upprätthålls (yrkande 1). Ett årligtstatligt anslag bör utgå för att bevara konstformen levande och utveckla nyamönster och produkter i samarbete med konstnärer och formgivare (yrkande 2).Riktlinjer för det nuvarande statliga stödet till hemslöjden fastställdes år1981 (prop. 1980/81:87, bet. NU 1980/81:42, rskr. 1980/81:276). Nämnden förhemslöjdsfrågor är beslutande organ på central nivå. Medel för främjande avhemslöjden anvisas under ett särskilt anslag som disponeras av nämnden förbidrag till hemslöjdskonsulenternas verksamhet, och till projekt inom hemslöjdsområdet. Ett uttryck för riksdagensoch regeringens syn på vikten av att spetskonsten bevaras och utvecklas är attstatligt bidrag till en rikskonsulent verksam som spetskonsulent ingår ibidraget till hemslöjdskonsulenterna /86.Spetskonsulenten, som är knuten till , har helariket som sitt ansvarsområde. lämnar bidrag tillprojekt för utveckling av hemslöjden. har bidrag lämnats bl.a.till ett treårigt projekt som rör spetsen i folkdräkten.Utskottet anser att det är viktigt att den del av landets kulturarv somhemslöjden utgör kan fortleva och utvecklas. Inom hemslöjden finns många unikaoch kvalitativt högtstående verksamhetsområden, ibland med stark regionalanknytning, däribland knypplingen, som bör bevaras. För att hålla dessatraditioner levande krävs både ideellt och offentligt engagemang. Utskottetanser att det inte finns ekonomiskt utrymme för en ny form av bidrag tillregional hemslöjdsverksamhet av det slag som föreslås i motionen, vilket äveninnefattar stöd till produktionen. Det är dock viktigt att dessa frågor följsmed uppmärksamhet även när det inte finns utrymme för ökade satsningar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr283 (fp, m, c, v). beträffande fördelningen av ansvar och arbetsuppgifter mellanmuseerna i Sverigeatt avslår motion 1997/98:Kr231,2.