bet · GM01SoU3 · 1998-11-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1997/98:189Patientens ställning och proposition 1998/99:4Stärkt patientinflytande samt 21 motionsyrkanden ianledning av propositionerna. I betänkandetbehandlas också 19 motions-yrkanden från allmännamotionstiden.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslagtill ändringar i hälso- och sjukvårdslagstiftningen.Ändringarna innebär bl.a. att patientens rätt attvälja en fast läkarkontakt i primärvården inte fårbegränsas till ett visst geografiskt område inomlandstinget. Remissreglerna tillspecialistmottagningar ändras så att gesmöjlighet att ställa krav på remiss till sjukhusensspecialistmottagningar utan att ha remisskrav förmotsvarande specialistmottagning utanför sjukhusen.Vårdgivarens skyldighet att ge patienten enindividuellt anpassad information om denneshälsotillstånd och om de olika metoder förundersökning, vård och behandling som finnspreciseras. Vidare skall vårdgivarna i vissasituationer vara skyldiga att ta hänsyn tillpatientens val av behandling där två eller fleraalternativ är möjliga.Utskottet tillstyrker också att vårdgivarna i vissasituationer skall vara skyldiga att medverka tillatt patienten får möjlighet att diskutera sinsjukdom och behandling med ytterligare en läkare(s.k. second opinion). Utskottet anser att det ärmycket angeläget att noga följa effekterna avlagstiftningen om rätt till förnyad medicinskbedömning och föreslår därför att regeringen gerSocialstyrelsen i uppdrag att följa tillämpningenunder samt därefter lämna en utvärdering.Utskottet föreslår ett tillkännagivande.Utskottet tillstyrker vidare förslaget till en nylag om patientnämnder. Förslaget innebär attnämndernas arbetsområde utvidgas till att omfattaall offentligt finansierad hälso- och sjukvård samtvissa socialtjänstfrågor inom äldreomsorgen.Även i övrigt tillstyrker utskottetpropositionernas lagförslag. Lagarna föreslås trädai kraft den 1 januari 1999.I betänkandet finns 19 reservationer och ettsärskilt yttrande.Proposition 1997/98:189I proposition 1997/98:189 Patientens ställningföreslår regeringen () attriksdagen antar i propositionen framlagda förslagtill1. lag om dels fortsatt giltighet av lagen(1991:1136) om försöksverksamhet med kommunalprimärvård, dels ändring i samma lag,2. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),3. lag om ändring i lagen (1993:1651) omläkarvårdsersättning.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1.Proposition 1998/99:4I proposition 1998/99:4 Stärkt patientinflytandeföreslår regeringen () attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om patientnämndsverksamhet m.m.,2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),3. lag om ändring i lagen (1998:614) om ändring isekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i lagen (1998:533) om ändring ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763),5. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),6. lag om ändring i lagen (1998:531) omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område,7. lag om ändring i patientjournallagen (1985:562),8. lag om ändring i lagen (1991:1128) ompsykiatrisk tvångsvård,9. lag om ändring i lagen (1991:1129) omrättspsykiatrisk vård,10. lag om ändring i lagen (1998:858) om ändring ilagen (1987:813) om homosexuella sambor.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 2. Motioner väckta med anledning avproposition 1997/98:1891998/99:So10 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vårdgarantin,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om patientens fria valav läkare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillräckligaresurser till kommuner och landsting.1998/99:So11 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en vårdgaranti,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om entillgänglighetsgaranti,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om val av läkare iprimärvården,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om remisskrav.1998/99:So12 av m.fl. (fp) variyrkas1. att beslutar att återinförahusläkarlagen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en samladpatientlagstiftning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringenkallar till överläggningar föratt införa en vårdgaranti fr.o.m. ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen vidöverläggningarna med ävenupphäver remisstvånget.Motioner väckta med anledning avproposition 1998/99:41998/99:So13 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attförtroendenämnderna i landstingen skall få ensjälvständig ställning,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i kommunallagen attförtroendenämndernas oberoende ställning klargörs.1998/99:So14 av m.fl. (mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omrättighetslagstiftning.1998/99:So15 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att rätten tillsecond opinion även skall omfatta icke-offentligtfinansierade vårdgivare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attinformationsskyldigheten skall utformas så att denblir tillgänglig även för funktionshindrade,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om patientnämnderna.1998/99:So16 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om val mellan olikabehandlingsalternativ,2. att hos regeringen begär förslag omsecond opinion för alla patienter i enlighet med vadi motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om patientnämndernasoberoende i förhållande till dem som beslutar omhälso- och sjukvården,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nämndensansvarsområden.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:So212 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vårdgaranti förerhållande av hörapparater.1998/99:So215 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om nyvårdgaranti inom sjukvården i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:So222 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införandet av envårdgaranti,4. att beslutar förbjuda remisstvång tillspecialistläkare i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:So224 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utkrävbar rättatt välja läkare inom såväl primärvård somspecialistmottagningar som är offentligtfinansierade,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om val avbehandlingsalternativ och sjukhus,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud motremisstvång,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten till förnyadbedömning, s.k. second opinion.1998/99:So230 av m.fl. (m) variyrkas16. att beslutar införa en vårdgarantiför alla i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:So248 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omlagstiftning mot remisstvång.1998/99:So314 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ompatientutbildning.1998/99:So340 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vårdgaranti.1998/99:So390 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillinförandet av en patient-ombudsman enligt vad imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kostnaden för enpatientombudsman får prövas inför den ekonomiskavårpropositionen 1999,3. att hos regeringen i samband med denårliga Dagmaröverenskommelsen ger landstingen iuppdrag att utforma en informationsbroschyr inomramen för sina informationsinsatser.1998/99:So446 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vårdgaranti.1998/99:So467 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallsammankalla avtala omatt det införs en vårdgaranti fr.o.m. den 1 april1999,6. att beslutar att återinförahusläkarlagen.1998/99:A802 av m.fl. (m) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om återinförandeav en vårdgaranti. Propositionerna i huvuddragI proposition 1997/98:189 Patientens ställningredovisar regeringen den överenskommelse mellanstaten och landstingen 1999 förinsatser för att stärka patientens ställning m.m.som företrädare för regeringen ochLandstingsförbundet träffade den 30 april 1998.Såväl som regeringenhar godkänt överenskommelsen. Den gäller fr.o.m. den1 under förutsättning av riksdagensgodkännande av dels budgetpropositionen för ,dels - vad avser bidragen inom hjälpmedelsområdet -proposition 1997/98:57 Ombildning avHandikappinstitutet.I propositionen föreslås vidare vissa ändringar ihälso- och sjukvårdslagstiftningen i syfte attstärka patientens ställning i hälso- och sjukvården.Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), HSL, skallförtydligas så att det framgår att patientens rättatt välja en fast läkarkontakt i primärvården intefår begränsas till ett visst geografiskt område inomlandstinget. De nuvarande remissreglerna tillspecialistmottagningar föreslås ändrade i syfte attöppna en möjlighet för landstingen att ställa kravpå remiss till sjukhusens specialistmottagningarutan att ha remisskrav för motsvarandespecialistmottagningar utanför sjukhusen.Regeringen avser att tillsätta en utredning för attgöra en samlad översyn av hälso- ochsjukvårdslagstiftningen i syfte att bl.a. åstadkommaen patientfokuserad och tydlig reglering avpatientens ställning. Regeringen har uppdragit åtSocialstyrelsen att beskriva och analyseraförutsättningarna för och konsekvenserna avinförandet av en behandlingsgaranti. Utgångspunktenför arbete skall vara en allsidigbelysning av frågan, som bl.a. innefattar ettekonomiskt, organisatoriskt, praktiskt ochmedicinskt perspektiv.I propositionen anförs vidare att de lagligaförutsättningarna för samverkan mellan kommuner ochlandsting inom vårdområdet bör stärkas ytterligare.Regeringen har i proposition 1997/98:113 Nationellhandlingsplan för äldrepolitiken redovisat att mansnarast avser att se över frågan om gemensammanämnder m.m. inom vårdområdet. I avvaktan på dennaöversyn föreslås att pågående försöksverksamhet medkommunal primärvård förlängs till utgången av år1999. Vidare föreslås att och Göteborgskommuner ges övergångsvis möjlighet att - efteröverenskommelse med respektive landsting - svara fördriften av primärvården.De förändringar i lagstiftningen som föranleds avregeringens förslag föreslås träda i kraft den 1januari 1999.Även proposition 1998/99:4 Stärkt patientinflytandeinnehåller förslag till åtgärder för att i olikaavseenden stärka patientens ställning i hälso- ochsjukvården.En ny lag om patientnämndsverksamhet m.m. föreslåsersätta nuvarande lag (1992:563) omförtroendenämndsverksamhet inom hälso- ochsjukvården m.m. Nämndernas arbetsområde utvidgastill att omfatta all offentligt finansierad hälso-och sjukvård samt vissa socialtjänstfrågor inomäldreomsorgen. Nämndernas arbetsuppgifter preciserasi lagstiftningen.Vidare föreslås en särskild bestämmelse i HSL sompreciserar vårdgivarnas skyldighet att ge patientenen individuellt anpassad information om denneshälsotillstånd och om de olika metoder förundersökning, vård och behandling som finns.Genom en ny bestämmelse i HSL föreslås vidare attvårdgivarna blir skyldiga att ta hänsyn tillpatientens val av behandling där två eller fleraalternativ är möjliga. Den föreslagna bestämmelseninnebär också att vårdgivarna i vissa situationerskall vara skyldiga att medverka till att patientenfår möjlighet att diskutera sin sjukdom ochbehandling med ytterligare en läkare (s.k. secondopinion). I lagen (1998:531) om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område föreslås bestämmelsersom reglerar hälso- och sjukvårdspersonalensmotsvarande åligganden.I propositionen föreslås även en ändring ipatientjournallagen (1985:562) som innebär attlämnad information, val av behandlingsalternativsamt ett eventuellt ställningstagande angående enförnyad medicinsk bedömning skall dokumenteras.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1januari 1999.BakgrundRegeringen bemyndigade chefen förSocialdepartementet att tillkalla en parlamentariskkommitté för att dels analysera och bedöma hälso-och sjukvårdens resursbehov fram , delsöverväga hur hälso- och sjukvården bör finansieraspå den övergripande samhällsnivån. I uppdragetingick också frågor som rör patientavgifter ochhögkostnadsskydd samt kostnadsansvar för läkemedel iöppen vård. Kommittén antog namnet Kommittén omhälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation, HSU 2000 (S 1992:04). Kommittén fick idecember 1994 tilläggsdirektiv som innebar attkommitténs överväganden och förslag skall utgå fråndagens system med landsting och kommuner somfinansiärer och tillhandahållare av hälso- ochsjukvård. Genom de nya direktiven fick kommitténbl.a. i uppdrag att överväga åtgärder som kan vidtasför att stärka patientens ställning i hälso- ochsjukvården. Kommittén lade framdelbetänkandet Patienten har rätt (SOU 1997:154).Med stöd av regeringens bemyndigande tillkalladechefen 1994 en särskildutredare med uppgift att utreda hur kvinnor och mänbemöts inom hälso- och sjukvården. Utredaren lade iaugusti 1996 fram huvudbetänkandet Jämställd vård.Olika vård på lika villkor (SOU 1996:133).I proposition 1997/98:189 behandlas vissa av defrågor som berörts i betänkandet Patienten har rätt.Vidare har betänkandet Jämställd vård. Olika vård pålika villkor i vissa delar utgjort underlag förpropositionsarbetet. Härtill kommer att regeringen ipropositionen redogör för överenskommelsen omersättning för insatser för att stärkapatientens ställning m.m. Regeringen har bedömt attförslagen i propositionen inte behöver underställasLagrådet.I proposition 1998/99:4 tar regeringen uppytterligare frågor som behandlats i betänkandetPatienten har rätt. Förslagen har underställtsLagrådet.Överenskommelse mellan staten ochlandstingen om ersättningar för förinsatser för att stärka patientensställning m.m.I proposition 1997/98:189 lämnas en redogörelse förden överenskommelse som träffadesmellan företrädare för staten ochsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar för år1999.Parterna har enats om att utgiftsramen för år 1999,1 182 miljoner kronor, skall fördelas enligtföljande. (Mkr)1 Att stärka patientens ställning 8631.1Förbättrad tillgänglighet 804Patientinflytande och delaktighetSvåra och mycket ovanligasjukdomstillstånd1.2Ersättning för vissa verksamheter501.3Nationella informationssystem(informations-system för patienter ochallmänhet, ,producentobunden läkemedelsinformation,)92. Rehabiliterings- och behandlingsinsatser2353. Nationellt utvecklingsarbete313.1 Verksamhetsutveckling 203.2 Särskilda medel förutvecklingsarbete114. Råd för hälso- och sjukvårdspolitik 25. Bidrag inom hjälpmedelsområdet 515.1 Ersättning tillHjälpmedelsinstitutet45,55.2 Metod- och kunskapsutveckling 5,5Summa1 182Enligt överenskommelsen skall huvuddelen av medlen,, användas för att ytterligarestärka patientens ställning inom svensk hälso- ochsjukvård. Det skall bl.a. ske genom att vårdenstillgänglighet och patienternas inflytande ochdelaktighet ökas. Parterna har enats om attlandstingen skall se till att de patienter med svåraoch mycket ovanliga sjukdomstillstånd och skador somönskar vård i annat landsting också skall få det.Parterna konstaterar att de formellaförutsättningarna i viss utsträckning existerargenom vårdkatalog. En förutsättningär emellertid att vårdkatalogen kompletteras medsådana medicinska verksamheter som kan tillgodosedessa patienters vårdbehov. Regeringen avser attuppdra åt att successivt bygga utsin vårdkatalog i relevanta delar samt att följa hurvårdbehoven tillgodoses för denna grupp.I överenskommelsen påpekas vidare att någralandsting bedriver verksamhet och belastas avkostnader utan att kunna kompenseras för detta genomstatsbidragssystemet. För att kompensera dessalandsting avsätts enligt överenskommelsen 50miljoner kronor.År 1997 påbörjades ett arbete för att utveckla ettIT-baserat informationssystem för patienter ochallmänhet. Systemet kallas InfoMedica och är enfulltextdatabas med koppling till andra databaserför patientinformation, bl.a. hos Socialstyrelsenoch Spri. Parterna är eniga om att för år 1999avsätta för fortsatt utveckling avsystemet. Parterna är vidare överens om att avsätta6 för producentobunden information.Även för lämnas särskild ersättning förmedicinska rehabiliterings- och behandlingsåtgärderinom hälso- och sjukvården. Ersättningsbeloppet äroförändrat jämfört med föregående år, dvs. 235miljoner kronor.Det arbete med ledarskapsfrågor ochvårdorganisation som inletts i nätverk och projektsom "", "" och"Genombrott" bör enligt propositionen fortsätta ochföljas av nya satsningar. avsättsför detta ändamål.I överenskommelsen anförs att det inte finnsnågra helt tillförlitliga system för att följatillgängligheten inom arbetar tillsammans medlandstingen i de södra och västsvenskasjukvårdsregionerna med att ta fram system föruppföljning av köer och väntetider.Landstingsförbundet ansvarar för att arbetet med attutveckla dessa system fullföljs under år 1999.Förbundet ansvarar också för att redovisa hurtillgängligheten i övrigt inom hälso- och sjukvårdenutvecklas. Parterna är eniga om att avsätta 11miljoner kronor för dessa ändamål.Av överenskommelsen framgår vidare att parterna äreniga om att inom ramen för överenskommelsen skapaett råd för hälso- och sjukvårdspolitik som skallbestå av ledande beslutsfattare från staten ochmotsvarande företrädare för landstingen. Rådet skallbehandla övergripande frågor om hälso- ochsjukvården och . Rådet bör vidareansvara för viss uppföljning av överenskommelsen; 2miljoner kronor avsätts för inrättande av ett sådantråd.Slutligen framgår av överenskommelsen att 51miljoner kronor avsätts till bidraginom hjälpmedelsområdet.En patientfokuserad lagstiftningProposition 1997/98:189I propositionen anförs att dagens hälso- ochsjukvårdslagstiftning bygger påsjukvårdshuvudmännens och personalens skyldigheter.Samtidigt som det framgår av innehållet i deaktuella lagarna att patienten skall ges möjlighettill aktiv medverkan i vården har patienten i denlagtekniska utformningen tilldelats entillbakadragen position som objekt för huvudmännensoch personalens aktiviteter. Regeringen påpekarockså att hälso- och sjukvårdslagstiftningen ärutspridd i flera olika lagar.En grundförutsättning för att patienterna skallkunna ta till vara sin rätt är att de regelverk somfinns är tydliga. Den nuvarande hälso- ochsjukvårdslagstiftningen bör därför ses över. Enutgångspunkt för översynen bör vara attlagstiftningen skall utgå från patienten. Detinnebär att den rättsliga fokuseringen i relevantadelar förskjuts från personalens ochsjukvårdshuvudmännens skyldigheter till vadpatienten bör kunna kräva av hälso- och sjukvården.Detta innebär inte att en lagstiftning ompersonalens och sjukvårdshuvudmännens skyldigheterkan avvaras. Vidare bör utgångspunkten vara attsamla de bestämmelser som har betydelse förpatientens ställning i stället för att de som ärutspridda på flera lagar.Enligt propositionen finns det betydande problemnär det gäller att införa legala rättigheter påhälso- och sjukvårdsområdet eftersom hälso- ochsjukvårdsförmåner inte låter sig preciseras likaenkelt i lag som t.ex. ekonomiska förmåner. Omöverprövningen skall ha något praktiskt värde måstevidare tidsaspekten beaktas, vilket är särskiltpåtagligt vid akut vård. Härtill kommer att detorgan som skall överpröva beslut inom hälso- ochsjukvårdsområdet måste ha kompetens att bedöma såvälrättsliga som medicinska frågor. I propositionenanförs att det dessutom finns principiellainvändningar mot en hälso- och sjukvårdslagstiftningsom bygger på rättighetsbaserade principer, eftersomdet demokratiska inflytandet i hälso- ochsjukvårdslagstiftningen i vårt system till stor delutövas av kommunala politiska församlingar. Enrättighetslagstiftning innebär att det ytterst ärdomstolarna som bedömer olika vårdbehov, avgör omåtgärder blivit riktigt utförda, väger behov iförhållande till nytta och resursutnyttjande ochsliter tvister inom hälso- och sjukvården. Därmedinskränks utrymmet för kommunalt fattadedemokratiska beslut om prioriteringar i vården iförhållande till befintliga resurser. Regeringenanser sammanfattningsvis att det finns behov av enöversyn av dagens hälso- och sjukvårdslagstiftning.Översynen bör dock utgå från den nuvarande principenmed skyldighetslagstiftning.MotionI motion So12 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts om ensamlad patientlagstiftning (yrkande 2). Motionärernaanför att patientens ställning bör stärkas.Nuvarande regler bör sammanföras till en plats ilagstiftningen, antingen i en särskild lag ompatientens ställning och inflytande eller som ettsärskilt avsnitt i HSL. Lagstiftningen bör avseföljande:- vårdgarantins regler,- den tidigare husläkarlagens regler,- rätten till information om olikabehandlingsalternativ, deras för- och nackdelar samtbetydande möjligheter att välja mellan alternativen,- rätt att ta del av behandlingsresultat påsjukhusen,- rätt att få ta del av mer än en läkaresbedömning, s.k. second opinion,- rätt till rehabiliteringsplan,- rätt till smärtlindring,- garanti för att kvalitetssäkring tillämpas,- rätt till specialistvård i annat landsting omopartiskt organ så tillstyrker,- rätt till vård i hemmet i livets slutskede om detinte finns medicinska skäl mot detta.Tidigare behandlingFrågan om en översyn av dagens hälso- ochsjukvårdslagstiftning berördes något i betänkande1997/98:SoU22 Yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område (s. 28). Utskottet deladeregeringens bedömning att fem lagar,kvacksalverilagen, behörighetslagen,disciplinpåföljdslagen, åliggandelagen ochtillsynslagen, skulle sammanföras till en lag omyrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område.Förslagen i proposition 1997/98:109 Yrkesverksamhetpå hälso- och sjukvårdens område ansågs utgöra ettförsta steg i riktning mot en samlad hälso- ochsjukvårdslagstiftning på det sätt HSU 2000förespråkat i betänkandet Patienten har rätt.Utskottet anförde vidare att HSU 2000 i sammabetänkande bl.a. konstaterat att dagens hälso- ochsjukvårdslagstiftning bygger påsjukvårdshuvudmännens och personalens skyldigheter.Vad en patient kan förvänta sig av vården kan endastindirekt utläsas ur lagtexten. Kommittén ansågdärför att det finns ett behov av en översyn avdagens hälso- och sjukvårdslagstiftning. Enutgångspunkt för en sådan översyn borde enligtkommittén vara att lagstiftningen utgår frånpatientens situation, dvs. att den rättsligafokuseringen förskjuts till vad patienten bör kunnakräva av hälso- och sjukvården.Utskottet uttalade att det såg positivt på att enöversyn görs av dagens hälso- och sjukvård med denutgångspunkt som HSU 2000 skisserat.Utskottets bedömningUtskottet delar bedömningen att engrundförutsättning för att patienterna skall kunnata till vara sin rätt är att de regelverk som finnsär tydliga. Utgångspunkten bör vara att samla debestämmelser som har betydelse för patientensställning. Utskottet vidhåller därför sitt tidigareställningstagande att den nuvarande hälso- ochsjukvårdslagstiftningen bör ses över i syfte attåstadkomma en mer patientfokuserad ochlättillgänglig rättslig reglering på området.Översynen bör utgå från den nuvarande principen medskyldighetslagstiftning. Motion So12 (fp) yrkande 2avstyrks.Vårdens tillgänglighetProposition 1997/98:189I propositionen anförs att tidsfrister i vården intebör lagfästas.