bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — Några särskilda bestämmelserom behandling av uppgifter i Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet behövsenligt regeringen inte.I skälen för sitt förslag erinrar regeringen om att den, i likhet medRegisterutredningen, har ansett det nödvändigt att - i förhållande tillpersonuppgiftslagen - begränsa rätten att behandla personuppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet. Utredningen har föreslagit att dessabegränsningar inte bör gälla för Säkerhetspolisen. Regeringen framhåller härvidatt syftet med den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver är att skydda vårterritoriella suveränitet och vårt nationella oberoende. Det gör det angelägetatt Säkerhetspolisens handlingsmöjligheter i detta avseende inte begränsas istörre utsträckning än vad som kan anses nödvändigt. Enligt regeringens meningger härvid personuppgiftslagens bestämmelser ett tillräckligt skydd motbehandling inom utöver vad som kan anses berättigat med hänsyntill ändamålet med dess verksamhet. De särskilda bestämmelserna om behandlingav personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet bör därför inte gällaSäkerhetspolisen. Det innebär att Säkerhetspolisen i sinunderrättelseverksamhet får behandla personuppgifter under de förutsättningarsom personuppgiftslagen anger.Regeringen anför vidare att det inom pågår förberedelse förövergång till ett system som medger en helt elektronisk ärendehantering. Om densamlade informationen i databaserna görs tillgänglig genom ett sökprogramskulle varje person som finns med i någon undersökning hos Säkerhetspolisengöras sökbar. Detta är enligt regeringen inte godtagbart urintegritetssynpunkt. Regeringen erinrar om personuppgiftslagens krav på attinsamlingen av uppgifter skall ske på ett korrekt sätt och i enlighet med godsed och för särskilt uttryckligt angivna och berättigade ändamål samt attuppgifterna inte får användas för något annat ändamål än för vilket de samladesin. Dessa krav är avsedda att förebygga en felaktig tillämpning. Person-uppgiftslagen innehåller också bestämmelser om att lämpliga skyddsåtgärdermåste vidtas.För att hindra att varje uppgift som behandlas hos skallgöras sökbar föreslår regeringen att det skall finnas ett register, , som skall utformas som ingången till den samlade informationsmängdenhos Säkerhetspolisen.MotionenI motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs att det vid en närmareanalys kan konstateras att det saknas konkret innehåll i personuppgiftslagenskrav på behandling av personuppgifter. Det måste enligt motionärerna finnasbestämmelser som reglerar Säkerhetspolisens rätt att behandla personuppgifter.Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 10).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens uppfattning är att den begränsning somföreslås gälla för behandling av personuppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet i förhållande till personuppgiftslagen inte börgälla för Säkerhetspolisen. Skälet till detta är enligt regeringen att syftetmed Säkerhetspolisens verksamhet är att skydda vår territoriella suveränitetoch vårt nationella oberoende. Säkerhetspolisens handlingsmöjligheter bördärför inte begränsas i större utsträckning än vad som är nödvändigt. Enligtregeringen ger person- uppgiftslagens bestämmelser ett tillräckligt skydd förden enskilde vid behandling av personuppgifter. De särskildabestämmelserna om behandling av personuppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet bör därför inte gälla Säkerhetspolisen.Utskottet har inget att invända mot regeringens förslag och avstyrker motion1997/98:Ju44 yrkande 10. Utskottet vill härvid framhålla att regeringensförslag innebär att Säkerhetspolisen i sin underrättelseverksamhet får behandlapersonuppgifter under de förutsättningar som såväl personuppgiftslagen sompolisdatalagen anger. Polisdatalagens bestämmelse om behandling av känsligapersonuppgifter, som innebär ett undantag från det principiella förbudet motbehandling av känsliga uppgifter i personuppgiftslagen, blir t.ex. tillämpligför Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet.SÄPO-registretPropositionenRegeringens förslag innebär att lagregleras. Ändamålet medregistret och förutsättningarna för registrering skall enligt förslaget framgåav polisdatalagen. skall utgöra ingången till den samlade per-sonuppgiftshanteringen hos . De öppna samt de hemligaföreskrifterna för registret kan därmed upphävas.Enligt förslaget skall få innehålla uppgifter som kan hänförastill en enskild person endast1. om den uppgifterna gäller kan misstänkas för att ha utövat eller kan kommaatt utöva brottslig verksamhet som innefattar hot mot rikets säkerhet ellerterrorism,2. om personen har undergått registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627) eller3. om det med hänsyn till registrets ändamål annars finns skäl till det.Regeringen föreslås få meddela föreskrifter om vilka personuppgifter som fårregistreras.När det gäller innehållet i anför regeringen att en lägre gradav misstanke bör gälla för registreringen i än i kriminal-underrättelseregister med hänsyn till den verksamhet som Säkerhetspolisenbedriver. Den misstankegrad som skall gälla för att en person skall fåregistreras bör enligt regeringen, för att beteckna en lägre misstankegrad än?skälig misstanke?, därför bestämmas till att personen kan misstänkas förbrottslig verksamhet.Därutöver anför regeringen i fråga om registrering på grund av särskilda skälatt det för Säkerhetspolisens verksamhet finns behov av att kunna registrerapersoner även i andra fall än i samband med anknytning till brottsligverksamhet eller registerkontroll. Det kan enligt regeringen t.ex. vara frågaom personer som har samband med någon som registreras enligt de grunder somtidigare nämnts. Det finns också ett behov av att samla information om personersom kan bli utsatta för hot av olika slag eller som i känsliga verksamheter kanbli föremål för närmanden från främmande underrättelsetjänster. För att kunnabedriva ett effektivt förebyggande arbete har Säkerhetspolisen behov av attkunna kartlägga vad som skulle utvecklas till t.ex. hot eller värvningsförsök.Regeringen anför vidare att det för att avslöja samband mellan personer somflyttar in i vårt land efter att ha deltagit i oppositionell verksamhet ihemlandet kan vara av stor betydelse att registrera vissa personer utan attobjektiv grund för brottsmisstanke föreligger. Enligt regeringen kan det ivissa fall också finnas anledning att registrera kontakter med främmandebeskickningar. Regeringen anser att om det med hänsyn till registrets ändamålfinns särskilda skäl bör registrering därför också få ske i andra fall än desom tidigare nämnts. Regeringen konstaterar att en sådan bestämmelse gerSäkerhetspolisen tämligen vida ramar att registrera uppgifter. Regeringen anserdock att det med hänsyn till uppgift att kontrolleraSäkerhetspolisens registrering av uppgifter i registret finnstillfredsställande möjligheter till insyn i och kontroll av registret.Regeringen erinrar vidare om sitt förslag att regeringen bör bemyndigas attmeddela närmare föreskrifter om vilka personer som får registreras. kan gälla de närmare förutsättningarna för registrering av dem somhar varit föremål för registerkontroll. Enligt regeringen kan sådanaföreskrifter också, om det visar sig nödvändigt, avse en precisering av vad somavses med särskilda skäl.MotionenI motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs när det gäller innehåll att misstankegraden ?kan misstänkas? är synnerligen låg ochknappast kan innebära någon egentlig restriktion för registrering. Motionärernaär vidare kritiska mot bestämmelsen om att registrering skall få ske om det medhänsyn till registrets ändamål annars finns särskilda skäl. Enligt motionärernaär grunderna för registrering i registret alldeles för omfattande och oprecisa.Riksdagen bör därför avslå förslaget till 33 § polisdatalagen (yrkande 11).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att syftet med Säkerhetspolisens verksamhet är att skyddavår territoriella suveränitet och vårt nationella oberoende. Med hänsyn härtillär det, såsom regeringen framhåller, befogat att kräva en lägre grad avbrottsmisstanke som grund för registrering i av uppgifter somhänför sig till en enskild person. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag att registrering får ske om den person som uppgifterna gäller kanmisstänkas för att ha utövat eller kan komma att utöva brottslig verksamhet sominnefattar hot mot rikets säkerhet eller rasism. Motion 1997/98:Ju44 yrkande 11avstyrks därmed i denna del.Mot bakgrund av det särskilda syftet med verksamhet har utskottetvidare förståelse för regeringens förslag att registrering i SÄPO-registretskall få förekomma även i andra fall än i samband med brottslig verksamhet ochregisterkontroll, om det med hänsyn till registrets ändamål föreliggersärskilda skäl för en sådan registrering. Som regeringen påpekar innebärförslaget en tämligen vidsträckt möjlighet för Säkerhetspolisen att registrera.Utskottet utgår härvid från att regeringen noggrant kommer att följa det arbetemed kontroll av registreringarna som skall utöva. Därutövervill utskottet erinra om förslaget om ett bemyndigande för regeringen attmeddela närmare föreskrifter om vilka personuppgifter som får registreras.Enligt regeringen kan sådana föreskrifter, om det visar sig nödvändigt, avse enprecisering av vad som avses med särskilda skäl. Utskottet utgår härvid frånatt förslaget om ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter avseröppna och ej sekretessbelagda föreskrifter. Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju44 yrkande 11 äveni denna del.Gemensamma frågorNormgivningMotionernaI motion 199798:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att de bemyndiganden somregeringen föreslår i de nu aktuella registerlagarna är alltför långtgående ochoprecisa. Med hänsyn till att det här är fråga om reglering av uppgifter somrör den personliga integriteten anser motionärerna att det ligger nära tillhands att den närmare regleringen skall ske i lagform. Det är också iregeringsformens anda att skyddet för den personliga integriteten närmare angesi lag. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 7).I samma motion anförs vidare att gallringsbestämmelser i polisregisterlagarskall ges i lagform (yrkande 5, delvis).I motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) föreslåsavslag på flera förslag till bemyndigande för regeringen att meddelaföreskrifter. Det gäller till dels förslaget om att regeringen skall få meddelaföreskrifter om att uppgifter som behandlas enligt polisdatalagen får lämnas uti andra fall än som sägs i 6 och 7 §§ förslaget till polisdatalag. Enligtmotionärerna skall utlämnandet av uppgifter uteslutande regleras genom lag(yrkande 9).Motionärerna har också motsatt sig regeringens förslag om undantag frånvissa gallringsbestämmelser som innebär att regeringen får meddela föreskrifterom att uppgifter får bevaras för historiska, statistiska och vetenskapligaändamål. Det gäller den allmänna gallringsregeln i 13 § andra stycket förslagettill polisdatalag (yrkande 13), gallringsregeln i 16 § samma lag ompersonuppgifter som behandlas i kriminalunderrättelseverksamhet (yrkande 15),regeln i 21 § samma lag om gallring ur kriminalunderrättelseregister (yrkande17) samt regeln i 35 § samma lag om gallring ur (yrkande 19).Enligt motionärerna bör bestämmelserna i samtliga dessa fall meddelas genomlag.BakgrundDet grundläggande skyddet för den enskildes personliga integritet återfinns iregeringsformen (RF). I 1 kap. 2 § tredje stycket RF anges att det allmännaskall värna den enskildes privatliv och familjeliv. En särskild bestämmelse omden personliga integriteten och automatisk databehandling finns i 2 kap. 3 §andra stycket RF. Enligt denna bestämmelse skall varje medborgare i denutsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritetkränks genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatiskdatabehandling. Bestämmelsen har inte ansetts hindra att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer ges behörighet att närmare precisera ochkonkretisera en sådan skyddsreglering.I 8 kap. 3 § RF anges att föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och detallmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp ienskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag.Av 8 kap. 7 § RF framgår att regeringen utan hinder av 3 § efter bemyndigande ilag genom förordning kan meddela föreskrifter om annat än skatt omföreskrifterna avser bl.a. skydd för personlig integritet vid registrering avuppgifter med hjälp av automatisk databehandling (punkt 8). harnyligen beslutat att sistnämnda delegationsgrund skall utsträckas till att avseskydd för personlig integritet vid all behandling av personuppgifter (prop.1997/98:44, bet. 1997/98:KU18, prot. 1997/98:91).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens förslag avseende såväl lagen ombelastningsregister och lagen om misstankeregister som polisdatalageninnehåller bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter på detaktuella lagstiftningsområdet. Enligt utskottets mening avser de aktuellabemyndigandena inte sådana föreskrifter som enligt normgivningsbestämmelserna i8 kap. regeringsformen skall meddelas i form av lag. Utskottet anser inteheller att bestämmelsen i 2 kap. 3 § RF eller målsättningen attmyndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligtinnehåll skall regleras i lag (se bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160) utgörhinder mot att bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter på det aktuellaområdet. Från konstitutionell synpunkt finns det således inget hinder mot attge regeringen dessa bemyndiganden. Utskottet finner det i stället lämpligt attviss normgivningskompetens delegeras, bl.a. med tanke på de nu aktuellalagarnas överskådlighet. Utskottet har således inget att invända emot attregeringen ges vissa bemyndiganden att meddela närmare föreskrifter på detaktuella lagstiftningsområdet. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motionerna 1997/98:Ju48 yrkandena 9, 13, 15,17 och 19 samt 1997/98:Ju49 yrkande 5, delvis, och yrkande 7.Gallringsbestämmelser i polisregisterlagarMotionenI motion 1997/98:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att man bör hatidsbestämda gallringsbestämmelser i polisens register. Huvudregeln bör enligtmotionärerna vara att uppgifter inte får bevaras längre än vad som ärnödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen. Huvudregeln kan sedankompletteras med en maximigräns i varje enskilt fall (yrkande 6, delvis).PropositionenNär det gäller belastningsregistret föreslår regeringen att uppgifter iregistret skall gallras när förutsättningarna för registrering inte längreföreligger, t.ex. om den registrerade frikänns efter överklagande ellerordningsbot undanröjs. Vid frikännande dom skall uppgifter om domen enligtförslaget gallras bort direkt. Uppgifter i registret föreslås vidare gallrasnär förflutit, i regel tio år.I fråga om misstankeregistret föreslår regeringen att uppgifter i registretskall gallras om en förundersökning har avslutats utan att åtal har väckts medanledning av misstanken, om åtal har lagts ned, om dom eller beslut har vunnitlaga kraft eller om en begäran om utlämning har avgjorts.Beträffande gallring av uppgifter som behandlas enligt polisdatalagenföreslår regeringen att uppgifter som behandlas i en förundersökning arkiveraspå samma sätt som motsvarande uppgifter i en förundersökning. Andrauppgifter som behandlas skall gallras när det inte längre behövs för sittändamål. Enligt förslaget skall för de register som regleras i polisdatalagenanges en särskild gallringstid. Regeringen föreslås dock få föreskriva attuppgifter som behandlas får bevaras för historiska, statistiska ochvetenskapliga ändamål.Regeringen föreslår att uppgifter i kriminalunderrättelseregister skallgallras senast efter det att en uppgift om personen som kan föranledaregistrering sista gången infördes. Om det har inletts en särskildundersökning av underrättelseverksamhet får uppgifterna stå kvar tillsundersökningen har avslutats.När det gäller föreslår regeringen att gallring av uppgifterskall ske när de inte längre behövs och senast när samtliga uppgifter om denregistrerade har gallrats ur det allmänna belastningsregistret. Uppgifter ispårregistret föreslås gallras när de inte längre behövs och senast efterregistreringen.Regeringen föreslår beträffande fingeravtrycks- och signalementsregistretregler som innebär att uppgifter om en misstänkt person skall gallras närförundersökning eller åtal mot personen läggs ned eller när åtal ogillas.Enligt förslaget skall uppgifter dock undantagsvis kunna bevaras även sedan enförundersökning har lagts ned. Regeringen föreslår härvid regler som motsvararbestämmelserna om behandling av uppgifter vid kvarstående brottsmisstanke. Omden registrerade döms skall uppgifterna gallras senast dåuppgifter gallras ur belastningsregistret. Vidare föreslås regeringen fårmeddela föreskrifter om gallring av uppgifter om den som har lämnatfingeravtryck enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll.Därutöver föreslår regeringen att uppgifter i som huvudregelskall gallras senast efter det att en uppgift som kan föranledaregistrering infördes. Om det finns särskilda skäl får dock uppgifterna ståkvar . Gallring skall då ske enligt den allmännagallringsregeln i polisdatalagen.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens förslag när det gäller gallring urbelastningsregistret innebär att uppgifter skall gallras när förutsättningarför registrering inte längre föreligger, t.ex. om den registrerade frikännsefter överklagande. Regeringens förslag innebär vidare att uppgifter skallgallras när har förflutit, i regel t.ex. . I fråga ommisstankeregistret föreslår regeringen en bestämmelse som anger i vilkasituationer gallring skall ske, t.ex. om en förundersökning har avslutats utanatt åtal har väckts. När det gäller automatiserad behandling av personuppgifterenligt polisdatalagen föreslår regeringen en allmän gallringsregel som innebäratt uppgifter skall gallras när de inte längre behövs för sitt ändamål. Dettagäller dock inte uppgifter i en förundersökning, vilka skall arkiveras. För deregister som regleras i polisdatalagen föreslår regeringen dock att gallringskall ske efter särskilda gallringstider. Enligt förslaget skall som huvudregeluppgifter i t.ex. kriminalunderrättelseregister gallras senast ochuppgifter i . Enligt utskottets mening harregeringens förslag om gallring ur de föreslagna registren utformats medutgångspunkt i att uppgifter inte får bevaras i registren längre än vad som ärnödvändigt med hänsyn till ändamålet med registreringen. Motion 1997/98:Ju49yrkande 6 synes så till vida vara tillgodosedd. Enligt utskottets meninginnebär regeringens förslag vidare att en särskild gallringstid fastställs förde register där en sådan regel kan anses ändamålsenlig. Med det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju49yrkande 5 (delvis).Stockholm den 28 april 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), Pär-AxelSahlberg (s), (), (), (), IngerRené (m), (), () och ().Avvikande meningar1. Avslag på propositionenKenneth () anser att yttrande i avsnittetReformbehovet bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att en ny lagstiftning på polisregisterområdetkräver att en ytterst noggrann avvägning görs mellan motstridiga intressen isyfte att värna respekten för den enskildes integritet. Vad som harblivit känt om den otillbörliga registrering som har förekommit hosSäkerhetspolisen och effekterna av denna registrering ger enligt utskottetsmening vid handen att stor möda måste läggas ned på att den lagstiftning som nuskall utformas inte ger utrymme för liknande övergrepp . Utskottetanser att regeringens avvägningar i den föreslagna lagstiftningen kännetecknasav att hänsyn till effektivitetskrav och en önskan att mönstergillt kunnauppfylla åtaganden i Europol och har fått vägaalltför tungt i förhållande till den enskildes rättmätiga krav på rimlig hänsyntill personlig integritet. Enligt utskottets mening måste hela lagstiftningenarbetas om i syfte att uppnå en bättre balans i förhållande tillintegritetsaspekterna för den enskilde. Utskottet anser därför, i likhet medvad som anförs i motion 1997/98:Ju44 yrkande 1, att propositionen bör avslås.2. Sekretesstidens längdPeter () anser att yttrande i avsnittetSekretess som börjar med ?Utskottet ser? och slutar med ?40 år? bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att skaderisken för sekretessbelagda uppgifter i regelminskar . Uppgifternas ålder måste därför beaktas vid bedömningen avom det föreligger en risk att lämna ut uppgifterna. Utskottet ser således medtillfredsställelse på att regeringen nu föreslår en begränsning i tiden försekretess i polisregister. Enligt utskottets mening är det dock tillräckligt omsekretess för uppgifter i polisregister och i andra register med uppgifter ombrott gäller . Utskottet tillstyrker därför motion 1997/98:Ju48 yrkande2.Utskottet anser vidare, i likhet med vad som anförs i nämnda motions yrkande3, att förundersökningssekretessen till skydd för polisens verksamhet bör gällai . Motionen tillstyrks därför också i denna del.3. Sekretess för uppgifter i underrättelseverksamhetKenneth () anser att yttrande i avsnittetSekretess som börjar med ?Mot bakgrund? och slutar med ?denna del? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att den omständigheten att absolut sekretess inte längreskall gälla för flertalet av polisens register inte utgör tillräckligt skäl föratt förlänga sekretesstiden för uppgifter i Säkerhetspolisens och den öppnapolisens underrättelseverksamhet. Såsom anförs i motion 1997/98:Ju44 yrkande 2bör regeringens förslag i denna del därför avslås.Utskottet kan vidare konstatera att den absoluta sekretess som för närvaranderåder för uppgifter i polisregister visserligen har en indirekt betydelse försåväl Säkerhetspolisens som den öppna polisens underrättelseverksamhet. Dettautgör dock enligt utskottets mening inte ett tillräckligt skäl att nu skärpasekretessen till att gälla med ett omvänt skaderekvisit. Utskottet delarsåledes uppfattningen i motion 1997/98:Ju44 yrkande 3 att ett raktskaderekvisit även fortsättningsvis bör gälla.4. Den enskildes insyn i polisens personuppgiftshanteringBo Könberg (), () och () anser attkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Sekretess som börjar med ?Där-utöver konstaterar? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det föreligger ett behov av att förstärka medborgarnaskontroll över polisens personuppgiftshantering. Enligt utskottets mening är denenskildes rätt att ta del av uppgifter om sig själv, såsom anförs i motion1997/98:Ju49 yrkande 3, särskilt viktig i de fall den enskilde drabbas negativtpå grund av felaktiga uppgifter. Regeringens förslag att absolut sekretess intelängre skall gälla för uppgifter i polisens register innebär visserligen ennågot större insyn för den enskilde i polisens personuppgiftshantering.Utskottet anser dock att regeringens förslag inte är tillräckligt. mening borde skaderekvisit ställas upp i förhållande till denenskilde själv endast om det föreligger synnerliga skäl. Vad utskottet nuanfört bör ges regeringen till känna.5. innehållPeter () anser att yttrande i avsnittetBelastningsregistrets innehåll bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening saknas det anledning att göra skillnad på ettmeddelat näringsförbud och ett besöksförbud när det gäller registrering avuppgifter i belastningsregistret. Utskottet anser därför, i likhet med vad somanförs i motion 1997/98:Ju48 yrkande 4, att uppgift om ett meddelatnäringsförbud skall registreras i belastningsregistret. Registrerade uppgifterom näringsförbud bör därefter rapporteras till Patent- och registreringsverketför införande i näringsförbudsregistret. Motionen tillstyrks således i dennadel.6.