bet · GL01UbU18 · 1998-05-14 00:00:00 — 3 (kd) - delvis5. beträffande kunskaper om nationella minoriteteratt avslår motion 1997/98:Ub31,6. beträffande skolstartsålder, omfattning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub21 yrkande 4, 1997/98: Ub28 yrkandena1 och 3, 1997/98:Ub29 yrkandena 3 och 5, 1997/98: Ub34 yrkandena 3 och 5samt 1997/98:Ub267 yrkande 3,res. 1 (m) - delvisres. 5 (c, fp)res. 3 (kd) - delvis7. beträffande betygssystemet i grundskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 6 och 1997/98: Ub29yrkandena 6 och 8,res. 1 (m) - delvisres. 6 (fp) - delvis8. beträffande utvecklingssamtalatt avslår motion 1997/98:Ub29 yrkande 7,res. 7 (fp, kd)9. beträffande nationella provatt avslår motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 5 och 1997/98: Ub29yrkande 9,res. 8 (m, c, fp, kd) - delvis10. beträffande allmänt om resurser m.m. till elever med behov avsärskilt stödatt avslår motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 10, 1997/98: Ub33yrkandena 2, 3 och 5, 1997/98:Ub281 yrkande 9, 1997/98: Ub250 yrkandena 3och 5 och 1997/98:Ub807 yrkande 6,res. 6 (fp) - delvisres. 9 (v)res. 2 (mp) - delvis11. beträffande psykologutredning avseende orsakerna till specifikaläs- och skrivsvårigheter/dyslexi m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub30, 1997/98:Ub33 yrkande 4 och1997/98:Ub34 yrkande 1,12. beträffande timplanatt avslår motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 4, 1997/98: Ub28 yrkande 4och 1997/98:Ub29 yrkande 4,res. 1 (m) - delvisres. 10 (c) - delvisres. 6 (fp) - delvis13. beträffande behörighet till nationella ochspecialutformade programatt avslår motion 1997/98:Ub32 och antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),14. beträffande inriktning av översyn av skollagenatt avslår motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 7 och 1997/98: Ub28yrkande 2,res. 1 (m) - delvisres. 10 (c) - delvis15. beträffande parlamentarisk referensgrupp vid översyn avskollagenatt avslår motion 1997/98:Ub33 yrkande 6,16. beträffande läraryrkets statusatt avslår motion 1997/98:Ub29 yrkande 1,res. 8 (m, c, fp, kd) - delvis17. beträffande behöriga lärareatt avslår motion 1997/98:Ub29 yrkande 2,res. 6 (fp) - delvis18. beträffande elevvårdsresurseratt avslår motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 12 och 1997/98:So303yrkande 1,res. 6 (fp) - delvis19. beträffande skolans arbetsmiljöatt avslår motion 1997/98:Ub29 yrkande 11,res. 6 (fp) - delvis20. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()att avslår motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 13 och 1997/98:Ub35yrkandena 1-3.res. 6 (fp) - delvisStockholm den 14 maj 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), IngegerdWärnersson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () ochTuve Skånberg (kd). En gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. (mom. 1, 2, 6, 7, 12 och 14), , och (alla m) anför:När det gäller struktur och inriktning på en gemensam läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet ligger det ilinje med vår uppfattning att mål och riktlinjer för den verksamhet som avsersexåringarna införlivas i läroplanen. Vi anser att samverkan mellan barnomsorgoch skola skall underlättas, eftersom det ger många fördelar. Men detförutsätter också utrymme för alternativ och föräldrars självständiga beslutvad avser barnomsorgen. Vi vill framhålla vikten av att den principiellaskillnaden vad avser frivillig kontra obligatorisk verksamhet respekteras. Detställer stora och inte helt enkla krav på utformningen av regelverken. Vi delarregeringens uppfattning att läroplanen inte skall gälla fritidshemmen, men vältillämpas. Vi ifrågasätter om har den kompetens som behövs för attutforma allmänna råd för fritidshemmen och om det är en nationell angelägenhetatt utarbeta allmänna råd för hur barn skall ?utveckla egna intressen och fåkontakter med fritids-, kultur- och föreningslivet?. Enligt vår uppfattningborde utformningen av verksamheten vid fritidshemmen, utöver sådan verksamhetsom sker i samverkan med skolan, få avgöras av barn, personal och föräldrar.Vad vi nu här har anfört om struktur m.m. på en gemensam läroplan vill vi attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna - detta somkomplettering till och klargörande av vad regeringen har föreslagit.Det är viktigt att fästa tilltro till och respektera lärares och annanskolpersonals professionella kunskap. Utrymmet för skolornas egna pedagogiskabedömningar, anpassade efter varje skolas lokala förutsättningar och idéer,måste vara stort. En sådan ansats måste även framgent genomsyra läroplanen.Vi vill beträffande skolstartsålder, omfattning m.m. framhållaatt den allmänna skolstarten enligt vår uppfattning skall inträffa det årbarnet fyller . Skolstarten skall vara flexibel och det skall finnasmöjlighet för barn som inte är mogna att vänta med skolstarten. Vi anser attförskoleklassen är en onödig mellanform. Enligt vår uppfattning - redovisadbl.a. i vår partimotion 1997/98:Ub208 - skall ingen elev behöva lämnagrundskolan utan att ha uppnått kunskapsmålen. Elever som behöver ett extra årför att klara mål skall erbjudas detta.I fråga om betygssystemet i anser vi att skolornas möjligheteratt använda skriftliga omdömen och betyg skall öka. Det behövs kontinuerligskriftlig information till föräldrarna om bl.a. elevens studieresultat för atteventuella svårigheter skall kunna uppmärksammas och stödinsatser sättas in.Förslaget beträffande rektors skyldighet att upprätta åtgärdsprogram börkompletteras med krav på att kunskaper utvärderas och att eleven och elevensföräldrar får adekvat information.Vi är positiva till vad regeringen anfört om att starta en försöksverksamhetdär ett antal kommuner får möjlighet att organisera arbetet i utanen centralt reglerad timplan, även om vi är beredda att redan nu fatta beslutom timplanens avskaffande. Vi är övertygade om att den pedagogiska förnyelsenoch möjligheterna att nå utbildningens mål förbättras genom ett avskaffande avtimplanen. Vi utgår från att skolorna även fortsättningsvis skall ge utrymmeför elevernas val. Det är viktigt att eleverna kan påverkasin utbildning också vad avser studiernas innehåll.Beträffande inriktningen av den planerade översynen av skollagen vill viframhålla att syftet med översynen måste vara att avbyråkratisera skolan. Detär enligt vår mening uppenbart att regelverket fortfarande innehåller regleroch anvisningar som inte behövs.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 2, 6, 7,12 och 14 bort hemställa1. beträffande en gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet, m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub27 yrkandena 2 och 3 och medanledning av regeringens förslag samt med avslag på motionerna1997/98:Ub26, 1997/98:Ub33 yrkande 1 och 1997/98:Ub34 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. beträffande skolornas egna pedagogiska bedömningaratt med bifall till motion 1997/98:Ub27 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande skolstartsålder, omfattning m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub21 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub28 yrkandena 1 och 3, 1997/98: Ub29 yrkandena 3 och5, 1997/98:Ub34 yrkandena 3 och 5 samt 1997/98:Ub267 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,7. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub27 yrkande 6 och med avslag påmotion 1997/98:Ub29 yrkandena 6 och 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,12. beträffande timplanatt med bifall till motion 1997/98:Ub27 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub28 yrkande 4 och 1997/98:Ub29 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,14. beträffande inriktning av översyn av skollagenatt med bifall till motion 1997/98:Ub27 yrkande 7 och med avslag påmotion 1997/98:Ub28 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,2. En gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. (mom. 1 och 10)() anför:När det gäller struktur och inriktning på en gemensam läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet vill jagframhålla att risken för en ?skolifiering? av sexårsverksamheten är mycket storoch att förskoleklassen blir ett steg mot en sammanhållen tioårig grundskola.Det är angeläget att regeringen vid utformningen av läroplanen lägger stor viktvid att undvika en sådan utveckling. Jag vill påminna om att Miljöpartietyrkade avslag på regeringens förslag att införa förskoleklassen som en egenskolform (bet. 1997/98:UbU5 res. 2, s. 49). varnade då bl.a. förrisken att grundskolepedagogiken skulle få en spridning ner i åldrarna. Vad jagnu har anfört om struktur m.m. på en gemensam läroplan bör som sinmening ge regeringen till känna - detta som komplettering till och klarläggandeav vad regeringen har föreslagit.Beträffande frågor som allmänt rör resurser m.m. till elever med behov avsärskilt stöd vill jag betona vikten av att det finns minimikrav på tillgång avspeciallärare i skolorna. Nedskärningarna i skolan har minskat möjligheternaför barn att få särskilt stöd. Det är viktigt att framhålla lärarnasskyldigheter att vidta sådana åtgärder att elever med behov av särskilt stödfår sin rätt tillgodosedd. Det är mycket angeläget att de insatser somregeringen nu gör för elever med läs- och skrivsvårigheter snabbt omsätts iskolans verklighet och att en effektiv uppföljning organiseras. Särskildaresurser bör anvisas, om inte förr så i vårpropositionen. Jag anser i likhetmed regeringen att det är angeläget med förtydligande av rektors ansvar för attåtgärdsprogram upprättas. Detta bör skrivas in igrundskoleförordningen. Jag anser också att skrivningarna i skollagen, somskall ses över , skall stärkas på denna punkt.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1 och 10bort hemställa1. beträffande en gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet, m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub33 yrkande 1 och med anledningav regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1997/98:Ub26,1997/98:Ub27 yrkandena 2 och 3 och 1997/98:Ub34 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande allmänt om resurser m.m. till elever med behov avsärskilt stödatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub33 yrkandena 2, 3 och 5 och1997/98:Ub807 yrkande 6 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub29yrkande 10, 1997/98:Ub250 yrkandena 3 och 5 samt 1997/98:Ub281 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. En gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. (mom. 1, 4 och 6)Skånberg (kd) anför:När det gäller struktur och inriktning på en gemensam läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet vill jagframhålla att propositionen enligt min uppfattning är något otydlig i fråga omskolans uppdrag och skillnaden mellan den obligatoriska och frivilligaverksamheten. Ett tungt ansvar vilar på fritidshemmen när det gäller att gebarnen social omsorg. Det är viktigt att barnen ges möjlighet till rekreation,lek och vila men också att befästa och utveckla sina kunskaper i fritidshemmen.Vad jag nu har anfört om struktur m.m. på en gemensam läroplan bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna - detta som komplettering till ochklargörande av vad regeringen har föreslagit.Jag anser att det är mycket viktigt att avsnittet i läroplanen omvärdegrunden får finnas kvar som utgångspunkt för ett fördjupat arbete mednormer och värderingar i skolan.Beträffande skolstartsålder, omfattning m.m. anser jag att demöjligheter som finns till en flexibel skolstart bör utnyttjas flitigare.Om skolstarten blir flexibel lägger det en bra grund för ett mer individbaseratarbetssätt, där inte alla skall göra allting och vid samma ålder. Jaganser också att den möjlighet som finns att få ett tionde år i börutnyttjas oftare än . Vissa elever kan behöva än andra eleverför att uppnå nivån godkänd. Jag anser att de bör få inomgrundskolans ram.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 4 och 6bort hemställa1. beträffande en gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet, m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub34 yrkande 4 och med anledningav regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1997/98:Ub26,1997/98:Ub27 yrkandena 2 och 3 samt 1997/98:Ub33 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande avsnittet i läroplanen om värdegrundenatt med bifall till motion 1997/98:Ub34 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande skolstartsålder, omfattning m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub34 yrkandena 3 och 5 och medavslag på motionerna 1997/98:Ub21 yrkande 4, 1997/98: Ub28 yrkandena 1 och3, 1997/98:Ub29 yrkandena 3 och 5 samt 1997/98:Ub267 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. Individuella studieplaner (mom. 3)(), (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning är det mycket viktigt att skolan i sitt arbete tarhänsyn till varje elevs unika förutsättningar. Vi anser att det bör övervägasom krav på individuella studieplaner för varje elev bör skrivas in igrundskoleförordningen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 3 borthemställa3. beträffande individuella studieplaneratt med bifall till motion 1997/98:Ub28 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. Skolstartsålder, omfattning m.m. (mom. 6)() och () anför:Vi anser beträffande skolstartsålder, omfattning m.m. attskolstarten bör tidigareläggas genom att förskoleklassen förs till detobligatoriska skolväsendet. Vi förordar flexibilitet vad gäller såväl skolstartsom tiden för skolans avslutande. Riktvärdet bör vara grundskola medskolstart . Vi vill betona att skolan måste utgå från varjeindivids förutsättningar. Det handlar om en helhet för den enskilde eleven, somtar hänsyn till att elever behöver olika på sig för att bli godkända.Det viktiga är att eleven har uppnått kunskapsmål, inte hur längeeleven har gått i skolan. Det vi har anfört om skolstartsålder, grundskolansomfattning m.m. bör vara utgångspunkter vid den aviserade översynen avskollagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 6 borthemställa6. beträffande skolstartsålder, omfattning m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub28 yrkandena 1 och 3,1997/98:Ub29 yrkandena 3 och 5 samt 1997/98:Ub267 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1997/98:Ub21 yrkande 4 och 1997/98:Ub34 yrkandena 3 och 5som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. Betygssystemet i , m.m. (mom. 7, 10, 12, 17, 18, 19 och 20)() anför:Jag anser att betygssystemet i bör ändras och betyg ges fr.o.m.årskurs 6. Jag anser vidare att en sexgradig betygsskala bör införas. Det ärför få steg för att betygen skall visa vilka kunskaper eleven haruppnått.När det gäller allmänt om resurser m.m. till elever med behov av särskiltstöd vill jag framhålla att det är oerhört viktigt att samtliga pedagoger inomgrundskolan och förskolan har kunskaper och utbildning för att uppmärksammaelever med läs- och skrivsvårigheter. har behovet av tidigdiagnos, behandling och rehabilitering av barn med hyperaktivitet (ADHDoch/eller DAMP) blivit uppmärksammat både på grund av de problembeteendestörningarna skapar för barnet och de problem barnen möter som vuxna omde inte får tidig hjälp. ADHD drabbar åtminstone ett barn i varje skolklass.Det är därför viktigt att lärare och personal inom skolhälsovården får enadekvat utbildning om diagnosgruppen ADHD/DAMP. Jag vill också framhålla attresurstillskottet till kommunernas kärnområden, vård och skola, delvis böranvändas till en genomtänkt kvalitetssatsning i förskolan och såatt fler barn får det stöd de behöver. Alla elever skall ha rätt tillundervisning som gör det möjligt för eleven att nå baskraven i viktiga ämnen.Detta kan innebära att generella standardkrav ibland får stå tillbaka förmotiverade insatser riktade till barn med särskilda behov.Den centralt utformade timplanen i bör avskaffas. Enförutsättning för detta är att utförliga utvärderingar av kunskapsresultatengenomförs. Enligt min mening är det självklart att den enskilde elevens behovmåste stå i centrum, även när det gäller hur många timmar eleven studerar deolika ämnena.Jag vill betona att elever skall ha rätt att undervisas av behöriga lärare.Elevvårdsresurserna har minskat i skolan som behoven har blivitstörre. Jag anser att det är mycket viktigt att eleverna har tillgång tillelevvårdspersonal som kurator och psykolog. Åtgärder måste vidtas för att kommatill rätta med bristen på elevvårdspersonal i skolorna.Brister har påvisats när det gäller såväl den fysiska som den psykosocialaarbetsmiljön i skolan. Enligt min mening är det självklart att även elever ochlärare skall ha en arbetsplats som uppfyller kraven på en acceptabelarbetsmiljö. Det är kommunerna som i första hand ansvarar för arbetsmiljön iskolorna, men ytterst har även regeringen ett ansvar. Regeringen bör enligt minmening vidta åtgärder för att förbättra skolans arbetsmiljö.Jag vill också betona vikten av undervisning om alkohol, narkotika och tobak() i skolorna. anser att det är allvarligt att tillgänglighetennär det gäller alkohol och narkotika tycks ha ökat. Informationen om ANT-frågormåste göras mer effektiv. Vi efterlyser därför en nationell handlingsplan förhur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotik och tobak skallintensifieras.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 7, 10, 12,17, 18, 19 och 20 bort hemställa7. beträffande betygssystemet i grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkandena 6 och 8 och medavslag på motion 1997/98:Ub27 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,10. beträffande allmänt om resurser m.m. till elever med behov avsärskilt stödatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 10 och1997/98:Ub250 yrkandena 3 och 5 och med anledning av motionerna1997/98:Ub33 yrkandena 2, 3 och 5, 1997/98:Ub281 yrkande 9 och1997/98:Ub807 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande timplanatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub27 yrkande 4 och 1997/98:Ub28 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande behöriga lärareatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,18. beträffande elevvårdsresurseratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 12 och1997/98:So303 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,19. beträffande skolans arbetsmiljöatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,20. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()att med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 13 och med anledningav motion 1997/98:Ub35 yrkandena 1-3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts.7. Utvecklingssamtal (mom. 8)() och Skånberg (kd) anför:Enligt vår uppfattning är utvecklingssamtalen oerhört viktiga för elever,föräldrar och lärare. Samtalen skall börja redan i förskolan och fortsättagenom hela . Eftersom samtalen ställer höga krav på läraren för attde skall vara utvecklande vill vi betona vikten av behöriga lärare. Vi anseratt utvecklingssamtalen skall dokumenteras skriftligt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 8 borthemställa8. beträffande utvecklingssamtalatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. Nationella prov, m.m. (mom. 9 och 16)(), (), (), (), (), () och Skånberg (kd)anför:Regelbundna obligatoriska nationella prov bör genomföras för att kvalitetssäkraskolan. Vi vill betona vikten av nationella prov för att uppmärksamma skolornapå såväl enskilda elevers problem med att nå kunskapsmålen som skolorseventuella problem som hänger ihop med elevernas bristande resultat.Lärarna är skolans viktigaste resurs. Att arbeta med barns personliga ochkunskapsmässiga utveckling är bland de viktigaste uppgifter man kan ha. Det ärdärför mycket viktigt att läraryrkets status höjs och lärares professionalismerkänns. Vi vill betona vikten av att skolans huvudmän ger möjlighet tillfortbildning och erbjuder karriärmöjligheter för lärare. Lärarna måste vidarefå det stöd de behöver för att klara sina arbetsuppgifter. Det är ocksånödvändigt att en väl fungerande elevvård finns i skolorna för att ge lärarnabättre möjligheter att klara av kraven som ställs i dag.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 9 och 16 borthemställa9. beträffande nationella provatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub27 yrkande 5 och1997/98:Ub29 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,16. beträffande läraryrkets statusatt med bifall till motion 1997/98:Ub29 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. Allmänt om resurser m.m. till elever med behov av särskilt stöd (mom. 10)() anför:När det gäller resurser m.m. till elever med behov av särskilt stöd vill jagpeka på att studier som rör elever med koncentrationssvårigheter visarbetydelsen av att klassen inte är alltför stor. Elever medkoncentrationssvårigheter kan ofta uppträda mycket oroligt. Jag vill med kraftframhålla att det behövs kunskaper om vilka kvaliteter i verksamheten som haren positiv inverkan på elever med koncentrationssvårigheter och hurspecialpedagogisk kompetens kan användas för att hjälpa dessa barn.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 10 borthemställa10. beträffande allmänt om resurser m.m. till elever med behov avsärskilt stödatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 9 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub29 yrkande 10, 1997/98:Ub33 yrkandena 2, 3 och 5,1997/98:Ub250 yrkandena 3 och 5 och 1997/98:Ub807 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,10. timplan, m.m. (mom. 12 och 14)() anför:Jag anser att timplan bör avskaffas fortare än vad regeringensförslag om en försöksverksamhet i vissa kommuner medger. Timplanen böravskaffas successivt. Jag vill betona att det är av största vikt att enavveckling inte leder till sänkt kvalitet. Utvärderings- och kvalitetsarbetetmåste bli bättre. Regeringen bör återkomma till med förslagom hur en avveckling bör gå till.Enligt min mening bör inriktningen av översynen av skollagen vara följande.1. Skollagen skall utgå från att skolans åtagande inte upphör förrän eleven harfått godkända kunskaper. Skolornas självstyre skall stärkas. 3.Skolledningens befogenheter och ansvar skall klargöras inom ramen för ökaddecentralisering från kommunen till skolorna. Krav skall ställas pånationell och utvärdering. Starkare möjligheter för lärarnasinflytande när det gäller pedagogik och lärande skall skapas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 12 och 14bort hemställa12. beträffande timplanatt med bifall till motion 1997/98:Ub28 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub27 yrkande 4 och 1997/98:Ub29 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,14. beträffande inriktning av översyn av skollagenatt med bifall till motion 1997/98:Ub28 yrkande 2 och med avslag påmotion 1997/98:Ub27 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,Särskilt yttrande1.