bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Staten bör därför vidta åtgärder somdefinierar den kommunala kompetensen klarare ochleda till att konkurrensutsatt verksamhet på olikaområden - inte minst på bostadsmarknaden -avvecklas.Privatisera statens företagErfarenheterna av staten som ägare av företag ärnegativa - inte bara inom banksektorn. De statligaföretagen bör därför privatiseras så snabbtmarknadsförhållandena medger det. För vissa företagsom exempelvis och är det dessutomen förutsättning för att derasutvecklingsmöjligheter skall tas till vara.Under kommande mandatperiod bör privatiseringar istorleksordningen 80-100 miljarder kronorgenomföras. Det är viktigt att möjliggöra ett sprittsvensk ägande av företagen. De företag som börprivatiseras är bl.a.TeliaVattenfallVasakronanAssi DomänSBABPharmacia & UpjohnNordbanken utskottet här anfört om allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken med anledning av motionernaFi17 (m) yrkandena 1 och 3, Fi19 (fp) yrkandena 1och 5 samt Fi22 (kd) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiskapolitken som framförs i propositionen och imotionerna Fi18 (c) yrkandena 1 och 22, Fi20 (v)yrkandena 1 och 16-19, Fi21 (mp) yrkandena 1-7, 9,32, 33 och 38 samt Fi55 (mp) avvisas av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi17yrkandena 1 och 3 och 1997/98:Fi19 yrkandena 1 och 5 samt1997/98:Fi22 yrkande 1 och med avslag på proposition1997/98:150 yrkande 1 och motionerna 1997/98:Fi18 yrkandena 1och 22, 1997/98:Fi20 yrkandena 1 och 16-19, 1997/98:Fi21yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38 samt 1997/98:Fi55 godkännervad utskottet anfört och som sin mening ger regeringen dettatill känna,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken (mom. 1) (c)() anserdels att finansutskottets yttrande under rubriken1.3 förslag till inriktning av denallmänna ekonomiska politiken bort ha följandelydelse:Genom de senaste årens sanering av de offentligafinanserna är enligt utskottets mening utgångslägetför den svenska ekonomin nu långt bättre än det varinför de tidigare mandatperioderna 1991-1994 och1994-1998.Räntorna har halverats, inflationen är stabilt lågoch statens finanser har kraftigt förbättrats.Hushållens, företagens och den finansiella sektornsförtroende för den svenska ekonomin och hållbarheteni de svenska trygghetssy-stemen har stärkts markant.Redan i år uppnår med god marginal balans iden offentliga budgeten.Detta utgör enligt utskottet grunden för enframgångsrik ekonomisk politik. Resultaten börjar nuockså synas. Läget på arbetsmarknaden har vänt.Sysselsättningen har börjat stiga och arbetslöshetensjunker även om den är för hög.Hushållen vågar nu också öka sin privata konsumtionefter svag utveckling. Det faktum attfempartiöverenskommelsen om pensionerna nu har fåtten långsiktigt hållbar utformning ökar sannoliktytterligare hushållens tilltro till den ekonomiskautvecklingen.Utskottet delar uppfattning attutgångspunkten för den ekonomiska politiken nu måstevara att skapa ett starkt utanför valuta-unionen, EMU. Byggstenarna i den politiken skallvara sunda och stabila statsfinanser och ettförtroende för en självständig svensk penningpolitikmed en rörlig växelkurs. EMU betyder mer inslag avöverstatlighet och mindre demokrati. mening riskerar EMU att skapa spänningarmellan länderna i stället för att underlätta förfred och samförstånd. EMU riskerar dessutom attmotverka den enligt utskottets mening mycketviktigare utvidgningen av EU-samarbetet österut.Enligt utskottet bör prioriteringarna i denekonomiska politiken handlaom att sänka skatterna på arbete, boende ochföretagande. Genom en sådan politik skapasförutsättningar för en ökad trygghet, en stigandesysselsättning och en tillbakapressning avarbetslösheten. Vidare måste kvaliteten i vården,skolan och omsorgen värnas och förbättras. Det är avstörsta betydelse att människor känner trygghet iden värld som förändras allt snabbare.Några av de åtgärder som enligt utskottets meningbör genomföras är:Skatteväxling för fler i arbete och en bättre miljö. För attminska arbetslösheten måste sysselsättningen i det privatanäringslivet öka. Och det är i de mindre företagen somanställnings- och tillväxtpotentialen är störst. Därför börenligt utskottets mening arbetsgivaravgifterna för specielltde mindre företagen sänkas ytterligare under 1999-2001, ovanpåde sänkningar som redan medverkat till underinnevarande mandatperiod. Gränsen för lönesumman förföretagare och egenföretagare bör höjas och successivt underperioden bör avgiftsprocenten reduceras med ytterligare 3procentenheter. För att finansiera åtgärderna bör energi- ochmiljöskatterna höjas, bl.a. en höjningen av produktionsskattenpå el från kärnkraftverk på per kWh. Utskottet delarockså uppfattning att den sänkning avfastighetsskatten på äldre vattenkraftverk som regeringenföreslår i vårpropositionen inte bör genomföras, eftersom ingaövertygande bevis presenterats om att en sänkning skulle gynnaden elintensiva industrin. Vidare bör en miljöskatt på flyginföras. Skatten bör konstrueras som ett belopp perpassagerare och resa, vilket gör att de största flygplanenmed flest resenärer får bära de största kostnaderna.Sänkt skatt på boende. Ett väsentligt steg i en sänkning avboendeskatterna uppnås genom överenskommelsemed Socialdemokraterna som redovisas senare i dettabetänkande. Överenskommelsen innebär att fastighetsskatten påbostäder sänks från 1,7 till redan fr.o.m. 1998.Dessutom genomförs en lättnad för fastboende ägare tillstrand- och strandnära fastigheter i attraktiva skärgårds- ochkustområden genom att man under ett övergångsskede bortserfrån belägenhetsfaktorn i underlaget för fastighetsskatt.Vidare genomförs en långsammare avtrappning av räntebidragenoch bibehållen infasning av de s.k. krisårgångarna ifastighetsskattesystemet.Sänkt skatt för låg- och medelinkomsttagare. Utskottet delarCenterpartiets uppfattning att internationellt setthar en hög beskattning av låga inkomster. Därför bör skattenför låg- och medelinkomsttagare sänkas. Sänkningen bör skegenom en höjning av grundavdraget och kommunerna skall enligtfinansieringsprincipen få full kompensation av staten förskattebortfallet. Skatten bör sänkas med 1,8 miljarder kronorår 1999, och 3,5 miljarder kronorår 2001. Genom lägre skatter på låga och medelstora inkomsterfår fler människor ökade ekonomiska marginaler somförutsättningarna för ökad sysselsättning förbättras. Flerunga och lågutbildade kan komma in på arbetsmarknaden eftersomde lägre skatterna kompenserar en lägre lön.Utskottet delar också uppfattning attförmögenhetsskatten genom bl.a. den ökadeinternationella rörligheten av kapital har överlevtsig själv och bör tas bort. För att minskapåfrestningarna på budgeten bör förmögenhetsskatteni tre steg fasas ut ur det svenska skattesystemetunder . Som ett första steg tassambeskattningen av förmögenheter bort . Föratt ytterligare förbättra villkoren för småföretagbör också beskattningen av s.k. fåmansföretagförändras. Ett mer detaljerat förslag bör läggasfram först när den pågående utredningen i fråganlämnat sina rekommendationer i slutet av augusti.Vidare bör bl.a. också den särskilda löneskatten påavsättning till anställdas vinstandelsstiftelseravskaffas. Dessutom bör skattefrihet i förlängningeninföras för biobaserade drivmedel. Den av regeringenföreslagna sänkningen av tobaksskatten bör enligtutskottets mening inte genomföras, bl.a. eftersom enskattesänkning av den omfattningen inte löserproblemen med cigarettsmuggling. De storasamhällsekonomiska kostnader som är relaterade tillrökning motiverar också en hög skattenivå på tobak.Under de kommande åren bör det dessutom genomförasen begränsad försöksverksamhet med skattesubventionav s.k. hushållsnära tjänster. Verksamheten skall hasom mål att ta reda på vid vilken subventionsnivåefterfrågan på denna typer av tjänster hos hushållenstiger. Vidare bör mätningar göras av hur många nyaarbetstillfällen subventionen skapar.Utskottet instämmer i uppfattningatt skattesänkningar måste finansieras fullt ut. Denuppnådda stabiliteten i de offentliga finanserna fårinte äventyras. Dessutom måste det vara ett viktigtpolitiskt mål att amortera på den svenskastatsskulden. Det handlar om att minska den svenskasårbarheten för internationell turbulens ochförsämrad världskonjunktur. I syfte att göraavbetalningar på statsskulden bör aktier i destatligt ägda bolagen, som t.ex. Nordbanken,, och , säljas ut underförsta hälften av nästa mandatperiod. Enligt en grovberäkning skulle en utförsäljning ge drygt 80miljarder kronor.Övriga åtgärder som enligt utskottet bör genomförasför att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten är bl.a.:Arbetsmarknadspolitiken måste moderniseras. Kvaliteten i olikaåtgärder måste sättas före kvantiteten, och de lokala ochregionala nivåerna måste få ett större inflytande över hurresurserna satsas. Satsningen på arbetsmarknadsutbildningenbör öka för att undvika flaskhalsar och obalanser påarbetsmarknaden.Lönebildningen måste reformeras. Även om det skett radikalaförändringar på lönebildningens område börolika restriktioner och lagförändringar genomföras för attsäkra en ansvarsfull lönebildning. Avtalet mellan parternainom verkstadsindustrin om hur förhandlingarna skall föras börkunna tjäna som underlag för en lagstiftning.Incitamenten för att ta ett arbete måste förbättras. Idagsläget är den s.k. reservationslönen i en del fallbetydligt högre än ersättningen frånarbetslöshetsförsäkringen, genom att den arbetslöse oftastmister bidrag och får högre t.ex. rese- ochbarnomsorgsomkostnader om han/hon skulle få jobb. Mot denbakgrunden bör det snabbt genomföras en översyn av hurersättningssystemen samverkar och presenteras åtgärder somökar benägenheten att söka och ta ordinarie jobb.Höjda egenavgifter till arbetslöshetsförsäkringen. För att fåde som redan har arbete att betala litet mer tillarbetslöshetsförsäkringen och därmed också öka derasincitament att bidra till en minskning av arbetslösheten böregenavgifterna höjas med per år.Utskottet delar uppfattning att vård,skola och omsorg är en grundläggande prioritet i denekonomiska politiken. Därför noteras med glädje attregeringen hörsammat krav omytterligare resurser till de kommunala ochlandstingskommunala verksamheterna. Åtgärderna bördessutom kompletteras med ett system avhemservicecheckar för pensionärer. Vidare bör envårdgaranti införas för att korta vårdköerna inomhälso- och sjukvården.Vad utskottet här anfört om riktlinjer för denekonomiska politiken med anledning av motion Fi18(c) yrkandena 1 och 22 bör som sin meningge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken som framförs i proposition och imotionerna Fi17 (m), Fi19 (fp), Fi20 (v), Fi21 (mp),Fi22 (kd) och Fi55 (mp) i här aktuella delar avvisasav utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi18 yrkandena 1och 22 samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 1och motionerna 1997/98:Fi17 yrkandena 1 och 3, 1997/98:Fi19yrkandena 1 och 5, 1997/98:Fi20 yrkandena 1 och 16-19,1997/98:Fi21 yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38, 1997/98:Fi22yrkande 1 och 1997/98:Fi55 godkänner vad utskottet anfört ochsom sin mening ger regeringen detta till känna,3. Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken (mom. 1) (v)() anserdels att finansutskottets yttrande under rubriken1.2.7 syn på vårpropositionens ochpartimotionernas konjunkturbedömningar bort utgå,dels att finansutskottets yttrande under rubriken1.3 förslag till inriktning av denallmänna ekonomiska politiken bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att den ekonomiska politikensavgörande uppgift är att öka sysselsättningen ochavskaffa massarbetslösheten. Genom en politik förfler människor i arbete kan välfärdutvecklas, den offentliga ekonomin stärkas,jämställdheten mellan könen förbättras och destigande sociala klyftorna motverkas.I inledningen till finansplanen slår regeringenfast att det går bra för . Utskottet kan tillvissa delar ställa sig bakom detta uttalande. Deoffentliga finanserna har sanerats, ochbudgetsaneringen kunde säkerställas redan vidmandatperiodens inledning genom ett aktivtparlamentariskt stöd från sida.Inflationen är mycket låg och bytesbalansen visarväxande överskott. Detta är förhållanden som ger engrund för en gynnsam utveckling av den svenskaekonomin under de närmaste åren.Uskottet tvingas dock konstatera att detinte gått eller går bra för på så viktigaområden som sysselsättning, jämställdhet ochrättvisa. Välfärdssamhället har inte utvecklats utantvärtom har kärnverksamheter som kommunernas vård,omsorger och skola drabbats av fortlöpandenedskärningar. Utskottet kan tyvärr inte finna attregeringen i sin vårekonomiska proposition redovisaten tillräckligt aktiv politik för att åtgärda dessaproblem. Regeringen har inte heller på etttrovärdigt sätt kunnat redovisa hur dess politikskall kunna säkerställa att det begränsade målet omatt halvera den öppna arbetslösheten nås till år2000.Enligt utskottets mening är risken mycket stor attarbetslösheten biter sig fast på dagens höga nivå.Situationen är dessutom värre än vad som framgår avden statistik som presenteras i regeringensvårproposition. Den andel av den vuxna befolkningensom deltar i arbetskraften har minskat kraftigtunder senare år. Vad som krävs är en politik förfler i arbete, för fler arbetade timmar och enrättvisare fördelning mellan klass och kön. Det är ilängden endast en politik som bygger på rättvisa somuthålligt kan bidra till fler jobb i den svenskaekonomin. Enligt utskottets mening bör därförriksdagen fastställa ett tydligt politiskt mål förambitionen när det gäller att öka sysselsättningen.Ett sådant mål skall ses som ett komplement till detav tidigare antagna målet om att halveraden öppna arbetslösheten . Med dettaställningstagande tillgodoses bl.a. yrkandena imotionerna 1997/98:Fi20 (v) yrkande 10 samt1997/98:Fi19 (fp) yrkande 5.Utskottet delar uppfattning attmålen för den ekonomiska politiken bör vara:Att öka sysselsättningen från dagens omkring 4 miljonersysselsatta till 4,5 miljoner sysselsatta.Att den öppna arbetslösheten maximalt skall vara i slutetav den kommande mandatperioden.För att nå dessa mål krävs enligt utskottetsuppfattning en radikal omläggning av den ekonomiskapolitiken som omfattar både kortsiktiga politiskainsatser och mer långtgående strukturförändringar avden svenska ekonomin. Det räcker således inte medenbart efterfrågestimulerande insatser för att skapaförutsättningar för nya jobb. Det behövs ocksååtgärder som tar ned den strukturellt betingadearbetslösheten.Enligt utskottets mening bör den nya ekonomiskapolitiken formas utifrån följande förslag frånVänsterpartiet:Finanspolitiken. I vårpropositionen räknar regeringen medstora överskott i bytesbalansen . Samtidigtskall de offentliga finanserna enligt budgetmålen ge storaöverskott som bl.a. skall användas för amortering avstatsskulden. Utskottet delar regeringens uppfattning att detär önskvärt med starka statsfinanser, och det är positivt attinleda en viss amortering av statsskulden. Det är dockorimligt att driva en politik som innebär ett överdrivet högtsparande när arbetslösheten är hög, arbetskraftsdeltagandethar minskat och inflationen är historiskt låg. mening bör därför finanspolitiken läggas om i enmer expansiv riktning för att bidra till en ökning avsysselsättningen. Det innebär i sin tur att det långsiktigamålet om ett 2-procentigt överskott i de offentliga finansermåste underordnas målet om en stigande sysselsättning.Sammanlagt bör av de pengar somregeringen vill använda för amortering av den offentligabruttoskulden användas för finanspolitiska stimulansåtgärder.Dessutom bör en stor del av de pengar som går tillpassivt arbetslöshetsstöd fördelas om mot mer aktiva åtgärderför att öka antalet jobb. Som en del i stimulanspolitiken börkommunerna få ett ökat konsumtionsutrymmepå . Det finns också enligt utskottetsmening anledning att ompröva det s.k. balanskravet förkommuner och landsting. Trots de åtgärder som föreslås räknarutskottet med ett visst överskott i de offentliga finanserna -och därmed en viss amortering av den offentliga skulden -. Enligt utskottets mening börregeringen också ta initiativ till en samordnad mellanstatligfinanspolitisk expansion i , som alternativ till dagensEMU-styrda politik där konvergenskraven tvingar fram enpolitik som hämmar tillväxten och ökar de sociala klyftorna.En gemensam finanspolitisk expansion motsvarande av BNP it.ex. EU:s medlemsländer skulle ge betydandesysselsättningseffekter. Beräkningar visar att 5 miljoner nyaarbetstillfällen skulle kunna skapas under en treårsperiod.Penning- och valutapolitiken. Utskottet konstaterar attpenningpolitiken genomgående varit för stram under 1990-talet.Det har hämmat nyföretagandet, investeringarna och hållittillbaka den offentliga konsumtionen. Trots de senaste årensräntenedgång är realräntan fortfarande omotiverat hög på grundav extremt låga inflation. I kombination med enstarkare kronkurs kan detta innebära att penningpolitiken pånytt får en åtstramande inverkan på ekonomin. Det skulle kunnahämma den konjunkturuppgång som är mitt inne i. Därförfinns det enligt utskottets mening utrymme för sänkningar avreporäntan framöver. Dessutom bör det formuleras en politiksom långsiktigt håller utanför valutaunionen, EMU. i en sådan strategi bör vara att hålla den svenska valutanneutral i förhållande till alla världens valutor. Därför börden svenska kronan knytas till en valutakorg med allavärldsvalutorna, en korg som kan ändras efter behov.Skattepolitik. Skattepolitiken måste enligt utskottets meningutformas med inriktning på ökad sysselsättning. Skatternamåste också utformas rättvist och vara utjämnande för attskattesystemet skall kunna upprätthålla sin legitimitet.Enligt regeringens kalkyler kommer det att uppstå ettbetydande utrymme för skattesänkningar ochframåt. Givet att vi säkerställt ett tryggt välfärdssamhällemed bra kvalitet inom vård, omsorg och skola bör detta utrymmekunna utnyttjas för skattesänkningar. Sådana skattesänkningarmåste då läggas ut så att de gynnar de som har de lägstadisponibla inkomsterna. Inom ramen för dagens skatteuttag bördet göras en röd skatteväxling där skatterna höjs förhöginkomsttagare och sänks för låginkomsttagare. En sådanomfördelning innebär bl.a. en stimulans av efterfrågan,eftersom det främst är hushåll med höga inkomster som undersenare år ökat sitt sparande. Utskottet instämmer också iVänsterpartiets uppfattning att skattepolitiken spelar enviktig roll när det gäller att förbättra förutsättningarna förde mindre företagen och därmed också sysselsättningen.Utskottet ställer sig därmed bakom förslag omskattelättnader för småföretag. Detta gäller bl.a. slopatarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen, sänkta egenavgifter föregenföretagare samt en ram på förskattesänkningar för företag inom tjänstesektorn. För attfinansiera en del av dessa förslag skall enligt utskottetsmening bolagsskatten höjas från till somen värnbolagsskatt tas ut på vinster över 50 miljonerkronor.Näringspolitik. Utskottet delar bedömning attstabila sociala skyddsnät, en aktiv arbetsmarknadspolitik ochen solidarisk och rättvis lönepolitik ger ett samhälle därmänniskor kan känna trygghet i förändring. En trygghet somunderlättar förändringar i ekonomin leder till förbättradproduktivitet och ökad produktion. Utskottet anser i likhetmed att ökad löntagarmakt över företagensarbetsorganisation och investeringar är en viktigförutsättning för näringslivets framsteg. Satsningar påutbildning och forskning är av avgörande betydelse försysselsättningens utveckling. För att uppmuntra tillinvesteringar i kunskap och förhindra utslagning avmedelålders och äldre arbetskraft bör s.k. framtidsfonderinföras. Skatteavdrag medges för de medel som sätts undan förkompetens och framtidssatsningar. Ungdomsskolan,folkbildningen och vuxenutbildningen är grundpelarna iutbildningssystemet. Detta är en av orsakerna till attkommunerna måste ges vidgade ekonomiska resurser. Utskottetstöder allmänna inriktning, men konstateraratt det krävs ett nytt sammanhållet studiestödssystem. Detkrävs också ett generellt studiefinansieringssystem som bättrekan bidra till att bryta den sociala snedrekrytering tillhögskole- och universitetsutbildningen. Informationsteknikenmåste göras tillgänglig för alla och det fiberoptiska nätetskall täcka hela landet. Företag i glesbygdsregioner bör gesökade möjligheter att dra till sig riskkapital. AP-fondernaskall få större frihet att uppträda som långsiktig ägare.Samtidigt bör få nya näringspolitiskauppgifter. omfördelas från första-tredjeAP-fonden till . Vidare börarbetsmarknadspolitiken reformeras bl.a. genom att volymkravettas bort och att en friare medelsanvändning av dearbetsmarknadspolitiska medlen tillåts. Dessutom måste desvenska produktions- och energisystemen snabbare ställas omtill det ekologiska kretsloppets krav.Arbetstidsförkortning. Enligt utskottet bör 35-timmarsveckangenomföras under nästa mandatperiod. Om fattarbeslut kan en lagstadgad arbetstidsförkortninginledas . Enligt utskottets mening bör en lagom 35 timmars arbetsvecka träda i kraft den 1 oktober 2002.Detta innebär en omställningsperiod och gerarbetsmarknadens parter rimliga möjligheter att ta hänsyn tillden nya lagstiftningen i avtalsförhandlingar. Med hänsyn tillolika avtalslängder krävs dock överläggningar medarbetsmarknadens parter om hur och när en arbetstidsreform kanträda i kraft och hur den samordnas med avtalsförhandlingarna.En arbetstidsreform som genomförs på rätt sätt kommer attstärka samhällsekonomin genom att fler kommer i arbete ochgenom minskade kostnader för arbetslösheten. Sänkt arbetstidleder dock inte till att all frigjord arbetstid omsätts i nyajobb. En sänkning av arbetstiderna är därför intesjälvfinansierande utan påverkar löneutrymme ochproduktionskostnader. Enligt och utskottetsmening bör därför lagstiftning om en arbetstidsreformkombineras med beslut om avgifts-och skattelättnader förarbetsgivare och löntagare. En arbetstidsförkortning är enligtutskottet en nödvändig åtgärd för att minska den del avarbetslösheten som inte beror på låg efterfrågan utan somorsakats av strukturella förhållanden som t.ex.produktivitetsförändringar och omställningen till ny teknikoch ny arbetsorganisation i näringslivet. Omfördelningen avarbetstiderna skall ske inom ramen för en totalt sett växandearbetstidsvolym. För att underlätta och driva en process förkortare arbetstid bör utrymme för sänkta arbetsgivaravgifterpå 8 respektive reserveras redan underåren 2000 och 2001.Vad utskottet här anfört om riktlinjer för denekonomiska politiken med anledning av motion Fi20(v) yrkandena 1 och 16-19 bör som sinmening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiskapolitiken som framförs i propositionen och imotionerna Fi17 (m), Fi18 (c), Fi19 (fp), Fi21 (mp),Fi22 (kd) och Fi55 (mp) i här aktuella delar avvisasav utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkandena 1och 16-19 samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 1och motionerna 1997/98:Fi17 yrkandena 1 och 3, 1997/98:Fi18yrkandena 1 och 22, 1997/98:Fi19 yrkandena 1 och 5,1997/98:Fi21 yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38, 1997/98:Fi22yrkande 1 och 1997/98:Fi55 godkänner vad utskottet anfört ochsom sin mening ger regeringen detta till känna,4.