bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Det möjliggör bl.a. låga räntoroch förutsebara ekonomiska villkor för hushåll,företag, investerare och arbetsmarknadens parter.Förutsägbarhet är av central betydelse för attparterna skall kunna medverka till en lönebildningsom främjar fler riktiga jobb, både i privat ochoffentlig sektor.Insikten om de svenska offentliga finansernassårbarhet för konjunktursvängningar ställer krav påstor vaksamhet och försiktighet i finans- ochbudgetpolitiken inför en kommande lågkonjunkturunder nästa mandatperiod. , medsina regler för budgetpolitiken, och bör vara centrala måldokumentför regeringen och ange en lägsta ambitionsnivå. Deoffentliga finanserna skall inte uppvisa underskottöver konjunkturcykeln. Först när lågkonjunkturenpasseras vet vi med empirisk visshet hur känsligaför konjunkturändringar som offentligafinanser är och om t.ex. , EG-kommissionensoch andras beräkningar stämmer med verkligheten.Sårbarheten i de offentliga finanserna bör dockminskas omgående genom att beslutar om ettbatteri av åtgärder för fler riktiga jobb, bättrevillkor för företagande och därmed stimulerar stabiltillväxt. Besparingar och försäljning av statligaföretag ökar också stabiliteten genom att minska denoffentliga skuldens storlek och räntekänslighet. Ettrimligt mål är att minska den offentliga skulden såatt den motsvarar högst av BNP år 2002.För stabiliteten i svensk ekonomi - särskilt påränte- och valutamarknaderna - innebär införandet aveuron i elva angränsande EU-länder en delvis nymiljö för politiken. Det medför krav på att Sverigedriver en minst lika förtroendeskapande ekonomiskpolitik som den inom det nya euroområdet. Det gällersärskilt om den nya , , väljer attstyra sin politik efter ett inflationsmål som liggerunder riksbanks inflationsmål, och omvalutamarknaderna i eurons periferi skulle komma attkarakteriseras av återkommande svängningar och oro.Den nya lagstiftningen om oberoendeunderlättar penningpolitiken i den nya situationen.JobbenVälstånd och välfärd skapas genom arbete. I ensituation med ca 11 procents arbetslöshet blirdärför den viktigaste uppgiften för den ekonomiskapolitiken att snabbt skapa förutsättningar för flerriktiga jobb:Ett jobb ger ökad självkänsla och mening åt livet.Ett jobb ger människor en högre och mer stadigvarande inkomst.Fler jobb minskar påfrestningarna på familjelivet och vårasociala problem.Fler jobb är en förutsättning för stabila offentliga finanseri Sverige.Fler jobb ökar produktion, minskar behovet av bidragoch ökar resurserna för t.ex. vård och skola.Utgångspunkten för en politik som syftar till atteliminera massarbetslösheten måste vara att det är iföretagen de nya arbetstillfällen kan växa fram. Detsom avgör om en sådan utveckling kan realiseras ärde människor som driver dagens företag och övervägeratt starta morgondagens. Den politiska uppgiften äratt skapa ett så gott närings- och företagandeklimatatt besluten fattas om att expandera, om att startanya företag och om att anställa. Då får vi endynamisk arbetsmarknad där den arbetssökande harmarknadsmakt och där ständig efterfrågan på nyaanställda utgör den avgörande tryggheten förmänniskor i arbetsför ålder.De nya jobben måste främst komma i den privatasektorn, i små företag som växer och nya företag somstartar. Det är genom företagande och arbete somvälstånd skapas, inte genom färre företagare, flerbidragstagare och magrare skattebaser. bör målet vara att under den kommandemandatperioden skapa sådana förutsättningar att detkan tillkomma åtminstone 300 000 nya riktiga jobb.Reformera arbetsmarknadenEn reform av lagar och regler på arbetsmarknaden somförbättrar möjligheten att få och ta jobb och ökarrörligheten på arbetsmarknaden bör genomföras utandröjsmål. Det är särskilt viktigt för de mindreföretagens utveckling.Ett led i arbetet med att skapa förutsättningar förflera jobb är att moderniseraarbetslöshetsförsäkringen. A-kassan skall vara enallmän och obligatorisk omställningsförsäkring.Parterna på arbetsmarknaden bör i störreutsträckning ha ansvaret för lönebildningen och desskonsekvenser. Det är rimligt att de som har jobb bären större del av ansvaret för resultatet av sinahandlingar. Fackets makt över lönebildningen börmotsvaras av ett ökat ansvar förarbetslöshetsförsäkringens finansiering.För att lönebildningen skall kunna fungera så attden både ger skälig ersättning för arbete och flerajobb måste det råda balans mellan arbetsmarknadensparter. Staten skall stå neutral mellan parterna.SkatterSkattepolitiken måste inriktas på att sänka dettotala skattetrycket. De skattebelastningar påarbete, sparande och kapitalbildning som försämrarförutsättningarna för jobb, företagande ochinvesteringar måste avskaffas. Utskottet anser detvara synnerligen riskabelt att låta skattetrycketöverskrida av BNP, vilket emellertid är vad somskett sedan regimskiftet hösten 1994.Utskottet återkommer nedan till specifikaskattesänkningar för att förbättra företagsklimatet,särskilt inom tjänstesektorn, men vill också betonadet önskvärda i sänkt skatt på arbete med inriktningpå låg- och medelinkomsttagare. Den exaktatidpunkten och omfattningen får bl.a. bestämmas avden ekonomiska tillväxten och stabiliteten i deoffentliga finanserna. Det är viktigt att deskattelättnader som genomförs har en klar inriktningmot att skapa förutsättningar för nya jobb.Utskottet prioriterar därför skattesänkningar påarbete. Utskottet anser, till skillnad frånregeringen, att hög skatt på arbete leder tillmindre arbete precis som hög skatt anses leda tilllägre konsumtion av alkohol.VälfärdspolitikenDen svenska välfärdspolitiken bygger på hög tillväxtoch hög sysselsättning. Den nuvarande utvecklingenurholkar därmed basen för välfärden. Viktigakärnområden inom vård, omsorg och utbildning måsteges goda utvecklingsförutsättningar. Det sker bl.a.vid en god tillväxt som ökar kommuners ochlandstings skattebas. Det är av största vikt att mani kommuner och landsting prioriterar kärnområdenavård, skola och omsorg. Detta innebär att verksamhetsom inte behöver ske i ellerlandstingskommunal regi prioriteras ned. Utskottetvill dessutom betona vikten av att stat, kommun ochlandsting i högre grad än användersig av enskilda entreprenörer för att skapa eneffektivitetsfrämjande konkurrens och för att gemedborgarna valfrihet. Den valfrihetsrevolution sominleddes under den borgerliga regeringsperioden, mensom därefter förbytts i sin motsats, måstefullföljas. Utskottet vill också betona vikten avallmän avreglering, slopande av offentliga monopolsamt färre kommunala bolag. De inskränkningar ihandikappreformen som Socialdemokraterna genomförtbör, liksom försämringarna av änkepensionerna, rivasupp.Dagens socialförsäkringssystem har brister i fleraavseenden. Avgifterna saknar i stor utsträckningdirekt koppling till de förmåner som utgår, vilketgör att de i realiteten får samma verkan som enskatt. Därmed blir såväl genomsnitts- sommarginalskatten på arbete högre. Till detta kommerbl.a. en allmän misstro mot systemens långsiktigahållfasthet. Mot denna bakgrund bör ensocialförsäkringsreform genomföras med syfte attdels göra en starkare koppling mellan avgifter ochförmåner och därmed minska skattekilarna, dels görasystemen stabila. Det kan övervägas att frigörasystemen från dagens beroende av statsbudgeten.Privat äganderätt och ökat hushållssparandeEn viktig princip i en tillväxtfrämjande politik ärvärnet om privat ägande och privat sparande.Utskottet välkomnar därför pensionsreformen, varshuvudinriktning är beslutad med bred parlamentariskmajoritet, och särskilt utökningen av den privatapremiereserven. Det är en viktig strukturellförbättring av den svenska ekonomin. Utskottet villbetona att premiereserverna är de blivandepensionärernas tillgångar. Möjligheten att inationalräkenskaperna bokföra premiereserven somoffentligt sparande, som medgivit, gervarken större eller mindre utrymme för lägre skattereller ökade offentliga utgifter.Fler nya jobb, högre tillväxt och ökatvälståndUtskottet konstaterar att en avgörande förutsättningför att återskapa grunden för välfärd, välstånd ochtrygghet är att den svagasysselsättningsutvecklingen bryts. måste fåfler riktiga jobb.Regeringens oförmåga i detta avseende förstärkerdet mänskliga lidande som massarbetslöshet innebär.Den sysselsättningsökning som kan skönjas är försvag.Som förordats i senaste Sverigerapport, avEU:s ministerråd samt i Internationellavalutafondens bedömning av svensk ekonomi, måstearbetsmarknaden och företagsklimatet förbättrasavsevärt. Organisationerna menar bl.a. att åtgärdersom leder till en mer flexibel arbetsmarknad ochlägre beskattning av arbete måste genomföras.Utgångspunkten för en politik som syftar till atteliminera massarbetslösheten måste vara att det är iföretagen de nya arbetstillfällena kan växa fram.Det som avgör om en sådan utveckling kan realiserasär de människor som driver dagens företag ochöverväger att starta morgondagens. Nyaarbetstillfällen skapas när enskilda människorfinner det vara riskerna och mödan värt att startaen ny verksamhet eller att ta steget och våga låtaföretaget växa. Politiken måste inriktas på attsänka trösklarna och att på alla sätt underlättaföretagande, startande och utvecklande avverksamheter. Den politiska uppgiften är att skapaett så gott närings- och företagandeklimat attbesluten fattas om att expandera, om att starta nyaföretag och om att anställa fler medarbetare.Huvudinslagen i sådan politik bör vara:Stabila offentliga finanser över konjunkturcykeln.Lindrad beskattning av arbete och företagande medsärskilda åtgärder för tjänstesektorn.Goda förutsättningar för privat kapitalbildning.En flexibel arbetsmarknad och reformeradlönebildning.Kvalitativ kunskapsuppbyggnad.Tryggad energiförsörjning.Minskat krångel.Bättre hushållning och större konkurrens.Lägre skatt på arbete och företagandeUtskottet anser, i likhet med vad som sedan flera årförordats av bl.a. och Internationellavalutafonden och i enlighet med de rekommendationersom givits av EU, att beskattningen av arbete måstelindras. Ett viktigt motiv är att hög skatt påarbete leder till mindre arbete och färrearbetstillfällen på samma sätt som hög skatt påalkohol och tobak leder till lägre konsumtion. Ettannat skäl för sänkt skatt på arbete är att göra detmöjligt för fler att leva på sin lön.Återställd marginalskattereformAtt höga marginaleffekter har negativa effekter påarbetsmarknadens funktionssätt var en allmän insiktsom låg bakom skattereformen. Det är viktigt att gåtillbaka till de slutsatser som då drogs. Det måstevara en strävan att återvända till skattereformensinriktning: 30 respektive i marginalskatt. Ettsteg för att nå dit är att avskaffa den s.k.värnskatten. Den var ett brott mot skattereformennär den infördes, och dess nya permanenta version ärockså ett brott mot skattereformens intentioner.Sänkt skatt på hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbar särskilt deverksamheter där det finns gråa eller svartaalternativ. Tjänster riktade mot hushållen utgör ettsådant exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförsi dag i form av "gör-det-själv-jobb" ellersvartjobb. Att köpa sådana tjänster med fullskattebörda är förbehållet de rika, eller de som kanfå någon annan att betala. Den tredje utvägen är attköpa dessa tjänster svart.En aktuell undersökning från Arbetarskyddsstyrelsenvisar att många är stressade i dagens arbetsliv.Ändå har svensken en av industrivärldens kortasteårsarbetstider. En del av förklaringen är attskattetrycket gör det omöjligt att köpa tjänster somskulle kunna lätta bördan, t.ex. försmåbarnsföräldrar.Moderata samlingspartiet, liberalernaoch har ett gemensamt förslag, somutskottet ställer sig bakom, som ändrar på detta.För tjänster utförda i hemmet skall en skattelättnadutgå som halverar det vita priset direkt vidbetalningen. Skattereduktionen på för hus-hållstjänster utförda i det egna hemmet utgår ändaupp till och hushåll. Det är ettväsentligt utvidgat s.k. ROT-avdrag. Förslaget ledertill att svarta jobb blir vita, till att valfrihetenför hushållen ökar, jämställdheten ökar: det är intesom bara "manliga" ROT-jobb som får enskattelättnad utan även traditionellt "kvinnliga".Effektiviteten ökar genom att valet mellan arbeteoch fritid inte på samma sätt som snedvrids avskattekilar. Olika undersökningar visar att en sådanåtgärd har en stor jobbpotential. Lågt räknat borde50 000-100 000 nya jobb kunna tillkomma på sikt.Sänkt skatt på privat pensionssparandeNedgången berodde till en del påatt när det blev nödvändigt att minska de offentligautgifterna hade hushållen ett alltför litet egetsparande att falla tillbaka på. Det egna privatasparandet är en viktig trygghetsskapande faktor förhushållen. Därför bör det privata hushållssparandetuppmuntras. Utskottets förslag till lägreskattebelastning innebär i sig att eget sparandegynnas jämfört med . Utskottet föreslårdärutöver att avdragsrätten för pensionssparandehöjs till ett basbelopp.Sänkt skatt på riskkapitalDubbelbeskattningen av utdelning på aktier har tvånackdelar. Dels hindrar den anskaffande avriskkapital, dels hindrar den expansion av de mindreföretagen. Utan dubbelskatten skulle utbudet avriskvilligt kapital vara större, till glädje inteminst för småföretagen. Dubbelbeskattningen gynnarutländskt ägande på bekostnad av svenskt.Skattebelastningen på att växa med eget kapital ärhögre än att växa med lånat kapital. Det naturligaför en företagare är att i första hand expandera medeget kapital. Detta motverkas nu avdubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningen är ingetsom bara drabbar en handfull rika personer. Över 4miljoner sparar i aktier, direkt eller viafonder. Det finns en kritisk granskning avavgifterna i fondsparande. Regeringen föreslårlagstiftning i frågan. Men minst lika viktigt är attden belastning på aktiesparande somdubbelbeskattningen utgör försvinner. Avgifters höjdpåverkas av konkurrensen, men skatter kan bararegering och riksdag avskaffa.Successivt avskaffad förmögenhetsskattSveriges välstånd är byggt på att vi tidigtaccepterade och utnyttjade internationaliseringensfördelar. Våra stora svenska multinationella företagvar en viktig byggsten när ett välfärdssamhälle togform. Detta hade inte varit möjligt utan attacceptera och delta iinternationaliseringsprocessen.I dag gör internationaliseringen det svårt för ettenskilt land att driva skattepolitik utan hänsyntill utvecklingen i omvärlden. Det gäller inte minstkapitalskatterna, t.ex. förmögenhetsskatten. Den börstegvis avskaffas under den kommande mandatperioden.Att förmögenhetsskatten inte är rättvis är uppenbartnär vissa miljardärer får kraftiga skattesäkningarmedan vanliga familjer som kanske bott länge i ochamorterat ner lånen på sina hus kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut.Enklare och mildare beskattning av fåmansbolagDe små fåmansbolagens situation måste underlättasgenom en bättre skattesituation. Dagens skattereglerär särskilt ogynnsamma för växande mindre företag.Nuvarande diskriminerande regler måste ändras så attavkastning utöver en rimlig arbetsinkomst beskattassom kapitalinkomst.Rimliga regler för momsinbetalningRegeringen införde orimliga momsinbetalningsreglerså att företagen riskerar att tvingas betala inskatt innan de fått betalning för sitt arbete. Dettamåste ändras genom att de gamlamomsinbetalningsreglerna återinförs.Lägre skatt på inkomst av patentRoyaltyinkomster från patent bör beskattas somkapitalinkomst. En tidsbegränsad skattebefrielse förroyaltyinkomster från nya patent bör övervägas.ArbetsmarknadenModerna reglerDen rättsliga regleringen av arbetsmarknaden har betydelse för företagens möjligheter tillsmidig anpassning till ändrade förutsättningar vadgäller t.ex. teknologi, utländsk konkurrens ochskiftande efterfrågan. Det påverkar i sin turförutsättningarna för företagen att behålla ochskapa arbetstillfällen. Detta förhållande förstärksi takt med att arbetets organisation blir meravarierad och individanpassad på arbetsmarknaden. Denlagstiftning som reglerar villkoren påarbetsmarknaden är i stora delar skapad förförhållanden och synsätt som är förhanden: stora företag med en schabloniserad bild avmedarbetarna i företaget. Lagstiftningen måsteföljaktligen moderniseras.Arbetsmarknaden måste bli mer dynamisk ochflexibel. En reform av lagar och regler påarbetsmarknaden som tar sikte på att ökamöjligheterna att få och ta nya jobb och att ökarörligheten på arbetsmarknaden måste genomföras såsnabbt som möjligt. Det är av avgörande betydelseför främst de små och medelstora företagens viljaoch möjlighet att ge nya jobb. Om inte sådanaförändringar genomförs kommer antalet nya jobb attbli färre och en stor del av dem kommer att blitillfälliga.En allmän arbetslöshetsförsäkringEn andra åtgärd i arbetet med att skapaförutsättningar för flera jobb är att moderniseraarbetslöshetsförsäkringen. En allmänarbetslöshetsförsäkring som till större del än i dagfinansieras med egenavgifter bör återinföras.Därigenom får den enskilde ett verkligt val när detgäller hur han eller hon vill ordna sin fackligatillhörighet och arbetslöshetsförsäkring.Försäkringen skall också motverka att löneavtal somleder till ökad arbetslöshet träffas. Karaktären avomställningsförsäkring måste understrykas.Lönebildningen reformerasEn reformering av lönebildningen är inte enbart enfråga för arbetsmarknadens parter. Deinstitutionella ramar som satts genom lagstiftningmåste ses över så att balans vad gäller bl.a.konfliktregler uppnås. Förutsättningarna för en välfungerande lönebildning kan också stärkas genom enökad egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen.Kunskap, kompetens och högre tillväxtUtbildning med högre kvalitetDet är av avgörande betydelse att utbildning på allanivåer från grundskola till högskola präglas av högkvalitet för att vidmakthålla och utveckla denkompetens som är ett viktigt fundament för högframtida tillväxt.Utgångspunkten för en fortsatt utbyggnad av denhögre utbildningen och fördelningen av platsermellan lärosäten måste vara utbildningens kvalitet.Betydelsen av kvalitetssäkring innebär att självatakten i utbyggnaden aldrig får bli det viktigaste.Det bör mot denna bakgrund övervägas särskildainsatser för att ge företräde åtkvalitetsinvesteringar i form av bl.a.lärarkompetens och utrustning.Personliga utbildningskontonGenom ett system med personliga utbildningskontonkan bättre ekonomiska förutsättningar skapas föralla vuxna att påbörja fort- och vidareutbildning.Det kan ske genom att den enskilde medgesskattebefrielse för de medel som avsätts samtidigtsom arbetsgivaren ges rätt att skattefritt avsättalika mycket som den enskilde. En form av utfyllnadpå kontot kan övervägas för låginkomsttagare.Ett utbyggt lärlingsprogramLärlingssystem bör ingå som en naturlig del i såvälungdoms- som vuxenutbildning. Genom attyrkesinriktad utbildning integreras mer målmedveteti företagen förbättras effektiviteten.Lärlingsutbildningen bör expandera ochersättningarna fastställas till en nivå som görlärlingsprogrammen attraktiva också för företagen.Tryggad energiförsörjningUtskottet avvisar den kapitalförstöring som följerav en snabbavveckling av . Utskottet villvärna om den globala miljön och motarbeta nyamiljöförstörande utsläpp över . Utskottetvärnar om konkurrenskraftiga elpriser. Utskottetvärnar om äganderätten och rättsstatens principer.Alltså motsätter utskottet sig att Barsebäcksverketsnabbavvecklas.En stor underbudgetering i vårpropositionen gällernedläggningen av . Hur än regeringenhar tänkt att notan skall betalas - direkt urstatskassan, via lägre vinster och inleveranser frånVattenfall, eller på annat sätt - blir följden attmedborgarna får bära bördan i form av högre skatt,högre elpriser, ökad miljöförstöring och färre jobb.Minskat krångelEtt långsiktigt avregleringsprogramEtt antal krångelregler som hindrar tillväxt och nyajobb bör tas bort. Företagen kan inte fungera bra omett antal onödiga regler hindrar deras expansion.Det gäller särskilt de mindre företagen. Ettlångsiktigt avregleringsprogram måste omedelbartstartas och genomföras av en nyregering. Detta måste förankras hos och ledas av dennya regeringens stats- och finansminister för attdet skall kunna genomsyra alla delar av politiken.Ett tydligt tecken på att regeringen inte förstårföretagens villkor är att antalet regler vuxit underde . Trots allt tal om att det är inäringslivet som sysselsättningsökningen skall kommatalar de faktiska handlingarna ett helt annat språk.Antalet nya regler, "regelinflationen", växer meddrygt . Det avregleringsarbete sompåbörjades under den borgerliga regeringen måsteåterupptas och påskyndas. Samtliga förslag somframförts av Småföretagsdelegationen i betänkandetBättre och enklare regler (SOU 1997:186) börövervägas och sannolikt genomföras.Lättare att starta företagEtt första hinder för en blivande företagare är attdet är svårt att starta företag.Småföretagsdelegationens enklare modell förregistrering av företag, där bara en myndighetbehöver kontaktas, bör genomföras. Dessutom bör enförenklad företagsform införas.Det är för svårt att få F-skattsedel. För attfå F-skattsedel krävs att man har ett visst antalkunder, och för att få kunder krävs att man har F-skattsedel. Alla som vill starta företag och inte ärbelagda med näringsförbud skall ha rätt att få F-skattsedel.I ett särskilt initiativ från Moderatasamlingspartiet, liberalerna ochKristdemokraterna i och somutskottet ställer sig bakom ingår bl.a. följandepunkter:Mål för avregleringen. Målet bör vara att alla regler somberör företagare skall ha granskats i syfte att förenkla ochminska regelmassan under mandatperioden.Genomför Småföretagardelegationens förslag. Allt iSmåföretagardelegationens förslag i betänkandet Bättre ochenklare regler (SOU 1997:186) bör övervägas och sannolikt iallt väsentligt genomföras.Hög politisk prioritet. Arbetet med regelförenklingar skallges en hög politisk prioritet. Arbetet skall ledas avstatsministern och finansministern. Företagare och forskareskall ingå i en referensgrupp.Obligatorisk konsekvensanalys. Alla förslag från regeringensom kan anses påverka företagens villkor skall föregås av ennoggrann analys av verkningarna. Även myndigheter ochföreskrifter skall omfattas av kravet att görakonsekvensanalyser.Solnedgångsparagraf. En s.k. solnedgångsparagraf bör införas,dvs. regler skall automatiskt omprövas . Om deskall bestå behövs ett aktivt beslut.Lättare att driva företagNästan ingen av landets cirka halva miljonegenföretagare klarar av att deklarera på egen hand,reglerna är så komplicerade. Målet bör vara att enegenföretagare skall kunna ha en förenkladsjälvdeklaration precis som löntagaren.Bättre hushållning och större konkurrensFörutsättningarna för konkurrens måste stärkasytterligare. De marknader som ännu präglas avnationella och internationella regleringar måste såsnart som möjligt avregleras.Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar förkonkurrens måste inriktas på att införa neutralitetmellan privata och offentliga producenter på områdensom domineras av offentlig verksamhet.Valuta för skattepengarnaEnligt utskottets mening bör en kommission snarasttillsättas med uppgift att förbättra hushållningen iden offentliga sektorn. Kommissionen skall bl.a.studera effektiviteten i de offentligaverksamheterna och systemen för offentligatransfereringar och föreslå förändringar som innebäratt hushållen får bättre valuta för skatterna.Neutralitet mellan privat och offentligtTrots åtgärder för att åstadkomma neutralitet mellanoffentliga och privata producenter inom vård,utbildning och omsorg - inte minst under denborgerliga regeringsperioden - kvarstår fleraproblem. Arbetet med att åstadkomma likaförutsättningar måste få hög prioritet särskilt påskatteområdet.Avveckla affärsverksamhetKommunerna bör inte bedriva affärsverksamhet. Detsnedvrider konkurrensen och försvagar förmågan attutföra kärnuppgifterna väl inom vård, omsorg ochutbildning.