bet · GL01KU21 · 1998-02-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas tre motionsyrkanden som väckts och 34 motionsyrkanden som väckts . I motionerna behandlas frågor om ombudsmannainstitutionen,alkoholfri representation, arvoden i statliga styrelser, IT-frågor, relationenmedborgare-myndigheter samt statlig regional organisation.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Till betänkandet fogas fyrareservationer och ett särskilt yttrande. 1996/97:K403 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarkontrakt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarkort,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medborgarterminaler.1997/98:K215 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag som innebär att KO, JämO, DO, BO och HO skall sorteraunder i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K231 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning om samordning avriksdagens och regeringens ombudsmän enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ombudsman under ansvar.1997/98:K236 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av alla ombudsmäntill ansvarsområde.1997/98:K238 av och Skånberg (kd) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning vad i motionen anförts om ettsamlat och fristående ombudsmannaämbete (RO).1997/98:K256 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om myndigheternas tillgänglighet.1997/98:K257 av (m) vari yrkas att hos regeringenbegär en reformering av de s.k. ombudsmannainstituten i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:K261 av m.fl. (v, s, c, fp, mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om alkoholfrirepresentation.1997/98:K265 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av arvodesnivåerna för politiker i statliga styrelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen med reducering av arvodesnivåer.1997/98:K311 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en gemensam ombudsman förmänskliga rättigheter.1997/98:K333 av m.fl. (m) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om IT-användningen i den statliga förvaltningen.1997/98:K405 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda hur de offentliga publikationerna skall bli så ekonomisktlättillgängliga som möjligt för enskilda och mindre och/eller fattigaorganisationer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljövänliga offentliga publikationer.1997/98:K504 av och (kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en policyför alkoholfri representation för statlig förvaltning och riksdagen.1997/98:K508 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad ombudsmannaorganisation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en rättighetsombudsmannaorganisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ansvar över samtliga ombudsmän,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokal förankring av ombudsmannaverksamheten.1997/98:K514 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av arvodesnivåerna i statliga styrelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen med reducering av arvodesnivåer.1997/98:K519 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om återföring av besluten över de statliga sektorsorganens organisationoch lokalisering till och länsmyndigheter,1997/98:K522 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resurser så att ävensynskadade kan få tillgång till publika datorer på bibliotek ochmedborgarkontor.1997/98:K528 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionsfördelning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regionaliseringar av statliga organ.1997/98:K530 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stärkt rättslig ställning för den enskilde gentemot myndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allmänt biträde i allmänhetens kontakt med myndigheter.1997/98:So655 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alkoholfri representation i statlig förvaltning och riksdagen.1997/98:So673 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rättighetskatalog.1997/98:T815 av m.fl. (c) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frågan hur de elektroniska versionerna av rättsliga dokument skallkunna jämställas med de tryckta versionerna,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett allmänt tillgängligt elektroniskt rättsligtinformationssystem baserat på internationella standarder,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av drift och underhåll av ett rättsligt informations-system,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om styrelseform och daglig drift av ett rättsligt informationssystem,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Celexdatabaserna blir fritt tillgängliga. OmbudsmannainstitutionenMotionernaI motion 1997/98:K215 hemställer de () att riksdagenhos regeringen begär förslag innebärande att (),(JämO), () ochHandikappombudsmannen (HO) skall sortera under . Enligt motionären börde nämnda ombudsmannainstitutionerna ligga under för att de skallkunna verka självständigt och oberoende.Johan m.fl. (v) hemställer i motion 1997/98:K231 dels att riksdagenhos regeringen begär en utredning om samordning av och regeringensombudsmän (yrkande 1), dels att myndigheter med ombudsmannaansvar bör liggaunder och att en eventuell ombudsman med ett mer genrellt ansvar attgranska och utöva tillsyn över diskriminering av olika slag också bör sorteraunder (yrkande 2). Den sistnämnda funktionen borde enligtmotionärerna kunna verka utifrån de lagar om diskriminering som finns.Eventuell ny lagstiftning på området bör läggas till ombudsmannensansvarsområde.I motion 1997/98:K236 föreslår () att alla ombudsmän böröverföras till ansvarsområde. Enligt motionärens mening är dennuvarande ordningen, innebärande att ombudsmännen med undantag för JO lyderunder regeringen, mindre lämplig än en ordning där de står under riksdagensansvar.Rose-Marie Frebran och Skånberg (kd) föreslår i motion 1997/98:K238 attriksdagen hos regeringen begär en utredning av ett samlat och friståendeombudsmannaämbete, (). Enligt motionen bör denföreslagna ombudsmannen ha ansvaret för samtliga medborgerliga fri- ochrättigheter. Motionärerna hänvisar i detta sammanhang till Europakonventionenför mänskliga rättigheter som gäller som svensk lag . Mot dennabakgrund anser de att svenska medborgare i sitt eget land bör kunna vända sigtill en motsvarighet till kommissionen och domstolen för mänskliga rättigheterinom Europarådet.I motion 1997/98:K257 föreslår (m) att hosregeringen begär en reformering av ombudsmannainstituten. Enligt motionären harbehovet ökat av en mera sammanhållen och systematisk kontroll och bevakning avatt och våra egna regelverk inom området mänskligarättigheter efterlevs. Ett sammanförande av befintliga ombudsmannainstitut börövervägas liksom frågan om att låta en sådan samlad ombudsmannainstitutionsortera under riksdagen.Juan () begär i motion 1997/98:K311 att en gemensam ombudsman förmänskliga rättigheter bör införas. En gemensam ombudsman skulle ge en annandignitet och slagkraft till ämbetet och vara ett sätt att återfå förtroendetfrån allmänheten och drabbade grupper. Ombudsmannen skulle kunna kopplas tillFN:s övriga arbete för bevarande av mänskliga rättigheter. Den lämpligastformen för den föreslagna ombudsmannen vore enligt motionen att JO lades sammanmed övriga ombudsmän till en gemensam institution under . Somandrahandslösning föreslås att de sistnämnda ombudsmannainstitutionerna läggssamman.I motion 1997/98:K508 föreslår () att en samladorganisation för de medborgerliga fri- och rättigheterna tillskapas som skulleersätta samtliga existerande ombudsmannaorgan och omfatta även planerade sådana(yrkande 1). Vidare föreslås, som ett alternativ till det nämnda förslaget, attJämO, DO, BO och HO samt eventuellt kommande ombudsmannauppgifter sammanförstill en rättighetsombudsmannamyndighet, varvid utser ombudsmännen ochdessa ställs under ansvar (yrkande 2). I motionen anförs också attmånga positiva resultat skulle uppnås om samtliga ombudsmannafunktioner ställsunder ansvar: att ombudsmännens självständighet och oberoendegaranteras, att ombudsmannainstitutet stärks i fråga om funktionen attgarantera den enskildes och olika gruppers rättigheter och att rättssäkerhetenför den enskilde stärks (yrkande 3). Enligt motionären bör den föreslagnaombudsmannaorganisationen bedriva en bred och även lokalt förankrad verksamhet,varvid samverkan bör ske med kommunerna under centralt ansvar (yrkande 4).BakgrundFrågan om förändringar av olika slag av ombudsmannafunktionen har behandlats avutskottet , (bet. 1996/97:KU24). I detta betänkande finns en redovisning av såväl ombudsmän() som andra ombudsmannaorgan, som lyder under regeringen -(), (JämO),(), () ochHandikappombudsmannen (HO) - i vad avser tillkomst, uppgifter, kompetens m.m.Utskottet hänvisar i dessa delar till det nämnda betänkandet (s. 4 f.).Riksdagens ombudsmän () är en myndighet under som utövar en delav kontrollmakt. JO:s verksamhetregleras på det övergripande planet i 12 kap. 6 och 8 §§ regeringsformen samt 8kap. 10 § riksdagsordningen. De mera detaljerade reglerna återfinns i lagen(1986:765) med instruktion för ombudsmän. JO skall ha tillsyn överatt de som utövar offentlig verksamhet efterlever lagar och andra författningarsamt i övrigt fullgör sina åligganden. JO:s tillsyn bedrivs genom prövning avklagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar somJO finner påkallade.Samtliga övriga myndigheter med ombudsmannafunktion - KO, JämO, DO, BO och HO- lyder under regeringen. Deras verksamhet regleras av en förordning medinstruktion för respektive ombudsman. För KO:s del ingår motsvarandeinstruktion i förordningen (1995:868) med instruktion för . KOär tillika generaldirektör för och har i sin roll som KOuppgifter enligt marknadsföringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) omavtalsvillkor i konsumentförhållanden samt produktsäkerhetslagen (1988:1604).Som exempel på KO:s befogenheter kan nämnas att han enligt 21 §marknadsföringslagen (1995:450) får meddela s.k. förbudsföreläggande respektiveinformationsföreläggande. Enligt 38 och 39 §§ får KO bl.a. föra talan om förbudeller åläggande i vissa fall inför tingsrätt.JämO, DO, BO och HO regleras i grundläggande hänseende i jämställdhetslagen(1991:1433), lagen (1994:134) mot etnisk diskriminering, lagen (1993:335) omBarnombudsman respektive lagen (1994:749) om , till vilkaförordningar med instruktion för respektive ombudsman är knutna.JämO, DO, BO och HO utnämns av regeringen och är rapporteringsskyldiga tillregeringen. Deras uppgift kan närmast sägas vara att implementera visslagstiftning, genom t.ex. rådgivning och upplysningsverksamhet, och att främjautvecklingen på det aktuella politikområdet. En annan uppgift är att bevakautvecklingen på området, både nationellt - inte minst i fråga omlagstiftningens tillämpning - och internationellt.Utskottet har behandlat förslag i motioner om bl.a.tillskapande av en rättighetsombudsman (bet. 1992/93:KU2, 1995/96:KU5,1996/97:KU24). I de två sistnämnda betänkandena har utskottet bl.a. framhållitden särställning som ombudsmän har. Enligt utskottet fanns det inteanledning att ifrågasätta JO:s ställning och verksamhet. Utskottet har vidareuttalat att det kan finnas anledning att diskutera de ombudsmannaorgan som ärunderställda regeringen. Utskottet har i detta sammanhang uttalat sinförståelse för de farhågor som framförts om att ombudsmannafunktionen kantunnas ut om alltför många olika ombudsmän inrättas och att alltför mångaspecialiserade ombudsmän medför risk för att vissa grupper kan falla mellan deolika ombudsmännens verksamheter. Utskottet har också utgått från attregeringen är medveten om dessa synpunkter och fortlöpande prövarorganisationen av den verksamhet som de regeringen underställda ombudsmännenbedriver, något som enligt utskottet bör beaktas vid översynen av bl.a.Handikappombudsmannens verksamhet.Under hösten 1997 har tre betänkanden framlagts med relevans för vissaombudsmannafunktioner i olika avseenden. Utredningen om översyn av lagen motetnisk diskriminering () har lagt fram betänkandet SOU 1997:174 om förslagtill lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet m.m. Tillsynen avseende detaktiva arbetet med att motverka diskriminering av detta slag bör enligtkommittén ligga på DO och diskriminering. DO behöver enligtkommittén förstärkas bl.a. med fyra handläggare och en ställföreträdande DO.Utredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning() har lagt fram betänkandet SOU 1997:175. I betänkandet föreslås att detinförs en ny lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning. Enligt kommittén bör den som anser sig utsatt för diskriminering avdet nämnda slaget kunna vända sig till DO för råd och stöd. DO bör enligtförslaget ges rätt att föra talan mot diskriminering i Arbetsdomstolen på enarbetssökandes eller arbetstagares vägnar. I övrigt föreslås att DOfortsättningsvis bör kunna föra talan i Arbetsdomstolen enligt både denföreslagna lagen mot etnisk diskriminering i arbetslivet och den föreslagnalagen avseende diskriminering på grund av sexuell läggning. DO bör därför bytanamn från Ombudsmannen mot etnisk diskriminering tillDiskrimineringsombudsmannen. diskriminering bör enligtförslaget byta namn till Diskrimineringsnämnden.Utredningen mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder(FUDA) har lagt fram betänkandet SOU 1997:176. I betänkandet föreslås en lagmot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Utredningenföreslår också att skall utöva tillsyn av efterlevnadenav den nya lagen. Ombudsmannen bör därför ges befogenheter att kallaarbetsgivare till överläggningar hos ombudsmannen och att föreläggaarbetsgivare att lämna uppgifter som berör dennes förhållande till arbetstagareoch arbetssökande. Skyldigheten att lämna uppgifter skall kunna förenas medvitesföreläggande. HO bör ges rätt att föra talan i mål enligt den nya lagen iArbetsdomstolen på en arbetssökandes eller arbetstagares vägnar. Nämnden motetnisk diskriminering, som enligt kommittén bör byta namn tillDiskrimineringsnämnden, föreslås pröva överklaganden rörande HO:svitesförelägganden.De tre nämnda förslagen bereds i Regeringskansliet.Utskottets bedömningSom framgått av vad som redovisats i det föregående har ombudsmän() en formell ställning och ett uppdrag som skiljer sig från de övrigaombudsmannafunktioner som lyder under regeringen. JO-institutionen vilar igrundläggande hänseende på bestämmelser i grundlagen medan övrigaombudsmannafunktioner regleras i allmän lag. JO:s uppgift är i främsta rummetatt vara en kontrollinstans gentemot myndigheterna. KO:s, JämO:s, BO:s och HO:suppgift är närmast att implementera och/eller följa upp viss lagstiftning påenskilda politikområden eller att allmänt främja utvecklingen på dessa områden.När det gäller bedömningen av förslagen i här aktuella motioner villutskottet inledningsvis erinra om sina tidigare uttalanden med innebörd delsatt det inte finns anledning att ifrågasätta JO:s ställning och uppgifter, delsatt det kan finnas anledning att diskutera de ombudsmannaorgan som lyder underregeringen och att utskottet utgår från att regeringen fortlöpande prövar dessaorgans verksamhet. Utskottet anser vidare att det kan finnas problem som haratt göra med mångfalden av ombudsmannaorgan och en därav följande svårighet attöverblicka området, hålla isär de olika institutionerna etc. Ett konkret skälatt nu se över de under regeringen lydande ombudsmannaorganen är de förslag somutredningarna , och lagt fram. Enligt utskottets meningbör regeringen överväga en sådan utredning vid den fortsatta behandlingen avdessa förslag. I avvaktan på regeringens överväganden i denna del finnerutskottet ingen anledning att nu föreslå att de olika ombudsmannaämbetenaorganisatoriskt bör samlas under eller samordnas på annat sätt (mot.1997/98:K215, K231, K236, K257, K311 och K508 yrkandena 2 och 3). Utskottet ärinte heller berett att föreslå att en utredning av ett samlat och friståendeombudsmannaämbete för medborgerliga fri- och rättigheter kommer till stånd,vilket föreslås i motion 1997/98:K238. Liknande synpunkter framförs i motion1997/98:K508 yrkande 1. Samtliga nämnda motioner avstyrks. Utskottet harnyligen avstyrkt en motion med samma innebörd som motion 1997/98:K508 yrkande 4angående en lokal anknytning till (bet. 1997/98:KU4) och finneringen anledning att nu inta en annan ståndpunkt, varför motionen avstyrks.Alkoholfri representationMotionernaI motion 1997/98:K261 av m.fl (v, s, c, fp, mp) föreslås attriksdagen bör rekommendera statliga och kommunala bolag, myndigheter ochförvaltningar att helt avstå från eller kraftigt minska tillgången på alkoholvid representationstillfällen. Enligt motionärerna är det stötande attpolitiker och grupper med goda inkomster i representationssammanhang ofta bjudspå måltider där alkohol förekommer såväl i statliga som kommunala bolag ochmyndigheter.Fanny och , båda (kd), föreslår i motion 1997/98:K504 atten policy beträffande alkoholfri representation antas för statlig förvaltningoch . Förslaget innebär att all representation under arbetstid börvara alkoholfri och att övrig representation bör vara spritfri. Politiker, inteminst riksdagsledamöter, bör enligt motionen föregå med gott exempel.I motion 1997/98:So655 föreslår m.fl. (mp) att allrepresentation i och den statliga förvaltningen bör vara alkoholfri(yrkande 8). Det viktigaste skälet för en alkoholfri representation är enligtmotionärerna att stat, landsting och kommun genom att införa alkoholfrirepresentation visar sin solidaritet med dem som har eller riskerar att fåalkoholproblem.BakgrundSocialutskottet har avstyrkt motioner med krav på att all offentligrepresentation skall vara alkoholfri (bet. 1990/91:SoU23). Socialutskottetsuppfattning var att stat och kommun bör visa återhållsamhet medalkoholservering vid offentlig representation. Utskottet utgick från att såskedde utan att tog något initiativ i saken, varför motionernaavstyrktes. I betänkande 1995/96:SoU3 fann utskottet ingen anledning att frångåriksdagens tidigare ställningstagande.Även har tidigare behandlat motioner med yrkanden omalkoholfri representation. Utskottet har i likhet med socialutskottet intefunnit anledning att frångå ställningstagande (bet. 1992/93:KU3,bet. 1992/93:KU18, bet. 1994/95:KU12, bet. 1995/96:KU5 och bet. 1996/97:KU24).Utskottets bedömningUtskottet finner ingen anledning att frångå sina och tidigareställningstaganden i fråga om alkoholfri representation och avstyrkermotionerna K261, K504 och So655 yrkande 8.Arvoden i statliga styrelserMotionernaI två likalydande motioner, 1997/98:K265 och 1997/98:K514, föreslår MarieEngström (v) att beloppsgränserna avseende ersättning för uppdrag i statligastyrelser blir föremål för en översyn (yrkande 1) och att målet för dennaöversyn bör vara att ersättningarna skall reduceras med (yrkande 2).Som motiv för förslaget anges att det inte är ägnat att skapa förtroende attpolitiker beviljar sig själva höga ersättningar för styrelseuppdrag, särskiltmed hänsyn till att många människor ser sin privatekonomi urholkas på grund avpolitiska beslut som syftar till sanering av statens finanser.BakgrundAv regeringens skrivelse 1997/98:20 framgår att 25 ledamöter av underår 1996 innehade poster som ledamöter eller suppleanter i styrelser för företagsom helt eller delvis ägs av staten. Dessa företag var: Systembolaget, lydandeunder , , , ,och , lydande under ,AB , (), och Vin & Sprit, lydande under , SamhallAB, lydande under , och , lydandeunder Närings- och samt AB , lydande underRiksbanken/riksdag. I styrelserna av det här aktuella slaget ingickockså tre f.d. riksdagsledamöter.I dessa företags styrelser fanns mellan en och fyra riksdagsledamöter medposter som ledamöter eller suppleanter. I vardera styrelserna för Systembolagetoch Vin & Sprit fanns fyra riksdagsledamöter, i styrelserna för AB SvenskaSpel, , , och fanns tvåriksdagsledamöter per styrelse och i övriga styrelser fanns en riksdagsledamoti respektive styrelse. 14 av de 25 aktuella riksdagsledamöterna representeradeSocialdemokraterna, 5 Moderata samlingspartiet, 2 vardera ochKristdemokraterna samt 1 vardera liberalerna res-pektiveMiljöpartiet. Den vanligaste anknytningen till utskotten i varfinans- respektive trafikutskottet och därnäst skatte-, social- ochsocialförsäkringsutskottet.I 3 av de nämnda styrelserna - Systembolaget, och -och 9 övriga styrelser ingick också 15 företrädare för de politiska partiernapå lokal nivå (10) och regional nivå (5), i de flesta fall kommunal- ellerlandstingsråd. De övriga styrelserna är AB Kurortsverksamhet, lydande underSocialdepartementet, , lydande under ,Nordbanken, lydande under , , lydandeunder , , lydande underKulturdepartementet, AB Kanalaktiebolag samt och , , lydande under Närings- ochhandelsdepartementet och AB Bostadsgaranti, lydande under Inrikesdepartementet.Mest frekvent var politikerrepresentationen i dessa styrelser i AB GötaKanalbolag med tre ledamöter, därnäst styrelserna för ochVattenfall med två vardera.Uppgifter om arvoderingen av ledamöter och suppleanter i de här aktuellastyrelserna har inhämtats från . Av underlagsmaterialetframgår att arvodesnivån vad gäller fasta arvoden för ledamöternas del varierarmellan och . Beträffande Nordbanken gällde år 1997att de nio ledamöter inklusive ordförande och vice ordförande som inte varanställda i koncernen delade på totalt i arvoden.Medianvärdet på fasta arvoden för ledamöter i de aktuella företagen är 35 000kr . För suppleanterna är medianvärdet i fasta arvoden.I några fall utgår förutom fasta arvoden även särskild ersättning persammanträde i storleksordningen . I några fall har suppleanternainget fast arvode utan endast sammanträdesarvode, som i vissa fall är högre omsuppleanterna tjänstgör för icke närvarande ledamöter.Utskottets bedömningUtskottet anser principiellt att arvoden i statliga styrelser bör sättas så attde svarar mot de kompetenskrav som ställs på ledamöterna och det arbete som delägger ner på sitt arbete i styrelserna. Utskottet vill också framhålla attarvodesnivåerna har betydelse för möjligheten att rekrytera kompetenta personertill de statliga styrelserna. Enligt utskottets mening bör mot denna bakgrundskäligheten beträffande arvodesnivåerna bedömas från fall till fall. När detsärskilt gäller företag som helt eller delvis ägs av staten konstaterarutskottet att arvodena varierar en hel del. Detta torde i de flesta fallförklaras av att företagen bedriver olika typer av verksamhet.