bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Rikstrafiken har därvid möjlighet attupphandla annan trafik än tågtrafik.Utskottet tillstyrker följaktligen regeringensförslag att den bemyndigas, att, för ändamål somomfattas av ramanslaget D 2 Köp av interregionalper-sontrafik på järnväg m.m., under år 1999upphandla flygtrafik på sträckan sominnebär utgifter om högst under år2000. Motion T706 (s) avstyrks. Syftet med den tordedock komma att tillgodoses.14.4 Andra trafik- och upphandlingsfrågor14.4.1 MotionsförslagUpphandling av flygtrafikSven m.fl. (c) framhåller i motion T230(yrkande 8) att ett system för statlig upphandlingav flygtrafiktjänster som är regionalpolitisktviktiga men kommersiellt mindre intressanta börinföras. Denna upphandling bör finansieras genom atten avgift tas ut på övriga inrikes flygresor.Regeringen bör återkomma, dock senast isamband med vårbudgeten 1999, med förslag tillriksdagen angående den närmare utformningen av ettsådan sy- stem.Agne och () anger i motion T705 attflygets konkurrensutsättning inte har gettgotlänningarna en tillfredsställande flygtrafik medrimliga biljettpriser. Avregleringen avinrikesflyget har också drabbat extra hårt,dels genom att flygavståndet till fastlandet ärförhållandevis kort, dels genom extremaberoende av fungerande flygkommunikationer.Marknaden är dessutom begränsad och konkurrens frånandra kommunikationsmedel saknas under större delenav året med undantag av kvälls- och nattgåendefärjor med en gångtid . Enligtmotionärerna skulle ett sätt att sänka kostnadernakunna vara att införa ett system för statligupphandling av flygtrafiktjänster som ärregionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindreintressanta. En sådan åtgärd skulle kunnafinansieras genom att en avgift tas ut på övrigainrikes flygresor. Mot denna bakgrund föreslås attregeringen utarbetar ett förslag till hurstaten kan upphandla regionalpolitiskt viktigaflygtrafiktjänster för att sänka flygpriserna tilloch från Gotland.InformationssystemJohnny m.fl. (kd) framhåller i motion T223(yrkande 42) att för handikappade och andra grupper,som av olika skäl inte har tillgång till egen bil,är ett väl fungerande kollektivtrafiksystem enförutsättning för rörlighet och därmed livskvalitet.En stor brist i det svenska systemet är att detsaknas samlad information om kollektivaresmöjligheter. Enligt motionen bör det i framtidenvara naturligt att resenärer hemma i sin dator ellerexempelvis på järnvägsstation, busstation ellerpostkontor kan informera sig om kollektivtrafiken.Det förutsätter dock att alla aktörer inomkollektivtrafiken i samverkar. finnsett sådant samarbete mellan SJ ochtrafikhuvudmännen. Detta samarbete kan docksvårligen utvecklas på rent företagsekonomiskagrunder. Regeringen bör därför utreda möjligheternaatt genomföra en kraftfull satsning på ett samlatinformationssystem för landets kollektivtrafik.Berit Andnor m.fl. (s) konstaterar i motion T231 atten god kommunikationsstandard kräver samordningmellan bil-, buss-, järnvägs- och flygtrafik. Dettatycks dock inte vara möjligt med dagens system, därvarje företag fastställer egna turlistor, egna taxoroch svarar för den egna informationen. Motionärernaframhåller därför vikten av att de olikatrafikföretagens informationssystem kopplas ihop ochförbättras så att hela får en godkommunikationsstandard. Detta är särskilt angelägeti skogslänen, där avstånden är stora och ett enskilttrafikslag sällan har en tillräckligt högservicegrad för att ensamt kunna fyllakonsumenternas behov.KollektivtrafikkortBarbro och (båda mp)föreslår i motion T205 att en utredning tillsättsför att pröva möjligheterna att införa ettriksresekort för att underlättakollektivtrafikresandet. Kortet, som bör ha formenav ett kontokort, skall vara heltäckande för helaSveriges kollektivtrafik och gälla för allpersontrafik på land och till sjöss. börindelas i två resandezoner, där en zon omfattartätortstrafik och den andra zonen landbygdstrafik.En halvering av nu gällande zonpriser i tätortföreslås och ett pris per kilometer på landsbygd,vilket skulle kunna gälla för järnväg och också förvattenleder. Utredningen bör belysa möjligheternaför framtida platsreservationer via automater påjärnvägsstationer och buss eller båtterminaler,återladdningsservice i närbutiker, kiosker ellerbensinstationer.Rikstrafikens lokaliseringBengt-Ola m.fl. (s) behandlar i motion T203lokaliseringen av den nya myndigheten motionärerna passar Rikstrafiken sällsynt välin i den myndighetsstruktur som redan är etablerad iDalarna.Internationella tågförbindelserHans Andersson m.fl. (v) påtalar i motion T545 attSveriges järnvägsförbindelser till kontinenten harvarit undermåliga . De senaste årenhar inte ens en direkt ligg- och sovvagnsförbindelsefunnits mellan och . tillkomst kan dock förutses attresandet kommer att öka kraftigt mellan ochDanmark samt vidare till kontinenten. För att en såstor del som möjligt av denna trafikökning skallkunna gå på järnväg bör SJ erbjuda biltåg. En snabb,bekväm nattförbindelse med rimliga priserStockholm-Hamburg med liggvagnar, sovvagnar ochbiltransportvagnar borde enligt motionärerna varaattraktiv både för affärsresenärer, vanligaresenärer och turister. Därmed kan många resenärerlockas att välja tåget framför flyget eller bilen.14.4.2 Utskottets ställningstagandeUpphandling av flygtrafikInom ramen för det transportpolitiska beslutet den 2juni 1998 har beslutat att godkännaprinciperna för att tillskapa en myndighetsfunktionför rikstrafikfrågor. Huvuduppgiften för den nyamyndigheten, Rikstrafiken, skall vara att utifrånett kundorienterat helhetsperspektiv verka för attåstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystem sombidrar till att de transportpolitiska målenuppfylls.Ett viktigt instrument för Rikstrafiken ärupphandling av trafik. Där det inte finnsförutsättningar för att kommersiellt drivainterregional trafik, eller där trafik inte kanupprätthållas i trafikhuvudmännens regi, skallstaten genom Rikstrafiken kunna upphandlatransportpolitiskt motiverad interregionalpersontrafik. Rikstrafiken skall sträva efter attminimera kostnaden för den upphandlade trafiken.Alternativa trafiklösningar bör därför systematisktprövas.Utskottet konstaterar att Rikstrafiken harmöjlighet att handla upp flygtrafik som ärtransportpolitiskt motiverad. Rikstrafiken kandärmed påverka såväl trafikutbud som prissättning.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett attvidta någon åtgärd med anledning av motionerna T230yrkande 8, och T705 (båda c). Motionsyrkandenaavstyrks följaktligen.InformationssystemUtskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motionerna T223 (kd) och T231 (s) att detär av stor vikt att informationen om de kollektivatransportsystemen förbättras och blir merheltäckande. För att främja en ökad kollektivtrafikär det nödvändigt att tillvaratainformationsteknikens nya möjligheter. mening är också modern informationsteknikett viktigt instrument för att uppnå en förbättradsamverkan inom och mellan trafikslagen.Utskottet konstaterar att genom riksdagenstransportpolitiska beslut har möjligheterskapats att främja en angelägen utveckling avkollektivtrafikens informationssystem. Utvecklingenav informationsteknik för transporter skallexempelvis stödjas genom bl.a. satsning påforsknings- och utvecklingsverksamhet ochpilotförsök. Den nya trafikmyndigheten vidare som en huvuduppgift att verka församordning av kollektivtrafiken. Rikstrafiken skalldärvid hjälpa, stimulera och förhandla med berördamyndigheter och övriga aktörer i syfte att uppnå ettsamverkande kollektivtrafiksystem. Av regeringensdirektiv till den pågående utredningen omRikstrafiken framgår också att det för närvarandeövervägs om Rikstrafiken bör ges en roll somsamordnare av IT-frågor inom kollektivtrafikområdet.Med hänvisning till vad som ovan anförts anserutskottet att syftet med de nu behandlademotionsyrkandena blir tillgodosett. Något initiativfrån sida är därför inte nödvändigt.Utskottet avstyrker därmed motionerna T223 (kd)yrkande 42 och T231 (s) yrkande 13.KollektivtrafikkortUtskottet konstaterar att harforsknings- och utvecklingsarbete pågått för att tafram ett samordnat kollektivtrafikkort. () och trafikhuvudmännendriver vidare ett projekt i syfte att åstadkomma ettenhetligt elektroniskt biljettkort som kan användaspå bussar, tåg, spårvagnar och tunnelbanor i helalandet. Kortet beräknas komma att införas stegviskring i takt med att de olikakollektivtrafikföretagen ansluter sig till detgemensamma biljettsystemet. Den nyatrafikmyndigheten har vidare tilluppgift att bl.a. främja samtrafik mellan olikaföretag inom kollektivtrafiken genom ett förresenärerna överskådligt och smidigt taxesystem.Utskottet bedömer därmed att de frågor om ettkollektivtrafikkort som tas upp i motion T205 (mp)kommer att behandlas inom ramen för det pågåendeutvecklingsprojektet för att införa ettkollektivtrafikkort och i Rikstrafikens arbete.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionen.Rikstrafikens lokaliseringDen beslutade regeringen omkommittédirektiv till en utredning om Rikstrafiken.Utredningen skall senast den 30 november 1998redovisa ett delbetänkande, som kommer att liggatill grund för en proposition om Rikstrafiken våren1999. Regeringens mål är att myndigheten skallstarta sin verksamhet . Under våren1999 skall utredningen förbereda uppbyggandet ochbildandet av myndigheten. Av direktiven förutredningsarbetet framgår att det åligger utredarenatt redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir.1988:46).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion T203 (s).Internationella tågförbindelserFör närvarande pågår ett omfattande arbete inomflera av EU:s medlemsstater i syfte att skapa eneffektiv, kundanpassad och konkurrenskraftigjärnvägstrafik. Det innebär i flera fall att denationella järnvägsförvaltningarna ges ändradekommersiella förutsättningar. Omstruktureringen harför järnvägens persontrafik inneburit enmodernisering och effektivisering med bl.a.införande av allt fler snabbtågsförbindelser. Genomen sammankoppling av de skandinaviskahöghastighetsnäten med det centraleuropeiska bedömsatt en helt ny marknad kan öppnas för tågresormellan och kontinenten.Enligt vad utskottet erfarit planerar SJ attutveckla den internationella tågtrafiken.Öresundsförbindelsen och andra järnvägssatsningarkommer att göra det möjligt att inom attraktivatider nå betydligt fler resmål på kontinenten . När Öresundsförbindelsen står klar kan t.ex.den i motionen omnämnda sträckan mot 14 . Om även enfast förbindelse skulle komma att anläggas överFehmarn Bält kan restiden förkortas ytterligare till6-7 timmar.Med anledning av motionen vill utskottet vidareerinra om att tillkomsten av Öresundsförbindelsensyftar till att främja en rationell ochändamålsenlig järnvägstrafik. Avgifterna för attanvända förbindelsen skall utformas med beaktande avdetta syfte. Mot denna bakgrund har ochDanmarks regeringar i ett tilläggsprotokoll enats omatt järnvägsföretagen med lika fördelning mellanSverige och skall betala sammanlagt 300miljoner kronor prisnivå föranvändningen av järnvägen på Öresundsförbindelsen.Riksdagen har förutsatt att regeringen årligenredovisar för hur Öresundsprojektetframskrider och vilka miljömässiga avvägningar ochinsatser som görs.Enligt utskottets mening är detangeläget att nästa avrapporteringfrån regeringen behandlar bl.a.prissättningen avÖresundsförbindelsen och attregeringen därvid redovisar sinabedömningar om möjligheterna attutveckla en väl fungerande ochattraktiv kollektivtrafik.Utskottet avstyrker, med hänvisningtill det anförda, motion T545 (v).15 Kommunikationsforskning ochmeteorologiAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet regeringensförslag om kommunikations-forskning och meteorologi,nämligen yrkandena 21 och 22 i regeringenshemställan. bör enligt regeringendels bemyndiga regeringen att, för ändamål somomfattas av ramanslaget E 2Kommunikationsforskningsberedningen, under år 1999ikläda staten ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare gjorda åtaganden innebär utgifter om högst300 ,dels godkänna vad regeringen anfört om Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut.I anslutning till regeringens förslag behandlarutskottet motionerna- T209 av Skånberg och (bådakd),- T217 yrkande 14 av mfl. (mp),- T909 av (c),- T910 av (c).15.1 Kommunikationsforskningsberedningen(KFB)15.1.1 Regeringens förslagMed stöd av ett nu gällande bemyndigande har KFBåtagit sig att fördela medel för forskningsprojektför budgetåren 1998-2002 till ett sammanlagt beloppav . Regeringen anser detangeläget att KFB kan besluta om fördelning avforskningsmedel som löper över en längre period.Därför föreslås att bemyndigar regeringenatt ikläda staten ekonomiska förpliktelser som,inklusive tidigare gjorda åtaganden, innebärutgifter om högst under åren2000-2004.15.1.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att lämnar det begärdabemyndigandet.15.2 El- och hybridbilsforskning15.2.1 MotionsförslagI motion T217 noterar m.fl. (mp)att statsministern 1998tillkännagav regeringens avsikt att tillsammans medsvensk bilindustri utarbeta ett program förutveckling av miljövänliga bilar. Motionärernaförutsätter att el- och hybridbilsforskningen kommeratt ingå i detta samarbete i minst den omfattningsom angav i sitt budgetförslag för år1998 (yrkande 14).15.2.2 Utskottets ställningstagandeI den av motionärerna aktualiserade frågan harutskottet inhämtat följande.Inom finns tvåinterdepartementala grupper för bilfrågor, enstatssekreterargrupp och en tjänstemannagrupp. Ibåda dessa grupper ingår representanter förKommunikationsdepartementet, ,och ,och . Medanledning av regeringens avsikt att inleda ettprogram för utveckling av miljövänliga bilar hartjänstemannagruppen fått i uppdrag att utarbeta ettunderlag som skall föreläggas statssekreterargruppeninför ett kommande möte med representanter för densvenska bilindustrin. En uppgift förtjänstemannagruppen är att närmare analysera vilkamiljöför-bättringar som kan åstadkommas med dagensteknik respektive ny teknik. En annan uppgift är attklarlägga vilka hinder för utveckling av mermiljövänliga bilar som finns, t.ex. inom detnationella respektive internationella regel-verket.En tredje fråga gäller hur det nya programmet skallsamordnas med tidigare program, t.ex. detfordonstekniska programmet.Vidare kan nämnas attKommunikationsforskningsberedningen (KFB), med hjälpav ett anslag om frånEnergiteknikfonden, bedrev ett biodrivmedelsprogramunder . tog riksdagenställning för att KFB skulle inleda ett fyraårigtprogram för forskning, utveckling och demonstrationrörande användningen av el- och hybridfordon. Åretdärpå beslutade att programmet skulleomfatta totalt förfyraårsperioden /94-1996/97. Syftet medprogrammet, som planeras pågå till utgången av år1999, är att främja kunskapsuppbyggnad ochmarknadsintroduktion genom demonstration av ettstörre antal el- och hybridfordon. Dessutom syftarprogrammet till att klarlägga effekterna på miljö,människor och samhälle av en storskalig introduktionav sådana fordon. Cirka 300 fordon beräknas ingå iolika delprojekt. Enligt uppgift från KFB finns ca18 kvar i obundna programmedel.Någon utvärdering av programmet har ännu integjorts, men enligt KFB pågår för närvarandeförberedelser för upphandling av en sådan.Våren 1998 meddelade regeringen i dentransportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56)att den avsåg att föreslå en förstärkningav KFB:s ramanslag med från år1999 för att möjliggöra fortsatta insatser i form avsystemdemonstrationer av miljöanpassade trans-porterm.m. I anslagsavsnittet i det nu föreliggandebetänkandet tillstyrks regeringens förslag om ensådan förstärkning. pågår inom KFBprogramskrivning rörande användningen av det utökaderamanslaget.Utskottet finner sammanfattningsvis att regeringenvisat stort intresse för det forsknings- ochutvecklingsområde som aktualiseras i motionen. Någottillkännagivande med anledning av motionen i dennadel torde inte vara erforderligt varförmotionsyrkandet avstyrks.15.3 Teknikupphandling av miljöanpassademindre bussar15.3.1 MotionsförslagI motion T909 begär (c) attMiljöteknikdelegationens uppdrag utvidgas till attockså omfatta teknikupphandling av miljöanpassademindre bussar. Enligt motionären görs för närvarandestora investeringar i mindre bussar som linjeläggsnära resenärernas bostäder i syfte att underlättaför bl.a. funktionshindrade resenärer. Men dessamindre bussar är dåligt miljöanpassade och kan t.ex.inte köras med alternativa drivmedel.Miljöteknikdelegationen, som bedriverteknikupphandling av bränsleflexibla personbilar,sägs sakna resurser för upphandling avmiljöanpassade småbussar. Motionären, som anser attdelegationens uppdrag skall utvidgas till att avseockså sådana fordon, pekar på möjligheten attfinansiera uppdraget med medel som KFB disponerarinom området samhällsbetalda resor.15.3.2 Utskottets ställningstagandeMiljöteknikdelegationen arbetar med att utvecklametoder för att stimulera utveckling ochkommersialisering av miljöanpassade varor ochtjänster. Strategin inriktas på fyra huvudområdenvarav transporter är ett. Genom teknikupphandlingbidrar delegationen till att driva fram ochkommersia-lisera tekniker eller produkter.Teknikupphandling innebär i korthet att delegationenfungerar som förbindelselänk mellan köpare ochproducenter, samordnar upphandling och hjälper tillmed upprättandet av avtal och andra handlingar.Delegationens teknikupphandling av fordon harhittills endast avsett personbilar. Enligt vaddelegationen uppger saknas resurserför projekt rörande t.ex. upphandling av mindrebränsleflexibla bussar. I likhet med motionärenanser utskottet det angeläget att miljövänligamindre bussar utvecklas och introduceras påmarknaden. I motionen anvisas en möjlighet förMiljöteknikdelegationen att finansierateknikupphandling av sådana fordon, nämligen genombidrag från KFB. Utskottet menar att det i förstahand är en fråga för KFB själv att ta ställning tillvilka projekt beredningen skall stödja. Medhänvisning härtill avstyrks motion T909 (c).Tilläggas kan att KFB på olika sätt manifesterarsitt intresse för frågan om hur kommunalatransporter skall bli mer miljövänliga. Bl.a.anordnar beredningen i samverkan med en konferens därkommunala inköpare och användare av fordon m.fl. gestillfälle att ta del av erfarenheter och kunskaperpå området.15.4 Tunga fordons hälsovådliga utsläpp15.4.1 MotionsförslagI motion T910 hävdar (c) atthälsovådliga utsläpp från tunga dieselfordon årligenorsakar ca 700 dödsfall. Enligt motionären finns teknik för att minska dessa utsläpp. Mentekniken behöver utvecklas och efterfrågan ärbegränsad bl.a. till följd av höga kostnader.Motionären vill att en statlig utredningsammanställer de tekniska möjligheterna, utvärderarolika tekniska lösningar och föreslår statligaekonomiska incitament.15.4.2 Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet kunnat finna medfördieselbilar, när det gäller såväl personbilar somtunga fordon, betydligt större hälsorisker änbensinbilar med modern avgasrening. Naturvårdsverkethar i en nyligen avgiven redovisning av ettregeringsuppdrag (M98/1689/7, dnr 558-2542-98 Rr)bedömt konse-kvenserna för miljö och hälsa av enökad andel dieselbilar i den svenska bilparken. Avredovisningen framgår bl.a. att risken för cancertill följd av bilavgaser bedöms vara minst tre fyragånger högre för dieselbilar än för bensinbilar medmodern avgasrening. Vidare framgår att en moderndieselbil har ca 10-15 gånger högre partikelutsläppän en modern bensinbil.Enligt redovisning, som bygger påtillgänglig forskningsdokumentation, ger äldredieselbilar högre risk för cancer än nyare. Dennabedömning tycks emellertid inte vara oomstridd.Sålunda har (MTC), ett dotterbolagtill AB , vid sina mätningarfunnit att moderna högvarviga dieselmotorervisserligen släpper ut en mindre partikelmängd, mätti gram. Men det högre trycket i dessa motorer medföratt antalet små partiklar ökar. Enligt MTC:s meningkan partikel-storleken ha stor betydelse frånhälsosynpunkt. Det kan vara så att mindre partiklartränger längre in i vävnaden och därmed är farligareän större partiklar. En möjlighet som MTC pekar påför att partikelutsläppet skall kunna minskas är attinföra bestämmelser om s.k. partikelfällor, ettslags filter som samlar upp partiklarna och somredan finns på marknaden. En annan möjlighet, sompraktiseras på vissa håll i landet, är att efterviss modifiering köra dieselfordonen med alternativabränslen, t.ex. biogas.Dieselavgasernas negativa effekter på hälsa ochmiljö har också upp-märksammats inom EU. har presenterat ett förslagtill direktiv inom bilavgasområdet. Förslaget, somär föremål för remissbehandling, avser åtgärder motavgasutsläpp från nya dieselmotorer för tungafordon. Kommissionen föreslår bl.a. nya gränsvärden,tänkta att tillämpas fr.o.m. ,som innebär sänkningar av tidigare utsläppsnormermed för kväveoxider, kolmonoxid och partiklarsamt för kolväten. gällande gränsvärden,, medger särbehandling av små högvarvigadieselmotorer beträffande partikelutsläpp. Dennasärbehandling föreslås behållas. Statens väg- ochtransportforsk-ningsinstitut (VTI) redovisar i sittremissyttrande motsatt uppfattning på sistnämndapunkt.Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) har,enligt vad utskottet inhämtat, stött ett antalforskningsprojekt med anknytning till dieselavgaseroch deras effekter. Vidare har KFB antagitett särskilt program för forskning inomemissionsområdet där dieselavgaserna finns med blandde prioriterade frågorna. Nämnas kan också att del av det biodriv-medelsprogram, somavslutades , gällde erfarenheter och effekterav att ersätta dieseldrift med etanol eller biogas.Till KFB:s uppgifter hör inte att ge stöd tillteknisk utveckling av t.ex. dieselmotorer, menberedningen följer utvecklingen på området, bl.a.genom medverkan i olika externa arbets-grupper.Mot bakgrunden av vad som ovan redovisats finnerutskottet att det av motionären aktualiseradeproblemet med hälsovådliga utsläpp från tunga fordoni hög grad har uppmärksammats, bl.a. av KFB.Eftersom beredningen i sitt antagnaforskningsprogram har pekat ut emissionerna fråndieselfordon som en prioriterad fråga utgårutskottet från att problemet kommer att engagera KFBäven i fortsättningen.Utskottet vill slutligen erinra om att regeringennyligen tagit initiativ till ett program förutveckling av mer miljövänliga bilar (jfr avsnitt15.2.2 i detta betänkande). Arbetet skall bedrivas isamverkan med svensk bilindustri. Enligt vadutskottet funnit kommer programmet att innefattainte bara personbilsutveckling utan också utvecklingav mer miljövänliga tunga fordon.Med det anförda avstyrks motion T910 (c).15.5 Inrättande av samåkningscentraler15.5.1 MotionsförslagI motion T209 uppger Skånberg och MikaelOscarsson (båda kd) att det i på många hållfinns lokala centraler som organiserar samåkning ipersonbilar. Samåkning bidrar till att utsläppenminskar. Dessutom förkortas köer och restider.Enligt motionärerna bör exempelvis länsstyrelsernafå i uppdrag att organisera liknande verksamhet iSverige.15.5.2 Utskottets ställningstagandeEtt motionsförslag om kollektiv arbetspendlingbehandlades av utskottet i samband med förra åretsbudgetberedning. Utskottet redovisade då bl.a. (bet.1997/98:TU1, avsnitt 17.4) att intresset församåkning ökade i samband med oljekrisen . Ett antal försöks- och demonstrationsprojektfick stöd av dåvarandeTransportforskningsdelegationen. I sin utvärderingav försöken konstaterade delegationen att projektenvarit lyckosamma men inte fått några störrespridningseffekter. Vidare redovisade utskottet attKommu-nikationsforskningsberedningen (KFB) hadegivit i uppdrag åt sociologiska institutionen vidLunds universitet att kartlägga vilka försök somunder senare år hade genomförts på området.Resultatet av denna kartläggning har senaresammanfattats i en rapport. Enligt vad utskottetinhämtat pågår eller planeras ettantal projekt med s.k. bilpooler.Utskottet delar motionärernas uppfattning attkollektiv arbetspendling och annan samåkningverksamt kan bidra till att minska vägtrafikensproblem i form av trängsel, miljöpåverkan ochenergiförbrukning.