bet · GL01SoU16 · 1998-02-17 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett sextiotal motionsyrkanden från den allmännamotionstiden om olika handikappfrågor.Utskottet konstaterar att ett omfattande arbete pågår för att förhindradiskriminering och främja funktionshindrades deltagande i samhällslivet pålikvärdiga villkor som andra. Ett enigt utskott anser dock med anledning avnågra motionsyrkanden att regeringen bör utreda formerna för en reglering avett diskrimineringsförbud i näringsverksamhet.Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats 17 reservationer och ett särskilt yttrande. 1997/98:So214 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barn med DAMP.1997/98:So240 av m.fl. (m) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkterna för en politik för de funktionshindrade,20. att hos regeringen begär förslag om en hjälpmedelsgaranti ienlighet med vad som anförts i motionen,21. att hos regeringen begär utredning om effekterna av AmericansWith Disabilities Act i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So285 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om funktionshindrade och lättillgängligheten,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedel till funktionshindrade.1997/98:So296 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ett samlatåtgärdsprogram bör utarbetas för funktionsstörningen MBD/DAMP.1997/98:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att hos regeringen begär en utredning av hur barn och ungdomarmed neuropsykiatriska störningar över hela landet skall kunna tillförsäkrasvård och behandling i fungerande vårdkedjor,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att handikappanpassning skall vara norm i samtliga delarav statsbudgeten,30. att hos regeringen begär en översyn av hur en finansiellsamordning av huvudmän rörande insatser för funktionshindrade skall kunnagenomföras.1997/98:So403 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadstillägg till funktionshindrade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hjälpmedelsgaranti,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en antidiskrimineringslag för funktionshindrade,10. att hos regeringen begär en utredning om diskrimineringslag ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So408 av () vari yrkas att beslutar om ensådan ändring av lagen (1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade i enlighet med vad i motionen anförts om ett förtydligande omavsikten med insatsen råd och stöd enligt LSS.1997/98:So410 av andre vice talman och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det tillsätts en parlamentarisk utredning med uppdrag att tafram en lagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade.1997/98:So411 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om deltagande i kommunens planering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om personalutbildning och funktionshinder,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskrivning av IT-hjälpmedel,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagstiftning för förbättrad tillgänglighet,11. att som sin mening ger regeringen känna vad i motionen anförtsom utbildningssatsningar.1997/98:So412 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om funktionshindrade människor medutländsk bakgrund.1997/98:So413 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att alla statliga utredningarbör innehålla redovisning av konsekvenser för funktionshindrade.1997/98:So416 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombilstödet.1997/98:So419 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett förtydligandeom avsikten med insatsen råd och stöd enligt LSS.1997/98:So421 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enhjälpmedelsgaranti samt "enklare" hjälpmedel för funktionshindrade.1997/98:So422 av tredje vice talman () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enändring av förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade.1997/98:So430 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lag mot diskriminering av personer med funktionshinder,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om komplettering av 3 a § hälso- och sjukvårdslagen.1997/98:So434 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning avbilstödet med medverkan av sakkunniga från handikapprörelsen.1997/98:So436 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens ansvar för hjälpmedelsförsörjningen och avgiftsfinansieringav densamma,2. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppdragatt granska dels finansieringen av, dels förutsättningarna för en samladorganisation för hjälpmedelsförsörjning.1997/98:So438 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behov av att utjämna kostnadermellan olika kommuner.1997/98:So439 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutformningen av bilstöd till familjer med handikappade barn.1997/98:So442 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikapporganisationernas svåra ekonomiska situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om problemet med de ändrade utbetalningsperioderna.1997/98:So443 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en skärpt antidiskrimineringslag,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge processrätt,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hjälpmedelsgaranti,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hälsoekonomisk analys av bilstödet.1997/98:So444 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett medborgarperspektiv på handikappolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansvars- och finansieringsprincipen skall fastställas i lag,3. att hos regeringen begär förslag till hur kommunernas ansvar förlag om stöd och service till vissa funktionshindrade skall skärpas enligt vad imotionen anförts om de 10 insatserna för funktionshindrade,4. att hos regeringen begär förslag till en lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en diskrimineringslag skall ta upp tillgängligheten i utemiljönför personer med funktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en diskrimineringslag skall ta upp att verksamheter som vändersig till allmänheten måste vara tillgängliga för personer med funktionshinder,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en diskrimineringslag skall ta upp att offentliga telefonermåste anpassas till funktionshindrades förutsättningar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en diskrimineringslag skall ta upp att tidningar, TV-program,kulturutbud och samhällsinformation skall vara tillgängliga förfunktionshindrade,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en diskrimineringslag skall ta upp att undervisningen och densociala miljön i skolan skall utformas så att de anpassas tillfunktionshindrade,11. att hos regeringen begär förslag till åtgärder ochutbildningsinsatser, bl.a. genom , som ökar attraktionskraftenhos funktionshindrade på arbetsmarknaden enligt vad i motionen anförts,16. att hos regeringen begär en utredning enligt vad i motionenanförts om hemtjänst för funktionshindrade,17. att hos regeringen begär förslag till regler så att denfunktionshindrade själv kan välja service inom ,18. att hos regeringen begär förslag om en huvudman enligt vad imotionen anförts om ett sammanförande av alla insatser för hjälpmedel tillfunktionshindrade,19. att hos regeringen begär förslag till en lag om rättigheter närdet gäller handikapphjälpmedel,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett reviderat och förstärkt bilstöd till funktionshindrade,21. att hos regeringen begär förslag till hur personer med bilstödkan kompenseras för de stora bensinskattehöjningarna.1997/98:So674 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uppdra åt och att ta fram etthandlingsprogram för att hjälpa barn med ADHD.1997/98:T815 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förskrivning av IT-hjälpmedel,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt stöd för anpassning av IT-produkter,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning av en lagstiftning om antidiskriminering ochtillgänglighet inom IT-området.1997/98:Bo508 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att statliga utredningarnas förslag skall kompletteras medkonsekvensbeskrivningar för människor med funktionshinder. Utgångspunkter för handikappolitikenI motion So240 av m.fl. (m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna för en politikför de funktionshindrade (yrkande 19). På många sätt är ett bra landatt leva i för funktionshindrade. Genom reformer som framför allt skedde underde borgerliga åren och har defunktionshindrade tillförsäkrats en god levnadsnivå, anför motionärerna. Mendet finns många brister som bör åtgärdas och som det borde gå att uppnåpolitisk enighet om. Motionärerna understryker att det offentligas insatser förmänniskors välfärd skall prioritera dem som har det svårast. Stödet tillfysiskt och psykiskt funktionshindrade skall vara mångsidigt och anpassas tillden funktionshindrades förutsättningar. Det skall ge de funktionshindradevalfrihet och goda möjligheter att påverka sin situation, t.ex. genom att desjälva får besluta om att anställa vårdpersonal och välja omsorgsform. Genomförutseende planering bör den yttre och inre miljön anpassas till defunktionshindrade, anförs det vidare.I motion So444 av m.fl. (v) begärs tillkännagivanden tillregeringen om vad i motionen anförts om ett medborgarperspektiv ihandikappolitiken (yrkande 1) och om att ansvars- och finansieringsprincipenskall fastställas i lag (yrkande 2). Motionärerna anser att handikappolitikenmåste ha ett medborgarperspektiv. Detta betyder att människor medfunktionshinder skall ingå i samhällsgemenskapen med samma rättigheter ochmöjligheter som människor som inte är funktionshindrade. Medborgarperspektivetinnebär att handikappolitiken måste bygga både på generella ochindividinriktade åtgärder. Motionärerna hänvisar till Handikapputredningensformulering (SOU 1992:52):Funktionshindrade medborgare och deras livsvillkor påverkas av de förändringarsom sker i den generella välfärden. Vi vill i våra förslag stärka enskildasställning genom både generella och individinriktade insatser och genom attfastslå att ansvaret för frågor som rör funktionshindrade skall ligga inomrespektive samhällssektor. Vi menar att detta är en nödvändig färdriktning förfortsatt utveckling.Motionärerna anför vidare att ansvars- och finansieringsprincipen, dvs. attansvaret för och finansieringen av handikappanpassningen skall ligga hos demsom erbjuder tjänster, varor och verksamheterna i fråga, måste fastslås i lag.Utskottet behandlade frågan om mål och strategi inom handikappområdet senast ibetänkande 1997/98:SoU6 med anledning av regeringens skrivelse 1996/97:120 omhandikappolitiken. Utskottet anförde då följande:Utskottet delar regeringens uppfattning att handikappolitiken skall bygga påprinciperna om full delaktighet i samhällslivet, jämlika levnadsvillkor,självbestämmande och tillgänglighet. De handikappolitiska reformer somgenomförts har varit inriktade på förbättringar av detindividuella stödet till personer med funktionshinder. Utskottet delarregeringens uppfattning att arbetet nu bör inriktas mot att ge statligamyndigheter, landsting, kommuner, organisationer m.fl. förutsättningar attutveckla tillgängligheten i vid bemärkelse inom olika samhällssektorer ochverksamheter. I skrivelsen anförs att de åtgärder regeringen vidtagit, föreslåroch planerar bygger på principen att handikappaspekterna skall beaktas inomvarje samhällsområde och att handikapporganisationerna ingår som viktigasamverkanspartner i ett sådant arbete. Samarbetet med handikapporganisationernautvecklas nu genom bl.a. utökade kontakter mellan dessa ochstatssekreterargruppen för handikappfrågor, som har att samordna regeringenshantering av handikappfrågorna. Regeringen avser vidare att låta den särskildeutredaren av pröva frågan om inrättande av en nationellsamordningskommitté i handikappfrågor.De aktuella motionsyrkandena avstyrktes därmed. följde utskottet(rskr. 7).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att handikappolitiken skall byggapå principerna om full delaktighet i samhällslivet, jämlika levnadsvillkor,självbestämmande och tillgänglighet. De handikappreformer som genomförts undersenare år har varit inriktade på förbättringar av det individuella stödet tillpersoner med funktionshinder. Arbetet bör nu inriktas mot att ge statligamyndigheter, landsting, kommuner, organisationer m.fl. förutsättningar attutveckla tillgängligheten i vid bemärkelse inom olika samhällssektorer ochverksamheter. Principen är att handikappaspekterna skall beaktas inom varjesamhällsområde och att handikapporganisationerna skall ingå som viktigasamverkanspartner i det pågående arbetet. Utskottet vill också peka på att densärskilde utredaren av har att pröva frågan ominrättandet av en nationell samordningskommitté i handikappfrågor. MotionernaSo240 (m) yrkande 19 och So444 (v) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed.AntidiskrimineringslagI motion So403 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om en antidiskrimineringslag förfunktionshindrade (yrkande 7) samt en utredning om diskrimineringslag ienlighet med vad i motionen anförts (yrkande 10). Motionärerna anför att deraspolitik bygger på alla människors lika värde och att denna inställningkombinerad med de konstitutionella skydd alla medborgare i vårt land har bordevara tillräckligt för att garantera att ingen diskrimineras på grund av kön,ursprung, funktionshinder eller något annat skäl. Men måste vi enligtmotionärerna inse att många funktionshindrade fortfarande möts av fördomar.Även om motionärerna i andra sammanhang har varit avvisande tillspeciallagstiftning för olika grupper av människor anser de dock att någon formav antidiskrimineringslag för funktionshindrade bör övervägas. kan t.ex.en funktionshindrad nekas att besöka en restaurang, och det helt lagligt. Detär också helt lagligt att förbigå en funktionshindrad i samband medanställning. Regeringen måste därför ges i uppdrag att studera hur enantidiskrimineringslag kan utformas, anförs det.I motion So240 av m.fl. (m) yrkas att hos regeringenbegär en utredning om effekterna av Americans With Disabilities Act ()(yrkande 21). Motionärerna anför att har varit i kraft i USA.Lagen förbjuder diskriminering av personer med funktionshinder. Den gerfunktionshindrade rätt att använda kollektiva färdmedel, vilket innebär atttrafikmedlen måste anpassas. Federala, delstatliga och lokala myndigheter måstevara tillgängliga för personer med funktionshinder. Funktionshindrade har ocksåenligt lagen rätt att på lika villkor få tillgång till utbjudna varor,tjänster, lokaler och förmåner som erbjuds av privata näringsidkare. Detomfattar också allmänna utrymmen som restauranger och hotell. Förändringarnaoch de nya bestämmelserna har inte kostat de amerikanska skattebetalarna någrastörre belopp. I stället har kostnaderna spritts bland de andra nyttjarna av enviss tjänst. Motionärerna anser att regeringen bör låta studera de amerikanskaerfarenheterna och hur dessa kan användas i arbetet för att underlätta defunktionshindrades situation i . bör frågor om ansvar ochfinansiering ytterligare belysas.I motion So410 av och (båda c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt det tillsätts en parlamentarisk utredning med uppdrag att ta fram enlagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade (yrkande 2). Motionärernahänvisar till att det pågår ett arbete inom med attfå fram en lagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade i arbetslivetoch att det inom pågår ett arbete för att ändrabestämmelsen om olaga diskriminering i , så att den också kommeratt omfatta funktionshindrade. Dessa insatser är värdefulla. Motionärerna pekarpå att bl.a. föreslagit en lagstiftning omtillgänglighet som skulle ge den enskilde rätt att gå till domstol och få sinsak prövad om han eller hon anser sig diskriminerad på grund avfunktionshindret. Det finns också förslag om en lagstiftning där redanbefintliga lagar som t.ex. , förvaltningslagen etc.förstärks med fler tvingande bestämmelser. Motionärerna anser att dessa bådaalternativ bör utredas.I motion So443 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande om enskärpt antidiskrimineringslag (yrkande 2) och om att ge Handikappombudsmannenprocessrätt (yrkande 4). Motionärerna anser att det behövs en lagstiftning somförbjuder diskriminering av människor med funktionshinder. Den bör gälla iarbetslivet, men också i andra sammanhang, anför de. Det händer t.ex. attrestaurangägare nekar funktionshindrade att äta på restaurangen med hänvisningtill att ?det skulle störa de andra gästerna?. Diskriminering av handikappskall i lag likställas med diskriminering på grund av kön, hudfärg eller etnisktillhörighet. måste också ges möjlighet att väcka talanom någon diskrimineras på grund av sitt funktionshinder i enlighet medHandikapputredningens förslag, anförs det.I motion So444 av m.fl. (v) yrkas att hos regeringenbegär förslag till en lagstiftning mot diskriminering av funktionshindrade(yrkande 4). Vidare begärs tillkännagivanden om att en diskrimineringslag skallta upp dels tillgängligheten i utemiljön för personer med funktionshinder(yrkande 5), dels att verksamheter som vänder sig till allmänheten måste varatillgängliga för personer med funktionshinder (yrkande 6), dels att offentligatelefoner måste anpassas till funktionshindrades förutsättningar (yrkande 7),dels att tidningar, TV-program, kulturutbud och samhällsinformation skall varatillgängliga för funktionshindrade (yrkande 8) och dels att undervisningen ochden sociala miljön i skolan skall utformas så att de anpassas tillfunktionshindrade (yrkande 9). Motionärerna hänvisar till den amerikanskalagstiftningen och anser att behöver en lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade. Lagen bör innehålla följande: Utemiljönmåste vara tillgänglig och orienterbar för personer med funktionshinder.Verksamheter som vänder sig till allmänheten måste vara tillgängliga förpersoner med funktionshinder. Offentliga telefoner måste anpassas efterfunktionshindrades förutsättningar. Telefonservice måste finnas, som äranpassad för döva och hörselskadade. TV-program, tidningar, kulturutbud ochsamhällsinformation måste vara tillgängliga för döva/hörsel- och synskadade,utvecklingsstörda och personer med läs- och skrivsvårigheter. IT-utvecklingenmåste styras så att den inte lämnar funktionshindrade utanför. Skolan måsteutforma sin undervisning och sin sociala miljö så att ingen elev ställsutanför. Ansvaret och finansieringen skall ligga hos den som erbjuder tjänster,varor och verksamheterna i fråga, dvs. att den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen skall gälla.Också i motion So430 av m.fl. (kd) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en lag motdiskriminering av personer med funktionshinder (yrkande 5). har ingenlag som förbjuder diskriminering av personer med funktionshinder. Motionärernaanför att i allt kärvare tider med risk för att olika grupper hamnar i utsattalägen är det nödvändigt att införa lagar mot diskriminering av personer medfunktionshinder.I december 1997 överlämnades utredningen mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder (FUDA) ett delbetänkande Förbud mot diskrimineringi arbetslivet av personer med funktionshinder, SOU 1997:176. Utredningenföreslår en lag med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder. Förbudet föreslås omfatta såväl direkt som indirektdiskriminering. Vidare föreslås en uttrycklig regel som ålägger arbetsgivareatt utreda förekomsten av uppgivna trakasserier på grund av funktionshinder påarbetsplatsen samt en skyldighet att vidta erforderliga åtgärder för attförhindra fortsatta trakasserier. Utredningen föreslår attHandikappombudsmannen skall utöva tillsynen av den nya lagens efterlevnad.Ombudsmannen bör därför ges befogenheter att kalla arbetsgivare tillöverläggningar hos ombudsmannen och att förelägga arbetsgivare att lämnauppgifter som berör dennes förhållande till arbetstagare och arbetssökande.Handikappombudsmannen föreslås också få rätt att föra talan i mål enligt dennya lagen i Arbetsdomstolen på en arbetssökandes eller arbetstagares vägnar.Utredningen remissbehandlas . Regeringen avser att avlämna enproposition till med förslag till förbud motdiskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder.Frågan om formerna för en reglering av ett diskrimineringsförbud av personermed funktionshinder bereds av Regeringskansliet.I regeringens skrivelse 1996/97:120 om handikappolitik redovisades attregeringen avsåg att uppdra åt att samordna ett program för generelltökad tillgänglighet i kommunerna.Boverket kommer till att redovisa sin inventering avvidtagna och planerade tillgänglighetsskapande åtgärder i offentliga lokaleroch på allmänna platser. Regeringen kommer därefter att utforma uppdraget tillBoverket om ett treårigt pilotprojekt där kommunerna kommer att inbjudas attmedverka. Arbetet med programmet skall ske i samråd med ,handikapporganisationer och andra berörda.Statens kulturråd har i uppdrag att utarbeta ett handlingsprogram för attfrämja funktionshindrades deltagande i kulturlivet. Arbetet sker i närasamarbete med handikapporganisationer, kulturinstitutioner, studieförbund,folkhögskolor, folkrörelser och berörda myndigheter. Förslag tillutvecklingsinsatser kommer att överlämnas till den 1 mars1998.I december 1995 presenterade en promemoria Samhälls-information för alla. publikationer och deras tillgänglighetför personer med funktionsnedsättning, Ds 1995:80. I denna föreslogs attpersoner med funktionsnedsättning skall erbjudas motsvarande servicenivå somandra och till samma kostnad som för andra. Kommittédirektiv, Statensoffentliga utredningar (SOU), Departementsserien (Ds), Statsliggaren och Svenskförfattningssamling (SFS) skall därför finnas tillgängliga i anpassadeversioner. I första hand skall dessa framställas med tanke på personer medsynskador, dövblindhet, språkskador och utvecklingsstörning.Instruktion om detta har gått ut från förvaltningskontortill alla departement.