bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — finansiering (mom. 40)() och () anför:Folkpartiet liberalerna och har samma principiella inställninfinansieringsfrågan som redovisas i den avvikande meningen i finansutskottets yom med anledning av proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - föroch välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y). Vi anser således att anslagsfinansiering avinfrastrukturella investeringar är den riktiga vägen att gå av de skäl som angeavvikande meningen, inte minst därför att det ger bättre överblick ocinflytande än lånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrinvesteringar som inte ger monetär avkastning. Vi anser vidare att en lånefinansom sker via ett statligt bolag väsentligt inskränker möjligheter atfinansmakt och strider mot de intentioner som kommer till uttryck i budgetlagenFör att inte fördröja byggandet av , som är ett viktigt trafikpolitiav stor betydelse för framtid, tillstyrker vi emellertid vid detta beden av regeringen föreslagna finansieringsmodellen. och Kristdemokrkommer dock att i framtida regeringsställning verka för att upptagna lån så snamöjligt återbetalas med anslagsmedel, att bolaget därefter avvecklas och att maöver till en finansiering genom anslagsmedel.5. miljöarbete (mom. 45)() anför:Vi får aldrig glömma katastrofer som den vid tunnelbygget genom . VMiljöpartiet de gröna menar att denna katastrof med största sannolikhet kunnatmed rätt miljöarbete inom myndigheten. har enligt vår mening länge efatt integrera miljöfrågorna på ett adekvat sätt i sin verksamhet och detta harflera miljöproblem, t.ex. stor användning av kemikalier och stor påverkan på nävid byggande av nytt spår, uppstått. Vi har inte begärt att tunnelbygget skallhelt, men menar att det är viktigt att arbetet sker på ett sådant sätt att natuskadas samt att arbetet skall avbrytas till dess att garantier om ett sådant föges. har dock visat att det tar miljöfrågorna på större allvar nu ochmiljöarbetet styrs upp på ett förhoppningsvis lämpligt sätt. Vad beträffar tunngenom konstaterar vi att inga sådana garantier som vi krävt givitsman från regeringens sida uttryckt samma ambition.6. (mom. 46)() anför:Att ha en flygplats mitt i en storstad innebär allvarliga miljö- och säkerhets-är ohållbart i längden. vara eller inte vara har diskuterats ioch flera utredningar har pekat på att flygplatsen skall läggas ned. Många bostockså blivit byggda i området mot bakgrund av tidigare fattade nedläggningsbesldag upplever många Brommabor att de lider fysiskt av dålig luft, buller och föri trädgårdar, etc. på grund av av flyget. Många lider också psykiskt svårt av aoch skolflygplan strax ovanför har också med starka miljöargument krävt attjetflyget på skall upphöra . Det bör också nämnas attolycksstatistiken för privatflyg per personkilometer är lika allvarlig som denmotorcyklar.För att en trovärdighet skall finnas i detta angelägna ärende krävs att ett årtför nedläggning som reguljär flygplats i samband med att utredningen omflygplatskapacitet i blir färdig. Ett sådant bestämt årtal kockså att på ett postivt sätt påskynda processen med att åstadkomma ytterligareflygplatskapacitet i Stockholmsregionen.7. Stöd till den svenska rederinäringen (mom. 64)() anför:Vi i de gröna har fått information, om att s.k. fartygsfonder skulett direkt och konkret stöd till näringen som dessutom skulle ha positiva miljödå möjlighet att byta ut gammalt och slitet tonnage skulle förbättras. Emellertatt systemet i tidigare utformning inneburit vissa nackdelar skattemässigt förvi yrkar därför inte bifall till motion 1997/98:T40 (mp) yrkande 31.Vi avser att återkomma i frågan då vi är mycket positiva till en stark utvecklisvensk sjöfart.8. Kooperativt bilägande (mom. 68)() anför:Bilpooler har i forskning visat sig vara ett mycket bra system med både socialaekonomiska och miljömässiga fördelar. har ett flertal försök msystem för kooperativt bilägande eller delat bilanvändande prövats. Vi avvaktarav pågående försöksverksamhet inom bl.a. HSB, men menar att det därefter kan vanödvändigt att utreda hur förutsättningarna för kooperativt bilägande kan förbäT.ex. återstår en del mindre skatte- och försäkringsmässiga problem att lösa efdessa regler inte är avsedda för bilpooler. I princip stödjer vi därför motion1997/98:T914 (fp) men avser att återkomma i frågan i annat sammanhang då erfareav de pågående försöksverksamheterna har vunnits.9. Övriga frågor om beskattning av vägtrafiken (mom. 77)() anför:Vi i de gröna har, framför allt av miljöskäl, länge varit mycket kbilförmånsbeskattningens utformning. Emellertid avstår vi från att yrka bifallyrkandet i detta avseende utan hänvisar i stället till våra skattepolitiska ochmotioner där våra krav i denna fråga framförs.Av utskottet avstyrkta motionsyrkanden (mom. 88 i hemställan)MotionMotionärerYrkandenVägar1997/98:T21av m.fl. (s)11997/98:T29av m.fl. (fp,m,c)1997/98:T31av ()11997/98:T203av ()11997/98:T205av ()21997/98:T208av ochKarl-Gösta (båda m)21997/98:T214av m.fl. (fp)6, 81997/98:T215av ochEva (båda fp)4-5, 71997/98:T221av ()1-31997/98:T302av ochIngbritt Irhammar (båda fp)1997/98:T303av ()1997/98:T304av ()1997/98:T305av ()1997/98:T307av ()1997/98:T308av ()1997/98:T309av ochNils (båda m)1997/98:T310av m.fl. (s)1997/98:T311av ochRolf (båda m)1997/98:T312av m.fl. (s)1997/98:T313av m.fl. (s)1997/98:T314av m.fl. (s)1997/98:T316av ()1997/98:T317av ochElisa (båda mp)1997/98:T318av ()1997/98:T320av Per m.fl. (mp)11997/98:T321av (m)1997/98:T324av m.fl. (m)1997/98:T325av m.fl. (c, m, fp)1997/98:T326av ()MotionMotionärerYrkanden1997/98:T327av och (båda m)1997/98:T330av m.fl. (s)1997/98:T332av m.fl. (s)1997/98:T334av ()1997/98:T337av ochJohnny Ahqvist (båda s)1997/98:T339av ()1997/98:T340av () ochCatarina Rönnung (s)21997/98:T341av ochMargareta (båda s)1997/98:T343av m.fl. (s)1997/98:T344av m.fl. (s)1997/98:T345av m.fl. (s)1997/98:T346av m.fl. (s)1997/98:T348av Per ochKarl-Erik (båda v)1997/98:T351av ochAgne (båda c)1997/98:A454av ()3-41997/98:A456av m.fl. (fp)61997/98:Bo528av tredje vice talmanChrister Eirefelt (fp)3Järnvägar1996/97:A430av m.fl. (mp)6 i denna del1997/98:T21av m.fl. (s)21997/98:T43av m.fl. (s)1997/98:T203av ()31997/98:T205av ()11997/98:T208av ochKarl-Gösta (båda m)31997/98:T215av ochEva (båda fp)21997/98:T225av ()21997/98:T229av Per m.fl. (m)1997/98:T230av ()4-51997/98:T506av ()MotionMotionärerYrkanden1997/98:T507av ochAgne (båda c)1997/98:T508av ()1997/98:T509av () ochKarl-Erik ()1997/98:T510av ochHelena (båda c)1997/98:T511av ochGöte (båda m)1997/98:T512av m.fl. (s)1997/98:T513av ochMargareta (båda s)1997/98:T514av ochErik (båda c)1997/98:T515av m.fl. (s)1997/98:T519av m.fl. (s)1997/98:T520av ochGöte (båda m)1997/98:T521av Per m.fl. (s)1997/98:T523av m.fl. (c)1-51997/98:T524av ()1997/98:T525av ochAnna (båda m)1997/98:T526av Skånberg (kd)1997/98:T527av ()1997/98:T529av m.fl.(kd, c, fp, v, mp)1997/98:T530av ()1997/98:T533av m.fl. (v)1997/98:T539av m.fl. (s)1997/98:T540av m.fl. (s)1997/98:T541av m.fl. (s)1997/98:T542av ()1997/98:T543av ochDan (båda kd)1997/98:T902av m.fl. (s)1997/98:A457av m.fl. (mp)71997/98:Bo528av tredje vice talmanChrister Eirefelt (fp)21997/98:Fö216av m.fl. (mp)13MotionMotionärerYrkandenSjö- och luftfart samt yrkanden om flera trafikslag1997/98:T204av m.fl. (m)1997/98:T206av ()1997/98:T208av ochKarl-Gösta (båda m)11997/98:T209av ()1997/98:T219av m.fl. (s)1997/98:T222av ochBirgitta Gidblom (båda s)1997/98:T227av m.fl. (s)1997/98:T228av m.fl. (s)1997/98:T617av ochGöran (båda s)1997/98:A456av m.fl. (fp)7Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i förslaget till yrkestrafiklagAv utskottet föreslagen ändring av 2 kap. 16 § i regeringens förslag till lag oyrkestrafiklagen (1998:000)¹2 kap.16 §Regeringens förslagUtskottets förslagTillstånd till linjetrafik får inte ges, om det görs sannolikt att den avseddabetydande mån skulle komma att skada förutsättningarna för att driva trafik enlandra stycket. Tillstånd får dock alltid ges, om en avsevärt bättre trafikförsödärigenom skulle uppnås.Tillstånd till linjetrafik får inte ges, om det görs sannolikt att den avseddabetydande mån skulle komma att skada förutsättningarna för att driva trafik enlandra stycket eller sådan järnvägstrafik i länet där trafikhuvudmannen hartrafikeringsrätten. Tillstånd får dock alltid ges, om en avsevärt bättre trafikdärigenom skulle uppnås.Tillståndet får förenas med villkor som är ägnade att motverka sådan skada somförsta stycket. Sådana villkor får endast meddelas i samband med att tillståndomprövas enligt 17 §.¹ Prop. 1997/98:63, bet. 1997/98:TU9, rskr. 1997/98:192.Finansutskottets yttrande 1997/98:FiU4yFinansiering av BotniabananTill trafikutskottetÄrendetTrafikutskottet har beslutat bereda finansutskottet tillfälleyttrande över proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärdjämte motioner i de delar som berör finansutskottets beredningsområde.I mom. 5 föreslås att godkänner regeringens förslag om (a6.2.2.2). I detta avsnitt föreslår regeringen att godkänner- att kostnader förknippade med finansiering, planering, projektering, upphandlbyggande av , exklusive resecentra, får finansieras med lån, som exkfinansiella kostnader, motsvarar en total kostnad uppgående till högst 8 200 mikronor i prisnivå ,- att staten och berörda kommuner bildar ett aktiebolag, , med anatt finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra ut Botniabanan.Propositionen har av kammaren remitterats till arbetsmarknadsutskottet som i sibeslutat överlämna avsnittet 6.2.2.2 om Infrastrukturen för kommunikationer tiltrafikutskottet.BakgrundDen beslöt regeringen att uppdra åt en förhandlingsman att berefrågor angående utbyggnad av . Efter det att regeringen redovisat ettill avsiktsförklaring angående vårproposition ingickförhandlingsmannen ett huvudavtal om byggande avBotniabanan med kommun, , kommun,kommun, samt läns landsting.att avtalet skall träda i kraft krävs att det godkänns av regeringen samt av bekommunfullmäktige och . I avtalet delas genomförandet avBotniabanan upp i en del om järnväg och en del om resecentra. Exklusivefinansieringskostnader kostnadsberäknas järnvägen på sträckan till . Alla kostnader som är förknippade med utredninupphandling och byggande av järnvägen föreslås finansieras med lån, som ett avoch kommunerna gemensamt ägt aktiebolag skall ansvara för. Av kommunernasutredningskostnader för järnvägen får högst belasta projektetskall börja återbetalas då de olika etapperna öppnas för trafik. Bygget av järnin i följande tre etapper.Etapp 1, , kostnadsberäknas till och skvara färdigställd senast i juni år 2002.Etapp 2, , kostnadsberäknas till och svara färdigställd i december år 2005.Etapp 3, , kostnadsberäknas till och skall varafärdigställd i december år 2005.Bygget av nya resecentra kostnadsberäknas till ca 600 miljoner kronor.Kommunerna och landstingen förbinder sig, genom sina länstrafikbolag, att underefter färdigställande bedriva regional persontrafik till en årligbruttotrafikkostnad av 30 miljoner kronor.Eftersom exakta sträckning och slutliga utformning till stora delaokänd, finns det osäkerheter i de kostnadsbedömningar som ligger till grund förOm det visar sig att kostnaden för järnvägen överstiger iden , skall parterna överenskomma om hur den ökade kostnaden skalhanteras innan bygget påbörjas. I avtalet anges vidare att staten och kommunernöverens om att, så snart avtalet trätt i kraft, bilda ett gemensamt aktiebolagBotniabanan AB, vars uppgifter skall vara att ansvara för att järnvägen finansibyggs och hyrs ut tills lånen är återbetalda. Av aktierna i bolaget, som skallaktiekapital på minst 1 och högst , skall staten äga ochkommunerna . Staten skall förbinda sig att utfärda kapitaltäckningsgarantiergentemot samt att garantera bolagets förpliktelser gentemot långrättighetsinnehavare och fordringsägare med avseende på kostnaden för finansierbyggande av Botniabanan.När en etapp av järnvägen färdigställts och godkänts av , skall den hyBanverket och införlivas i stamjärnvägsnätet. Hyran skall täcka kostnaderna föroch amorteringar på upptagna lån samt Botniabanan AB:s verksamhet. När lånen ärbetalda, vilket i avtalet anges , förbinder sig att köpa1 miljon kronor. Den årliga kostnaden för räntor och amorteringar är bl.a. beroden framtida ränteutvecklingen och lånens återbetalningstid. Vid antagande om abanan i sin helhet öppnas 2006, att återbetalningstiden på lånenatt den nominella räntan är , blir den årliga kostnaden för räntor och amoca . Om återbetalningstiden på lånen i stället är , blikostnaden för räntor och amorteringar ca per år.Regeringens förslag i den regionalpolitiska propositionenRegeringen anser att det avtal som ingåtts mellan statens förhandlingsman samtkommuner och landsting är förenligt med de villkor rörande bl.a. regionaltansvarstagande som regering och riksdag tidigare beslutat om för ett eventuelltgenomförande av . Under förutsättning av de övriga berörda parternasgodkännande, har regeringen därför inget att erinra mot avtalets innehåll i deneller mot att staten och kommunerna bildar ett gemensamt bolag med ansvar attfinansiera, bygga och hyra ut i enlighet med de principer som framgavtalet. I enlighet med avtalet föreslår regeringen således att kostnader förknfinansiering, planering, projektering, upphandling och byggande av ,exklusive resecentra, skall finansieras med lån som exklusive finansiella kostnmotsvarar en total kostnad uppgående till högst , i prisnijanuari 1997.Vidare bör staten och berörda kommuner bilda ett aktiebolag, , meansvar att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra ut Botniabanan.Vad gäller lånefinansieringen anser regeringen att återbetalningstiden från dendå banan öppnas för trafik bör begränsas till och att de årliga kostnaräntor och amorteringar skall finansieras på statsbudgeten, utgiftsområde 22,kommunikationer. Avgifter vad gäller statliga garantier skall fastställas avRiksgäldskontoret.Regeringen har uppdragit åt att, i samråd med beavtalsparter, vidta förberedelsearbeten för genomförandet av . I 199vårproposition avser regeringen att återkomma till vad avser ytterligorganisatoriska och finansiella frågor rörande samt formernden löpande återrapporteringen till regering och riksdag.MotionerI motion A33 av m.fl. (fp) sägs att är ett angelägetmen för att kunna byggas krävs det att andra intressenter än staten tar ett stöför finansieringen. Motionärerna anser att detta bör som sin mening gregeringen till känna.Förslag i den ekonomiska vårpropositionen 1998I enlighet med förslagen om finansieringen av i proposition 1997/98föreslås i den ekonomiska vårpropositionen att regeringen bör bemyndigas att, vden första utbyggnadsetappen av , , utställakapitaltäckningsgarantier till skydd för Bot-niabanan AB:s egna kapital och attbolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägen ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till , varav 19miljoner kronor avser räntekostnader och övriga finansiella kosDessa medel bör även få användas för planeringsarbete, t.ex. järnvägsutredningytterligare etapper. Regeringen avser att fortlöpande återkomma till riksdagenbudgetpropositionen i syfte att återrapportera och följa upp genomförandet avBotniabanan. Medel för att täcka statens kostnader för hyra av ochbetalningar som följer av garanterade lån och kapitaltäckningsgarantin skall instatsbudgeten fr.o.m. 2004.För att möjliggöra att utan dröjsmål skall kunna starta och byggsin verksamhet, bör bemyndigas att få använda anslaget A 4 Investerinsamt drift och underhåll av statliga järnvägar för lån till Botniabanan AB:s veinom en ram av . skall återbetala medlen tillBanverket senast den 1 juli 1999.I två motioner Fi45 av Per m.fl. (m) respektive Fi30 av () yrkas avslag på regeringens förslag till finansiering av avser att behandla dessa förslag i vårpropositionen jämte motiobetänkande FiU27 tilläggsbudget 1 för budgetåret 1998.Budgetlagens bestämmelser om finansiering av infrastrukturinvesteringarI lagen (1996:1059) om statsbudgeten stadgas att i statens verksamhet skall högeffektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas. Med statens verksamhet adenna lag sådan verksamhet som sköts av regeringen, domstolarna och deförvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen (1 §). Enligt denna lag skalinfrastrukturella investeringar finansieras med anslag (22 §).I proposition 1995/96:220 lagen om statsbudget anfördes att en stor del av statinvesteringar utgörs av s.k. infrastrukturella investeringar. Dessa investeringskillnad från investeringar för förvaltningsändamål - sägas utgöra resultatet amyndigheternas verksamhet och används främst av andra än staten. Som exempelnämns vägar och järnvägar. Investeringarna har ett samhällsekonomiskt värde menallmänhet ingen monetär avkastning till staten.Anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar ger bättre övestörre inflytande än lånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stoinfrastrukturella investeringar som inte ger monetär avkastning. För sådana invskulle framtida anslagstilldelningar bindas om amorteringar och räntor på lämnainterna lån under en följd av år skulle finansieras med anslag i stället för atinvesteringsutgiften anslagsfinansierades under anskaffningsåret.Lånefinansiering av en myndighets investeringar för förvaltningsändamål gör detmöjligt för myndigheterna att finansiera investeringar som sänker driftkostnadeän de tillkommande kapitalkostnaderna, eller som medger ökade eller förbättradeverksamhetsresultat med oförändrad resursförbrukning. Motsvarande förutsättninggäller inte för infrastrukturella investeringar anförde regeringen i propositio1996/97:220. De infrastrukturella investeringarna är i regel stora och betydandresurser, och en betydande produktionskapacitet tas i anspråk. För staten gällestatsfinansiella och samhällsekonomiska förutsättningar som inte påverkas avfinansieringsformen. Regeringen har således slagit fast att infrastrukturella ibör finansieras med anslag.Vad som sagts om finansiering av investeringar av infrastrukturell art borde enregeringens mening gälla även för finansiering av annan egendom som inte bokförtillgångar, t.ex. krigsmateriel, befästningar, kulturfastigheter och museiföremI 23 § lagen (1996:1059) om statsbudget sägs att för viss myndighet eviss anskaffning kan besluta att finansiering skall ske på annat sätt än enligtsom nämns i 22 §. I proposition 1996/97:220 anfördes att om t.ex. regeringenbemyndigas att förvärva aktier och investeringen inte förväntas ge tillräckligkan en del av investeringen finansieras med anslag och en del med ett internt lRiksgäldskontoret. Ett annat exempel kan vara att avgifter skall tas ut för utnen trafik-anläggning. I ett sådant fall kan investeringen helt eller delvis finett internt lån. Det kan också tänkas att någon myndighet bör ges särskilda möjtill finansiering av investeringar, t.ex. som ett led i en försöksverksamhet elföljd av senaste behandling av frågan om finansieringen avinfrastrukturinvesteringarRegeringen redovisade i vårpropositionen 1997 (avsnitt 6.19) att det inom Vägveansvarsområde fanns ett antal vägobjekt som är mycket angelägna ur trafiksäkerhoch sysselsättningssynpunkt och som var färdiga för byggstart redan under år 19Dessa vägprojekt var E 18/20 , E 4 , E 22Söderåkra-Hossmo samt E 4 trafikplats . Regeringen uppgav att anslagnamedel inte var tillräckliga för att byggstart skulle ske . Regerindärför att skulle få möjlighet att låna iRiksgäldskontoret.Vidare föreslogs att det under utgiftsområde 22 anvisade anslaget Byggande av v3) skulle belastas med kostnader för räntor och amorteringar avseende lån för dangivna vägprojekten.Finansutskottet anförde i betänkande 1996/97:FiU20 (del 1 s. 216) att utskottetgodta att får ta upp lån i för att tidigarelägga vivägprojekt. Detta medgivande borde dock ses som ett enstaka undantagsfall motbakgrund av de behov som då förelåg av speciella åtgärder för att skyndsamt kunåstadkomma ökad sysselsättning och tillväxt. Den statsfinansiella belastningenöver en begränsad tidsperiod får därvid inte öka anförde utskottet. Som villkoråterbetalning av de aktuella lånen, inklusive räntor, borde därför gälla att deinom den tidsrymd då projekten skulle ha genomförts enligt ordinarieinfrastrukturplanering. Utskottet ansåg att som sin mening borde geregeringen detta till känna. följde utskottet (1996/97:FiU20, rskr.1996/97:284 och 285).Företrädarna för Moderata samlingspartiet, och motsattlånefinansieringen. kunde godta lånefinansiering som ett enstakaundantagsfall men ansåg inte att ytterligare medel behövde anvisas.Finansutskottets övervägandenFinansutskottet tar i detta yttrande ställning till frågan om kostnader förknipfinansiering, planering, projektering, upphandling och byggande av Botniabananfinansieras med lån samt om bör godkänna att staten tillsammans med bkommuner bildar ett aktiebolag med ansvar för att finansiera Botniabanan.Som framgår av inledningen av budgetlagen omfattas inte statliga bolag avbestämmelserna i denna lag. Några formella hinder föreligger således inte enligbudgetlagen för att i detta fall medge att ett statligt aktiebolag, Botniabananuppta lån för att finansiera första etappen mellan - . Regeribör således kunna bemyndigas att låta ställa utkapitaltäckningsgarantier till skydd för eget kapital och garanterförpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare inomom 1 495 000 000 kr.I motion A33 av m.fl. (fp) krävs för att skall kunnaatt andra intressenter än staten tar ett större ansvar för finansieringen. Utskkonstaterar i likhet med regeringen att i och med bildandet av det av staten ockommuner ägda bolaget tar regionen ansvar för en väl definierad del av kostnadeprojektet. Detta anser utskottet vara värdefullt och föreslår att trafikutskottmotion A33 (fp).Finansutskottet har tidigare uttalat att statliga investeringar i infrastruktursåsom, broar, järnvägar och liknande normalt bör finansieras med anslag överstatsbudgeten. En sådan finansieringsform ger bäst möjlighet till infoch överblick. När det gäller det aktuella beslutet om anser dockatt genom ställningstagande till garantierna har inflytande över detinvesteringsbeslutet.Det ligger i sakens natur att infrastrukturinvesteringar av dessa slag - trotsvara samhällsekonomiskt lönsamma - sällan tillför ägaren monetära inkomster somanvändas för att betala räntor och amorteringar på lån som eventuellt tagits ufinansiera anläggningen. Om en sådan anläggning direkt lånefinansieras kommer danslagsmedel att behöva avdelas för att betala räntor och amortOm lånefinansiering tillämpas i större utsträckning kommer efter hand anslagenhögre grad att bli låsta för att betala redan gjorda investeringar och framtidamöjlighet att besluta om nya, angelägna investeringar minskar inom de givna ramsyfte att slå vakt om inflytande och handlingsfrihet anser därförfinansutskottet att statliga infrastrukturinvesteringar även i fortsättningen iskall finansieras med anslag i takt med att anläggningen utförs.Finansutskottet kan emellertid konstatera att ett antal störreinfrastrukturprojekt i har lånefinansierats. Detta gäller både när desjälv som har utfört investeringen och när samverkan skett med andra intressenSärskilda omständigheter i de olika fallen har fått motivera undantag frångrundprincipen om anslagsfinansiering. Budgetlagen innehåller också en möjligheriksdagen att besluta om undantag.Utskottet noterar vidare att nya former för finansiering av infrastrukturinvestbörjat tillämpas i andra europeiska länder. I sammanhanget noterar utskottet atStatskontoret fått i uppdrag att analysera innebörden av olika finansieringsforinfrastrukturinvesteringar.Anslagen för investeringar och drift av vägar och järnvägar är i och för sig astorlek. Icke desto mindre innebär de beslut om lånefinansieringen som fattatsframtida anslagsutrymme intecknats. anser därför att riksdagenfull överblick över de framtida anslagskonsekvenserna.