bet · GL01UbU17 · 1998-05-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1997/98:114 Nya högskolor m.m. samt fyramotioner i anslutning till propositionen. Utskottet tillstyrker att regeringenfår använda vissa redan anvisade medel för att inrätta en svensk-dansk kommittéför forsknings- och utvecklingsinsatser i och att det bildasett aktiebolag som skall driva det tekniska forskningsinstitutet i Göteborg.Moderaterna och har reservationer. Regeringen har i proposition 1997/98:114 Nya högskolor m.m. föreslagit1. att godkänner att anvisade medel för underutg.omr. 16, anslag B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.skall användas för att tillsammans med skall inrätta enkommitté för forsknings- och utvecklingsinsatser i (avsnitt4),2. att godkänner att regeringen använder medel som anslagits förett tekniskt forskningsinstitut i till att bilda ett aktiebolag inomvilket institutets verksamhet skall bedrivas (avsnitt 5). 1997/98:Ub36 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att skall utreda förutsättningarna för en högskolesatsning iHelsingör-Helsingborgsområdet.1997/98:Ub37 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rollen för ämnena historia och religion i det allmänna skolväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en breddning av uppdraget till vid Uppsalauniversitet till att gälla alla former av folkmord.1997/98:Ub38 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om en kommitté för forsknings-och utvecklingsinsatser i ,2. att avslår regeringens förslag om bildandet av ett statligtaktiebolag inom vilket ett tekniskt forskningsinstitut i skallbedrivas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskolan i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om högskola på ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete i ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att sprida kunskap om Förintelsen och andra folkmord,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statligt huvudmannaskap för vårdhögskolor.1997/98:Ub39 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en landsövergripande analys av tillgängliga resurser ochbehov inom högre utbildning och forskning,2. att avslår regeringens förslag till inrättandet av en kommittéför forsknings- och utvecklingsinsatser i ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda direktiv för verksamheten i det planerade bolaget i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av om Förintelsen och CEIFO:sverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byte av huvudman för vissa utbildningar inom vård- ochomsorgsområdet. I detta betänkande behandlar utskottet proposition 1997/98:114 Nya högskolorm.m. och de motioner som väckts med anledning av denna. I propositionen läggerregeringen fram två förslag som gäller forsknings- och utvecklingsarbete,nämligen dels samarbete om sådant i , dels bildandet av ettaktiebolag för det tekniska forskningsinstitutet i . Dessutom redovisasi propositionen regeringens avsikter när det gäller den blivande högskolaoch den likaså blivande Högskolan på , samt i fråga om insatser för attsprida kunskaper om Förintelsen och när det gäller vissa frågor rörande högreutbildning inom vård- och omsorgsområdet.Propositionens sista avsnitt, som handlar om universitetens och högskolornaslokalförsörjning och inte innehåller något förslag, har föranlett ett parmotionsyrkanden som utskottet har behandlat i sitt yttrande tillfinansutskottet över proposition 1997/98:137 Förvaltning av statens fastigheteroch statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. (yttr. 1997/98:UbU7y). Dessayrkanden har av utbildningsutskottet överlämnats till finansutskottet.Utskottet tar i det följande först upp regeringens förslag och de därtillanslutande motionsyrkandena. Därefter behandlas de motionsyrkanden som anknytertill vad regeringen redovisat i övriga frågor.Samarbete i ÖresundsregionenRegeringens förslagRegeringen avser att tillsammans med inrätta en kommitté förforsknings- och utvecklingsinsatser i . I denna skall viktigaintressenter i regionen på ömse sidor av vara representerade. FrånSverige skall ingå två forskare, en representant för , tvåför arbetsmarknadsparterna och en för kommun. Tyngdpunkten i kommitténsarbete skall ligga på projekt som kan ge regionens olika intressentervägledning vad gäller olika riktlinjer och åtgärder för att ta till vara ochstärka regionens starka sidor och förbättra dess svaga sidor. Kommittén skallha en nära koppling till regionens universitet och högskolor på båda sidor omÖresund. Den skall biträdas av ett sekretariat, som lokaliseras till Malmöhögskola.Riksdagen beslutade att , som hämtadesfrån ett reservationsanslag från /96, fick användas som bidragtill särskilda kostnader och vissa projekt vid uppbyggnaden av (prop. 1996/97:150, yttr. UbU5y, bet. FiU20, rskr. Medlen tillfördesanslaget B 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., frånvilket bl.a. högskoleverksamheten i finansieras t.o.m. budgetåret 1998.De särskilda kostnader och projekt som åsyftades var bl.a. administrativsamordning av forskning kring Europafrågor och konsekvenserna av brobygget överÖresund.Regeringen begär nu godkännande av att dessa medel får användasför arbetet i den gemensamma kommitté som och regeringar harkommit överens om att inrätta. För den första fyraårsperioden skall ochDanmark tillskjuta (SEK) vardera.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion 1997/98:Ub38 att skallavslå regeringens förslag om en kommitté för forsknings- och utveck-lingsinsatser i (yrk. Motionärerna pekar på att allauniversitet och högskolor i , med undantag för några danskakonstnärliga akademier, har gått samman i ett nätverk kallatÖresundsuniversitetet. Dess mål är att genom samarbete göra regionensuniversitet ännu bättre och på alla sätt vara en pådrivande faktor i regionensutveckling. Motionärerna ser regeringens förslag som en formalisering somriskerar att splittra resurserna och leda till otydlighet i det redan pågåendesamarbetet mellan lärosätena i regionen. Därför anser de att medlen, medförslag om hur de skall disponeras, i stället borde gå tillÖresundsuniversitetet (yrk. 5).Även de gröna avstyrker i motion 1997/98:Ub39 regeringensförslag om en kommitté (yrk. Enligt motionärerna behövs det inteytterligare en aktör, eftersom det redan finns en rad olika samverkansformermellan universiteten och högskolorna i regionen. De för Öresundsområdetspecifika problemen hanteras också av flera olika myndigheter, råd ochsammanslutningar, heter det i motionen.I motion 1997/98:Ub36 (m) föreslås att den av regeringen föreslagna kommitténskall få i uppdrag även att utreda förutsättningarna för en högskolesatsning iHelsingör-Helsingborgsområdet.Utskottets bedömningU t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena och godkännaatt en del av de redan anvisade medlen får användas för den kommitté somSveriges och regeringar avser att inrätta tillsammans. Det framgårtydligt av propositionen att existensen av är väl kändför regeringen. Det akademiska nätverk som fem av de största universiteten iregionen har organiserat för forskning kring under namnet ?Själland ochSkåne före, under och efter bron? har redan beviljats medel av den svenskaregeringen, som förväntar sig att verksamheten sker i nära samarbete med denplanerade kommittén. Utskottet anser inte att bör ta initiativ tillatt utöka uppdraget till kommittén.Ett tekniskt forskningsinstitut i GöteborgRegeringens förslagRiksdagen godkände regeringens förslag att inrätta ett teknisktforskningsinstitut i med inriktning på mikroelektronikbaserade system(prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Den organisationskommittésom förberett inrättandet har lämnat sina förslag tillregeringen bl.a. angående associationsform för institutet. Regeringen, somanslutit sig till organisationskommitténs bedömning, föreslår nu att riksdagengodkänner att verksamheten organiseras i ett av staten inledningsvis helägtaktiebolag. Det främsta motivet för detta är nödvändigheten att skapaförutsättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de mindreoch medelstora företagen som längre fram kan leda till ett djupare engagemangfrån näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i institutet. börnäringslivet vara majoritetsägare i bolaget, anser regeringen.MotionernaModerata samlingspartiet yrkar i motion 1997/98:Ub38 avslag på regeringensförslag (yrk. Motionärerna menar att det naturliga hade varit att Chalmerstekniska högskola, som redan har verksamhet med den tilltänkta inriktningen,hade givits vidgat utrymme till utveckling.Miljöpartiet, som är positivt till att institutet inrättas, föreslår i motion1997/98:Ub39 yrkande 3 att det i direktiven för bolagets verksamhet skallskrivas in krav på utvecklingsarbetet vad avser etik, produkternas kvalitetsamt miljöanpassning.Utskottets bedömningU t s k o t t e t föreslår att bifaller regeringens förslag ochavslår motionsyrkandena. Invändningarna från Moderata samlingspartiet gällerinrättandet av institutet, som tog ställning till i december 1997.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att utformaägardirektiven till det blivande bolaget. Utskottet noterar att statsministerni regeringsförklaringen bl.a. utlovade att arbetet föratt ställa om till ekologisk hållbarhet skall fortsätta, med målet atttill nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemenär lösta.Insatser för att sprida kunskap om FörintelsenRegeringen meddelar i propositionen sin avsikt att besluta om ettpermanent resurstillskott till om förinrättande av ett nytt där. Detta centrum skall ägna sig åtutbildning, forskning och folkbildningsarbete om folkmord - såsom förintelsenav bl.a. judar - och åtgärder för att förhindra dessa. Vidare avser regeringenatt för stödja vissa forskningsprojekt vid Centrum förinvandringsforskning (CEIFO) rörande nazism och rasism. CEIFO ingår iStockholms universitet.Moderata samlingspartiet tillstyrker i motion 1997/98:Ub38 yrkande 6 attmedel anslås för centrumet vid , men motionärerna menar attdessa bör föras till historiska institutionen vid . Vidare anförsi motionen att kunskaper om Förintelsen kan bidra till bättre insikter om andratotalitära regimers förföljelse av människor och folkmord, t.ex. kommunismensutrotningar under Stalintiden. I motion 1997/98:Ub37 (m) framhåller motionärenatt Förintelsen under inte är det enda exemplet på folkmord i vårtid, utan sådana har förekommit och förekommer fortfarande.Centrumets uppdrag bör därför enligt hans mening breddas till att gälla allaformer av folkmord (yrk. 2).Miljöpartiet tillstyrker i motion 1997/98:Ub39 regeringens initiativ ochförutsätter att medel skall anslås till centrumet vid Uppsalauniversitet samt att stödet till CEIFO innebär ett tillskott till Stockholmsuniversitets budget (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslår motionsyrkandena.Det framgår av propositionen att stödet till centrumet vid Uppsalauniversitet är avsett att vara permanent och att medel således avses blianvisade till . Utskottet anser det uppenbart att stödettill CEIFO också kommer att innebära att medel tillskjuts till Stockholmsuniversitet för . motionsyrkande är således tillgodosett.Redan när regeringen för kammaren presenterade sinhandlingsplan Levande historia (prot. 1997/98:35 anförande 97) angavs det attdet som skulle upprättas vid skulle sysslamed Förintelsen och andra folkmord (kursiverat här). Samma sak framgår av dennu framlagda propositionen. Det finns därför inte någon anledning för riksdagenatt nu göra något tillkännagivande i enlighet med motion 1997/98:Ub37 yrkande2.Utskottet har inhämtat att rektor för redan i december1997 beslutade att det aviserade centrumet - av rektor kallat Programmet förstudier kring Förintelsen och folkmord - skall ledas av en särskildföreståndare och en styrelse med nationell sammansättning som utses av rektoroch att det skall ha som värdinstitution. Detfinns enligt utskottets mening ingen anledning att reglerar hur dennaverksamhet organiseras inom , t.ex. genom att ange vilkeninstitution inom som skall ta emot de anvisade medlen.I motion 1997/98:Ub37 (m) begärs också ett tillkännagivande till regeringen omrollen för ämnena historia och religion i det allmänna skolväsendet (yrk. 1).Motionären menar att den okunskap rörande förintelsen av judar och andragrupper under , som uppdagades , är ettresultat av hanteringen av ämnena historia och religionskunskap i skolan. Attgöra dessa ämnen frivilliga är att lura både ungdomen och sig själv. Kunskaperom det gräsliga eftermäle som väntar vårt sekel måste successivt bibringas påolika skolnivåer allteftersom man når dessa, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.I är både historia och religionskunskap obligatoriska ämnen.Enligt den gällande kursplanen skall historieundervisning bl.a.göra alla elever förtrogna med ?vår tids historia med dess folkmord,revolutioner, krig och fredssträvanden? (SKOLFS 1994:3). I gymnasieskolan ingårreligionskunskap bland kärnämnena, som är obligatoriska för eleverna på allanationella och specialutformade program. Historia är däremot inte kärnämne.Ämnet läses obligatoriskt endast på estetiska programmet,naturvetenskapsprogrammet och samhällsvetenskapsprogrammet. /97gick av samtliga elever i gymnasieskolan på något av dessa tre program. Isin utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning redovisaderegeringen sin bedömning att det krävs en översyn avkärnämnesutbudet (skr. 1996/97:112, bet. UbU13, rskr. En arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har sedermera i skriften Gymnasieskola i ständigutveckling (Ds 1997:78) redovisat olika alternativ till förändringar bl.a. närdet gäller kärnämnena. Enligt ett av arbetsgruppens alternativ skulle elevernakunna välja mellan fyra olika kärnämneskurser, som vardera skulle omfatta 90gymnasiepoäng. Historia skulle vara ett av de fyra valbara ämnena. Regeringenhar aviserat en proposition om gymnasieskolan till senare delen av maj 1998.Utskottet anser mot den bakgrunden inte att nu bör göra någraställningstaganden till vilka ämnen som skall vara kärnämnen i gymnasieskolan.Nya högskolor i och på GotlandI anslutning till vad regeringen skriver om nya högskolor i och påGotland framhåller att man vid utbyggnaden av högskolor, utöverden lokala ortens behov, också måste ta hänsyn till vilka resurser som finnsinom landet i form av kvalificerade lärare och forskare. En landsövergripandeanalys av tillgängliga resurser och behov behöver göras, anser motionärerna ochbegär ett tillkännagivande om detta (mot. 1997/98:Ub39 yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Regeringen redovisade senast i budgetpropositionen för vilkakriterier den använt vid utformningen av förslagen om utbyggnad av dengrundläggande högskoleutbildningen (prop. 1997/98:1 utg.omr.16, avsnitt 5.2.1). De kriterier som där nämndes är studenternas efterfrågan påutbildning vid olika högskolor, näringslivets behov av ökad kompetens inomnaturvetenskap och teknik, möjligheten för olika högskolor att ta emotstudenter samt en generell prioritering av de mindre och medelstora högskolornaför att bidra till en utveckling av alla regioner i landet. Utskottet vill föregen del påminna om att varje universitet eller högskola numera i mycket storutsträckning själv bestämmer vilken utbildning lärosätet skall erbjuda. Varjelärosätes skyldighet att samverka med det omgivande samhället har fastslagits ihögskolelagen (1 kap. 2 §) och regeringen har i regleringsbrev till lärosätenapåpekat att förändringar av och utveckling i samhället och den efterfrågan påhögskoleutbildade som därmed uppstår bör utgöra underlag för omprioriteringar.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att ställa sig bakom motionärernaskrav på en samlad landsövergripande analys av tillgängliga resurser och behovinom högre utbildning och forskning.Medicinska fakulteten vid bör enligt Moderata samlingspartietinte överföras till (mot. 1997/98:Ub38 yrk. 3).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet om tillkännagivande. Regeringen harinte anmält någon avsikt att föreslå en sådan överföring. Enligt vad utskottetinhämtat från är någon sådan inte heller underövervägande.När det gäller den blivande Högskolan på framhåller Moderatasamlingspartiet att begränsade folkmängd gör det svårbedömt vilkenutvecklingspotential denna högskola kommer att ha. Helt avgörande blirverksamhetens kvalitet och profilering och därmed högskolans förmåga attattrahera studenter. Utvecklingen måste enligt motionärerna följas noga (mot.1997/98:Ub38 yrk. 4).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Det är enligt utskottets mening ensjälvklarhet att regeringen noga skall följa utvecklingen av en ny högskola,liksom av alla högskolor. Ett tillkännagivande om detta just beträffandeHögskolan på skulle kunna skapa osäkerhet om förväntningarpå den punkten.Högre utbildning inom vård- och omsorgsområdetI propositionen redovisar regeringen att vårdhögskoleutbildningarna vidlandstingen i 13 län har överflyttats till statliga högskolor, och attdiskussioner om att sluta avtal om sådan överflyttning pågår medsamtliga övriga landsting. Regeringens mål är att förutsättningar skall skapasför att all vårdhögskoleutbildning skall ha möjlighet att överflyttas till denstatliga högskolan under år 1998.Moderata samlingspartiet framhåller i motion 1997/98:Ub38 att partiet delarregeringens uppfattning att all utbildning inom detta område skall överförastill staten. I ett senare skede bör man enligt bereda möjlighet förintresserade vårdhögskolor att övergå i fristående regi (yrk. 7).Miljöpartiet anser enligt motion 1997/98:Ub39 att frågan om statlig knytningav vårdhögskoleutbildningar måste behandlas separat för varje enskilt fall ochatt frihet att välja huvudman skall gälla (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslår båda yrkandena.När det gäller övergång till ställning som fristående högskola erinrarutskottet om att de tidigare förändringar i denna riktning som beslutats avriksdagen har varit förknippade med överföring av betydande kapital. Någotförslag om sådan kapitalöverföring lämnas inte i motion.Miljöpartiets yrkande är enligt utskottets uppfattning tillgodosett, eftersomdet står varje landsting fritt att avstå från att överföra sin vårdhögskolatill en statlig högskola. Som framgår av propositionen genomförs ocksåförhandlingar separat mellan varje landsting och respektive berörda statligahögskola. beträffande en kommitté för FoU-insatser i Öresundsregionenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1997/98:Ub36, 1997/98:Ub38 yrkandena 1 och 5 samt 1997/98:Ub39 yrkande 2godkänner att anvisade medel för under utg.omr. 16, anslagB 45 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. skall användasför att tillsammans med skall inrätta en kommitté förforsknings- och utvecklingsinsatser i (avsnitt 4),res. 1 (m, mp)2. beträffande ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborgatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motionerna1997/98:Ub38 yrkande 2 och 1997/98:Ub39 yrkande 3 godkänner att regeringenanvänder medel som anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut iGöteborg till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutets verksamhetskall bedrivas (avsnitt 5),res. 2 (m) - delvisres. 3 (mp) - delvis3. beträffande ett centrum för utbildning och forskning om folkmordatt avslår motionerna 1997/98:Ub37 yrkande 2, 1997/98: Ub38 yrkande 6och 1997/98:Ub39 yrkande 4,4. beträffande ämnena historia och religionatt avslår motion 1997/98:Ub37 yrkande 1,5. beträffande en landsövergripande analys av resurser och behov inomhögre utbildning och forskningatt avslår motion 1997/98:Ub39 yrkande 1,res. 3 (mp) - delvis6. beträffande högskolaatt avslår motion 1997/98:Ub38 yrkande 3,7. beträffande Högskolan på Gotlandatt avslår motion 1997/98:Ub38 yrkande 4,res. 2 (m) - delvis8. beträffande huvudmannaskap för vårdhögskolornaatt avslår motionerna 1997/98:Ub38 yrkande 7 och 1997/98: Ub39yrkande 5.res. 2 (m) - delvisStockholm den 12 maj 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohansson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). En kommitté för FoU-insatser i (mom. 1)(), (), (), () och () anför:När det gäller FoU-insatser i borde regeringen ha utformatsitt förslag på grundval av forskningens och den högre utbildningens behov iregionen i stället för att, som skett i propositionen, göra en politiskmarkering. Det finns redan en rad samverkansformer mellan universitet ochhögskolor i regionen, och de för specifika problemen hanterasockså av flera olika myndigheter, råd och sammanslutningar. Den av de svenskaoch danska regeringarna tillsatta kommitté som regeringen vill ha innebär enformalisering som riskerar att splittra resurserna och leda till otydlighet idet redan pågående samarbetet mellan lärosätena i . De medelsom föreslås gå till kommittén bör i stället gå direkt tillÖresundsuniversitetet med förslag om hur de skall disponeras.Öresundsuniversitetet kunde exempelvis få i uppdrag att upprätta en regionalforskningskommitté med representanter för näringslivet och politiken. Dessbefintliga sekretariat i och kunde lämpligen sköta deadministrativa uppgifterna.Vi föreslår således att avslår regeringens förslag i denna del ochbifaller motionerna 1997/98:Ub38 yrkandena 1 och 5 och 1997/98:Ub39 yrkande 2.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 1 borthemställa1. beträffande en kommitté för FoU-insatser i Öresundsregionenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub38 yrkandena 1 och 5 samt1997/98:Ub39 yrkande 2 och med avslag på regeringens förslag och motion1997/98:Ub36 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Ett tekniskt forskningsinstitut i , m.m. (mom. 2, 7 och 8), , och (alla m) anför:Liksom tidigare anser vi att det inte bör inrättas ett teknisktforskningsinstitut i i form av ett statligt helägt aktiebolag. Detnaturliga hade varit att , som redan har verksamhet ienlighet med de riktlinjer som regeringen angivit för det nya institutet, hadegivits vidgat utrymme till utveckling. har som fristående högskola enmycket fördelaktig struktur som passar ypperligt när det gäller samverkan mednäringslivet. Vi anser alltså att bör bifalla motion 1997/98:Ub38yrkande 2 och avslå regeringens förslag i denna del.Utvecklingspotentialen för den blivande Högskolan på är svår attbedöma. Helt avgörande blir verksamhetens kvalitet och profilering och därmedhögskolans förmåga att attrahera studenter. ringa folkmängd medför enviss risk för att högskolan blir för liten. Utvecklingen av Högskolan påGotland bör därför följas noga. Detta anser vi att med bifall tillmotion 1997/98:Ub38 yrkande 4 bör ge regeringen som sin mening till känna.I fråga om huvudmannaskap för vårdhögskolorna är vi överens med regeringen omdet önskvärda i att staten tar över från landstingen. Vi anser dock att man iett senare skede bör bereda möjligheter för intresserade vårdhögskolor attövergå i fristående regi. Detta bör med bifall till motion1997/98:Ub38 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2, 7 och 8bort hemställa2. beträffande ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborgatt med bifall till motion 1997/98:Ub38 yrkande 2 avslår regeringensförslag och motion 1997/98:Ub39 yrkande 3,7. beträffande Högskolan på Gotlandatt med bifall till motion 1997/98:Ub38 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande huvudmannaskap för vårdhögskolornaatt med bifall till motion 1997/98:Ub38 yrkande 7och med avslag på motion 1997/98:Ub39 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts.3.