bet · GL01SoU24 · 1998-05-26 00:00:00 — Även rekryteringsmöjligheter försjuksköterskor bör ses över. Enligt motionärerna bör Socialdepartementetinitiera samtal i dessa frågor med vårdyrkenas fackliga företrädare ochkommunförbunden. Motionärerna anför att de anser att förslaget omstimulansbidrag till fortbildning av personer som är verksamma i arbetsledandefunktioner i äldreomsorgen är bra. Det är också angeläget att kommuner ochlandsting planerar en kontinuerlig fortbildning och sörjer förkompetensutveckling av såväl arbetsledare som övriga medarbetare utan attstyras av stimulansbidrag.I motion So423 av m.fl. (kd) begärs tillkännagivande omfortbildningens betydelse för vårdpersonalen inom äldreomsorgen (yrkande 7).Motionärerna framhåller att en förutsättning för god vårdkvalitet är att detfinns kompetent vårdpersonal. Det krävs både etisk och yrkesmässig godutbildning. Motionärerna vill lyfta fram behovet av fortbildning förvårdpersonal som leder till reella möjligheter att ge patienterna det bästa.I motion So347 av m.fl. (kd) begärs det tillkännagivande omutbildning av personal i medicinsk-etiska frågor (yrkande 22). Motionärernaanser att sjukvårdshuvudmännen skall avsätta mer resurser för att ge utbildningi medicinsk-etiska frågor och att denna utbildning måste få högre status så kan tillmötesgå de ökade kraven på en god vård i livets slutskede.I motion So44 av m.fl. (s) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om äldrepolitik, forskning ochkompetensutveckling. Motionärerna anför att kommunernas ökade ansvar försjukvårdande uppgifter gör det särskilt angeläget att höja den medicinskakompetensen inom äldreomsorgen. Framtidens vård och omsorg kommer att ställakrav på nya utbildningar där både medicinsk och social kompetens ingår.Forskningen inom äldreområdet ter sig därför som ett angelägetutvecklingsområde. Det måste också finnas ett ständigt utbyte mellan forskningoch verksamhet för att utveckla och förbättra vård och omsorg. Motionärernahänvisar till att äldreforskning bedrivs vid Stiftelsen verksamhet är viktig och bra, men kan i längden knappast konkurrera medandra mer statusfyllda och resursstarka områden som t.ex. cancerforskningen.Att skapa en samlad satsning för äldreforskning med nationell räckvidd - ettrikskompetenscentrum för forskning och kompetensutveckling inom äldreomsorgenoch äldrevården - är en mer långsiktig lösning. Till ett sådantrikskompetenscentrum bör man även länka olika liknande landstingskommunalaverksamheter och kommande FOU-enheter runt om i landet. Detta för attåstadkomma ett nationellt kunskapslyft och en nationell kompetenshöjning inomett angeläget, men från forskningssynpunkt eftersatt område.I motion So46 av och (båda s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att få bli bemött på sitt eget språk inom äldreomsorgen.Motionärerna anser att äldre med annat modersmål än svenska skall ha rätt attinom vård och omsorg få bli bemötta av personal som talar det egna språket.Detta är ett stöd för minoritetsspråkens bevarande. Det kan också minskakostnaderna för tolk, anförs det. De understryker att personalen är denviktigaste resursen inom äldreomsorgen. För att möta behoven av annat språk änsvenska och delvis annan historia, kultur och traditioner än de svenska måstepersonalen dock ges möjlighet till både utbildning och fortbildning.Flerspråkighet skall ses som en merit.Utskottets bedömningAndelen äldre i befolkningen växer, därmed växer också betydelsen av forskningkring åldrandet och de äldres villkor i samhället. har flerainitiativ tagits för att öka forskningsinsatserna på äldreområdet. Treprofessurer med inriktning på de äldre har inrättats under 1990-talet.Socialvetenskapliga forskningsrådet () har getts ett särskilt ansvar föräldreforskningen och rådet har inrättat flera doktorand- ochforskarassistenttjänster, varav några med inriktning på äldreomsorgen. Dentillämpade äldreforskningen har fått ökat stöd. Trots de insatser som gjortssaknas, enligt SFR, en analyserande, förklarande och teoriprövande forskning.Utskottet välkomnar därför regeringens avisering om förslag ibudgetpropositionen att förstärka äldreforskningen med år1999, och fr.o.m. år2001. SFR bör få ansvar för utarbetandet av ett program som kan ligga tillgrund för strategiska ställningstaganden angående inriktningen av forskningenpå området. Utskottet vill i detta sammanhang anföra att användningen avgeografiska försöksområden som grund för en systematisk, långsiktigforskningsinsats liksom utveckling av nationella inom olikaområden kan vara en metod att skapa en vetenskaplig grund för ettprofessionellt yrkeskunnande.Utskottet delar regeringens bedömning av behovet av en ökad satsning påutbildning och kompetensutveckling inom äldreomsorgen. Att stärka personalenskompetensutveckling är angeläget för att nå god kvalitet i vården.Socialstyrelsen har i sin slutrapport om ädelreformen konstaterat attutbildningsnivån bland de anställda inom äldreomsorgen har ökat under senareår. Allt fler har grundutbildning från t.ex. vårdinriktad gymnasieskola. Alltfler arbetsledare har högskoleutbildning. Det finns också ett rikt utbud avfortbildning och vidareutbildning, bl.a. enstaka kurser inom högskolan. Detråder ingen tvekan om att den formella kompetensen ökar inom äldreomsorgen.Frågan om den framtida kompetensförsörjningen är av en annan karaktär; ominriktningen på dagens utbildningar är relevant för den nya äldreomsorgens måloch inriktning, om den kan förbereda de studerande för morgondagens uppgifter.Framför allt påpekas svagheter när det gäller forskningsanknytningen. Irapporten anförs vidare att framför allt arbetsledarnas kompetensutvecklingkommer att vara avgörande för den framtida äldreomsorgens utformning. Detbehövs kompetenta ledare som själva har integrerat de medicinska och socialaförhållningssätten och som kan konkretisera ädelreformens mål och visioner.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringens förslag om stimulansbidragför att utveckla och genomföra fortbildningsinsatser för i första handarbetsledare inom äldreomsorgen. Ökad kompetens hos arbetsledningen ökarförutsättningen för fortlöpande kvalitetsutveckling och en beredskap förförändringar i arbetet. Utskottet delar också uppfattningen att utbildningenbör beröra både frågor om arbetsledning, chefsutveckling och specifikakunskaper när det gäller äldre och äldres behov av vård och omsorg. Konkretkan det gälla gerontologi och geriatrik, näringslära, läkemedelskunskap,demensvård och vård i livets slutskede. Frågan om bemötande liksom etiskafrågor bör ingå. Utskottet har inget att erinra mot att utbildningsinsatsernaockså skall kunna omfatta förtroendevalda.Utskottet anser det angeläget att regeringen återkommer med förslag tillinsater för att möta utbildnings- och kompetenskrav samt personalförsörjninginom hela äldreomsorgen. Ädelreformen, psykiatri- och handikappreformerna harmedfört att kommunerna fått ett allt större ansvar för vård och omsorg. Dettahar bland annat inneburit att tyngdpunkten i arbetsinnehållet förskjutits frånövervägande servicebetonade insatser till personlig omvårdnad, tillsyn ochsjukvård. Kraven på kompetens har också ökat i sådana avseenden som har medpersonalens attityder och förhållningssätt att göra. Det är av stor vikt attyrkesgrupper som arbetar inom äldreomsorgen har utbildning som svarar mot deökade kraven inom vård- och omsorgsområdet. Grundutbildningarna måste inriktasmot att integrera socialt och medicinskt arbete. Andra viktiga områden äretiska förhållningssätt och bemötandet av den enskilde. Utskottet vill ocksåpeka på att det är angeläget att uppmärksamma att allt fler av våra äldre harannat modersmål än svenska. Flerspråkighet bör därför ses som en merit ochkulturkompetens kunna ingå i utbildning och fortbildning.Det är angeläget att den översyn av existerande grund- och vidareutbildningarsom aviseras med representanter från , samt arbetsmarknadens parter kommer till stånd för attförändra existerande utbildningar så att dessa bättre svarar mot de behov somfinns inom äldreomsorgen. En förbättrad grundutbildning är av betydelse för atthöja statusen i det betydelsefulla arbetet med vård och omsorg av de äldre.Samtliga gymnasieutbildningarna är treåriga och ävenvårdhögskoleutbildningarna är treåriga. har cirka hälften avvårdhögskoleutbildningarna överflyttats till den statliga högskolan.Regeringen anför att den har som målsättning att resterande utbildningar skallöverflyttas till den statliga högskolan . Härigenom kommerkontakten med forskningen att förstärkas. Genom utvecklingen av enforskningsbaserad yrkeskunskap inom vården och omsorgen om äldre ökar ocksåpersonalens status och möjligheterna förbättras att rekrytera och behållapersonal med hög kompetens och med god motivation till arbetet.Fortfarande saknar stora grupper av den kommunala vårdpersonalengrundläggande vårdutbildning. finns det en stor kunskap ocherfarenhet hos personalen som måste tas till vara. Som arbetsgivare harkommuner och landsting huvudansvar för kompetensutveckling och rekrytering ochbör därför utveckla lokala strategier för detta arbete. Regeringen aviserar attden avser att ge i uppdrag att följa i vilken utsträckningkommuner och landsting utvecklar sådana strategier. Regeringen har i dagarnaockså uttalat att det finns anledning för arbetsgivarna att uppmärksamma detförhållandevis stora antalet timanställda inom äldreomsorgen eftersom dettariskerar att öka personalomsättningen och leda till bristfällig kontinuitet iomsorgen. Arbetsgivarna bör se över dessa anställningsförhållanden för attöverväga om de kan omvandlas till fasta anställningar.Om äldreomsorgen skall klara sina rekryteringsbehov under de kommande årenkrävs också att den kan erbjuda en stimulerande och utvecklande arbetsmiljö. Påmånga håll pågår projekt för att utveckla arbetsorganisationen för att bättreta till vara personalens engagemang och erfarenheter. Det erbjuds handledningoch stöd till personalen, vidareutbildning och insatser för att ta till varanyvunna kunskaper. Det är angeläget att de utvecklingsinsatser som görs påmånga håll i landet får spridning också i en större krets för att visa att detfinns andra bilder av äldreomsorgen än de som kommit till uttryck i mediernaunder senare tid.Motionerna So44 (s), So46 (s), So48 (v) yrkande 2, So49 (kd) yrkande 15, So50(c) yrkande 3, So347 (kd) yrkande 22, So423 (kd) yrkande 7 och So639 (c)yrkande 2 är i huvudsak tillgodosedda. Även motionernaSo49 (kd) yrkande 9, So50 (c) yrkandena 4 och 11 och So406 (m) yrkande 20avstyrks.Uppföljning och utvärderingI propositionen gör regeringen bedömningen att bör ges iuppdrag att i samråd med , samtSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) utforma ett konkret förslag till ettsystem för rikstäckande individbaserad statistik inom äldreomsorgen.I och med övergången till generella statsbidrag har den statligauppföljningen och utvärderingen av den kommunala verksamheten blivit ettviktigt inslag i ansvarsfördelningen mellan statlig och sektor.Uppföljning och utvärdering bör i princip avse resultaten av verksamheten ochinte metoderna för att uppnå dessa resultat, anförs det. Det finns klarafördelar med en individrelaterad statistik. Man erhåller en bättre kvalitet ochflexibilitet i redovisningen och möjligheter till analyser av ett helt annatslag än som är möjligt med de aggregerade uppgifterna. Genom övergång till enindividbaserad statistik erhålles också en bättre anpassning till statistikeninom hälso- och sjukvården. Individbaserad statistik ger också ett helt annatunderlag för forskning.Ett flertal olika lösningar är tänkbara varför några alternativaambitionsnivåer bör formuleras och kostnadsberäknas. Särskilt bör dockframhållas vikten av att kunna följa, analysera och bedöma äldreomsorgen och deresultat som insatserna utmynnar i. Förutsättningarna för en individbaseradstatistik och en uppbyggnad av ett centralt personregister bör därförövervägas. En viktig förutsättning för en individbaserad statistik är att denmåste kunna beskrivas med enhetliga definitioner och begrepp. I propositionenframhålls att samma sekretess- och säkerhetsbestämmelser som gäller förcentrala personregister som används för framställning av annan officiellstatistik också måste kunna tillämpas på ett personregister som byggs upp förframställning av officiell äldreomsorgsstatistik.I motion So51 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning och statistik(yrkande 18). Motionärerna anför att de delar regeringens uppfattning att detär viktigt att utvärdera de insatser som görs inom äldreomsorgen samt attforskning genomförs på området. De finner det dock inte styrkt att dessa målendast kan uppnås genom att föra en rikstäckande individbaserad och därmedmycket integritetskänslig statistik inom äldreomsorgen. De avvisar därför dettaförslag.Utskottets bedömningUtskottet anser att förutsättningarna för en individbaserad statistik och enuppbyggnad av ett central personregister bör utredas då detta ger underlag föranalyser av ett helt annat slag än som är möjligt med aggregerade uppgifter.Motion So51 (fp) yrkande 18 avstyrks därmed.Utveckling och förnyelse - nya initiativ inom äldreområdetI propositionen gör regeringen bedömningen att särskilda stimulansbidrag omsammanlagt bör avsättas ibudgetpropositionen för försöksverksamheter i kommuner och landsting som syftartill utveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- och serviceverksamheter föräldre personer. Medlen bör disponeras av regeringen.Det är framför allt nya och annorlunda idéer som bör ges möjlighet attutvecklas och prövas i praktiken, men stimulansmedel bör även kunna utgå tillförsöksverksamheter som innebär en vidareutveckling av redan befintligverksamhet. Ett avgörande kriterium vid val av objekt för utveckling ochtillämpning är att försöksverksamheten i fråga - om den slår väl ut - gerförutsättningar för verksamhetsutveckling över hela landet, anförs det. Medlenbör bl.a. kunna användas för att utveckla och stimulera äldres delaktighet ochinflytande över vård och omsorg. Ett annat område där det finns behov avinsatser gäller äldres möjligheter till aktiviteter och social samvaro, inteminst över generationsgränserna. Initiativ som tar fasta på att vidmakthållahälsa och förebygga ohälsa liksom utveckling inom IT-området bör kunna stödjas.Vidare bedömer regeringen att en telefonjour riktad till äldre och derasanhöriga bör inrättas. Verksamhetens syfte är att på ett lättillgängligt sätterbjuda möjlighet till information om vård och omsorg för äldre, om denenskildes rättigheter, om frågor rörande hälsa och sjukdomar samt för att gekontakt med pensionärs-, anhörig- och patientorganisationer. Verksamhetenföreslås bedrivas av pensionärsorganisationerna och finansieras inom ramen förde särskilda stimulansmedlen.I motion So50 av m.fl. (c) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulansbidrag för nyainitiativ inom äldreomsorgen (yrkande 12). Motionärerna anser att dess medelfrämst bör användas för projekt som kan utveckla och stimulera de äldresdelaktighet, sociala nätverk och inflytande över vård och omsorg samt attutveckla samarbetet med frivillig- och anhörigorganisationer. De föreslår attresurserna fördelas till det lokala arbetet, efter gemensam ansökan frånfrivillig- och anhörigorganisationer och äldrevårdsenheter inom vilka dessaorganisationer är verksamma.Utskottets bedömningUtskottet ser mycket positivt på att regeringen föreslår att särskildastimulansmedel avsätts i budgeten för utveckling och nytänkande inom vård-,omsorgs- och serviceverksamheter för äldre personer. I likhet med regeringenoch motionärerna anser utskottet att medlen bör användas för att utveckla ochstimulera de äldres delaktighet och inflytande över vård och omsorg liksomäldres möjligheter till aktiviteter och social samvaro. Utskottet anser detangeläget att ta vara på den särskilda kunskap som finns inom olika frivillig-och anhörigföreningar med inriktning på t.ex. olika typer av funktionshinderoch sjukdomar. Inte minst gäller detta vid den av regeringen föreslagnatelefonjourverksamheten. Utskottet anser att denna verksamhet bör kunnabedrivas såväl av pensionärsorganisationerna som av frivillig- ochanhörigföreningar. Vad utskottet anfört med anledning av motion So50 (c)yrkande 12 bör som sin mening ge regeringen till känna.Ökad livskvalitet för anhöriga och äldre - nytt stöd till anhörigaI propositionen görs bedömningen att ett särskilt stimulansbidrag bör anvisas ibudgetpropositionen för och framåt med 100 miljoner kronorårligen. Bidraget bör avse sådana insatser för anhöriga som kommunen villgenomföra i samverkan med de anhöriga och med frivilligorganisationer.Socialstyrelsen bör följa upp och utvärdera insatserna.Anhörigas roll och betydelse som vårdgivare till äldre och handikappade ärnumera väldokumenterad och erkänd. Den omsorg som utförs av familj och andranärstående är mycket omfattande och har sannolikt ökat i betydelse under senareår, anförs det. I syfte att synliggöra de anhörigas situation infördes /98 en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som avser att markerasocialtjänstens ansvar för att genom stöd och avlösning underlätta förnärstående som vårdar långvarigt sjuka, äldre och människor medfunktionshinder.För att stimulera utvecklingen av formerna för anhörigstödet fickSocialstyrelsen regeringens uppdrag att fördela 7,5 miljonerkronor till projekt som kan bidra till att utveckla metoder och former för stödtill anhöriga.De studier som gjorts av det stöd kommunerna ger för att underlättaför de anhöriga visar att många kommuner erbjuder olika former av hjälp men attstödet sammantaget är svagt utvecklat i kommunerna och att de anhöriga intealltid får den hjälp som de behöver. Mot denna bakgrund anser regeringen attdet finns behov av ytterligare utvecklingsinsatser som kan stimulera kommunernatill ökad kreativitet när det gäller former för stöd till anhöriga.Utgångspunkten för stödet är att hjälpa och stödja anhöriga för att förhindraatt dessa drabbas av fysisk eller psykisk ohälsa. Regeringen anser också attanhörigbegreppet bör kunna ges en vidare tolkning och även omfatta andranärstående som vänner och grannar.Vidare framhålls att de frivilliga organisationerna har en viktig roll somkomplement till samhällets insatser när det gäller stödet till anhöriga. Deinsatser som kommunen genomför bör därför ske i samverkan både med de anhörigaoch de frivilliga organisationerna, anför regeringen.Regeringen anser att anhörigstödet bör ha en bred inriktning och omfattasåväl de anhöriga som vårdar närstående i hemmet som de som har sina närståendei särskilt boende. Det är angeläget att det finns möjlighet att få bådepraktiskt och psykologiskt/psykosocialt stöd. En betydelsefull hjälp för mångaanhöriga är att de kan få avlösning i form av korttidsvård och dagverksamhet avgod kvalitet. Utredningen av äldre lyfter fram flera exempel pådagverksamheter som samordnar olika slags anhörigstöd. De utgör centrum förstöd både för enskilda som bor i sin ordinarie bostad och för anhöriga. Inomramen för dessa dagverksamheter kan finnas möjlighet till samverkan mellankommuner och landsting och intresseorganisationer respektivefrivilligorganisationer. Verksamheten kan också tjäna som informell mötesplatst.ex. för anhöriggrupper.Det är också en viktig uppgift att pröva nya former för uppsökande verksamheti syfte att få kontakt med de anhöriga, anförs det. I det uppsökande arbetetbör särskild hänsyn tas till att vissa grupper kan behöva få information påannat språk än svenska.Enligt regeringens uppfattning bör medlen till kommunernasutvecklingsinsatser fördelas av länsstyrelserna. Som tillsynsmyndighet harlänsstyrelsen god kunskap om kommunernas arbete inom liksom ombehovet av särskilda utvecklingsinsatser.Socialstyrelsen bör i samråd med länsstyrelserna närmare precisera mål ochinriktning för stimulansbidragets användning. Styrelsen har också en viktiguppgift att följa upp, utvärdera och analysera effekterna av stödet.I motion So639 av m.fl. (c) begärs tillkännagivande omutbildningsinsatser för anhöriga (yrkande 5). gör bedömningenatt cirka två tredjedelar av all omvårdnad sköts av anhöriga, anförmotionärerna. De anhörigas insatser är mycket betydelsefulla för samhället somhelhet som det kan vara ett mycket krävande arbete för den anhörige.Socialtjänstlagen har numera kompletterats med krav om att kommunerna bör gestöd och avlösning för att underlätta för dem som vårdar anhöriga som ärlångvarigt sjuka, äldre eller funktionshindrade. står också bakomriksdagens beslut om att lämna ett tidsbegränsat stimulansbidrag för utvecklingav stödet till anhöriga. Motionärerna understryker att anhöriga måste tillåtasbli delaktiga i vården. Upplysning och utbildningsinsatser behövs både föranhörigföreningar och intresseorganisationer men även direkt till enskildaanhöriga i större omfattning än . Detta bör enligt motionärerna gesregeringen till känna.Även i motion So431 av och (båda c) begärstillkännagivande om anhörigvården (yrkande 6). Motionärerna anser det viktigtatt uppmärksamma insatserna och arbetet som anhöriga gör så att de får stöd ochstimulans av kommunen. De anser vidare att en utvecklad avlösarservice måstefinnas som stöd och stimulans åt de anhöriga.I motion So51 av m.fl. (fp) yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre stöd tillnärståendevården (yrkande 8). Motionärerna anser att kommunerna måste öka sittstöd till närståendevården. Detta kan ske på flera sätt: genom en fortsattutbyggnad av växelvården, genom förbättringar i kommunernas regler förhemvårdsbidrag och ökade möjligheter för närstående att anställas, genom enutvidgning av kretsen av dem som har rätt att vara närstående med ersättningfrån samt en förlängd period för dem som vårdar. Enutvidgning av rätten till närståendepenning bör kopplas till att rätten tillledighet höjs från 60 . Motionärerna anser att de 100 miljonerkronor som regeringen föreslår i propositionen bör användas så att deuppräknade målsättningarna nås.I motion So433 av m.fl. (fp) begärs tillkännagivande omanhörigvården (yrkande 6). Motionärerna anför att om anhöriga skall orka medatt ta det ansvar de valt att göra måste dock kommunerna kunna ställa upp meden väl fungerande avlösning. Denna kan erbjudas både som avlösning genomhemtjänst i hemmet och som avlastning genom s.k. växelvård. Motionärernaunderstryker att stöd även måste ges i form av mentalt stöd. Inte minst ärdetta angeläget för dem som vårdar demenssjuka anhöriga. Information om nyarön, forskning och utvecklingstendenser måste vara med i det stöd som kommunenger anhöriga.I motion Sf303 av och (båda fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts delsom överläggningar mellan kommunförbunden och staten om förbättradeförutsättningar för närståendevården och hemsjukvården (yrkande 3), dels omförbättrat stöd och förbättrade villkor för närståendevårdarna (yrkande 4),dels om hälsoekonomisk värdering av närståendevården (yrkande 5) och dels omuppföljning och kvalitetskontroll av närståendevården med beaktande avintegritetsaspekterna (yrkande 6). Motionärerna understryker att det är viktigtatt valet att utnyttja närståendevård är frivilligt både för den vårdade ochvårdaren. Ansvaret för vårdaren blir ofta tungt både medicinskt och psykiskttrots den glädje och tillfredsställelse som det innebär att varanärståendevårdare. Möjligheten till en väl fungerande avlösning i hemmet ellergenom växelvård är väsentlig. För att möjliggöra för anhöriga att ta ettomfattande ansvar för daglig omsorg om en sjuk närstående måste anställning somanhörigvårdare medges från kommunen. Detta skall vara möjligt även förnärstående som uppnått pensionsåldern. Alternativet med hemvårdsbidrag till densjuke bör finnas kvar för dem som föredrar detta.