bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — För dekommande tre åren läggermotionärerna fram förslag om enserie skattesänkningar på arbete,boende och familjer som bl.a.medför att skattereformensprinciper om högst 30 %marginalskatt för de flesta och enhögsta marginalskatt på åternås.Moderata samlingspartiet föreslåratt värnskatten slopas helt fr.o.m.1999 och att ett särskilt avdrag på7 % vid den kommunala beskattningenkompenserar för uttaget avpensionsavgift. beräknasavdraget kunna uppgå till nästan12 %. Grundavdraget höjs med 1 300kr och detsärskilda grundavdraget förförtidspensionärer återställs.Kommunalskatten sänks generellt meden krona och medytterligare en krona 2001 genom attstaten övertar kostnader frånkommunerna. Familjerna får ettgrundavdrag på per barnvid den kommunala beskattningenfr.o.m. Härtill kommerförslag om sänkt skatt på bensin,och förbättringar av bl.a. reglernaom avdrag för kostnad för resortill och från arbetet med egen kollektiva transportmedel.Utrymmet för avdrag för egetpensionssparande återställs tillett basbelopp.Fastighetsskatten på bostäder sänkstill av taxeringsvärdetfr.o.m. Därefter sänksskatten medytterligare 0,1 procentenhetervartdera året. De regionalaskillnaderna lindras genom attmarkvärdet enbart tas upp tillhälften vid beräkning avfastighetsskatt.Vidare föreslår Moderatasamlingspartiet en omläggning avskattepolitiken i syfte att göraSverige mer utvecklingskraftigt ochjobben fler. Förmögenhetsskattenoch dubbelbeskattningen avriskkapital i företagen avvecklas isyfte att främja en sundriskkapitalförsörjning. I syfte attstimulera en kraftig ökning avjobben i den privata tjänstesektornföreslås sänkta skatter på hemnäratjänster. Merparten avSmåföretagsdelegationens 71 förslaggenomförs. Det leder också till attkrångel och uppgiftsskyldighet förföretagen begränsas kraftigt ochtill att befintliga reglerförenklas. Särskildaskattelättnader införs för fåmans-företagen, som enligt motionärernadrabbas av rigida spärr- ochstoppregler . Den somvill skall kunna erhålla F-skattsedel. De nya bestämmelsernaom skattekonto och momsuppbördändras. För att reglerna skall varaenkla och överskådliga, samt föratt inte försämra likviditeten inäringslivet, skall alla företagbetala skatter den 12:e i andramånaden efter uppbördsmånaden. Föratt öka rättssäkerheten skall deträcka att företaget har betalatskatterna på förfallodagen.Skattesänkningarna finansierasgenom besparingar i de offentligautgifterna.Yrkanden med angiven inriktningframställs bl.a. i motion Sk311yrkande 1 av m.fl. (m).Kristdemokraterna anför att det ären viktig uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kanklara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag föratt få hushållsekonomin att gåihop. Den nya värnskatten slopasoch grundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs till 17 100 krår 1999 och till år 2000.Kristdemokraterna föreslår ocksåbättre villkor för hushållenssparande genom att avdragsrättenför pensionssparande höjs till ettbasbelopp. En avdragsrätt vidsparande på individuellautbildningskonton införs fr.o.m.den 1 juli 1999. Gränsen föravdragsgilla kostnader för resortill och från arbetet sänks från7 till . Densärskilda löneskatten påvinstandelar avskaffas.Tjänstesektorn ges nya möjligheteratt växa genom en halvering avkostnaden för vitahushållstjänster. Förslaget innebäratt det nuvarande ROTavdragetpermanentas och utvidgas till attomfatta hushållens köp av tjänsteri hemmet.Kristdemokraternas tillväxtpolitikför nya företag bygger på stabilaoch goda villkor för fler ochväxande företag.Grundavdragshöjningen bidrar ävenpå detta område liksom förslaget omen halvering av kostnaden för vitahushållstjänster. Företagandetgynnas genom attarbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter upp till 900 000 kr.För egenföretagare utökaslönesumman till per år.Förslaget gäller alla företagaremen gynnar främst småföretagen.Dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster på risksparandeslopas. Royaltyinkomster frånpatent skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomstav kapital.Fastighetsskatten föreslås i ettförsta steg sänkt till ochberäknas endast på en tredjedel avden del av markvärdet somöverstiger . De s.k.krisårgångarna blandhyresfastigheterna skall inte trädain i skattesystemet som planerat år1999. Förmögenhetsskatten avvecklasi två steg. minskar dentill och avvecklasden helt.Det är enligt ettstarkt svenskt intresse att maninom EU går över tillmajoritetsbeslut när det gällerskatter och avgifter på miljöområ-det. Härigenom skulle möjligheternaatt få till stånd en gemensamminimiskattesats på koldioxidförbättras. bör fortsättaatt hävda sitt undantag från EU:sregler om fri införsel av alkoholoch tobak och punktskatterna pådetta område bör värdesäkras. Enskatteväxling bör genomföras därskatten på arbete sänks och skattenpå energi, miljöfarliga utsläpp ochändliga naturresurser höjs.Yrkanden med denna inriktningframställs av m.fl.(kd) i motionerna Fi209 yrkande 11,Sk309 yrkandena 2, 3 och 15 samtN330 yrkande 14.Centerpartiet anför att det ärviktigt att skattepolitikenutformas för att gagnaföretagsamhet i hela landet.Inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare bör sänkas. Envaraktig lösning med höjtgrundavdrag för människor med småeller medelstora inkomster är härden bästa lösningen. Centerpartietgodtar regeringens förslag om entillfällig skattereduktion menanser att den bör höjas till 1 800kr.Arbetsgivaravgifterna bör sänkasoch det är enligt motionärernaangeläget att avgifterna iNorrlands inland fortsätter attvara reducerade.Förmögenhetsskatten bör fasas utoch den särskilda löneskatten påvinstandelar tas bort. Fåmansbolagoch andra mindre företag bör fålättnader i beskattningen.Centerpartiet har ihärdigt verkatför lägre skatt på boende och hargenom en överenskommelse medregeringen fått till stånd ensänkning av fastighetsskatten från1,till . Regeringensförslag om en sänkning avfastighetsskatten påhyresfastigheter avslås avCenterpartiet. Sänkningen ärtillfällig och ger liten effekt.Det är också osäkert om den kommerhyresgästerna till godo.Centerpartiet förespråkar sänktskatt på arbete för ökadsysselsättning. För att skapautrymme för detta bör skatternahöjas på verksamheter som tarnaturens resurser i anspråk.Fordonsskatten för dieseldrivnapersonbilar bör förändras så attstörre vikt läggs vidmiljöegenskaperna. För personbilarbör skrotningspremien höjas till8 som en engångsåtgärd föratt skrota ut de äldsta och mestmiljöförorenande bilarna.Energibeskattningen skall ge godaförutsättningar för den svenskaindustrins internationellakonkurrenskraft. Beskattningenskall utgöra drivkraft förhushållning och övergång tillförnybara energislag. Vidutformningen av beskattningen skallden elintensiva industrinssärskilda behov beaktas. Utsläpp avkoldioxid vid förbränning avfossila bränslen påverkar klimatet.Det är därför angeläget att istörsta möjliga utsträckningundvika förbränning av fossilabränslen. Detta kan ske genom enaktiv energihushållning och genomatt utnyttja förnybara energislag.En ökad användning av alternativaenergislag inom trafiksektorn måstesärskilt eftersträvas. Produktionenav biobränslebaserade drivmedel iSverige måste öka. Detta bör skegenom en ökad miljörelatering avenergiskatterna i kombination meden skattebefrielse för biobränslen.Centerpartiet föreslår en stegvishöjning av produktionsskatten påkärnkraftsel som ett led i strävanmot avvecklad kärnkraft.Fastighetsskatten på vattenkraftbör återinföras liksom enmiljöskatt på inrikes flyg.I motion Sk306 yrkande 1 av LennartDaléus m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om attskattepolitiken bör ges dennainriktning.Folkpartiet liberalernas politikinnebär att skatter som är skadligaför arbete, företagande, sparandeoch investeringar sänks, atttjänstesektorn släpps loss genomrejäla skattelättnader ochförenklingar och att det blirlättare att starta och drivaföretag. liberalernaföreslår skattesänkningar på 10-12miljarder kronor . Enskattereform föreslås i fyra steg,ett steg imandatperioden. Det är frågan om enradikal skattesänkning (65miljarder kronor) som partietkommer att driva som sitt förslag ide kommande överläggningarna medregeringen.Folkpartiet liberalerna vill slopavärnskatten och höja brytpunkten såatt de ursprungliga intentionernauppfylls. En skattereduktion på3 införs.Arbetsgivaravgifterna sänks med 5procentenheter och en enkel ochobyråkratisk modell för sänkt skattpå hushållstjänster ger enhalvering av det vita priset ochgör att den obalans mellantraditionellt manligt ochtraditionellt kvinnligt arbete somROT-avdraget ger upphov tillkorrigeras.I princip alla som vill ha F-skattsedel bör också få en sådan,såvida de inte har näringsförbud.Sverige bör också verka för attEU:s momsdirektiv ändras så att ensänkt tjänstemoms blir möjlig.Tillgången till riskvilligt kapitalär ett ständigt problem för mångasmåföretagare. Den viktigasteåtgärden är att slopadubbelbeskattningen på aktier.Vidare bör möjligheten att fåuppskov med bolagsskatten så längeinga utdelningar lämnas nu utredas.Förmögenhetsskatten bör avskaffasunder mandatperioden. Som ettförsta steg bör sambeskattningenslopas och fribeloppet höjas till1,. Värderingen avaktier till bör återställas.Företagaren bör kunna lämna enförenklad företagardeklaration. Densnabba utvecklingen i arbetslivetgör det alltmer angeläget att finnaformer för finansiering avåterkommande studier underyrkestiden. liberalernaföreslår att det nuvarandepensionssparandet breddas till ettkompetenskonto som möjliggör förindivider att göra skattebefriadeavsättningar som sedan kan användasför kompetenshöjning. Avdragsrättenför pensions- och kompetenssparandebör höjas till ett och ett halvtbasbelopp. Regeringens förslag omen skattereduktion för 1999föreslås ersatt med en höjning avbarnbidragen redan 1999.Fastighetsskatten skall lindras iutsatta områden med snabb stegringav taxeringsvärdena t.ex. på grundav efterfrågan från köpstarkasommargäster. Betalningsfristernaför mervärdesskatt bör förskjutasså att företag inte riskerar attbehöva betala skatt innan betalninginflutit.I motion Sk308 av . (fp) framställs yrkanden omriktlinjer för skattepolitiken ienlighet med det anförda (yrkande1) och om en grön skatteväxling(yrkande 18).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i ett yttrande(SkU1y) till finansutskottetbehandlat de motionsyrkanden somförväntas få budgeteffekter . I avsnittet omskattepolitikens inriktningkonstaterar skatteutskottet attgenom att finanser nu återär i balans finns det en stabilgrund för en offensiv ochlångsiktig politik som skaparrättvisa genom tillväxt,sysselsättning och utbildning. Tillgrund för denna politik liggersamarbetet mellanSocialdemokraterna, . Politiken ärinriktad på en fortsatt strambudgetdisciplin för sundastatsfinanser. Arbetslösheten skallminskas genom att fler människorfår arbete eller utbildning som gerarbete.De förslag om skattelättnader förlåg- och medelinkomsttagare och förhyresgäster som regeringen läggerfram utgör enligt skatteutskottetsmening en del i en ansvarsfullpolitik för tillväxt,sysselsättning och rättvisa.Skatteutskottet ställer sig bakomen sådan inriktning avskattepolitiken. ställningstagandeRegeringen har, efter attpropositionen lagts, inbjuditriksdagspartierna tillöverläggningar om skattepolitikensframtida inriktning.Överläggningarna skall särskiltgälla frågan om det är möjligt attförbättra betingelserna för högtillväxt och hög sysselsättninggenom att stimulera arbete,företagande, utbildning ochsparande med skattepolitiskaåtgärder. De ändradeförutsättningar för skattesystemetsom bl.a. följer av den ökandeinternationaliseringen bör beaktas.Utgångspunkten för överläggningarnaär att åtgärder inomskattepolitiken inte får äventyrastarka offentliga finanser eller ensund samhällsekonomi, inte äventyraen god kvalitet inom skola, vårdoch omsorg och inte leda till ökadeklyftor i samhället. Skattesystemetskall också vara enkelt,likformigt, ha låga skattesatseroch breda skattebaser.Enligt finansutskottets mening ärdet värdefullt när det går attfinna breda överenskommelser mellanriksdagspartierna om viktiga delarav skattesystemet. Sådanaöverenskommelser leder till attstabiliteten i skattesystemet ökar,vilket förbättrar förutsättningarnaför företagen, hushållen,kommunerna och landstingen attplanera för sin ekonomi.Finansutskottet välkomnar därförregeringens initiativ tillöverläggningar.Utskottet vill erinra om att deskatteförslag som presenteras ibudgetpropositionen ärtidsbegränsade vilket innebär attdet under de kommandeöverläggningarna kommer att varamöjligt att diskutera i vad månförändringarna bör permanentaseller om andra lösningar medmotsvarande syfte i stället börväljas för framtiden. Underöverläggningarna kommer det ocksåatt vara möjligt föroppositionspartierna att presenterasina förslag inom skattepolitiken.Finansutskottet vill inte föregripade förestående överläggningarna ochavstår därför från att i dettasammanhang närmare kommenteraoppositionspartiernas förslag tillinriktning av skattepolitiken. Dockser utskottet, i likhet medskatteutskottet, inga skäl attföreslå en ändrad inriktning medanledning av motionerna. Följandemotioner avstyrks således: Sk311(m) yrkande 1, Fi209 (kd) yrkande11, Sk309 (kd) yrkandena 2, 3 och15, N330 (kd) yrkande 14, Sk308(fp) yrkandena 1 och 18 samt Sk306(c) yrkande 1.I det följande går utskottetnärmare in på de skatteförslag somläggs fram i de olikabudgetalternativen.3.2 Skatt på inkomst, fysiskapersoners inkomstskattTabell 29. Fysiska personersinkomstskattBelopp i 1 000-tal kronorRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1111Fysiska personers inkomstskatt,netto39 943 146+370 000-9 490 000-790 000-470 000Skattereduktion-2 980 000+2 980 000+2 980 000-1 080 000+2 980 000Omvandling av 200-kronan-1 330 000+1 330 000Sänkt gräns för reseavdrag till 6000 kr-50 000-50 000Höjt reseavdrag till /mil-40 000Höjd avdragsrätt förpensionsförsäkringar-100 000-470 000Höjt grundavdrag o särskiltgrundavdrag för pensionärer med1 300 kr-330 000Permanenta nuvarande ROT+110 000Lägre skatt på royaltyinkomster-20 000-20 000Avdragsrätt för individuellautbildningskonton-100 000Höjt grundavdrag-9 090 000Inför ett riskkapitalavdrag-600 000Effektivare skatteindrivning+600 000Yrkesfiskeavdrag-40 000-40 000Skattereduktion förhushållstjänster-300 000-700 000-1 000 000-600 000Avskaffa nya värnskatten-2 000 000-2 000 000-2 000 000Höjd avdragsrätt för pensions- ochkompetenssparandet-500 000Fåmansbolag: beskatta viss del avvinst som kapitalinkomst+120 000-350 0003.2.1 Skattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare ()BudgetpropositionenI propositionen föreslår regeringenatt en särskild skattereduktioninförs för låg- ochmedelinkomsttagarna . Skattereduktionenuppgår till för personermed pensionsgrundande inkomst upptill . Skattereduktionenskall dock inte uppgå till högrebelopp än den kommunalskatt somberäknas för året. För personer medpensionsgrundande inkomst över135 reducerasreduktionsbeloppet avöverskjutande inkomst. Regeringenanför att det redan för år 1999finns ett utrymme för att sänkaskatteuttaget på arbetsinkomstermen att det är för tidigt attutforma permanenta lösningar.Eftersom det i första hand ärangeläget att åstadkommaförbättringar för låg- ochmedelinkomsttagarna är förslagetutformat så att skattelättnaden iallt väsentligt tillfaller personermed inkomster under den lägrebrytpunkten i inkomstskatteskalan.Denna beräknas ligga vid en taxeradförvärvsinkomst på år1999. Skattelättnaden knyts tillstorleken på den pensionsgrundandeinkomsten.MotionernaModerata samlingspartiet avvisar imotion Sk311 yrkande 7 av CarlBildt m.fl. (m) förslaget. Enligtmotionärerna är skattesänkningenför liten, tillfällig och dessutomfelkonstruerad genom att den bidrartill att ytterligare höja marginal-skatten för stora inkomstgrupper.Moderata samlingspartiet har i sittbudgetalternativ i ställetföreslagit en höjning avgrundavdraget med försåväl förvärvsarbetande sompensionärer.Kristdemokraterna avvisar i motionFi209 yrkande 7 av . (kd) förslaget och föreslår istället en höjning av grundavdragetmed för alla.Centerpartiet godtar i motion Sk306yrkande 13 av m.fl.(c) att en skattereduktion införssom en tillfällig lösning menföreslår att den bestäms till 1 800kr i stället för . När detgäller behovet av mer permanentaskattesänkningar för låg- ochmedelinkomsttagarna förespråkarCenterpartiet en höjning avgrundavdraget för dessa grupper.I liberalernas motionFi211 av m.fl. (fp)ersätts den av regeringenföreslagna skattereduktionen med enextra barnbidragshöjning år 1999.Motionärerna anför vidare att detfinns starka skäl att sänka skattenför låg- och medelinkomsttagare. Engenerell höjning avgrundavdraget av sådan storlek attden skulle innebära någon verkliglättnad för låg- ochmedelinkomsttagare kan dock enligtmotionärernas bedömning inte rymmasinom en ansvarsfull finanspolitik.En riktad höjning av grundavdragetskulle ge oacceptablamarginaleffekter. Motionärernaförespråkar därför i sittbudgetalternativ för ochsenare en generell skattereduktionom per person.Skatteutskottets yttrandeRegeringens förslag om entillfällig skattereduktion för låg-och medelinkomsttagarna ingår somen del i det paket med åtgärder somregeringen lägger fram ibudgetpropositionen. Förslageninnebär bl.a. förbättringar förpensionärer, barnfamiljer ochlåginkomsttagare. Förbarnfamiljerna föreslås höjdabarnbidrag och förpensionärerna återställspensionerna genom att fulltprisbasbelopp tillämpas redanfr.o.m. För enensamstående pensionär medminimipension innebär detta attpensionen höjs med ca perår.Enligt skatteutskottets mening(yttrande SkU1y) finns det skäl attprioritera en förbättrad köpkraftför låg- och medelinkomsttagarnaunder . står detklart att beskattningen avarbetsinkomster bör ses över. Detbehövs en fördjupad och breddiskussion kring frågan hur denframtida beskattningen avarbetsinkomster skall utformas såatt den på ett tillfredsställandesätt förenar önskemålen om ettfördelningspolitiskt rättvistutfall med det angelägna i attskatterna ger goda villkor förarbetsmarknadsdeltagande,arbetsutbud, utbildning ochkompetensutveckling.I avvaktan på den fördjupadebedömning och diskussion som krävsför en mer omfattande förändring avarbetsinkomstbeskattningen är detrimligt att en tillfällig lösningväljs för . mening är detförslag som regeringen lägger framväl avpassat för sitt ändamål.Skattereduktionen ger maximaleffekt vid löneinkomster upp tilldrygt och harutformats så att effekten påmarginalskatten i de följandeinkomstskikten blir minimal.Motionsförslagen om mergenomgripande förändringar i formav generella höjningar avgrundavdraget är inte inriktade pålåg- och medelinkomsttagarna ochhar därför inte denfördelningsprofil som är önskvärd.De påverkar också kommunernasskatteunderlag och är därför mindrelämpliga som en tillfällig åtgärd.Med hänsyn till kravet påfinansiering bör skattereduktionenbestämmas till det belopp somregeringen föreslår.Skatteutskottet tillstyrker med detanförda regeringens förslag ochavstyrker övriga förslag.Finansutskottets ställningstagandeI likhet med skatteutskottettillstyrker finansutskottetpropositionens förslag omskattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare (yrkande 30) medden språkliga ändring Lagrådetföreslagit av lagförslagets 2 § ochavstyrker motionerna Fi209 (kd)yrkande 7, Sk306 (c) yrkande 13 idenna del samt Sk311 (m) yrkande 7.3.2.2 Det fasta beloppet vidbeskattningen av förvärvsinkomster(BP)BudgetpropositionenI propositionen föreslår regeringenatt kommuner och landsting tillförs1,genom att denstatliga skatt om som utgårpå fysiska personersförvärvsinkomster skall utgörakommunal inkomstskatt vid 2000 årstaxering. Avsikten är att utrymmetför skola, vård och omsorg inteskall minskas som en följd av dens.k. av medlenskall enligt förslaget utgöra skatttill kommun och skall utgöraskatt till landsting.MotionernaCenterpartiet hemställer ipartimotion Sk306 yrkande 14 omavslag på regeringens förslag ochföreslår i stället ökade anslagtill kommunerna på samma belopp.I motion Fi610 av () hemställs att avmedlen fördelas till de kyrkligaförsamlingarna.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets yttrande(SkU1y) kommer den tillfälligaomdirigeringen av skattemedel inteatt ge upphov till några negativaeffekter när det gäller de reglersom styr de enskildas beskattning.Skatteutskottet noterar attomdirigeringen medför att den avregeringen föreslagnaskattereduktionen påförvärvsinkomster vid 2000 årstaxering kan erhållas även mot de200 kr som normalt utgör statliginkomstskatt. I övrigt harskatteutskottet inte någonkommentar till förslaget eller deredovisade motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeDe senaste årens omfattandebudgetsanering har skapat utrymmeför satsningar för att förbättrakvaliteten inom skolan, vården ochomsorgen om barn och gamla. Underår 2000 tillförs kommuner ochlandsting ochunder tillförs de 22miljarder kronor. Finansutskottetvälkomnar att regeringen föreslåratt kommuner och landsting tillförsytterligare år1999. Därmed behöver inte utrymmetför skola, vård och omsorg minskatill följd av de retroaktivapensionsutbetalningar kommuner ochlandsting måste göra med anledningav Arbetsdomstolens dom om detkommunala pensionsavtalet.Med anledning av motionsförslagetatt föra över medel även till dekyrkliga församlingarna villutskottet anföra följande.Förutsättningarna för en positivutveckling inom de av ochregeringen prioriteradeverksamheterna skola, vård ochomsorg har ökat i och med beslutadeoch föreslagna tillskott samt ökadeinkomster till kommunerna ochlandstingen. Arbetsdomstolens dominnebar att kommunerna ochlandstingen fick kostnader somkunde leda till att tillskotteturholkades och att därmed detekonomiska utrymmet för skola, vårdoch omsorg minskade. I dettasammanhang kan erinras om detlagstadgade balanskravet sominnebär att kommuner och landstingskall uppnå en ekonomi i balans år2000. Särskilt i kommuner ochlandsting som befinner sig i enkärv ekonomisk situation kanArbetsdomstolens dom samt andraoförutsedda kostnader innebära etthot mot den uttalade önskan attkvaliteten i de för välfärden såviktiga verksamheterna skola, vårdoch omsorg värnas. Dessaprioriterade områden bedrivs medkommuner och landsting somhuvudmän. Regeringens förslag omden s.k. 200-kronan är avsett attkompensera för ökade kostnader ochför övriga krav som ställts för år1999 av kommuner och landsting.Utskottet delar inte uppfattningensom framförs i motion Sk306 (c) ochvill i detta sammanhang hänvisatill de överläggningar somregeringen inbjudit till omskatternas framtida inriktning.Med det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag omdet fasta beloppet vidbeskattningen av förvärvsinkomster(yrk. 31) och avstyrker motionernaFi610 (m) och Sk306 (c) yrkande 14.3.2.3 InkomstskatteskalanMotionernaModerata samlingspartietframställer i motion Sk311 av CarlBildt m.fl. (m) yrkanden som tarsikte på inkomstbeskattningen avförvärvsinkomster. Det beslutadeandra fasta steget i den statligainkomstskatteskalan slopas 1999(yrkande 10) och ett förvärvsavdragpå , respektive avden kommunalt beskattningsbarainkomsten upp till 7,5prisbasbelopp införs 1999-2001(yrkandena 2 och 3). Grundavdragethöjs med för alla (yrkande5) och barnfamiljerna får ett extragrundavdrag på per barnvid den kommunala beskattningenfr.o.m. 1999 (yrkande 8). Avdragmedges för styrktabarnomsorgskostnader (yrkande 9).Kristdemokraternas yrkanden imotion Sk309 av m.fl.(kd) innebär att det beslutadeandra steget i den statligainkomstskatteskalan slopas (yrkande17) och att grundavdraget vid denkommunala beskattningen höjskraftigt. höjsgrundavdraget med till17 och höjs avdragetmed ytterligare till . I inkomstlägen kring110 taxerad inkomst kommergrundavdraget härefter att uppgåtill (yrkande 31).Centerpartiet godtar den avregeringen föreslagnaskattereduktionen men anser att denbör vara högre.