bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Detta bör enligt regeringen åstadkommassåväl inom ramen för de ordinarie utbildningssystemen som med riktadeinsatser.Regeringen vill förstärka och bredda insatserna som görs inom kunskaps-lyftet. En enskild kommun kan ibland vara ett för litet underlag för att kunnatillgodose alla olika önskemål om vuxenutbildning. För att ytterligare utjäm-na obalansen i möjligheter till utbildning beroende på regionala och lokalaförutsättningar har regeringen initierat ett pedagogiskt utvecklingsarbete vidStatens skolor för vuxna (SSV) och avsatt för detta. Ensärskild projektgrupp har tillsatts med uppgift att utveckla ett antal IT-baserade studiepaket på gymnasienivå. Målet är att i alla kommuner erbjudatillgång till ett större antal gymnasiekurser än vad som erbjuds i de lokalautbildningsanordnarnas normala utbud. Det kan uppstå tillfällen då det lokaltinte finns tillgång till kvalificerade handledare för all utbildning som görstillgänglig inom ramen för . Det bör då finnas möjligheter attanlita pedagogiska resurser eller ämnesresurser från annan plats i landet. för att vägleda till och samordna sådana resurser bör därför enligtregeringen etableras. Ansvaret för utveckling och drift av ett sådant systembör åvila SSV, som också bör erbjuda en grundläggande handledarutbild-ning. SSV bör också stödja utvecklingen av lokala studiecentrum som drivsav kommuner, av folkbildningen eller av näringslivet på arbetsplatser. Detavses ske genom att gemensamma riktlinjer och kriterier för etablerandet avsådana centrum utformas och genom att goda exempel sprids. Denna uppgiftanser regeringen att SSV bör genomföra i samverkan med andra berördaaktörer, bl.a. folkbildningen, högskolan och andra utbildningsanordnare.På högskoleområdet vill regeringen öka tillgången till decentraliserad ut-bildning och distansutbildning. Dessa typer av utbildning skall byggas utmed minst 1 500 platser . Resurser inom denna ram skall enligtregeringen utnyttjas dels för decentraliserad högskoleutbildning som anord-nas på orter som ligger långt från högskoleorter, dels för IT-baserad distans-undervisning inom områden som är särskilt angelägna ur regionalpolitisksynvinkel och som inte kan väntas komma till stånd på annat sätt. Den de-centraliserade utbildningen skall svara mot behov på en lokal arbetsmarknadsom inte kan tillgodoses på annat sätt och ha en tydlig koppling till detlokalnäringslivets behov. Därför bör i första hand orter inom stödområde 1 kom-ma i fråga.Planering och genomförande av verksamheten med IT-baserad distansut-bildning föreslås ske genom en särskild delegation, som skall disponeraresurserna och förfoga över platserna och på uppdrag av regeringen upp-handla utbildningar bland högskolorna. I delegationen skall i första handföreträdare för högskolan och folkbildningen ingå.För att stödja utvecklingen av distansutbildning baserad på modern infor-mationsteknik föreslår regeringen att ett särskilt utvecklingscentrum etable-ras. Där skall utbildningsanordnare - såväl inom universitet och högskolorsom inom folkbildningen - kunna få stöd och hjälp i samband med sinaprojekt. Centrumet skall också kunna ha en egen produktion av generelltanvändbara IT-läromedel. Regeringen begär godkännande av attdelegationen och centrumet inrättas och av att centrumet förläggs till Härnö-sand.Centrumet finansieras inledningsvis genom att ochkompetensutveckling () tillskjuter och attregeringen ur budgeten för för utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling avsätter . Regeringen avser att återkommatill resursfrågorna m.m. i kommande budgetförslag.Utredningen om distansmetoder inom utbildningen (DUKOM) arbetar påförslag till en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen inom hela landetav de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekni-ken erbjuder. DUKOM skall lämna sina förslag . Regeringen avseratt vid behandlingen av DUKOM:s förslag återkomma till omfattningen avden fortsatta utbyggnaden av distansutbildningen inom högskolornas utbild-ningsutbud liksom dess inriktning. Därvid kan det bl.a. bli aktuellt att taställning till om modifieringar behövs i resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildning med hänsyn till målet att främja di-stansutbildning.MotionernaAllmäntI motionerna 1997/98:A33 (fp) yrkande 7 och 1997/98:A429 (fp) yrkande 2begärs ett tillkännagivande till regeringen om utbildningens betydelse inomregionalpolitiken. Motionärerna framhåller att utbildningsnivån hos befolk-ningen är allt viktigare för att en region skall kunna hävda sig ochutvecklas.Högre utbildning måste bli tillgänglig för fler, vilket kan åstadkommas ge-nom distansutbildning. Det är speciellt viktigt för landsbygden att högsko-lorna tar sitt ansvar för distansundervisning. Första årets högskolestudier imånga ämnen kommer enligt motionärerna att kunna bedrivas meddistansmetodik. De regionala högskolorna är viktiga för att målatt minst hälften av en årskull skall gå vidare till högre utbildning skallkunnås. På gymnasienivå saknas enligt motionärerna en flexibel och väl utveck-lad lärlingsutbildning. Distansmetodik bör enligt deras mening utvecklasäven för gymnasister.HögskolanAntalet platser för distansundervisning ifrågasätts i flera motioner. EnligtCenterpartiet i motion 1997/98:A21 är 1 500 platser en alltför låg ambitions-nivå (yrk. Motionärerna anser att resurstilldelningssystemet till högsko-lorna bör förändras så att det ökar tillgången till distansutbildningsplatser.Vänsterpartiet anser enligt motion 1997/98:A47 yrkande 13 att behovetrealistiskt torde vara minst det dubbla mot vad regeringen föreslagit. I mo-tionen sägs också att det är angeläget att ett mer omfattande område får delav distansutbildningen. (Utskottet uppfattar motionen så att därmed avsesinriktningen på stödområde 1. )Även motion 1997/98:A427 (c) yrkande 2 - väckt under allmänna mo-tionstiden och alltså innan den nu aktuella propositionen lades fram - tar uppbehovet av att i större utsträckning än nu satsa på distansutbildning, vilketenligt motionärerna går att lösa med dagens IT-hjälpmedel.Några motioner med inriktning på en viss region tar också upp frågan omplatsantalet för decentraliserad utbildning och distansutbildning. I motion1997/98:A42 (v) påtalas att har planerat för långt fler plat-ser i distansutbildning än vad som ryms inom ramen 1 500 för hela landet.Regeringen bör enligt motionären återkomma i vårpropositionen med ytterli-gare platser. I motion 1997/98:A27 (s) föreslås att regeringen prioriterarUmeå universitet vid fördelningen av de 1 500 platserna. Motion 1997/98:A44 (v) tar i yrkande 5 upp behoven i av utökad distansut-bildning (300 platser ). Motionärerna är kritiska motregeringenförslag att de riktade insatserna i första hand skall gå till orter inomstödområde 1. De menar också att det är kommunerna som bör tillföras de medelsom behövs för en ökad distansutbildning på högskolenivå. I motion1997/98:A409 (m) - som väcktes under allmänna motionstiden - sägs att detför del finns skäl att överväga ytterligare satsningar på distansun-dervisning med hjälp av IT (yrk. Motion 1997/98:A50 (s) pläderar förVästmanland, där ett distansutbildningscentrum enligt motionärerna böretableras i . Sistnämnda förslag framförs också i motion1997/98:A43 (v). Utskottet uppfattar motionärerna så att de avser ett lokaltstudiecentrum för distansstudier.Moderata samlingspartiet och och vissa enskilda motionärerframför invändningar mot regeringens förslag om en delegation och ett ut-vecklingscentrum för distansundervisning.Enligt motion 1997/98:A20 yrkande 5 bör beslutaom en utbyggnad av distansutbildning med hjälp av IT, men det skall skemed utgångspunkten att marknaden kommer att stå för utvecklingen utanstatlig medverkan. Den statliga uppgiften bör enligt motionärerna definierasså att utbildning som inte tillhandahålls på marknaden stimuleras fram ge-nom statligt bistånd. De medel som regeringen vill använda för centrumetoch för platser i IT-baserad distansutbildning bör i stället utgöra en resursfutbildningsmyndigheterna att i öppen konkurrens upphandla de tjänster somde finner nödvändiga.Vänsterpartiet skriver i motion 1997/98:A47 att man bör inväntaDUKOM:s slutbetänkande innnan formerna för utvecklingscentrumet ochdess placering beslutas. Därför yrkar motionärerna avslag på regeringensförslag att inrätta centrumet i (yrk. Det finns vidare skäl attöverväga att ge delegationen ytterligare uppdrag, utöver det som regeringenangett i propositionen. Det finns anledning, menar motionärerna, att skapaforum även för samarbete när det gäller annan utbildning för vuxna på grän-sen mellan gymnasium och högskola än bara IT-baserad distansutbildning(yrk. De vill att regeringen skall återkomma med förslag till uppdrag fördelegationen, när DUKOM har presenterat sitt slutbetänkande. Samma för-slag framförs i motion 1997/98:Kr24 yrkande 7.I motion 1997/98:A27 (s) föreslås att delegationens uppgifter koncentrerastill att stimulera utveckling och användande av IT. Förslaget att införa encentral upphandlare är ett tankefel, skriver motionären. Enligt motion1997/98:Kr25 (v) bör delegationen och utvecklingscentrumet knytas tillLinköpings universitet och förläggas till . Vid univer-sitet finns redan viktiga resurser för vuxenutbildning, nämligen en professurivuxenpedagogik, ett nationellt program för folkbildningsforskning ()och utbildning och fortbildning av folkhögskollärare. En hållbar finansieringav centrumet måste finnas, sägs det i motion 1997/98:Kr28 (c) yrkande 3.Regeringen bör återkomma med förslag till en långsiktig finansiering påminst samma nivå som den initiala.Högskolans ansvar för distansutbildning och decentraliserad utbildning tasupp i några motioner.Centerpartiet hävdar i motion 1997/98:A21 att högskolan bör ges ett sär-skilt uppdrag att anordna utlokaliserad utbildning i utsatta kommuner (yrk.12). Motionärerna anser också att resurstilldelningssystemet måste ses överså att decentraliserad utbildning och distansutbildning underlättas. Sistnämn-da förslag framförs också i motion 1997/98:A460, som väck-tes under allmänna motionstiden (yrk. Modifiering av resurstilldelnings-systemet för att främja distansutbildning är enligt i motion1997/98:A47 angelägen och brådskande (yrk. hävdar imotion 1997/98:A54 att regionens högskola själv skall ta ansvar för utbudetav distansundervisning i sin region (yrk. 14).Kommuner eller lokala studiecentrum bör enligt några motioner tilldelasresurserna för distansutbildning, för att utifrån de lokala behoven kunnaupphandla utbildningen hos högskolor. Detta hävdas i motion 1997/98:A57(s), som handlar om , och i motion 1997/98:A24 (c), somhandlar om och om (Nätverksgruppen för IT-baserad utbildning genom lokala studiecentra). För att säkerställa att detlokalt efterfrågestyrda perspektivet lyfts fram bör enligt den sistnämndamotionen och ingå i den av regeringen före-slagna delegationen. framhåller i motion 1997/98:A21 folk-bildningens roll och säger att mer behöver göras för att stimulera och ut-veckla lärcentrum på landsbygden med möjlighet till distansutbildning (yrk.13).Vänsterpartiet begär i motion 1997/98:A47 att regeringen skall återkommamed förslag till utveckling av fasta forskningsresurser vid de mindre ochmedelstora högskolorna (yrk. 17).Fler utbildningsplatser till vissa lärosäten föreslås i flera motioner. Enligtmotion 1997/98:A48 (s) måste dimensioneringen av högre utbildning iStockholmsregionen öka. Utbildningens betydelse för framhålls imotion 1997/98:A58 (fp), där motionären påpekar att högskolesatsningen iEskilstuna behöver förstärkas så att den kommer hela länet till godo. I mo-tion 1997/98:A52 (s) sägs att för att uppnå den utbildningsnivå som behöver måste tilldelas 1 000 nya utbild-ningsplatser . Samma förslag, men med sikte påVästmanlands län, framförs i motion 1997/98:A50 (s).StudiestödCenterpartiet och föreslår i motionerna 1997/98:A21 yrkande10 respektive 1997/98:A47 yrkande 26 att man skall utreda frågan om för-ändringar i studiestödssystemet i regionalpolitiskt syfte, t.ex. så att de somflyttar till regionalpolitiskt prioriterade områden kan få en del av sinastudilån avskrivna.ÖvrigtKvinnouniversitetet i bör enligt motion 1997/98:A60 (mp)tilldelas för forskning (yrk. 1) och tilldriftoch ekologisk ombyggnad av de hus som förvärvats från (yrk. 2).Kvinnouniversitetet vill utbilda, medvetandegöra och synliggöra kvinnorna ilänet och stödja och föra ut forskning där det kvinnliga perspektivet har enframträdande roll. Utan bidrag från staten har enligt motionärerna de arbets-lösa kvinnorna inte råd att förverkliga sina drömmar och skapa sin egenframtid i bygden genom verksamheten i bedömningAllmäntUtskottet noterar att regeringen inte har lagt fram något förslag tillriksdageangående utbildning på gymnasienivå. Inte heller i de motioner som väcktsmed anledning av propositionen finns några förslag i den delen. Utskottet villdock uttrycka sin tillfredsställelse med att det - som framgår av propositio-nen - nu pågår arbete med att göra de viktigaste delarna av gymnasieskolansutbildningar tillgängliga via IT och därmed åtkomliga även på små orter iglesbygderna.Beträffande de synpunkter på utbildningens betydelse inom regionalpoliti-ken som läggs fram i motionerna 1997/98:A33 och 1997/98:A429 vill ut-skottet anföra följandeDen utbyggnad av den högre utbildningen med permanenta platser somriksdagen beslutat om för har varit grundad på sammaövertygelse som motionärerna har om vikten för olika regioner av en höjdutbildningsnivå i befolkningen och om nödvändigheten att göra utbildninglättare tillgänglig i respektive regioner. En stor del av utbyggnaden hardärföförlagts till de mindre och medelstora högskolorna ute i landet. Den nu aktu-ella propositionen är ett tydligt exempel på att regeringen inser betydelsenavdistansutbildning, såväl på gymnasienivå som på högskolenivå. Försöksverk-samhet pågår med en modern lärlingsutbildning i gymnasieskolan (se prop.1997/98:1 utg.omr.16, bet. UbU1, rskr. 108 och SFS 1997:762).Utbildningsutskottet anser mot den bakgrunden att det inte finns anledningatt göra det tillkännagivande som motionärerna föreslår och att arbetsmark-nadsutskottet därför bör avstyrka motionerna 1997/98:A33 yrkande 7 och1997/98:A429 yrkande 2.HögskolanInom universitet och högskolor förekommer distansundervis-ning. /97 studerade drygt 28 400 personer i högskoleutbildningpå distans vid något lärosäte i landet (källa: NU-databas).Decentraliserad (även kallad utlokaliserad) utbildning har funnits inom uni-versitet och högskolor ännu tidigare än distansundervisning. Därmed menaskurser med undervisning i vanliga former, men där undervisningen äger rumpå annan ort än den där lärosätet är beläget. Det finns inte någon rikstäckan-de statistik över den nuvarande omfattningen av decentraliserad utbildning.På senare år har distansundervisning ofta kombinerats med viss lärarleddundervisning på olika orter utanför högskoleorten. Utbudet av distansutbild-ning och decentraliserad utbildning bestäms av varje lärosäte. På senare århar flera lärosäten slutit sig samman i konsortier för distansutbildning.Regeringen har i regleringsbreven till lärosätena föreskrivitatt de skall bedriva distansutbildning samt fortbildning och vidareutbildningiminst samma omfattning som . Av deras årsredovisningar skall fram-gå antalet studenter som under budgetåret har deltagit i sådan utbildning.Distansutbildningen finansieras av lärosätenas ordinarie anslag för grundut-bildning. Detsamma gäller kurser för fortbildning och vidareutbildning,antingen de anordnas på högskoleorten eller på annan ort. Lärosätena fårersättning av staten per helårsstudent och per helårsprestation i sådanutbild-ning med samma belopp som för vanlig utbildning på högskoleorten.När det gäller antalet platser för distansutbildning vill utskottet framhållaaregeringen inte har anmält någon avsikt att ta bort lärosätenas nuvarandeåliggande att bedriva sådan i minst samma omfattning som . Rege-ringen avser också att i samband med behandlingen av DUKOM:s komman-de förslag återkomma till omfattningen av den fortsatta utbyggnaden avdistansutbildningen inom högskolornas utbildningsutbud liksom till dessinriktning. De 1 500 platser som regeringen nu föreslår skall avsättas förfördelning centralt skall gälla IT-baserad distansutbildning inom områdensom är särskilt angelägna ur regionalpolitisk synpunkt och där utbildningeninte kan väntas komma till stånd på annat sätt. Inom den angivna ramen skallockså kunna finansieras decentraliserad utbildning som svarar mot behov påen lokal arbetsmarknad som inte kan tillgodoses på annat sätt. Utbildningsut-skottet anser det naturligt att det då är orter inom stödområde 1 som skallkomma i första hand. har godkänt att den grundläggande högsko-leutbildningen skall byggas ut med 15 000 platser vart-dera året (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 100; prop. 1997/98:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. har de tillkommande platser-na redan fördelats på lärosäten. Utskottet utgår från att regeringen senast inästa budgetproposition kommer att redovisa förslag till hur de till-kommande platserna skall fördelas. Det är inte lämpligt att dess-förinnan tar ställning till hur många platser som skall tilldelas vissalärosätMot bakgrund av det utskottet nu redovisat finns det enligt utbildningsut-skottets mening inte någon anledning att göra några tillkännagivanden ienlighet med motionerna 1997/98:A21 yrkande 11, 1997/98:A27 i denna del,1997/98:A42, 1997/98:A43, 1997/98:A44 yrkande 5, 1997/98:A47 yrkande13, 1997/98:A50, 1997/98:A409 yrkande 4 eller 1997/98:A427 yrkande 2.Arbetsmarknadsutskottet bör alltså avstyrka dessa yrkanden.När det gäller delegationen och utvecklingscentrumet för IT-baserad distans-undervisning anser utbildningsutskottet att arbetsmarknadsutskottet börtillstyrka regeringens förslag. delar inte Moderaternasuppfattning att marknaden kommer att stå för utvecklingen av sådan utbild-ning utan statlig medverkan, i synnerhet inte när det gäller de utbildningsbe-hov som den tilltänkta delegationen skall tillgodose. Det finns enligt utskot-tets mening ingen anledning för att motsätta sig att centrumetplaceras i . Självfallet har regeringen möjlighet att återkomma tillriksdagen beträffande delegationens uppgifter sedan DUKOM har avlämnatsitt förslag och ärendet har beretts av regeringen. har dock inteanledning att särskilt begära detta . När det gäller central upphandlingfråndelegationens sida vill utskottet peka på vad regeringen skriver om att formerför samverkan och deltagande bör skapas med bl.a. distansutbildningskon-sortierna inom högskolan och att erfarenheterna efter hand får visa hur verk-samheten bör vara organiserad . bör enligt utskottets me-ning inte på förhand ta ställning till vilken resursram som delegationen ochcentrumet kommer att behöva i ett fortvarighetstillstånd.Med det anförda förordar utbildningsutskottet att arbetsmarknadsutskottetavstyrker motionerna 1997/98:A20 yrkande 5, 1997/98:A27 i denna del,1997/98:A47 yrkandena 14 och 15, 1997/98:Kr24 yrkande 7, 1997/98:Kr25och 1997/98:Kr28 yrkande 3.Som nämnts i det föregående avser regeringen att återkomma till frågan omomfattningen av den fortsatta utbyggnaden av distansutbildningen inomhögskolornas utbildningsutbud. Utskottet utgår från att högskolan ävenframdeles kommer att ha ansvar för distansutbildning och att dess ansvar förfortbildning och vidareutbildning också kommer att bestå. Att varje lärosäteskall samverka med det omgivande samhället är fastslaget i högsko-lelagen (1 kap. 2 §). Utskottet anser att motion 1997/98:A54 yrkande 14därmed är tillgodosedd. Det finns någon otvetydig gräns mellandistansutbildning och decentraliserad utbildning. Regeringens beredning avDUKOM:s slutbetänkande och överväganden om resurstilldelningssystemetbör enligt utskottets mening inte föregripas.Med hänvisning till det nu anförda förordar utbildningsutskottet att ar-betsmarknadsutskottet avstyrker motionerna 1997/98:A21 yrkande 12,1997/98:A47 yrkande 12, 1997/98:A54 yrkande 14 och 1997/98:A460 yr-kande 20.Betydelsen av lokala studiecentrum i kommunerna lyfts fram av regeringen ipropositionen. Liksom regeringen anser utskottet att det även i fortsättningenbör vara ett lokalt ansvar att etablera och driva sådana. I propositionen (s.9f.) sägs att SSV i samverkan med andra berörda aktörer, bl.a. folkbildningen,högskolan och andra utbildningsanordnare, bör arbeta med att i olika formerge stöd för att utveckla sådana centrum. Enligt utskottets mening är motion1997/98:A21 yrkande 13 därmed tillgodosedd. Utskottet är inte berett attförorda att medel för genomförande av distansutbildning eller utlokaliseradutbildning av statsmakterna generellt styrs över från lärosätena till kommu-ner eller lokala studiecentrum.Utbildningsutskottet förordar mot bakgrund av det anförda att arbetsmark-nadsutskottet avstyrker motionerna 1997/98:A21 yrkande 13, 1997/98:A24och 1997/98:A57.Genom beslut har samtliga mindre och medelstorahögskolor tilldelats kraftigt ökade och permanenta forskningsresurser (prop.1996/97:1 utg.omr.16, bet. UbU1, rskr. I budgeten för ökadesdessa resurser ytterligare, och regeringen redovisade i budgetpropositionenatt dessa högskolor utöver anslagen på statsbudgeten kunde påräkna bety-dande medel från forskningsstiftelserna (prop. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet.UbU1, rskr. Hur stora resurser som ytterligare kan tilldelas de mindreoch medelstora högskolorna måste bedömas i perspektivet avtillgängliga totala resurser och av de skilda behoven inom utbildnings- ochforskningsområdet som helhet. Något underlag för detta föreligger inte nu.Utbildningsutskottet anser mot denna bakgrund att arbetsmarknadsutskot-tet bör avstyrka motion 1997/98:A47 yrkande 17.Av samma skäl förordar utskottet också att arbetsmarknadsutskottet avstyr-ker motionerna 1997/98:A48, 1997/98:A50, 1997/98:A52 och 1997/98:A58om fler utbildningsplatser till vissa lärosäten.StudiestödFrågan om förändringar i studiestödssystemet i regionalpolitiskt syfte ärenligt utskottets mening för tidigt väckt. Regeringen har aviserat ett förslagunder nästa till nytt studiestödssystem. Detta bör avvaktas innanriksdagen tar någon ställning till om förändringar i linje med vad som förut-skickas i motionerna 1997/98:A21 yrkande 10 och 1997/98:A47 yrkande 26skall utredas.Utbildningsutskottet anser således att arbetsmarknadsutskottet bör avstyrkade nämnda motionsyrkandena.ÖvrigtUtskottet anser inte att har underlag för att ta ställning till omKvinnouniversitetet i skall tilldelas statligt stöd. Det börenligt utskottets mening ankomma på regeringen att efter ansökan från Kvin-nouniversitetet pröva frågan och avgöra inom vilket utgiftsområde och frånvilket anslag ett sådant stöd i så fall bör lämnas. Utskottet har inhämtat attnågon ansökan om stöd från Kvinnouniversitetet i inte harinkommit till . Däremot har Kvinnouniversitetetmed stöd från och i ge-nomfört två EU-projekt för att stärka arbetslösa kvinnor. En utvärdering avett av dessa projekt genomförs och skall redovisas tillLänsstyrelsen. En ansökan om medel för nya sådana projekt har nyligenbehandlats av regeringen efter handläggning i Arbetsmarknadsdepartementet.Regeringens beslut har ännu inte expedierats.Utbildningsutskottet förordar att arbetsmarknadsutskottet avstyrker motion1997/98:A60 yrkandena 1 och 2.Stockholm den 15 april 1998På utbildningsutskottets vägnarBeatrice AskI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohans-son (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), GunnarGoude (mp), (), (), () och ().Avvikande meningar1. () anför:I en allmän mening råder det enighet mellan regeringen, utskottsmajoritetenoch om utbildningens betydelse inom regionalpolitiken. Jag anseremellertid att det är en brist att det fortfarande saknas en flexibel och välutvecklad lärlingsutbildning. En sådan bör finnas som ett eget program igymnasieskolan, och skolan och arbetslivet bör dela på ansvaret för utbild-ningen. Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighethärmed.