bet · GM01NU3 · 1998-12-01 00:00:00 — Ettvillkor för avställningen av den andra reaktorn äratt bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användningav el. Vid sin behandling av förslaget betonadeutskottet (bet. 1996/97:NU12 s. 39) att innan enstängning av den andra reaktorn kan genomföras börriksdagen ges möjlighet att pröva attförutsättningarna för stängningen avkärnkraftsreaktorn är uppfyllda. Enligt beslutetskall vidare inte längre gälla något årtal då densista kärnkraftsreaktorn skall ha tagits ur drift.Detta innebär att inte längre gäller soms.k. slutår för kärnkraftsavvecklingen. Föreinnevarande mandatperiods utgång skall beslut fattasavseende hur den fortsatta avställningen avkärnkraftsreaktorer skall genomföras.I reservationer från företrädarna för Moderatasamlingspartiet, och Kristdemokraternaavstyrktes - från olika utgångspunkter - förslagetom en stängning av kärnkraftverket i . I enreservation av företrädaren för Miljöpartietförordades en stängning av minst trekärnkraftsreaktorer under de närmaste fem åren.Enligt lagen (1997:1320) om kärnkraftens avveckling(den s.k. avvecklingslagen), som trädde i kraft den1 , får regeringen besluta att rättenatt med stöd av tillstånd enligt lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet driva en kärnkraftsreaktorför att utvinna kärnenergi skall upphöra att gällavid en viss tidpunkt. I lagen sägs (3 §) attregeringens beslut skall fattas med utgångspunkt iatt reaktorn skall ställas av sombäst gagnar syftet med omställningen avenergisystemet och dess genomförande. I anslutninghärtill framhålls det i lagen (1 §) att syftet medomställningen är att åstadkomma en ekologisk ochekonomiskt hållbar energiförsörjning byggd påförnybara energislag. I lagtexten uttalas också attomställningen skall genomföras på ett sätt som gördet möjligt att tillförsäkra svensk industri ochsamhället i övrigt el på internationelltkonkurrenskraftiga villkor. Av lagen framgår vidareatt vid avgörande av när en reaktor skall tas urdrift skall hänsyn tas till reaktorns geografiskaläge. För varje reaktor skall i övrigt beaktas andrasärskilda förhållanden såsom ålder, konstruktion ochbetydelse för energisystemet.MotionenI motion 1998/99:N228 (m) yrkas att avvecklingslagenskall upphävas med verkan från den 31 december 1998.Lagen kritiseras från flera utgångspunkter.Motionärerna hävdar att det allmänna syftet medavvecklingslagen varken är preciserat elleranalyserat, t.ex. vad gäller rätten att tvångsvis tai anspråk annans egendom. Det påpekas vidare att alllagstiftning i skall ges en generellutformning. Lagar får inte stiftas för beslut somavser ett enskilt fall. Motionärerna anser att de avriksdagen antagna riktlinjerna för energipolitikenendast behandlar reaktorerna i men inteövriga reaktorer, och att avställningen av den andrareaktorn i är villkorad av att bortfalletav elproduktion kan kompenseras med ny elproduktionoch minskad användning av el. Mot denna bakgrund kanlagen inte anses som annat än en lag enbart för attstänga den första reaktorn i . Det saknasockså, anförs det, konsekvensanalyser vad gällerersättning till reaktorägarna, verkan på Sverigesenergiförsörjning, miljöeffekter och lagensöverensstämmelse med EG-rättsliga aspekter.Kritik mot beslutet om avställning avkärnkraftsreaktorerna i framställs också -dock utan motsvarande yrkande - i bl.a.partimotionerna 1998/99:Fi209 (kd) och 1998/99:Fi211(fp).Vissa kompletterande uppgifterI samband med utskottets behandling avavvecklingslagen (prop. 1996/97: 176, bet.1997/98:NU5) gjorde utskottet bedömningen - efteratt ha inhämtat yttrande från (1997/98:KU3y) - att den föreslagna lagen omkärnkraftens avveckling är förenlig medregeringsformen (RF), och EG-rätten. Den prövning som konstitutionsutskottetgjorde av lagen i förhållande till RF ochEuropakonventionen, och som redovisades i yttrandettill näringsutskottet, avsåg bl.a. omständighetenatt regeringsbeslut som fattas med stöd avavvecklingslagen måste vara motiverat av att detskall tillgodose angelägna allmänna intressen (RF)respektive allmänna intressen ().Näringsutskottet kunde för sin del konstatera attutformningen av reglerna om egendomsskydd i RF 2kap. 18 § inte ger något entydigt svar på frågan omvilka allmänna intressen som bör föreligga för attmotivera inskränkningar i enskildas rätt. Utskottetpåpekade att det inte heller i förarbetena till RFpå denna punkt lämnas någon närmare vägledning ombegreppets innebörd. I likhet med vad bådekonstitutionsutskottet och regeringen hade anförtvar utskottets konklusion att bestämmelsens allmännautformning gör att det saknas grund för att anse attden föreslagna lagstiftningen - liksom genomförandetav omställningen av energisystemet - inte skulleuppfylla kravet på att utgöra ett angeläget allmäntintresse.I en reservation (m, fp, kd) yrkades avslag påregeringens proposition. I en annan reservation (mp)förordades att vissa kompletteringar skulle infogasi regeringens lagförslag, bl.a. vad gälldebedömningsgrunder av den enskilda reaktornssäkerhetsnivå och den återstående drifttid förreaktorn på vilken ersättningsnivån skall beräknas.Regeringen beslutade , medhänvisning till avvecklingslagen, att rätten enligtde tidigare tillståndsbesluten att driva reaktornBarsebäck 1 för att utvinna kärnenergi skulleupphöra att gälla vid utgången av juni 1998.Barsebäcks Kraft AB - som är ett helägt dotterbolagtill - ansökte hosRegeringsrätten om rättsprövning av regeringensbeslut och yrkade dessutom att beslutet tills vidareinte skulle gälla. Vidare ansökte den 2april 1998 om rättsprövning alternativt resning ifråga om regeringsbeslutet. Härutöver ansökte dettyska företaget ,som har stora ägarintressen i , den 23 april1998 om rättsprövning alternativt resning i fråga omregeringsbeslutet.I ett avgörande förordnadeRegeringsrätten att regeringens beslut den 5februari 1998 tills vidare inte skall gälla - s.k.inhibition. Beslutet fattades med stöd av lagen(1988:205) om rättsprövning av vissaförvaltningsbeslut. I domen pekar Regeringsrättenbl.a. på att ansökningarna om rättsprövningaktualiserat flera komplicerade rättsfrågor, bl.a.regeringsbeslutets förenlighet med EG-rätten. Avbeslutet framgår också att det inte kan uteslutasatt Regeringsrätten kan vara skyldig att inhämtaförhandsavgörande från beträffandevissa frågor.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner ingen anledning att frångå sittställningstagande som gjordes i samband medbehandlingen av avvecklingslagen. Utskottet villerinra om att det bakomliggande syftet med lagen äratt skapa ett ekologiskt uthålligt energisystembyggt på förnybara energislag i vilket avvecklingenav kärnkraften ingår som en strategisk del. pågåren rättslig prövning av beslutet att återkallarätten att driva , vilket regeringenfattat med stöd av avvecklingslagen. I avvaktan påutfallet av denna prövning vill utskottet hänvisatill den genomgång av de komplicerade frågor somgjordes i samband med avvecklingslagenstillblivelse. Enligt utskottets uppfattning är deskäl som var vägledande för att godkännaavvecklingslagen fortfarande giltiga. De argumentsom motionärerna anser talar för att lagen skallupphävas har prövats, och inget har tillkommit iärendet som gör att utskottet bör frånträda sinredovisade uppfattning. Med det sagda avstyrkerutskottet den aktuella motionen i här berörd del.Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverketPropositionenRiksdagen beslutade (prop. 1997/98:150, bet.1997/98:FiU27) att godkänna det avregeringen föreslagna anslaget (B 11) Ersättning föravveckling av en reaktor i . Vidare ingick ibeslutet ett bemyndigande till regeringen att medanledning av avvecklingen av - somunderlag för slutlig fastställelse i domstol -träffa och genomföra för staten bindande avtal medSydkraft AB och med eventuella andra parter som kanerfordras i samband med en överenskommelse omersättning i form av pengar eller egendom som statendirekt eller indirekt förfogar över. Riksdagenbeslutade också att bemyndiga regeringen att enligt 6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten (den s.k. budgetlagen)besluta att anslaget får överskridas om ettriksdagsbeslut om ökning av anslagsbeloppet intehinner inväntas.Det sistnämnda bemyndigandet är sålunda begränsattill att gälla . Regeringen hemställer därförom ett nytt bemyndigande för . Om anslagetbehöver överskridas avser regeringen att under år1999 återkomma med förslag till itilläggsbudget eller särproposition. Begäran tillriksdagen går ut på att om ett sådant förfarande avtidsskäl inte hinns med bör regeringen bemyndigasbesluta om överskridande när de övrigaförutsättningar som anges i 6 § andra stycket ibudgetlagen är uppfyllda. Om bemyndigandet attöverskrida ramanslaget utnyttjas kommeröverskridandet samt dess finansiering ingå i deutfallsredovisningar som regeringen framöver skalllämna till riksdagen.MotionenI motion 1998/99:N241 (kd) yrkas att riksdagenavslår regeringens begäran om ett nytt bemyndigandeatt överskrida anslaget. Motionärernas uppfattningär att den valda beslutsordningen strider motbudgetlagen. Det rimliga vore, hävdas det, attregeringen efter slutförda förhandlingar kommer tillriksdagen med ett besked om kostnaden och förslagtill finansiering.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagens beslut att bemyndiga regeringen att, somunderlag för slutlig fastställelse i domstol, träffaoch genomföra för staten bindande avtal med SydkraftAB och eventuella andra parter som kan erfordras isamband med ersättning för förluster till följd avavställningen av , är inte tidsbegränsatoch gäller således även . Däremot ärdet i detta sammanhang aktuella bemyndigandet attunder angivna villkor få överskrida anslaget tillföljd av en förhandlingsuppgörelse med Sydkraftendast ettårigt och gäller till utgången avinnevarande budgetår.Enligt 6 § budgetlagen får regeringen tillfälligtöverskrida ett ramanslag med högst av anvisatanslag (s.k. anslagskredit). Överskridandendärutöver kräver ett nytt riksdagsbeslut. Enligtregeringsformen (9 kap. 5 §) kan underlöpande budgetår på tilläggsbudget göra en nyberäkning av statsinkomsterna samt ändra anslag ochanvisa nya anslag. Huvudregeln är således attregeringen skall återkomma till påtilläggsbudget med en begäran att få beräkna ettförändrat anslag när det anslagsbelopp som gälldevid budgeteringstillfället av olika omständigheterframstår som otillräckligt. Men regeringen kan ocksåinhämta bemyndigande att få överskridaett ramanslag - utan ny anslagsberäkning - om dettaär nödvändigt för att i en verksamhet täckasärskilda utgifter som inte var kända när anslagetanvisades, eller för att ett av beslutatändamål för anslaget skall uppfyllas.I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1finansplanen, avsnitt 6.7) begär regeringen ettsådant generellt bemyndigande. Bemyndigandet går utpå att regeringen under får beslutaatt ett ramanslag som inte avser förvaltningsändamålfår överskridas om ett riksdagsbeslut om anslag påtilläggsbudget inte hinner inväntas och omöverskridandet ryms inom det fastställdautgiftstaket för staten. De ändamål för vilkabemyndigandet begärs avser regelstyrd verksamhet,icke påverkbara EU-relaterade utgifter, infriande avgarantier samt oförutsedda avgifter. Regeringen görbedömningen att det även endastundantagsvis kommer att bli nödvändigt att utnyttjadet begärda bemyndigandet. (bet.1998/99:FiU1) har tillstyrkt regeringensbegäran om ett sådant generellt bemyndigande.Riksdagen kommer att fatta beslut omnämnda bemyndigande med utgångspunkt ifinansutskottets betänkande. Av budgetpropositionenframgår att regeringen i anslutning tillutgiftsområdena 21 Energi och 26 Statsskuldsräntorm.m. avser att lägga separata förslag ombemyndiganden rörande överskridanden av vissaanslag.I samband med behandlingen av regeringens begäranom att erhålla ett bemyndigande för budgetåret 1998att överskrida anslaget beträffande Barsebäcksverketbereddes näringsutskottet tillfälle att yttra sigtill finansutskottet i ärendet. I yttrandet tillfinansutskottet (1997/98:NU9y) tillstyrktenäringsutskottet regeringens begäran om ett sådantbemyndigande. Dock ansåg utskottet (s. 6) att det idetta ärende av budgetskäl men också av hänsyn tillriksdagens ansvar vore att föredra om fickfatta beslut om en höjning av anslaget. Utskotteterinrade också om bestämmelsen i budgetlagen om attregeringen vid risk för överskridande avutgiftstaket skall vidta åtgärder, eller föreslåriksdagen nödvändiga åtgärder. I en avvikande mening(m, fp, kd) anfördes att innebörden av detföreslagna ramanslaget och de föreslagnabemyndigandena är att över huvud tagetinte kommer att beröras av ärendets vidare hantering- annat än att i efterhand bli informerad om detekonomiska utfallet av regeringens olika åtgärder.I finansutskottets ställningstagande tillregeringens begäran om bemyndigande att fåöverskrida nämnda anslag påpekades (bet.1997/98:FiU27 s. 72) att grundregeln alltid bör varaatt behov av extra medel som överstigerkreditgränsen i första hand skall begäras påtilläggsbudget. Det vore önskvärt, fortsattefinansutskottet, om möjlighet gavs för attfatta beslut om en sådan anslagsförändring om denskulle aktualiseras. hänvisadevidare till att utskottet vid flera tillfällenframhållit betydelsen av transparens i regeringensbudgetförslag. För att skall kunna fattabeslut på fullgott beslutsunderlag krävs att deanslag som föreslås är uppsatta med realistiskabelopp. Dock uttryckte finansutskottet förståelseför att regeringen inte kunde ange en preciseradbedömning av belastningen på statsbudgeten förersättningen för avvecklingen av reaktorn.Finansutskottets bedömning var att det begärdabemyndigandet låg inom ramen för såväl budgetlagensbokstav som dess intentioner. Samtidigtkonstaterades att bemyndigandet om rätten attöverskrida anslaget gäller under budgetåret 1998.Därefter upphör det begärda bemyndigandet att gälla.Vid en eventuell uppgörelse med staten skallSydkraft AB enligt uppgift inkalla en extrabolagsstämma som skall godkänna avtalet omersättning till företaget för beslut av regeringenatt upphäva rätten att driva reaktorn 1.Avtalet träffas alltså från sida underförbehåll av den extra bolagsstämmans godkännande.Innan bolagsstämman kan fatta ett beslut måste -enligt krav från - ocksåen opartisk bedömare utvärdera avtalet och desskonsekvenser för aktieägarna som ett underlag förställningstagandet på bolagsstämman.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först konstatera attbeslutssituationen för nu skiljer sig åtjämfört med när lämnade sittbemyndigande . Med hänsyn till attriksdagen fattade beslut om detta bemyndigande ijuni 1998 var det instundande sommaruppehållet ettvägande skäl för att medge ett bemyndigande. Även omriksmötet formellt pågår tillmättesde av regeringen åberopade tidsskälen betydelse.Också det faktum att allmänna val skulle äga rum iseptember 1998 var en omständighet som vidbeslutstillfället talade för att svårigheter kundeföreligga att snabbt fatta ett riksdagsbeslut om ettnytt anslag.Nu - - är det utskottets bedömning attmotsvarande svårigheter som skulle förhindraregering och riksdag att skyndsamt fatta beslut intefinns för handen. Utskottets uppfattning är tvärtomatt det framöver - ända fram -inte föreligger några hinder för attsnabbt behandla ett förslag från regeringen om ettanslagsöverskridande och sättet på vilket ett sådantskall finansieras. Därutöver kan konstateras attbeslutsgången på motpartssidan hos ärsådan att utskottet även av det skälet bedömer attnågot tidsmässigt pressat tidsläge inte kommer attuppträda.På motsvarande sätt som inför sommaruppehållet 1998kan det emellertid med hänvisning tillsommaruppehållet 1999 finnas skäl för attbevilja det begärda bemyndigandet. Enligt utskottetsmening torde dock behovet av att utnyttjabemyndigandet kunna begränsas till en situation närtvå villkor är uppfyllda: dels att det ärfråga om ett tidsmässigt tvingande beslutsläge, delsatt denna situation förekommer dåriksdagen inte är sammankallad.Med dessa förutsättningar tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motion1998/99:N241 (kd) i här berörd del.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiI det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt. En sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas förslag till anslag inomutgiftsområdet redovisas i bilaga.Omställning och utveckling av energisystemetPropositionenDet energipolitiska programmets huvudinriktning är -som tidigare nämnts - en långsiktig satsning påforskning, utveckling och demonstration av nyenergiteknik. Programmet löper över en sjuårsperiodfram . Till utgiftsområdet hör ocksåenergipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser innefattande ett program förutveckling av energisystemet i bl.a. ochÖsteuropa. Som tidigare beskrivits är ett villkorför stängningen av den andra reaktorn i Barsebäckatt bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användningav el. Programmets huvudingredienser är en satsningpå forskning, utveckling och demonstration av nyenergiteknik, effektivare energianvändning,elhushållning, konvertering från el samt tillförselav el från andra energikällor. Under en femårsperiodlämnas investeringsbidrag till utbyggnad av el- ochvärmeproduktion samt till effektivisering ochminskad användning av el i bostadssektorn.MotionernaEn förtida kärnkraftsavveckling är en åtgärd som harbetydande räckvidd och påverkar energiförsörjningen,miljön, hushållens ekonomi, investeringarna,industrisysselsättningen och samhällsekonomin istort, heter det i motion 1998/99:N228 (m).Motionärerna understryker att en stängning avBarsebäck 1 får omedelbara och direkta konsekvenserför statens finanser. I motionen konstateras attnågra besked om sådana kostnadskonsekvenser intelämnas i budgetpropositionen. Frånvaron avinformation på denna punkt motiveras - frånregeringens sida - med att det skulle vara dåligförhandlingstaktik att ange kostnaden innanförhandlingarna med har slutförts.Samtidigt, argumenterar motionärerna, innebärenergiuppgörelsen mellan Socialdemokraterna,att en stängningskall beslutas av regeringen med stöd avavvecklingslagen - helt oberoende av någraförhandlingar. I motionen anmärks också attregeringen genom förslag ekonomiskavårproposition (prop. 1997/98:150) tvingade igenomett nytt ramanslag för ersättning vid avveckling aven reaktor i uppfört med 1 miljonkronor. I kritisk ton hävdas att beloppet uppenbartinte avsåg att täcka kostnaden för avveckling avkärnkraftverket i eller ens till arvodettill den av regeringen anlitade advokatfirman.Motionärerna vill informera om att redan i september1998 fanns sju räkningar från den aktuellaadvokatfirman på sammanlagt 1,7 miljoner kronor.I samma motion erinras också om att de tidigareenergipolitiska programmen har utvärderats vid ettflertal tillfällen, senast av (SOU 1995:139), (RRV 1996:44)och näringsutskotts arbetsgrupp föruppföljnings- och utvärderingsfrågor (1996/97:URD1).Dessa utvärderingar har alla, menar motionärerna,påvisat allvarliga brister. Programmens struktur hari utvärderingarna ansetts vara svåröverskådlig ochresultatuppföljningen bristfällig. Programmen hargripit in i varandra på ett osystematiskt sätt,vilket försvårat möjligheterna att utvärderakostnadseffektiviteten i de enskilda programmen. Detnya energipolitiska omställningsprogrammet utgör,hävdas det i motionen, väsentligen en upprepning avdet program som infördes vid 1991 årsenergipolitiska uppgörelse. Motionärerna anser attbristen på nytänkande är påtaglig. I ekonomiskatermer innebär den 'kraftfulla' politiken enmarginell ökning av statens årliga insatser från ca1 till ca ,heter det. I motion 1998/99:N299 (m) redovisasModerata samlingspartiets förslag till besparingarunder respektive anslag, vilka redovisas senare ibetänkandet.Kristdemokraterna har instämt i huvuddragen när detgäller omställningsprogrammet, lyder budskapet imotion 1998/99:N241 (kd). Partiets företrädarebeklagar dock i motionen beslut när detgäller avställningen av den förstaBarsebäcksreaktorn. De villkor som slagitfast för stängningen av den andra reaktorn iBarsebäck borde också ha fått gälla för den förstareaktorn. Motionärerna riktar kritik mot attriksdagens beslut togs utan att de ekonomiskaeffekterna är kända. I motionen yrkas att riksdagenskall upphäva beslutet att bemyndiga regeringen attträffa och genomföra för staten bindande avtal medSydkraft AB och eventuellt andra parter.Folkpartiet liberalerna uttalar i partimotionen1998/99:Fi211 sitt stöd tillenergiomställningsprogrammet, men förordar atttakten i programmet dras ner och genomförs under enlängre tidsperiod, vilket ger besparingar på deenskilda anslagen på sammanlagt 790 miljoner kronorför . De besparingar som partietföreslår redovisas under respektive anslag senare ibetänkandet. föreslår också - förutombesparingarna - att ett nytt anslag på 100 miljonerkronor skall inrättas för med syfteatt användas för insatser för ökad kärnsäkerhet iÖsteuropa.I motion 1998/99:N261 (mp) meddelas att till följdav överenskommelsen mellan ,och omstatsbudgeten för innehåller Miljöpartietsbudgetförslag avseende detta budgetår inte någraavvikelser från regeringens förslag vad gällerutgiftsområde 21 Energi. Däremot yrkar Miljöpartietatt 1 910 respektive skallpåföras utgiftsområde 21 för budgetåren 2000 och2001, dvs. 470 respektive överden utgiftsnivå som regeringen har beräknat för detvå åren. I förslag till utgiftsramarför dessa år ingår också ett nytt anslag som skallanvändas till bidrag för investeringar i solvärme.Partiet föreslår en total planeringsram för dettaändamål om över perioden1998-2001. skall det nyaanslaget tillföras årligen.Övriga förslag som partiet har till utgiftsökningari förhållande till regeringens planeradeutgiftsnivåer för budgetåren 2000 och 2001 anmälsunder respektive anslag i det följande.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (A 1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 113,4miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till ca 115,5 respektive ca117,2 miljoner kronor.Statens energimyndighet bildades den 1 januari 1998.Myndigheten ansvarar för merparten avmyndighetsfunktionerna på energiområdet. Imyndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifterna inomtillförsel- och distributionsområdet,energiberedskapen och den kommunalaenergiplaneringen samt myndighetsuppgifter medanknytning till naturresursplanering. är nätmyndighet enligt ellagen(1997:857). Myndigheten skall bevakaenergimarknadernas och energisystemets utvecklingoch analysera sambanden mellan energiteknik, miljöoch ekonomisk tillväxt. Den ansvarar förplaneringsunderlaget inom området och för attkunskaperna om energisystemet utvecklas genomprognoser, systemstudier, utvärderingar ochanalyser. Under ansvarsområdet ligger att främja denlångsiktiga utvecklingen av energisystemet genom attstödja marknadsintroduktion av ny och miljövänligenergiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknikskall samordnas med annan verksamhet förenergieffektivisering. harett samordnande ansvar för informationen påenergiområdet. En viktig uppgift är att sammanställaoch sprida information om energimarknaderna,energisystemet och om sambanden mellan energi, miljöoch ekonomisk tillväxt. Myndigheten har särskiltsektorsansvar för arbetet med ekologiskt uthålligutveckling inom energiområdet och skall integreramiljöfrågorna på ett aktivt sätt i verksamheten. Medhänsyn till de energipolitiska målen skall vidfullföljandet av sektorsansvaret hänsyn också tastill behovet av en ekonomiskt, socialt ochkulturellt hållbar utveckling. Ett viktigt område ärklimatfrågorna vilket motiverar insatser frånmyndigheten såväl internationellt som nationellt.Myndigheten har huvudansvaret för att verkställamerparten av de energipolitiska programmen och ettsamordningsansvar för omställnings-åtgärderna.