bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — En höjningav anslagsnivån föreslås även av ipartimotion Fi210 (c) yrkande 19 i motsvarande del.Enligt denna motion bör anslaget fastställas till 12miljoner kronor för år 1999.Innebörden i motionsförslagen om ökade anslag förden aktuella stödformen torde också få förstås såatt regeringens förslag om rambegränsning av stödetavstyrks. Ett direkt uttalat avslagsförslag i fråganom rambegränsning av stödet finns i Miljöpartietspartimotion /99:Bo236 yrkande 5. I denna motionfinns även förslag om ökade anslag för åtgärder motradon budgetåren 2000 och 2001. Den senare fråganåterkommer utskottet till nedan.Slutligen vad gäller anslaget för bidrag tillåtgärder mot radon i bostäder finns ett förslag imotion 1998/99:Bo222 (m) yrkande 5. I motionenföreslås att bidragsverksamheten avvecklas och attanslaget i fortsättningen endast används förinformationsinsatser avseende radonsanering.Motionärerna gör bedömningen att denna åtgärdsannolikt leder till att antalet sanerade bostäderkommer att öka.I frågan om radonsanering i bostadsbeståndet harutskottet vid ett flertal tillfällen framhållit attdetta bör vara en högt prioriterad verksamhet. Enerfarenhet av de senaste årens insatser för att ökaåtgärderna mot radon är emellertid att bidraget inteensamt kan stimulera till att alla nödvändigaåtgärder vidtas. Informationsinsatser som leder tillatt berörda fastighetsägare i högre graduppmärksammar och prioriterar problemet kan ha välså stor betydelse. Utskottet förutsätter att demyndigheter som har ett ansvar inom området, bl.a.Statens strålskyddsinstitut och , fortsättersin verksamhet med att informera om riskerna medradon och om möjligheterna att få bidrag tillsaneringsåtgärder.Möjligheterna att förbättra villkoren för detstatliga stödet på området har under flera årbegränsats av de budgetrestriktioner som följt avkravet på återhållsamhet med ökade utgifter på allaområden. har, som framgått ovan, tillkommit dekrav på besparingar inom utgiftsområde 18 som blivitföljden av utgiftsökningen inomkreditgarantisystemet. Även om utskottet delarmotionärernas syn på vikten av att erforderligaåtgärder mot radon vidtas gör det ekonomiska lägetinom utgiftsområdet att regeringens förslag omrambegränsning och anslagsnivå bör godkännas avriksdagen. Utskottet avstyrker således motionerna1998/99:Bo214 (fp), 1998/99:Bo222 (m) yrkande 5,1998/99:Bo236 (mp) yrkande 5, 1998/99:Fi210 (c)yrkande 19 och 1998/99:Fi211 (fp) yrkande 17, debåda sistnämnda yrkandena i motsvarande del.A 10 BostadsbidragUnder 1990-talets första hälft steg kostnaderna förbostadsbidragen kraftigt. Med anledning av dennautveckling fattade beslut omvissa förändringar av bostadsbidragen som trätt ikraft . attett nytt system för inkomstprövning tillämpas med preliminärtbostadsbidrag som sedan fastställts slutligt på grundval avtaxeringen,individuella inkomstgränser tillämpas,den bidragsgrundande bostadsytan begränsas,det särskilda bidraget höjs för familjer med fyra eller flerabarn i takt med att flerbarnstilläggen fasas ut.Mot bakgrund av att de beslutade förändringarna varså pass genomgripande initierade bostadsutskottet enskyndsam utvärdering av effekterna av de nyareglerna. Som ett resultat av utvärderingenförordade bostadsutskottet och riksdagenförändringar i bostadsbidragen för att mildraeffekterna för de hushåll som fått vidkännasväsentliga förändringar. Med anledning härav laderegeringen ekonomiska vårproposition framett förslag till vissa ändrade regler förbostadsbidragen. Ändringarna, som utskottet ochriksdagen ställt sig bakom, innebär atten lägsta nivå tillämpas under vilken boendekostnaden inteskall reduceras på grund av bostadsytans storlek,räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst.Bestämmelsen om ytnorm med garantinivå har trätt ikraft och ändringen i fråga omräntebidragen den 1 januari 1998.Regeringen anför i budgetpropositionen att deändringar i bostadsbidragen som genomförts fr.o.m.år 1997 inneburit att kostnaderna förbostadsbidragen minskat successivt och att de nubörjat stabiliseras. Även antalet bidragstagare harenligt propositionen på samma sätt stabiliserats påen lägre nivå . När det gällermåluppfyllelsen för bidragen redovisar regeringenbedömningen att den har försämrats systemvad gäller utrymmesstandarden sombidragens fördelningspolitiska profil har stärkts.De effekter som följer av inkomstprövningssystemetmed preliminära och slutliga bostadsbidrag kan dockbedömas fullt ut först våren 1999.Sammantaget förordar regeringen att anslaget tillbostadsbidrag skall föras upp med 5 835 800 000 krför budgetåret 1999.Vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagits tillett i budgetpropositionen framlagt förslag till lagom ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag.Förslaget innebär i korthet att den bidragsgrundandeinkomsten skall ökas med skattepliktiga inkomsterenligt 5 § lagen (1991:586) om särskild inkomstskattför utomlands bosatta. De skäl till förändringen somredovisas är i korthet följande. En person somuppbär svensk pension i utlandet är i vissa fallberättigad till den del av bostadsbidraget somutgörs av det särskilda bidraget, som lämnasoberoende av bostadens storlek. Det system medpreliminära och slutliga bostadsbidrag som nutillämpas ger i dessa fall upphov till betydandeproblem. Det är sålunda svårt både att utredainkomst- och förmögenhetsförhållanden och att göraen avstämning av det preliminära bostadsbidraget motden taxerade inkomsten för berörda hushåll. Genomden föreslagna ändringen i bostadsbidragslagenkommer beräkningen av den bidragsgrundande inkomstenatt regleras på ett bättre sätt än . De ändradebestämmelserna skall enligt förslaget träda i kraftden 1 januari 1999.Anslaget till bostadsbidrag föreslås i motion1998/99:Bo222 (m) yrkande 6 minskat med drygt 600miljoner kronor till 5 . Den förordadeanslagsnivån följer av de förslag till förändringari bostadsbidragen som förs fram i motionerna1998/99:Bo202 (m) yrkandena 1-5 samt 1998/99:Bo209(m) yrkandena 7 och 8. Förslagen innebär attbostadsbidragen till ungdomar avvecklas,hushållets samlade inkomst grundar bostadsbidraget,ytgränserna och därmed också den s.k. garantinivån ibostadsbidragen tas bort,barnpension inte räknas in i den bostadsbidragsgrundandeinkomsten,grundbidraget sänks.I motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 23, imotsvarande del, förordas att anslaget tillbostadsbidrag skall höjas med 1 050 miljoner kronor.Enligt motionen bör anslaget höjas för attbostadsbidragen till barnfamiljer skall kunnaförbättras. Genom yrkandena 14-16 i motionenföreläggs därför förslag om atthushållets samlade inkomst skall grunda bostadsbidraget,ytgränserna skall höjas med för alla hushållstyper samtbostadsbidraget skall höjas med per barn.Av motivtexten i motionen framgår dessutom attmotionärerna är beredda att avvecklabostadsbidragen till ungdomar under 29 år.Slutligen föreslås i partimotion1998/99:Fi211 yrkande 17, i motsvarande del, attanslaget till bostadsbidrag skall minskas med 310miljoner kronor.Med anledning av vad som i budgetproposition ochmotioner föreslagits beträffande anslaget tillbostadsbidrag för vill utskottet anföraföljande.Som framgår ovan föranleddes de förändringar ibostadsbidragen som beslutades i förstahand av den kraftiga ökning av utgifterna förbidragen som skedde . Det ärsålunda i första hand statsfinansiella skäl somföranlett en reformering av bostadsbidragen.Samtidigt får naturligtvis inte förändringarna ledatill oacceptabla konsekvenser för de hushåll som äri behov av stöd för sitt boende. Det är också motdenna bakgrund som bostadsutskottet agerat så atteffekterna av de nya reglerna utvärderats och så attvissa ändringar i reglerna för bostadsbidragengjordes redan under det första bidragsåret.De nya reglerna har varit i kraft mindre än två år.Det finns därför anledning att även fortsättningsvisnoggrant följa effekterna av dem. Vissa förhållandenär dock kända . Av regeringens bedömning ibudgetpropositionen framgår sålunda, som redovisatsovan, att måluppfyllelsen för bidragen harförsämrats system vad gällerutrymmesstandarden som denfördelningspolitiska profilen har stärkts. Någontotal bild av utfallet av de nya reglerna finns dockännu inte att tillgå. En mera samlad utvärdering kangöras tidigast när de slutliga bostadsbidragen förförsta gången fastställs i början av år 1999.Riksförsäkringsverket har också regeringens uppdragatt redovisa effekter och resultat av det nyasystemet senast den 1 september 1999.Den av regeringen framlagda anslagsberäkningen förbostadsbidragen utgår från att de regler som nugäller tillämpas också under . Ävenden anslagsram för utgiftsområde 18 som utskottetställt sig bakom bygger på denna förutsättning. Tillden del motionsförslagen innebär att ramen förutgiftsområde 18 överskrids bör de sålunda avvisas.En annan möjlighet är att göra en motsvarandebesparing inom utgiftsområdet i övrigt. Utskottet ärinte berett att förorda att en sådan omfördelningmellan anslagen inom utgiftsområdet görs. Inteheller i övrigt är utskottet berett att ställa sigbakom de i motionerna framlagda förslagen tilländringar av bostadsbidragen.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nuanförda motionerna 1998/99:Bo202 (m) yrkandena 1-5,1998/99:Bo209 (m) yrkandena 7 och 8, 1998/99:Bo222(m) yrkande 6, 1998/99:Bo237 (kd) yrkandena 14-16och 23, detta yrkande i motsvarande del, samtFolkpartiets partimotion 1998/99: Fi211 yrkande 17 imotsvarande del.Regeringens förslag tillstyrks även i vad avserförslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag. Lagförslaget har som bilaga 2 fogatstill betänkandet.A 12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäderför studenter m.fl.De utgifter som belastar anslaget avserinvesteringsbidrag enligt förordningen (1996:1371)om statligt investeringsbidrag för anordnande avbostäder för studenter m.fl. Bidrag lämnas enligtgällande förordning i mån av tillgång på medel förprojekt som påbörjas den 1 oktober1996-den 31 december 1999. Bidrag för verksamhetenlämnas från tionde huvudtitelnsreservationsanslag 1995/96 A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Bidragen var enligt ursprungliga beslut(yttr. 1996/97:BoU2y, bet. 1996/97:FiU11) inriktademot studentbostäder. Efter förslag från regeringenbeslutade (yttr. 1997/98:BoU7y,bet. 1997/98: FiU27) att vidga bidragskretsen tillatt även omfatta ungdomsbostäder. Bidrag kan utgåmed högst för varje rum i lägenheter fören eller två studerande ungdomar.Med hänvisning bl.a. till behovet avomprioriteringar inom utgiftsområdet föreslårregeringen att godkänner attbidragsgivningen för det aktuella ändamåletavvecklas (punkt 4). Förslaget innebär att reglernaför beviljande av bidrag till anordnande av bostäderför studenter m.fl. ändras så att en förutsättningför bidrag är att ansökan har kommit in tilllänsstyrelsen . Regeringenbedömer att behöver anvisas påanslaget för återstående utbetalningar avbeviljade bidrag. Anslaget föreslås därför bestämmastill (punkt 6 i motsvarande del).Regeringens förslag om avveckling av stödet tillbostäder för studenter m.fl. har mött invändningar iflera motioner. Andra frågor om ungdomars ochstudenters boende har också tagits upp i motioner. Idetta avsnitt behandlas endast de förslag som vidett bifall bedöms kunna påverka medelsbehovet fördet aktuella anslaget under budgetåret 1999.Utskottets ställningstagande till övrigamotionsförslag om ungdomars boende m.m. redovisaslängre fram i detta betänkande (s. 48).I flera av de nu aktuella motionsförslagen förordasatt inte skall godkänna regeringensförslag om att avveckla stödet till studentbostäder.Frågan om en eventuell avveckling föreslås i ställetövervägas i samband med behandlingen av budgeten förår 2001. Förslag med denna innebörd läggs fram imotionerna 1998/99:Bo225 (kd), 1998/99:Bo237 (kd)yrkande 18 och 1998/99:Ub483 (kd) yrkande 11. Imotion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 27 i motsvarandedel föreslås att anslaget för investeringsbidragetför bestäms till ,dvs. en ökning av anslaget med iförhållande till regeringsförslaget. Motsvarandeförslag om anslagsnivån för finns iCenterpartiets partimotion 1998/99:Fi210 yrkande 19i motsvarande del. Även detta förslag torde fåförstås så att regeringens förslag om en avvecklingav investeringsbidraget avstyrks.Ytterligare tre motionsförslag ominvesteringsbidraget till bostäder för studenterm.fl. bör behandlas i detta avsnitt. I motion1998/99:Bo211 (fp) föreslås att stöd skall utgåunder den period som ursprungligen avsågs, dvs. förprojekt som påbörjas senast den 31 december 1999.Även i motion Bo220 (s) förordas att stödet skallbehållas efter det datum som regeringen föreslagitsom sista dag för inkomna ansökningar. Motionärernamenar att rimlig hänsyn måste tas till de projektsom påbörjats och där redan betydande kostnaderuppstått. I partimotion 1998/99:Ub803yrkande 17 föreslås att reglerna för det aktuellastödet ändras så att bidrag endast skall kunnabeviljas för studentbostäder. Förslaget innebär enåtergång till vad som gällde innan riksdagenbeslutade om förändringar av bidragskretsen våren1998.Bostadsutskottet vill med anledning av regeringensförslag om ändrade regler anföra följande om denaktuella stödformen.Beslutet att inrätta ett stöd för anordnande avstudentbostäder fattades mot bakgrund av en starkttilltagande efterfrågan på bostäder på framför allthögskoleorterna. Behovet av ett bostadstillskottaccentuerades även genom beslut sommaren1996 att öka antalet utbildningsplatser inomhögskolan med sammanlagt 30 000 nya årsstudieplatserunder . Sedan stödet förstudentbostäder inrättats kom även de problem somungdomar har att etablera sig på bostadsmarknadenatt alltmer uppmärksammas. beslut attutvidga stödets ändamål fattades mot denna bakgrund.Det är givetvis inte så att bostadssituationen förstudenter och ungdomar under den begränsade tid sominvesteringsbidrag kunnat utgå på någotavgörande sätt hunnit förändras eller förbättras.Regeringens förslag om att avbrytastödverksamheten får i stället ses mot bakgrund avde budgetrestriktioner som nödvändiggöromprioriteringar när anslagsöverskridanden kanförutses. De ökade kostnader som uppstått inomkreditgarantisystemet har således, som framgåttovan, föranlett förslag om besparingar på fleraverksamheter inom utgiftsområde 18.Mot bakgrund av det uppkomna läget delarbostadsutskottet regeringens bedömning attbidragsverksamheten för studentbostäder m.fl. intekan fullföljas i enlighet med de ursprungligaintentionerna. Utskottet vill emellertid framhållaatt en omprövning av stödverksamheten dels måste skepå ett sådant sätt att redan gjorda utfästelser kaninfrias, dels bör föranleda förnyade överväganden ombostadssituationen för studenter och ungdomar.Vad gäller den förstnämnda förutsättningen harutskottet erfarit att ny information om denberäknade belastningen på det aktuella anslagettillkommit sedan regeringen förelade åretsbudgetproposition. Denna information visar att detav regeringen föreslagna anslaget inte fullt uttäcker de anspråk på utbetalningar som kan uppkommatill följd av redan beviljade bidrag. Än mindretillgodoser förslaget till anslag det medelsbehovsom uppkommer om också övriga ansökningar som kommitin skall kunna prövas ochbeviljas om de i övrigt uppfyller villkoren förstöd. Som utskottet uppfattat regeringsförslaget haravsikten varit att samtliga ansökningar som inkommitsenast detta datum skall kunna prövas och beviljas ienlighet med de regler och förutsättningar somgällde vid tiden för ansökan. En sådan ordningsvarar enligt utskottets mening mot rimliga krav somkan ställas på staten om förutsebarhet vad gällerbidragsgivning. För att bidrag skall kunna meddelasi enlighet med denna ståndpunkt bör därförytterligare medel tillföras studentbostadsstödet förår 1999.Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört börutgångspunkten vid beräkningen av detta ytterligareanslagsbehov vara att de ansökningar om bidrag sominkommit skall kunnabeviljas om bidragsvillkoren i övrigt är uppfyllda.Det bör enligt utskottets mening ankomma påregeringen att på nytt överväga frågan om vilkamedel som behöver tillföras det aktuella anslagetför för att redan beviljade ochtillkommande bidragsanspråk skall kunna tillgodoses.Regeringen bör därefter på tilläggsbudgetunderställa förslag i frågan.Den uppkomna situationen beträffande den aktuellastödverksamheten aktualiserar enligt utskottetsuppfattning behovet av att överväga frågan omungdomars boende ur ett bredare perspektiv.Utskottet återkommer till denna fråga i samband medbehandlingen av motionsförslag om ungdomsbostäderm.m. (s. 48).Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om anslag förinvesteringsbidrag till bostäder för studenter m.fl.för . Vad gäller anslagsbehovet ochfrågan om ändrade regler för beviljande av bidragbör med anledning av regeringens förslagsom sin mening ge regeringen till känna vadutskottet ovan förordat. Motionerna 1998/99:Bo211(fp), 1998/99:Bo220 (s), 1998/99:Bo225 (kd),1998/99:Bo237 (kd) yrkandena 18 och 23, det sistnämndayrkandet i motsvarande del, 1998/99:Fi210 (c)yrkande 19 i motsvarande del samt 1998/99:Ub483 (kd)yrkande 11 avstyrks.C 1 Länsstyrelserna m.m.I budgetpropositionen föreslås att det tilllänsstyrelsernas verksamhet skall anvisas . Vid anslagsberäkningen har hänsyn tagitsdels till att minskade kostnader kan beräknasuppkomma vid i ,dels till att ökade kostnader kan förutses vidlänsstyrelserna genom vissa tillkommande uppgifter.Vid i beräknaskostnaderna minska som en följd av sammanslagningenav de tre ingående tidigare länen och genom attvissa uppgifter tas över av det nybildadelandstinget. Den ökade belastningen på anslagetuppkommer genom att länsstyrelserna tillförs medelbl.a. för förstärkt tillsyn över vården av äldre ochfunktionshindrade, förstärkt miljötillsyn samt förnytillkommande uppgifter i anslutning till nymiljöbalk.Förslaget till anslag till länsstyrelsernasverksamhet har inte mött invändningar i motionereller under utskottsbehandlingen. Regeringensförslag tillstyrks.I motion 1998/99:Bo301 (m) riktas däremot kritikmot hur det totala anslaget har fördelats på deenskilda länsstyrelserna. Enligt motionen missgynnassnabbt växande län som och länav den fördelning som regeringen förordar. Räknatper invånare får dessa län enligt motionen ett lägrebelopp än övriga län.Frågan om den närmare fördelningen avlänsstyrelseanslaget mellan olika länsstyrelser harbehandlats av utskottet vid flera tidigaretillfällen. uttalade sålundabostadsutskottet och (bet. 1994/95:BoU12)att det vid fördelningen av länsstyrelseanslagetmellan olika länsstyrelser kunde finnas anledningatt ta hänsyn till länets befolkningsstorlek. Iförra årets budgetproposition redovisade ocksåregeringen att den fr.o.m. innevarande budgetår harbeslutat att omfördela anslaget mellanlänsstyrelserna varvid bl.a. befolkningsstorlek fåttgenomslag. En omfördelning i den riktning somutskottet tidigare uttalat sig för och som ävenmotionärerna förordar har alltså kommit till stånd.Trots detta kan det naturligtvis hävdas attomfördelningen av anslaget mellan länsstyrelsernainte är tillräckligt långtgående eller attfördelningen inte blir rättvisande ur andraaspekter. Utskottet är dock inte berett att på de imotionen angivna grunderna nu förorda attfördelningen mellan länsstyrelserna ges en annanutformning än den som regeringen redovisar ibudgetpropositionen. Motion 1998/99:Bo301 (m)avstyrks sålunda.I partimotion 1998/99:Bo235 yrkande5 hävdas att regeringens arbete med uppföljning ochutvärdering av länsstyrelsernas verksamhet måsteförbättras. Även regeringens information tillriksdagen i frågan är enligt motionen bristfällig.Utskottet delar motionärernas uppfattning om viktenav att ett arbete med uppföljning och utvärdering avverksamheten vid länsstyrelserna kommer till stånd.Verksamheten vid länsstyrelserna måste naturligtvisföljas upp bl.a. med avseende på måluppfyllelse ocheffektivitet. Att så sker är en förutsättning föratt verksamheten skall kunna utvecklas och anpassastill förändringar i samhället. Som framgår avbudgetpropositionen pågår också inomRegeringskansliet ett utvecklingsarbete som syftartill att förbättra regeringens styrning ochuppföljning av länsstyrelsernas verksamhet. Detgäller bl.a. en kartläggning av den samladestyrningen av länsstyrelserna, främst från decentrala verken inom de olika verksamhetsgrenarna. Iarbetet är en utveckling av resultatinformationenfrån länsstyrelserna en prioriterad uppgift. InomRegeringskansliet har dessutom samverkan ochsamordning när det gäller styrning och uppföljningav länsstyrelsernas verksamhet utvecklatsytterligare. Det har bl.a. lett till en utvecklingav regleringsbrevet och till en förbättradresultatanalys och resultatbedömning.Som framgår av redovisningen ovan pågår inomRegeringskansliet ett arbete som syftar till attförbättra uppföljningen av länsstyrelsernasverksamhet. Det finns enligt utskottets meninganledning att anta att detta arbete också kommer attåterspeglas i regeringens redovisning till riksdagenav dessa frågor. Utskottet är mot denna bakgrundinte nu berett att förorda ytterligare insatser ienlighet med förslaget i motion 1998/99:Bo235 (v)yrkande 5. Motionen avstyrks.D 1 bildades genomen sammanslagning av dåvarande och förfastighetsdata. inrättades i varje länstatliga lantmäterimyndigheter genom sammanslagningav tidigare fastighetsbildnings-,fastighetsregister- och överlantmätarmyndigheter.Sammanslagningen har inneburit betydanderationaliseringar inom lantmäteriområdet. Ibudgetpropositionen konstaterar regeringen attverket har stora strukturella problem och att detekonomiska resultatet för ärotillfredsställande. noteras att dendelårsrapport som redovisade den 1augusti 1998 sedan den nyaorganisationen trädde i kraft visar ett positivthalvårsresultat. Enligt budgetpropositionen är deten huvuduppgift för att under år1999 säkerställa ekonomisk, verksamhetsmässig ochorganisatorisk balans inom myndigheten. En annanuppgift anges vara att fortsätta arbetet med attrationalisera fastighetsbildningsverksamheten isyfte att uppnå uppställda mål om kortarehandläggningstider och minskade kostnader. Motbakgrund härav beräknar regeringen anslaget förLantmäteriverket till för budgetåret1999.Anslaget till sätts inte i frågai motionerna. Däremot riktas i Vänsterpartietspartimotion /99:Bo235 yrkande 6 kritik mot detbeslutsunderlag som föreläggs ibudgetpropositionen beträffande Lantmäteriverket.Enligt motionen är regeringens information om lägetnär det gäller pågående förändringar inom verketbristfällig.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller vikten av att utskottetsoch beslut grundas på ett fullgottbeslutsunderlag. Utskottet har också i andrasammanhang riktat kritik mot det beslutsunderlag somtillställts . Senast i sitt yttrande1998/99:BoU1y till finansutskottet över förslagettill tilläggsbudget uttalar utskottet attförslaget vad gäller utgiftsområde 18 uppvisarpåtagliga brister. är det naturligtvis såatt inte bör eller kan ta ställning tillalla detaljer i verksamheten vid en myndighet.Redovisningen till måste i första handavse övergripande frågor om mål och medel förverksamheten och inte enskildheter iförvaltningsprocessen.I fråga om verksamheten vid Lantmäteriverketbedömer regeringen att målen i huvudsak haruppnåtts, trots de rationaliseringar ochorganisatoriska förändringar som genomförts. Denekonomiska situationen anges dock kräva fortsattuppmärksamhet. Utskottet har också avverkets generaldirektör orienterats om det pågåendeförändringsarbetet vid verket och de ekonomiskapåfrestningar detta medfört. I början av år 1999avser utskottet dessutom att göra ett studiebesökvid i för att ånyo informerasig om verksamheten m.m.I budgetpropositionen redovisas Lantmäteriverketsbedömning att finansiell balans i verksamheten kanuppnås vid utgången av . Med finansiellbalans avses därvid att de ackumulerade underskotteninom den avgiftsfinansierade verksamheten eliminerasoch att beviljad anslagskredit i huvudsak äramorterad.