bet · GL01UbU15 · 1998-03-05 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande närmare 40 motionsyrkanden omjämställdhet väckta . De rör jämställdhet inom barnomsorg ochskola, jämställdhet inom högre utbildning och forskning samt genusforskning,m.m. Samtliga motionsyrkanden avstyrks under hänvisning bl.a. till pågåendeutrednings- och utvecklingsarbete.Reservationer finns från m, c, fp, v, mp och kd. Motion väckt med anledning av proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andraskollagsfrågor1997/98:Ub5 av m.fl. (v) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om män i förskolan.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub215 av m.fl. (kd) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolan skall ta till varaflickors och pojkars olikheter genom t.ex. otraditionella metoder samt verkaför en jämnare fördelning av kvinnor och män inom lärarkåren.1997/98:Ub221 av m.fl. (fp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet i gymnasieskolan.1997/98:Ub226 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkning av yrkeslärares funktion att stärka så kallade brytare.1997/98:Ub230 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en redovisning av jämställdheti skolan.1997/98:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhet i skolan.1997/98:Ub256 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i skolan för att öka jämställdheten.1997/98:Ub444 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all forskning om människan skall baseras på en populationbestående av av vardera könet för att få statliga anslag beviljade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att läkarutbildningen och alla vårdutbildningar åläggs att ha ettkönsperspektiv i undervisningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en grupp bör tillsättas med uppdrag att se över deforskningsanslag som ges och om de tillvaratar könsperspektivet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett kvinnoforskningscentrum för vården bör förläggas iGöteborgsområdet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ges i uppdrag att fortsättningsvis haansvaret för forskning om vård av kvinnor.1997/98:Ub457 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av jämställdhet i utbildningssystemet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fler män i skolan.1997/98:Ub458 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsuppdrag för ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvinnors och mäns efterfrågan på högre utbildning.1997/98:Ub474 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de särskilda medel som fördelas av forskningsråden till postdoc-stipendier till kvinnor,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ställa upp jämställdhetsmål även för sektorsforskningsorganen.1997/98:Ub804 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetssträvandena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökning av andelen kvinnor i forskarsamhällets organ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställdhetsrevisioner för forskningsråden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om höjd utbildnings- och kompetensnivå genom utbildnings- ocharbetsmarknadssatsningar.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av tydliga direktiv till universitet och högskolor attvidtaga åtgärder för att åstadkomma likvärdiga studieförutsättningar förkvinnor och män, med speciell uppmärksamhet på skillnader i förutsättningar förmeritering till forskarutbildning,39. att mot bakgrund av vad som i motionen anförts beslutar attavskaffa begränsningen i meriteringstid för ansökan tillforskarassistenttjänst,40. att avslår regeringens förslag om rekryteringsmål förnyanställning av professorer.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kvotering bör övervägas vid tillsättningen itjänsteförslagsnämnder för att uppnå en jämn könsfördelning.1997/98:Ju725 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolans roll för ökad upplysning och attitydpåverkan.1997/98:So676 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om feministiskt självförsvar i skolan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhet införs som delämne inom sexualundervisningen.1997/98:A804 av m.fl. (mp) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hur resurser kan omfördelas så att kvinnor i högre grad fårtillträde till samt kan slutföra forskning,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att resurser avsätts till genusforskning.1997/98:A805 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av att fler män anställs inom barnomsorgen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andelen kvinnor vid högskoleutbildningar för data och elektronik,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andelen män på förskol- och grundskollärarlinjer,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fler kvinnliga läroboksförfattare,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att etablera ett europeiskt kvinnouniversitet.1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgång till barnomsorg och valfrihet,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om män i barnomsorg och skola.1997/98:A808 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdet av manlig personal i skola och barnomsorg. I betänkandet behandlar utskottet 39 motionsyrkanden , vilkatar upp jämställdhetsfrågor inom utskottets olika beredningsområden, frånbarnomsorg till högre utbildning och forskning. Enligt utskottets bedömningråder det en bred politisk enighet om det övergripande målet medjämställdhetspolitiken, nämligen att kvinnor och män skall ha sammarättigheter, skyldigheter och möjligheter. Det finns också en samsyn i fråga ombehovet av aktiva insatser inom olika områden för att detta mål skall nås.Jämställdhet inom barnomsorg och skolaFrågan om tillgången till barnomsorg ur ett jämställdhetsperspektiv tas upp imotion 1997/98:A806 (fp) yrkande 14. Motionärerna anför att en väl utbyggd ochfungerande barnomsorg gör att framför allt småbarnsmammor slipper att göra detsvåra valet mellan familj och arbete.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. Kommunernaär skyldiga att tillhandahålla barnomsorg för barn iåldrarna i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Föräldrar som anmältbehov av plats skall erbjudas sådan utan oskäligt dröjsmål. så gott som oförändrade överförts frånsocialtjänstlagen till skollagen, där de inarbetats i ett nytt kapitel, 2 akap. Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. har övertagitansvaret för barnomsorgen från och länsstyrelserna.Socialstyrelsen konstaterade i en uppföljning av barnomsorgslagstiftningenvåren 1996 (meddelandeblad 11/96) att av kommunerna uppfyllde sinskyldighet att tillhandahålla plats för förskolebarn utan oskäliga väntetider,dvs. Motsvarande procenttal när det gälldeskolbarnsomsorg var . Drygt hälften av de kommuner som inte uppfylldekraven i lagen räknade med att kunna göra det . I en kommentartill uppföljningen framhöll att det är viktigt att kommunernabevakar kvaliteten i verksamheten. Uttalandet gjordes mot bakgrund av att tvåtredjedelar av kommunerna i uppföljningen angivit att de ökat antaletbarnomsorgsplatser genom att ta in fler barn i befintliga daghems- ochfritidshemsavdelningar.Utskottet utgår från att kommunerna tar sitt ansvar för barnomsorgen och attSkolverket som ansvarig central myndighet noga följer utvecklingen på dettaområde.I fem motioner framställs yrkanden om att fler män bör arbeta inom barnomsorgenoch skolan.Enligt motion 1997/98:A806 (fp) yrkande 18 läggs grunden för ett jämställtsamhälle . För att ge pojkar och flickor en uppväxt som lägger entrygg grund för deras manliga respektive kvinnliga identitet är det viktigt attbåde män och kvinnor ingår i deras vardagliga omgivning i barnomsorg och skola.Männen bör ges ett större ansvar för att aktivt delta i barnensutvecklingsprocess. - Liknande synpunkter förs fram i motion 1997/98:A808 (fp)yrkande 1.Likaså anförs i motion 1997/98:Ub457 (fp) yrkande 8 om fler män i skolan atten jämnare könsfördelning bland lärarna är önskvärd. Eleverna behöver bådekvinnliga och manliga lärare som förebilder. Det framhålls också att kvinnoroch män tillför olika perspektiv på arbetet i skolan. - Enligt motion1997/98:Ub5 (v) yrkande 13 vore det positivt om män i högre grad finns iförskolan . Motionärerna ser dock möjligheterna att åstadkomma dettasom förknippade med jämställdheten i stort. - Även i motion 1997/98:A805 (kd)yrkande 4 talas det om nödvändigheten av att fler män anställs inombarnomsorgen. Varken i hem eller förskola bör barnen leva i en isoleradkvinnovärld.U t s k o t t e t delar de åsikter som framförts i motionerna, nämligen attdet är viktigt för barnens identitetsutveckling att de får möjlighet att mötabåde kvinnliga och manliga förebilder i barnomsorg och skola.Utskottet har inhämtat att regeringen gav iuppdrag att utveckla jämställdhetsarbetet i barnomsorgen och då även avsattemedel att fördela till de kommuner och högskolor som ville delta iutvecklingsarbetet. I en inledningsvis gjord inventering av dittillsvarandeprojekt i och övriga kom det fram att huvudparten av dessaprojekt syftat till att rekrytera fler män till förskolan. Männens situation,både i utbildning och yrkesverksamhet, i förskola och fritidshem hade kartlagtsoch analyserats, vilket genererat värdefull kunskap och bl.a. lett till attkompetenshöjande nätverk etablerats särskilt för män i barnomsorgen.I en redovisning av läget i utvecklingsarbetet som i februari1998 lämnat till bl.a. anför styrelsen attjämställdhet i förskolan inte uteslutande skall betraktas som en strävan efteren jämnare könsfördelning bland pedagogerna. Jämställdhet innebär också att deprofessionella utvecklar ett medvetet pedagogiskt förhållningssätt. ,oavsett biologiskt kön, påverkar och formar via sina attityder ochförhållningssätt hur pojkar och flickor i förskolans verksamhet utvecklar sinasociala och kulturella könsrollsmönster. Det är därför av särskilt intresse atttydliggöra hur barnomsorgens personal på olika sätt utvecklar sitt lärandekring pedagogik och jämställdhetsarbete.Avsikten är att utvecklingsarbetet skall dokumenteras i ettfortbildningsmaterial för främst förskolans personal under våren 1998.Materialet skall implementeras genom seminarier på flera orter i landet. Pågrund av att tillsynsansvaret för barnomsorgen /98 haröverförts till kommer utgivning och implementering avfortbildningsmaterial samt slutrapportering till regeringen attfärdigställas med som huvudman.Jämställdhetsarbetet i förskola, skola och fritidshem behandlas som en av deviktigare utvecklingsfrågorna i Barnomsorg och skolakommitténs (BOSK)betänkande Växa i lärande - förslag till läroplan för barn och unga (SOU 1997:21). Likaså behandlas jämställdhetsfrågor i BOSK-kommitténsslutbetänkande Att erövra omvärlden - förslag till läroplan för förskolan (SOU1997:157). Sammanfattningsvis menar kommittén att varje flicka och pojke harrätt att få förverkliga sin potential utan begränsningar utifrån stereotypakönsrollstraditioner. Personalens medvetenhet om hur eget agerande och samspelmellan kvinnor och män påverkar barngruppen är avgörande för att aktivtjämställdhetsarbete skall kunna förverkligas i förskolan. - Båda ärendenabereds inom Regeringskansliet.Utskottet hänvisar också till de uppdrag i fråga om rekrytering av män tilllärarutbildningarna som givits till (dir. 1997:54)och till universitet och högskolor (regleringsbrev för ).Utskottet återkommer till detta senare i betänkandet.Utskottet anser att bör avslå motionsyrkandena om fler män inombarnomsorgen och skolan mot bakgrund av vad som redovisats.I fråga om främst jämställdhetsarbetet inom framhålls det i motion1997/98:Ub804 (c) yrkande 1 att formerna för undervisningen måste förändras, såatt hänsyn tas till flickors och pojkars olikheter i fråga om behov ochintressen. Det är vidare viktigt, anser motionärerna, att de som arbetar medjämställdhet får stöd av skolledning och skolförvaltning och att elevernasperspektiv ägnas mer uppmärksamhet i jämställdhetsarbetet.Jämställdhet är både en fråga om kunskap och en pedagogisk fråga,understryker motionärerna i motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 16. Bristandekunskaper om jämställdhet innebär att verksamheten i skolan inte planeras ochstruktureras för att möta de olika krav som ställs av pojkar och flickor. Dennakunskapsbrist visar sig senare generera ett allvarligt pedagogiskt problemgenom att undervisningen inte utformas på ett sådant sätt att den svarar motpojkars och flickors olika behov av kunskap, uppmärksamhet ochidentitetsskapande. Lärarnas kunskaper på detta område måste fördjupas ochfortlöpande följas upp.Det betonas i motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 7 att flickors och pojkarsolika sätt att uttrycka sig måste uppmärksammas mer. Pojkar dominerar iklassrummet, hävdar motionärerna, men missgynnas av att de har få manligaförebilder i skolan. Det är viktigt att det i lärarutbildningen, i skolplaneroch i jämställdhetsprogram vid de enskilda skolorna tydliggörs hur man aktivtkan arbeta med jämställdhet utifrån kunskaper om flickors och pojkars olikaförutsättningar och villkor.Jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolan behandlas i två motioner. I motion1997/98:Ub221 (fp) yrkande 21 finns synpunkter på jämställdhet, som både enfråga om kunskap och en pedagogisk fråga, vilka liknar dem som framförts imotion 1997/98:Ub250 av samma motionärer angående . - Även i motion1997/98:Ub215 (kd) yrkande 16 betonas att jämställdheten skall ses som enpedagogisk fråga och att det är nödvändigt att lärarna har kunskap ijämställdhetsfrågor. Flickor på pojkdominerade utbildningar, såsom inaturvetenskap och teknik, måste få ett bättre stöd av lärarna. Att främjajämställdhet handlar om att ta vara på olikheterna och göra olika satsningar,t.ex. särskilda lektioner i teknik för flickor och otraditionella metoder ispråk för pojkar, framhålls det. Det handlar också om att få en jämnarefördelning av män och kvinnor bland gymnasieskolans personal. Motionärernapekar på att bland yrkeslärarna består den ojämna könsfördelningen inomrespektive yrke.U t s k o t t e t vill påminna om att tog ställningtill förslag i proposition och motioner om jämställdhet mellan kvinnor och mäninom utbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18, rskr. Utskottetbetonade då att skolan har ett ansvar för att aktivt och medvetet främjakvinnors och mäns lika rätt och möjligheter och för att motverka traditionellakönsmönster. I 1 kap. 2 § skollagen infördes, i enlighet med regeringensförslag, en bestämmelse om att den som verkar inom skolan särskilt skall främjajämställdhet mellan könen. Utskottet delade regeringens bedömning attjämställdhet skall lyftas fram som en pedagogisk fråga i skolans dagligaarbete.Skolverkets instruktion har ändrats med ikraftträdande (SFS 1997:703). I instruktionen har införts en bestämmelse om verkets ansvarför att inom sitt verksamhetsområde aktivt och medvetet främja flickors,kvinnors, pojkars och mäns lika rätt och möjligheter. Enligt SkolverketsVerksamhetsplan 1998 skall frågor om jämställdhet och flickors och pojkarsolika behov beaktas i alla projekt.Utskottet vill särskilt nämna att tog initiativ tillett nätverk för skolor som vill arbeta med jämställdhet som en pedagogiskfråga. Syftet med nätverksprojektet var bl.a. att sprida erfarenheter ochkunskaper mellan skolor, kommuner och samt att fungera som stöd förutveckling av jämställdhet i skolan. Ett fyrtiotal skolor, både grundskolor ochgymnasieskolor, har deltagit. En utvärdering av nätverksskolornas verksamhet,som gjorts vid , samt skolornas egna rapporter har legattill grund för ett referensmaterial ?Olikheter - en brist eller tillgång?Undervisningsformer, pedagogiska metoder och innehåll i ett genusperspektiv?som utgivits av . arbete med nätverketkommer enligt uppgift att avslutas med en rapport. I dennakommer bl.a. att tas upp frågan huruvida arbetet skall fortsätta i form avregionala nätverk som en kommun driver i samverkan med närliggande högskola.I direktiven till har regeringen markerat att deblivande lärarna behöver kunskaper om skillnader mellan flickors och kvinnorsrespektive pojkars och mäns inlärning. Vidare behöver de tränas i att anläggaett jämställdhetsperspektiv på sina undervisningsämnen (dir. 1997:54).Utskottet föreslår mot bakgrund av vad utskottet redovisat att riksdagenavslår motionerna 1997/98:Ub250 yrkande 16, 1997/98:Ub256 yrkande 7 och1997/98:Ub804 yrkande 1 som rör jämställdhetsarbetet främst inom grundskolan.Likaså bör motsvarande motioner om gymnasieskolan, 1997/98:Ub215 yrkande 16 och1997/98:Ub221 yrkande 21, avslås.En redovisning av jämställdhet i skolan efterfrågas i motion 1997/98:Ub230 (m).Motionären påpekar att fattade viktiga beslut i fråga omjämställdhet i skolan. Det är angeläget att följa upp hur arbetet ute iskolorna utvecklats, t.ex. nätverksarbete, och om goda erfarenheteroch kunskap spridits. Regeringen bör inför redovisa hur man avser attfortsätta arbetet med jämställdhet i skolan med de erfarenheter man nu har,anser motionären.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till vadutskottet i det föregående nämnt om den kommande rapporten från Skolverketangående nätverket för jämställdhet i skolan. Därutöver vill utskottet peka påatt i regleringsbrev för fått i uppdrag att göra enkartläggning av hur uppföljning och utvärdering av skolans värdegrund sker isåväl offentliga som fristående skolor. Verket skall därvid utveckla instrumentoch kvalitetsmått för sådan uppföljning och utvärdering på lokal, ochnationell nivå. Områden som särskilt skall beaktas är skolans arbete meddemokrati, jämställdhet och kulturell mångfald/rasism. Uppdraget skallredovisas den 1 oktober 1998.Det är enligt motion 1997/98:Ub226 (v) yrkande 3 angeläget att stärkayrkeslärares funktion att stödja s.k. brytare, nämligen flickor/kvinnor ochpojkar/män som väljer en för sitt kön otypisk yrkesutbildning.U t s k o t t e t anser i likhet med motionärerna att ungdomar måsteuppmuntras att göra sådana yrkesval som kan bryta uppdelningen avarbetsmarknaden i kvinno- respektive mansyrken. Enligt skollagen åligger detalla som verkar inom skolan att främja jämställdhet mellan könen (1 kap. 2 §).Därmed avstyrker utskottet motionsyrkandet.Jämställdhet mellan könen bör enligt motion 1997/98:So676 (mp) yrkande 5 ingåsom ett delämne inom sexualundervisningen. Antalet timmar för dennaundervisning bör därför utökas för att ge utrymme för diskussion omkönsrollsfrågor. Också i motion 1997/98:Ju725 (s) - som handlar om kvinnofrid -pekas på skolans roll att påverka attityder och öka kunskapen när det gällerjämställdhet och respekt mellan kvinnor och män (yrkande 3).I motion 1997/98:So676 (mp) förordas även att undervisning i feministisktsjälvförsvar skall ges i skolan om en grupp av minst fem kvinnliga elever begärdet. Undervisningen bör omfatta minst (yrkande 4).U t s k o t t e t vill framhålla att skolans uppgift bl.a. är att främjaelevernas harmoniska utveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar. Det är viktigt att skolan medverkar till att hos elevernaskapa förståelse och respekt för människor av båda könen och att skolan anvisarvägar att genom samtal lösa konflikter och motsättningar. Utskottet hänvisartill att på uppdrag av regeringen har utarbetat referensmaterial somkan användas ute i skolorna som underlag för samtal och diskussioner inomkunskapsområdet sexualitet och samlevnad. Bland annat lämnas ireferensmaterialet ?Kärlek känns! (1995) fakta och synpunkter ifråga om kärlek, sexualitet, samhörighet och familj, men också om sexuellttvång och våld. Enligt utskottets mening bör inte uttala sig om detnärmare innehållet i undervisningen eller om formerna för densamma.Motionsyrkandena bör alltså avslås.Jämställdhet inom högre utbildning och forskningFlera motionsyrkanden rör frågor om andelen kvinnor och män på olikahögskoleutbildningar.I motion 1997/98:Ub458 (v) yrkande 8 hävdar motionärerna att högskolansutbildningsutbud är bättre anpassat till männens efterfrågan än tillkvinnornas. Sökandetrycket är mindre till de kraftigt utbyggda ingenjörs- ochcivilingenjörsutbildningarna som män i första hand efterfrågar, än tillvårdhögskolornas utbildningar som kvinnor i första hand efterfrågar.Motionärerna anser att detta förhållande behöver beaktas vid fördelningen avresurser till högre utbildning.Den ojämna könsfördelningen inom högskolans utbildningar påtalas också imotion 1997/98:A805 (kd). Motionärerna anser att andelen kvinnor måste öka påhögskoleutbildningar för data och elektronik (yrkande 10). Motsatt förhållandeär det på förskollärar- och grundskollärarlinjer, där det behövs en ökning avandelen män (yrkande 11).Enligt motion 1997/98:Ub457 (fp) yrkande 6 borde arbetsmarknadsåtgärderanvändas för att rekrytera män till lärarutbildningarna. Motionärerna hänvisartill att det på arbetsförmedlingarna förekommer s.k. brytprojekt, därarbetslösa stimuleras till att göra ett nytt yrkesval inom ett område somtraditionellt är könsbundet. Till dessa projekt lämnar regeringen särskildapengar. De arbetslösa får en introduktion, gör studiebesök och erbjudspraktikplatser. Ett utmärkt sådant projekt vore att vända sig enbart till mänför att få dem intresserade av förskola och skola, menar motionärerna.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten på att regeringen iregleringsbrev för anger att universitet och högskolor börvidta ytterligare åtgärder för att öka andelen kvinnor inom denaturvetenskapliga och de tekniska utbildningar där kvinnor ärunderrepresenterade och öka andelen män inom de lärarutbildningar och de vård-och farmaciutbildningar där män är underrepresenterade.Rekryteringen till lärarutbildningen är enligt direktiven tillLärarutbildningskommittén en viktig fråga för utredningen (dir. 1997:54). Detanmärks att ett problem i dagens lärarutbildningar och för morgondagens skolaär den låga andelen manliga studenter, . Kommittén skall övervägainsatser för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i rekryteringen.När det sedan gäller arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att få fler mäntill skola och barnomsorg kan följande nämnas. har sedan budgetåret1993/94 tilldelat () medel för projektverksamhet somsyftar till att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden, de s.k.brytprojekten.