bet · GL01KrU13 · 1998-05-14 00:00:00 — Närarbetsmarknadspolitiska åtgärder beslutas skall man särskilt beakta attåtgärderna inte tränger undan ordinarie arbetstillfällen eller skaparinlåsningseffekter. Som den svenska arbetsmarknaden är utformad borde denförhindra åtminstone en långvarig överetablering inom ett visst yrke.Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen har dock dragit den slutsatsen attarbetsmarknadspolitiken och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna tvärtombidragit till att upprätthålla obalansen på konstnärsområdet. Dessa effekter ärinte godtagbara från vare sig kulturpolitiska eller arbetsmarknadspolitiskasynpunkter. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening måste det i första hand tillett ändrat arbetssätt hos arbetsmarknadsmyndigheterna. Arbetsmarknadsutskottetvälkomnar därför att åtgärder nu skall vidtas för att komma till rätta medproblemet.Kulturutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattning och anser att detär motiverat att regeringen på grundval av resultaten från den arbete uppdrar åt AMS att vidta åtgärder i enlighetmed vad som anförs i propositionen.När det gäller motionärernas yrkande i motion Kr272 (m) om den individuellavisningsersättningen har regeringen - utan att förelägga någotförslag - bedömt att stödet till den individuella visningsersättningen börförstärkas. Regeringen har för avsikt att återkomma till frågan ibudgetpropositionen för . Utskottet anser att beredningen inomRegeringskansliet i fråga om den individuella visningsersättningen inte börföregripas genom att nu gör ett uttalande i frågan.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr10 (m) yrkandena1 och 4 om avslag på propositionen och motionerna Kr10 (m) yrkande 2, Kr238 (m)yrkande 5 och Kr272 (m) yrkande 9 om nya förslag från regeringen med deninriktning som anges i motionerna.Inriktningen på statens insatser för konstnärerna (avsnitt 4)Regeringen anser, som redovisats inledningsvis, att statens insatser förkonstnärerna bör förstärkas och inriktas på att skapa sådana villkor för deprofessionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning förutfört konstnärligt arbete. Vidare anser regeringen, i likhet medKonstnärsstödsutredningen, att det inte finns förutsättningar föratt införa ett generellt konstnärsstöd, utan föreslår i stället åtgärder inomde olika konstområdena i syfte att förstärka konstnärernas ekonomiskaförhållanden. Det är enligt regeringen effekten, inte formen, som bör varautslagsgivande vid valet av insatser. Insatserna bör enligt regeringen syftatill att kompensera låga intäkter av konstnärlig verksamhet samt till attminska de yrkesverksamma konstnärernas beroende av icke-konstnärligaförsörjningsarbeten och därigenom medverka till att stimulera konstnärligtskapande. Det är, enligt regeringen, angeläget att de insatser som föreslås ipropositionen nyttjas för att undanröja rådande skillnader i villkor mellan mänoch kvinnor inom konstnärsyrket.I en motion från den allmänna motionstiden, motion Kr270 (mp), förespråkarmotionärerna övergång till ett generellt konstnärstillägg, som skall utgå tillkonstnärer inom alla konstformer och stimulera till förnyat skapande. Riksdagenbör göra ett tillkännagivande till regeringen i frågan (yrkande 11).Utskottet har ingen annan uppfattning än den regeringen redovisat i den nuföreliggande propositionen beträffande generellt konstnärsstöd vilket ävenbehandlas i konstnärsstödsutredningens betänkande Generella konstnärsstöd (SOU1997:184). Utskottet anser således att något sådant tillkännagivande som begärsi motionen inte bör göras. Motion Kr270 (mp) yrkande 11 avstyrks.I motionerna Kr15 (v) yrkande 2 och Kr269 (v) yrkande 28 framhållermotionärerna vikten av att statliga kulturpengar fördelas på ett rättvist sättmellan kvinnor och män. I den förstnämnda motionen efterlyser Vänsterpartietstatistik och underlag för hur regeringens förslag kan komma att påverka mänoch kvinnor. Motionärerna anser att en konsekvensanalys skall tas med ibudgetpropositionen för där det framgår hur olika stöd kan påverkakvinnor och män olika.Regeringen konstaterar i propositionen att det finns skillnader mellanmanliga och kvinnliga konstnärers förutsättningar på den konstnärligaarbetsmarknaden. Som utskottet redovisat anser regeringen det därför angelägetatt de insatser som föreslås i propositionen nyttjas för att undanröja rådandeskillnader i villkor mellan kvinnor och män inom konstnärsyrket. Mot dennabakgrund förutsätter utskottet att det vid fördelningen av statliga kulturmedelgörs bedömningar av hur de olika stöden kan påverka kvinnor och män olika.Utskottet avstyrker motionerna Kr15 (v) yrkande 2 och Kr269 (v) yrkande 28.Enligt motion Kr13 (c) bör tyngdpunkten i de kommande åtgärderna läggas på attöka marknaden för konstnärligt arbete i hela landet (yrkande 3).Riksdagen uttalade att det var motiverat med en skyndsamutredning om fördelningen av kulturresurserna i landet (bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). Mot den bakgrunden redovisade ibudgetpropositionen för en preliminär kartläggning av den statligakulturbudgetens regionala fördelning, vilken i första hand byggde på uppgifterfrån . Berörda myndigheter har därefter i regleringsbreven fått ett återrapporteringskrav att redovisa det regionalautfallet av det statliga kulturstödet att ligga till grund för den fortsattaanalysen vid och inom Kulturdepartementet.Utskottet utgår från att regionala aspekter ingår i övervägandena, när detillkommande resurser som aviseras i den nu aktuella propositionen skallfördelas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion Kr13 (c)yrkande 3.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) anser att hänsyn vid medelsfördelningen till att de icke organiserade konstnärernas synpunkter inte återspeglas ide remissyttranden som inkommit från organisationer (yrkande 4).Motionärerna redovisar i motionen inte vilka slag av synpunkter som skullesaknas i de avgivna remissyttrandena. Det får dock förutsättas att deorganisationer som avgivit remissyttranden sammantaget har lyckats redovisaövergripande och generella synpunkter på konstnärers villkor som ärrepresentativa för konstnärernas situation oavsett om de är organiserade ellerinte. Motion Kr16 (mp) yrkande 4 avstyrks.Konstnärer inom bild- och formområdet (avsnitt 7)Verksamhetsbidrag till vissa utställare m.m. (avsnitt 7.1)Regeringen föreslår att det införs ett nytt statligt stöd i form avverksamhetsbidrag till vissa utställare som huvudsakligen utan vinstsyftebedriver en fortlöpande utställningsverksamhet av samtida bild- och formkonst.I propositionen anges att det finns en grupp utställare av bild- och formkonsti landet vars utställningsverksamhet kan betecknas varken som konstmuseum ellersom galleri. Inriktningen på verksamheten är sällan rent kommersiell;utställarna saknar egna samlingar och har i regel ambitioner utöver den renautställningsverksamheten. Dessa utställare utgör enligt regeringen ett mycketviktigt komplement till de fasta institutionerna och till gallerierna.Verksamheten präglas av djärvhet, experiment ochgränsöverskridande i förhållande till mer traditionella konstformer.Utställarna bidrar på detta sätt till att föra den konstnärliga utvecklingenframåt. De finansierar sin verksamhet till stor del med hjälp av bidrag frånsponsorer och tillfälliga projektstöd. Den ekonomiska grunden för verksamhetenär således mycket instabil, och det är mot denna bakgrund som regeringenföreslår att ett statligt stöd till sådana verksamheter skall inrättas. Enligtregeringens bedömning är det endast ett mindre antal utställare som i dagskulle kunna bli aktuella för stöd. Regeringen ger i propositionen fem exempelpå verksamheter med den aktuella inriktningen som uppmärksammats under senareår. Stödet föreslås införas år 1999.Enligt motion Kr15 (v) bör även biblioteken kunna komma i fråga för det nyaverksamhetsbidraget till vissa utställare, under förutsättning att defortlöpande bedriver utställningsverksamhet av samtida bild- och formkonst(yrkande 3).Utskottet anser i likhet med regeringen att ett statligt stöd i form av ettverksamhetsbidrag bör införas till vissa utställare inom bild- och formområdet,vilka bidrar till att föra den konstnärliga utvecklingen framåt. Utskottetdelar inte motionärernas uppfattning att ändamålet med det nya bidraget börutvidgas så att även biblioteken omfattas av förslaget. En sådan utvidgningskulle kräva stora resurser och även medföra en ändrad inriktning av stödetjämfört med de av regeringen redovisade intentionerna. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motion Kr15 (v) yrkande 3 och tillstyrker regeringensförslag om ett statligt stöd för verksamhetsbidrag till vissa utställare inombild- och formområdet. Utskottet vill i sammanhanget nämna att i betänkandet1997/98:KrU7 (s. 3-4) behandlas frågan om folkbiblioteken somutställningslokaler.Regeringen föreslår att det nuvarande stödet till organisationer ochinstitutioner inom bild- och formområdet utvidgas till att omfatta också stödtill kollektivverkstäder.Utskottet delar regeringens bedömning att kollektivverkstäderna är ettviktigt bidrag till konstnärernas möjligheter att försörja sig på sin konst.Utskottet föreslår därför att godkänner regeringens förslag attutvidga det statliga stödet till organisationer inom bild- och formområdet tillatt omfatta också stöd till kollektivverkstäder.Regeringen gör - utan att nu förelägga något förslag - följandebedömning. Stödet till organisationer inom bild- och formområdet börförstärkas. Inom ramen för anslagsökningen bör medel lämnas för det nya stödettill kollektivverkstäder, liksom ökat verksamhetsbidrag till FolkrörelsernasKonstfrämjande och ökat stöd till de konstfrämjande organisationerna förutställningsersättning. Regeringen har för avsikt att lämna förslag om detta ibudgetpropositionen för år 1999.I motionerna Kr14 (s) och Kr18 (fp) konstateras att den verksamhet som deregionala organen - distrikten - inom Folkrörelsernas Konstfrämjande bedrivernumera i större utsträckning än tidigare måste finansieras medförsäljningsintäkter. Motionärerna anser därför att FolkrörelsernasKonstfrämjande bör ges ekonomiska förutsättningar att förmedla statsbidrag tilldistrikten.I sitt budgetbetänkande (1997/98:KrU1 s. 93) föreslog utskottet attregeringen för skulle beräkna medel för ett ökat stöd tillFolkrörelsernas Konstfrämjande bl.a. mot bakgrund av att organisationen är iett uppbyggnadsskede och med hänsyn till angelägenheten av att denkonstbildande verksamheten når ut till breda folkgrupper i hela landet.Riksdagen följde utskottets förslag (rskr. 1997/98:97). Utskottet anser att detär angeläget att Folkrörelsernas Konstfrämjande ges förutsättningar till enregional utveckling. Utskottet anser dock att regeringens förslag i kommandebudgetproposition inte bör föregripas. Motionerna Kr14 (s) och Kr18 (fp)avstyrks därför.Ersättningar och bidrag till konstnärer (avsnitt 7.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning. bör få disponera ytterligare medel för ersättningaroch bidrag till konstnärer inom bild- och formområdet. Dessutom bör denindividuella visningsersättningen förstärkas. Regeringen har för avsikt attlämna förslag i angivna hänseenden i budgetpropositionen för år 1999.Motionärerna bakom motionerna Kr13 (c) yrkande 6 och Kr20 (c) yrkande 2 anseratt en översyn av stödet till bild- och formkonstnärer bör göras. De framhållervikten av att fördelningen av stödet sker på ett rättvist sätt och att bidragenges till de konstnärer av hög kvalitet som behöver dem mest. Dessutomifrågasätter motionärerna om stöden inte borde vara av en mer generellkaraktär. Den individuella visningsersättningen har varit omdebatterad.Stödformen bör därför utvärderas.Riksdagen beslutar om den totala volymen på olika former av konstnärsstöd ochger vissa riktlinjer för verksamheten. Statsmakterna överlåter till debidragsutdelande instanserna, där en bred kunskap om det konstnärliga områdetär representerad, att utforma reglerna för konstnärsstödet utifrån de avriksdagen givna målen och riktlinjerna. Kvalitetsaspekten är självfallet en avde grundläggande faktorerna vid besluten om stipendier m.m. Utskottet vill härockså peka på den översyn av konstnärsstödet som gjorts avKonstnärsstödsutredningen, Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184). Utredningenkom fram till att det inte finns förutsättningar att införa ettgenerellt konstnärsstöd utan föreslog i stället åtgärder inom de olikakonstområdena i syfte att förstärka konstnärernas ekonomiska förhållanden.Regeringen har anslutit sig till utredningens bedömning. Utskottet har ingenannan uppfattning. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionernaKr13 (c) yrkande 6 och Kr20 (c) yrkande 2.Stödet till de enskilda konstnärerna bör enligt motion Kr306 (kd) i störreutsträckning knytas till särskilda projekt eller bestämda konstnärliga uppdragsom att utsmycka daghem, skolor, sjukhus, bibliotek m.m. (yrkande 6).Utskottet har tidigare behandlat liknande motioner (bet. 1996/97:KrU1).Utskottet avslog då motionerna. Utskottets motivering var bl.a. att deprinciper som länge styrt det statliga konstnärsstödet är att riksdagenbeslutar om den totala volymen på olika former av konstnärsstöd och ger vissamål och riktlinjer för verksamheten, medan utformningen av reglerna förkonstnärsstödet utifrån de av givna målen och riktlinjerna överlåtstill de bidragsutdelande instanserna. Utskottet tog också upp att Statenskonstråd har till uppgift att utsmycka även andra gemensamma miljöer än sådanasom ägs av staten, t.ex. skolor.Utskottet anser liksom tidigare att det inte bör ankomma på attgöra några ställningstaganden då det gäller frågan om den närmare utformningenav reglerna för konstnärsstödet. Utskottet avstyrker därmed motion Kr306 (kd)yrkande 6.Konstnärer inom ton- och musikområdet (avsnitt 8)Fonogramersättning (avsnitt 8.1)Regeringen föreslår att det införs en ersättning till upphovsmän och utövandekonstnärer för folk- och skolbibliotekens utlåning av musikaliska verk påfonogram (fonogramersättning). Fonogramersättningen skall enligt regeringenomfatta även utlåning av musikalier. Medlen föreslås fördelas avupphovsrättsorganisationerna Föreningen () och Föreningen och (). Ersättningen föreslås införas år 1999.Att fördela statens medel innebär en myndighetsutövning. Med hänsyn tillregeringens förslag att låta och fördela fonogramersättningen måsteen ändring i lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inomKulturdepartementets verksamhetsområde göras. Regeringen föreslår därför ensådan ändring.I motion Kr15 (v) vill motionärerna ha en utvidgning av den föreslagnaersättningen till att omfatta utlåning på alla bibliotek som omfattas avbibliotekslagen (yrkande 4).Utskottet delar regeringens bedömning att en fonogramersättning bör införas.Utskottet anser vidare att en ersättningsordning för utlåning av musikfonogrambör utformas i likhet med vad som gäller i fråga om biblioteksersättningen.Skälet härför är att biblioteksersättningen utgår enligt en etableradersättningsordning som fungerat väl. Mot denna bakgrund anser utskottet attfonogramersättningen inte bör utvidgas - utöver regeringens förslag - till attomfatta alla de bibliotek som anges i motionen. Motion Kr15 (v) yrkande 4avstyrks.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) anser att en viss del av medlen förfonogramersättningen måste öronmärkas för folkmusik eftersom folkmusiken oftasaknar upphovsmän och därför inte skulle erhålla någon ersättning (yrkande 6).I propositionen anges att syftet med den nu föreslagna ersättningen är attden skall vara en kompensation till den enskilde upphovsmannen och utövandekonstnären för den utlåning som görs av deras verk och prestationer. Utskottetanser att en utvidgning av ändamålet inte bör göras. Motion Kr16 (mp) yrkande 6avstyrks därför.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att godkänner vad regeringenföreslår om fonogramersättning för folk- och skolbibliotekens utlåning avljudupptagningar av musikaliska verk samt musikalier.Enligt motion Kr16 (mp) bör fonogramersättningen fördelas av (yrkande 7).Utskottet delar regeringens bedömning att medlen skall fördelas av ochSAMI. Dessa upphovsrättsorganisationer har enligt utskottets mening storerfarenhet av hur man effektivt inkasserar och fördelar ersättningar tillrättighetshavare. Utskottet tillstyrker att en ändring görs i den ovan angivnalagen om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom Kulturdepartementetsverksamhetsområde. Motion Kr16 (mp) yrkande 7 avstyrks.Stöd till vissa musikändamål (avsnitt 8.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning. Bidragen till fria musikgrupper, arrangerande musikföreningar,lokala och regionala teater-, dans- och musikinstitutioner samt STIM-SvenskMusik bör ökas. Vidare bör stödet till produktion och distribution av fonogramförstärkas. bör få disponera ökade medel för bidrag tillkonstnärer inom tonområdet. Svenska rikskonserter bör få ökat bidrag förkompositionsbeställningar och konsertproduktioner med frilansmusiker.Regeringen har för avsikt att lämna förslag i angivna hänseenden ibudgetpropositionen för år 1999.Motionärerna bakom motion Kr15 (v) anser att bidrag till de friamusikgrupperna bör delas upp i två anslagsposter, ett verksamhetsbidrag och ettturnéstöd. Härigenom kan, enligt motionärerna, de fria grupperna få enstabilare grund för en långsiktig verksamhet. Dessutom skulle enligtmotionärerna arrangörerna inte belastas med höga resekostnader ochtraktamentsersättningar (yrkande 1 i här berörd del).Utskottet anser det viktigt att, som regeringen anger, det ökade stödet tillfria musikgrupper framför allt skall användas till att täcka turnékostnader.Utskottet anser emellertid att bidraget till de fria musikgrupperna inte bördelas upp på två anslagsposter. En sådan uppdelning skulle med hänsyn till deskiftande förhållanden som råder skapa svårigheter vid bidragsgivningen. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion Kr15 (v) yrkande 1 i häraktuell del.I motion Kr15 (v) föreslår motionärerna att även andra än Svenska rikskonserteroch bör ges stöd för att förmedla kontakter mellan arrangöreroch konstnärer (yrkande 5).Utskottet erinrar om att det i propositionen aviserade utökade stödet tillRikskonserter och avser beställningar av verk från tonsättareoch kompositörer. Behandlingen av regeringens kommande förslag ibudgetpropositionen om ökat bidrag till och Svenskarikskonserter för bl.a. kompositionsbeställningar bör inte föregripas. När detgäller den i motionen berörda frågan om att ge stöd för att förmedla kontaktermellan arrangörer och konstnärer inom ton- och musikområdet vill utskotteterinra om att beslöt om ökat stöd till arrangerandemusikföreningar och att en höjning av bidraget är aviserad även för budgetåret1999 (bet. 1997/98:KrU1 s. 85 och 86, rskr. 1997/98:97). Motion Kr15 (v)yrkande 5 avstyrks.Konstnärer inom scen- och filmområdet (avsnitt 9)En tredje anställningsform inom teatern (avsnitt 9.1)Regeringen föreslår att ett statligt bidrag till en tredje anställningsforminom teatern införs . Enförutsättning för bidraget är enligt regeringen att arbetsmarknadens partersluter erforderliga avtal för anställningsformen. Förslaget i propositioneninnebär att staten under vissa förutsättningar skall ge bidrag till enförsöksverksamhet där ett aktiebolag bildas och där frilansande skådespelareanställs. Bakgrunden är att teatrarnas ekonomiska problem har lett till attallt fler skådespelare blir beroende av arbetslöshetsersättningen för sinförsörjning, och syftet är att avlasta arbetslöshetskassan, förbättrafrilansande skådespelares trygghet samt att öka den konstnärliga friheten.Försöksverksamheten avses bli finansierad inom utgiftsområde 14 (Arbetsmarknadoch arbetsliv) och starta år 1999.Motionärerna bakom motion Kr16 (mp) föreslår att försöksverksamheten med dennya anställningsformen skall omfatta även dansområdet (yrkande 8).Samma motionärer föreslår att försöksperioden bör förlängas till (yrkande 9).Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande att det är välbekant attarbetslöshetsförsäkringen på teaterområdet i hög grad fungerat som enyrkesförsäkring som ger inkomstutfyllnad för de frilansande. Enligt Utredningenom ersättning vid arbetslöshet och omställning (SOU 1996:150), den s.k. , täcks inte bara kostnader för stillestånd av försäkringen utanäven förberedelsearbete och träning, vilket gagnar både kulturarbetarna och desom engagerar dem. Det är enligt utredningen t.ex. vedertagen praxis attrepetitionsarbete i fria grupper bekostas av arbetslöshetsförsäkringen framtill före premiär. Mot denna bakgrund ser arbetsmarknadsutskottetpositivt på att man söker finna former för att förbättra de strukturellaproblemen. konstaterar att den försöksverksamhet som nuföreslås synes förutsätta ett inte obetydligt statligt stöd. kan detenligt arbetsmarknadsutskottet inte vara arbetsmarknadspolitiken som skallbelastas av branschens problem. Om man av kulturpolitiska skäl vill stöttaverksamheten vid teatrarna bör det snarare enligt arbetsmarknadsutskottet varaett ansvar för kulturpolitiken. I propositionen presenteras förslaget ytterstkortfattat, och det är därför enligt arbetsmarknadsutskottet svårt att bildasig någon uppfattning om vad försöksverksamheten kommer att innebära närmare.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att de närmare föreskrifter som regeringenavser att utfärda ges ett sådant innehåll att den verksamhet som kommer attstödjas blir acceptabel från bl.a. arbetsrättsliga och arbetsmarknadspolitiskasynpunkter. anser att en försöksverksamhet på ett ochett halvt år är , särskilt med tanke på att syftet är att stärkaanställningstryggheten. Efter en så kan det vara svårt att dra säkraslutsatser av värdet av verksamheten. Med hänsyn till den ganska stora insatsenfrån statens sida är det dock enligt arbetsmarknadsutskottet inte rimligt medekonomiska utfästelser för . tillstyrkerregeringens förslag med de reservationer som nämnts.Kulturutskottet har inte några invändningar mot de bedömningar somarbetsmarknadsutskottet - främst utifrån arbetsmarknadspolitiska utgångspunkter- gjort av regeringens förslag. anser att det, mot bakgrund avden situation med ekonomiska problem som många teaterinstitutioner befinner sigi och den svåra arbetsmarknadssituationen för många frilansande skådespelare,är värdefullt att pröva nya metoder även om den är kort.Kulturutskottet tillstyrker, i likhet med arbetsmarknadsutskottet,regeringens förslag att gestatligt bidrag till en tredje anställningsform. Utskottet anser vidare, ilikhet med regeringen, att försöksverksamheten bör omfatta endastteaterområdet. Motion Kr16 (mp) yrkandena 8 och 9 avstyrks därmed.Motionärerna bakom motion Kr13 (c) begär ett klarläggande av vad som händer dåförsöksverksamheten med den tredje anställningsformen är slut och hur och närregeringen avser att genomföra en utvärdering av verksamheten (yrkande 5 iberörd del).I motion Kr15 (v) anser motionärerna att, om försöket med den tredjeanställningsformen faller väl ut, den bör omfatta flera områden änteaterområdet (yrkande 6).I propositionen anges att det föreslagna bidraget till den tredjeanställningsformen bör utvärderas av AMS i samråd med Statenskulturråd, och arbetsmarknadens parter på området. Vad somhänder efter försöksverksamheten är självfallet beroende av utfallet avutvärderingen. Resultatet av utvärderingen bör enligt utskottet inteföregripas. Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionerna Kr13 (c)yrkande 5 i här berörd del och Kr15 (v) yrkande 6.Stöd till vissa teater-, dans- och filmändamål (avsnitt 9.2)Regeringen gör - utan att förelägga något förslag - följandebedömning. Bidraget till fria teater- och dansgrupper bör förstärkas. Vidarebör ökade medel anvisas för att främja dans i hela landet. Regeringen anserdessutom att bör få disponera ytterligare medel för stöd tillkortfilmsproduktion.