bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Avsikten med förslaget att en norm skall kunnaavse förekomsten av någon viss organism till ledning för bedömningen avtillståndet i miljön har aldrig varit att exempelvis biotoper, habitat ellerett visst antal av en djurart i sig skulle kunna föreskrivas i en norm.Miljökvalitetsnormer avseende organismer till ledning för bedömningen avtillståndet i miljön som ges möjlighet till kan dock som anförts tidigarevara ett värdefullt instrument i miljöarbetet. Utskottet delar vidareregeringens bedömning att förutsättningarna för biologisk mångfald ryms inom detre punkterna i 5 kap. 2 § andra stycket beträffande vad en norm kan ange.Enligt paragrafens punkt 1 kan i en norm anges högsta eller lägsta förekomst imark, yt- och grundvatten, luft eller miljön i övrigt av kemiska produktereller biotekniska organismer. Det kan exempelvis vara halten av vissatungmetaller såsom bly, kadmium eller kvicksilver. Andra exempel är halten avsvavel- och kvävedioxid, syrehalten eller pH-värdet. Det innebär att många avde förutsättningar som krävs för biologisk mångfald kan regleras genommiljökvalitetsnormer, exempelvis pH-värdet i en sjö. Miljökvalitetsnormeravsedda att skydda den biologiska mångfalden kan alltså utfärdas för exempelvisluft inom ett område eller för ett visst vattendrag som är så förorenat ellerförsurat att någon art kan befaras slås ut. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo37 (fp) yrkande 7 samt motion Jo34 (c) yrkande 10 delvis.Miljökvalitetsnormernas funktionMyndigheter och kommuner skall enligt 5 kap. 3 § första stycket säkerställa attde miljökvalitetsnormer som har meddelats uppfylls när de prövar tillåtlighet,tillstånd, godkännanden, dispenser och anmälningsärenden, utövar tillsyn ochmeddelar föreskrifter. Enligt paragrafens andra stycke skall kommuner ochmyndigheter även iaktta normer vid planering och planläggning. Uttrycket iakttahar i motionerna Jo33 (kd) och Jo34 (c) påståtts skapa otydlighet och oklarhet.Utskottet tolkar de skilda uttryckssätten i första och andra stycket så attordet iaktta används i andra stycket därför att planering och planläggningkommer in på ett mycket tidigare stadium än tillståndsgivning, tillsyn m.m. Detinnebär att det vid utarbetande av exempelvis en detaljplan för ettindustriområde i många fall inte torde vara klart vilken typ av industri somkommer att etableras där. Eftersom det då inte går att bedöma exakt vilkenmiljöpåverkan industrierna kan medföra är det svårt att då säkerställa att enviss miljökvalitetsnorm uppfylls. Detta bör dock vara möjligt på ett helt annatsätt när tillståndsprövningen sker för den miljöfarliga verksamhet sometableras. Det innebär dock enligt utskottets mening inte att kraven påkommuner och myndigheter, när de skall iaktta normerna och därmed se till attsådana förutsättningar skapas att normerna uppfylls, är lägre vid planering ochplanläggning än vid tillståndsgivning o. d. Det kan tvärtom i många fall varavid planering och planläggning, exempelvis av trafiksystem, som möjligheternaatt se till att normerna kan uppfyllas är störst. Utskottet anser med detanförda att det inte finns skäl att ändra uttryckssättet i paragrafen ochavstyrker motion Jo33 (kd) yrkande 9 och motion Jo34 (c) yrkande 10 delvis.I flera motioner krävs det i allmänna ordalag regler om rättsverkan om normeröverskrids. I motion Jo37 (fp) har som det får förstås yrkats att riksdagenbeslutar om en sådan ändring i att åtgärdsprogram blir bindande.Det har dock inte angetts mer konkret vad som skall ändras och hur. Enligtmiljöbalken skall verksamhet bedrivas så att miljökvalitetsnormer inteöverträds. I de fall överskridandet av föreskriven lägsta godtagbaramiljökvalitet orsakas av en enskild verksamhet skall tillsynsmyndigheternaingripa och föreskriva åtgärder eller andra försiktighetsmått vid anläggningen.Om det är en verksamhet som har tillstånd och sådana åtgärder ochförsiktighetsmått inte ryms inom villkoren, finns möjlighet att omprövatillstånd och villkor om en norm överträds vilket framgår av 24 kap. 5 § 2.Enligt den paragrafen får tillståndsmyndigheten ompröva tillstånd, såvitt avserbestämmelser om tillåten produktionsmängd och annan liknande bestämmelse omverksamhetens omfattning, samt ändra eller upphäva villkor eller andrabestämmelser eller meddela nya sådana för en miljöfarlig verksamhet ellervattenverksamhet, om verksamheten med någon betydelse medverkar till att enmiljökvalitetsnorm överträds.Vidare skall åtgärdsprogram upprättas av regeringen eller myndigheter somregeringen bestämmer såsom länsstyrelser eller kommuner, om det behövs för atten miljökvalitetsnorm skall uppfyllas eller krävs enligt en rättsakt från EG.Det anges att åtgärdsprogrammen i första hand bör tas fram av den berördakommunen, om omfattar endast en kommun. Innan kommunen upprättarprogrammet bör samråd hållas med samt andra myndigheter somberörs, eftersom ett åtgärdsprogram i de flesta fall torde innefatta åtgärdersom någon annan myndighet än kommunen skall vidta. Detta gäller framför alltlänsstyrelsen. I många fall kan programmet även behöva omfatta åtgärder somendast en central myndighet kan vidta. Det kan exempelvis gälla frågan om enomprövning av tillståndsvillkor bör göras. Vidare framgår det att iåtgärdsprogrammet bör anges förutom den miljökvalitetsnorm som skall uppfyllas,den skall vara uppfylld samt vilka konkreta åtgärder somskall vidtas för detta. I programmen bör även anges vilka myndigheter ochkommuner som skall se till att åtgärderna vidtas samt när de skall varagenomförda. Åtgärdsprogrammen bör också innehålla uppgift om de källor sombidrar till att en miljökvalitetsnorm överskrids och beräkningen av störningenfrån varje sådan källa samt den totala belastningsminskning som krävs för attnormen skall kunna uppnås. I åtgärdsprogrammet bör även anges för vilkaverksamheter med tillstånd som ansökningar om omprövning av villkoren bör ske.Även åtgärder som skall vidtas beträffande befintlig verksamhet utan tillståndbör anges i programmet. I de fall föroreningar från andra länder påverkarmöjligheten att uppfylla en norm kan åtgärderna bestå av internationellakontakter och förhandlingar. Det framgår alltså av propositionen attåtgärdsprogrammen är bindande för myndigheter och kommuner på det sättet att deär skyldiga att säkerställa att normerna uppfylls. De skall för övrigt ocksåvanligtvis upprätta åtgärdsprogrammen. Vidare framgår också vad programmenskall innehålla samt att de skall omprövas vid behov, dock minst vart femte år.Normerna och åtgärdsprogrammen får indirekt en styrande verkan påverksamhetsutövarna genom de åtgärder myndigheter och kommuner vidtar,exempelvis tillståndsprövning och tillsyn. Utskottet delar i likhet medbostadsutskottet (yttrande BoU3y) regeringens bedömning att åtgärdsprogrammeninte bör vara direkt bindande för enskilda utan endast de beslut sommyndigheter fattar utifrån åtgärdsprogrammen. Utskottetkonstaterar slutligen att avsikten är att reglerna vid behov skall kompletterasmed förordningsbestämmelser eller myndighetsföreskrifter. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna Jo33 (kd) yrkande 8, Jo34 (c) yrkande 10 delvis ochJo37 (fp) yrkande 6.Enligt motion Jo32 (m) bör inte miljökvalitetsnormer meddelas om det kanantas att föroreningar från andra länder påverkar miljösituationen väsentligt idet aktuella fallet. Som även bostadsutskottet anfört utgör transnationellaföroreningar ett svårhanterligt problem i den internationella miljöpolitikensom måste åtgärdas genom ett aktivt agerande på såväl EU-nivå som i andrainternationella sammanhang. Det innebär dock inte att bör avstå frånatt meddela miljökvalitetsnormer om det finns risk för påverkan utifrån. Somframgått tidigare innebär regeringens förslag att miljökvalitetsnormer skallvara föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet i fråga om mark, vatten,luft eller miljön i övrigt för vissa geografiska områden eller för hela landet.En godtagbar miljökvalitet bör fastställas utifrån kunskaper om vad människanoch naturen tål utan hänsyn till tekniska och ekonomiska förhållanden. Då gesen klar information om de faktiska miljöriskerna och då har föroreningarsursprung ingen betydelse. Därmed skapas incitament för ett fortsattmiljöförbättringsarbete såväl i som i övriga EU. Tekniska ochekonomiska förhållanden kan däremot sedan ha betydelse för vilka åtgärder somkan och bör vidtas med anledning av miljökvalitetsnormen, särskilt som dessaåtgärder också bör vara så kostnadseffektiva som möjligt. Som anges ipropositionen måste bedömningen av vad som kan anses utgöra godtagbarmiljökvalitet givetvis ske med största omsorg. EU har i flera fall angettminimikrav beträffande miljökvalitetsnormer, bl.a. för luftkvalitet. Dessa haralla medlemsländer en skyldighet att genomföra men kan också införa krav somgår utöver minimikraven. Som angetts tidigare kan ett åtgärdsprogram, i de fallföroreningar från andra länder påverkar möjligheten att uppfylla en norm,innehålla åtgärder som innebär internationella kontakter och förhandlingar. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Jo32 (m) yrkande 16.S.k. utsläppsrätterNär det gäller frågan om s.k. utsläppsrätter innebär reglerna ommiljökvalitetsnormer inte någon rätt att köpa och sälja utsläppsrätter elleratt högsta mängd utsläpp kan föreskrivas. Det är den miljökvalitet man villuppnå som kan föreskrivas, dvs. högsta belastning som får förekomma av t.ex.ett kemiskt ämne. Tillstånd får inte beviljas för verksamheter som medverkartill att en miljökvalitetsnorm överträds. Sådan verksamhet skall få komma tillstånd endast om utrymme för den skapas genom att olägenheter från andra källorreduceras i minst motsvarande mån så att inte överträds. Det kan ocksåuppkomma den situationen att ny verksamhet vill lokalisera sig i ett område dären miljökvalitetsnorm redan överträds och där etableringen inte ryms inom ramenför de åtgärder som skall vidtas enligt åtgärdsprogrammet för att nå dengodtagbara miljökvaliteten. I det fallet där redan är överträdd räckerdet inte att olägenheter från andra källor reduceras i minst motsvarande mån,eftersom belastningen i ett redan överbelastat område då skulle bli oförändrad.Ny verksamhet kan dock enligt 16 kap. 5 § få komma till stånd äveninom områden där en norm överträds, om verksamhetsutövaren vidtar sådanaåtgärder att olägenheterna från annan verksamhet minskar i sådan grad attmöjligheterna att uppfylla ökar i inte obetydlig utsträckning. Detinnebär att den totala belastningen måste minska mer än endast marginellt föratt verksamheten skall få komma till stånd. Det kan i sådana fall bli aktuelltmed grupprövning.I båda angivna fallen öppnas en möjlighet för sökanden att vidta åtgärder föratt minska utsläppen från befintlig verksamhet och på så sätt skapa ett utrymmeför den egna verksamheten så att miljökvalitetsnormen inte längre utgör hinderför att den nya verksamheten skall kunna etableras. Detta innebär alltså ensådan möjlighet att styra investeringar till kostnadseffektivautsläppsminskningar som efterlysts i flera motioner.Rätten att släppa ut miljöpåverkande föroreningar bör dock enligt utskottetsmening vara knuten till den tillståndsgivna verksamhet som bedrivs och intevara föremål för en abstrakt handel med utsläppsrätter. Därför finns det enligtutskottets mening inte skäl att nu utreda detta ytterligare. I stället börresultatet av de möjligheter som finns inom det system för miljökvalitetsnormersom föreslås avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionerna Jo731 (m) yrkande1, Jo744 (m), Jo756 (m) yrkande 4 och Jo37 (fp) yrkande 8.Eftersom det genom förslaget i inte finns något behov avförsöksverksamhet med miljökvalitetsnormer, vilket yrkas i motion Jo759 (s)yrkande 3, avstyrker utskottet motionen.6 kap. MiljökonsekvensbeskrivningarPropositionenKraven på miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) utökas och skärps i miljöbalkenoch anpassas ytterligare till EG-regler och andra internationella regler. Enansökan om tillstånd enligt 9, 11 och 12 kap. eller föreskriftersom meddelats med stöd av balken skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning.Det innebär att alla ansökningar om tillstånd skall innehålla en MKB förutomsådana som avser kemiska produkter och biotekniska organismer eller genetisktmodifierade organismer enligt 13 och 14 kap. Även vid tillåtlighetsprövningenligt 17 kap. skall det krävas en MKB.Regeringen skall få föreskriva att en MKB skall krävas även i dispensärendeneller andra ärenden enligt balken eller andra lagar av vilka det framgår atthälso- och miljöskäl skall beaktas, där det behövs för att man skall kunnabedöma miljöpåverkan. Regeringen skall även få föreskriva om undantag frånkravet på MKB för verksamheter vars miljöpåverkan kan antas bli mindrebetydande.Allmänhetens möjligheter att påverka förstärks, och inflytandet skall vara påett mycket tidigt stadium. Ett tidigt samråd skall hållas med enskilda somsärskilt berörs och , som i många fall också är tillsynsmyndighet,långt innan en ansökan görs och MKB:n upprättas. För verksamheter som kan antasha betydande miljöpåverkan, vilket avgör, skall genomföras ettförfarande med miljökonsekvensbedömning som är ett utvidgat samråd med flermyndigheter och en bredare allmänhet. Grannländer som kan antas utsättas förbetydande miljöpåverkan från en planerad verksamhet skall informeras och fåmöjlighet att delta i miljökonsekvensbedömningen.En MKB skall identifiera, beskriva och möjliggöra en samlad bedömning av enplanerad verksamhets direkta och indirekta effekter på människor, djur, växter,mark, vatten, luft, klimat, landskap och kulturmiljö samt på hushållningen medmark och vatten och annan resurshushållning. För verksamheter som kan antasmedföra en betydande miljöpåverkan skall en MKB innehålla de uppgifter somkrävs för att uppfylla syftet. Bland annat skall finnas en beskrivning avverksamheten med uppgifter om lokalisering, utformning och omfattning samt deåtgärder som planeras för att skadliga verkningar skall undvikas, minskas elleravhjälpas. Det skall även redovisas alternativa lokaliseringar, om sådana ärmöjliga, och alternativ utformning av verksamheten samt konsekvenser av attverksamheten inte kommer till stånd, nollalternativet.För verksamheter som inte kan antas medföra en betydande miljöpåverkan skallinnehållet anpassas till vad som behövs för att uppfylla syftet medmiljökonsekvensbeskrivningen.Allmänheten skall ges möjlighet att yttra sig över den färdigamiljökonsekvensbeskrivningen och ansökan innan beslut fattas.Tillståndsmyndigheten skall i ett särskilt beslut eller i samband medavgörandet av målet eller ärendet ta ställning till ommiljökonsekvensbeskrivningen uppfyller kraven.MotionernaI motion Jo32 (m) hemställs i yrkande 18 att beslutar att endastansökningar för verksamhet med betydande miljöpåverkan skall innehållamiljökonsekvensbeskrivning. I motionen anförs att kravet på MKB i balkeninnebär att även många småföretag och utövare av verksamheter med litenmiljöpåverkan tvingas upprätta MKB. Den föreslagna omfattningen av MKB-kravetkommer att leda till att ett mycket stort antal MKB måste utarbetas och lämnasin till myndigheterna, vilket ytterligare splittrar resurserna och minskaruppmärksamheten och debatten kring stora komplicerade tillståndsärenden. Därförbör kraven på MKB överensstämma med kraven i EG:s direktiv om MKB som säger attför verksamheter med betydande miljöpåverkan krävs MKB. Även i motion Jo33 (kd)yrkas att beslutar att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar skallbegränsas till verksamheter med betydande miljöpåverkan (yrkande 10). Imotionen anförs att krav på MKB är ett bra instrument för att förebyggaoönskade miljöproblem och att regeringens förslag i huvudsak är bra, men attrisken finns att det kan missbrukas och bli ett orimligt krav för minsta lillaprojekt. Vidare yrkas i motionen att regeringen ges till känna attsektorsmyndigheterna bör få i uppdrag att utreda vid vilka fallmiljökonsekvensbeskrivningar skall krävas för att betydande miljöpåverkan skallkunna undvikas (yrkande 11). I motionen yrkas också att beslutar attkravet på miljökonsekvensbeskrivningar även skall omfatta prövning avutsättande av gentekniskt modifierade produkter (yrkande 12). Motionärernaanför att även om det finns ett harmoniseringsdirektiv som reglerar avsiktligutsättning av gentekniskt modifierade organismer, så får detta inte hindra ossatt gå ett steg längre.Enligt motion Jo34 (c) bör miljökonsekvensbeskrivningen prövas i särskildordning av tillståndsmyndigheten, för att ytterligare markera vikten av att denutförs och prövas på ett fullgott sätt. I motionen yrkas att beslutarom sådan ändring i att tillståndsmyndigheten tar ett särskiltbeslut angående miljökonsekvensbeskrivningen som underlag för det samladetillståndsbeslutet (yrkande 12). Även anser i motion Jo37 att ensärskild prövning av miljökonsekvensbeskrivningar skall införas för att se tillatt lagens krav uppfylls. Vidare yrkas i motionen att börytterligare skärpa de nuvarande kraven på miljökonsekvensbeskrivningar i lagenom hushållning med naturresurser för att åtminstone nå upp till internationelltvedertagen standard (yrkande 5).Bostadsutskottets yttrandeNär det gäller yrkandena i motionerna Jo32 (m) och Jo33 (kd) att krav på MKBskall ställas endast i de fall då betydande miljöpåverkan kan befaras, anserbostadsutskottet liksom regeringen att ett generellt krav på närmiljökonsekvensbeskrivning skall upprättas är att föredra framför ett därendast sådan verksamhet som kan förväntas ha betydande miljöpåverkaninnefattas. Ett generellt krav på MKB vid ansökan om tillstånd enligt balkenbidrar till en förhöjd medvetandegrad även om de mindre betydandemiljökonsekvensernas sammanlagda betydelse i såväl ett nationellt som ettglobalt perspektiv. Risken är annars att summan av små utsläpp försummassamtidigt som stor kraft läggs på att komma till rätta med de miljökonsekvensersom mer omfattande verksamheter genererar. anser att detgenerella krav på MKB som är grundregeln i gällande lagstiftning börbibehållas. Hittillsvarande erfarenheter ger vid handen att MKB som upprättasäven vid verksamheter som inte befaras ha betydande miljöpåverkan fyller enviktig funktion i myndigheternas tillsynsarbete. De underlättar för kommuneroch länsstyrelser att skapa den helhetsbild av den totala miljöbelastningen somblir än mer betydelsefull i och med de möjligheter att tillämpamiljökvalitetsnormer som regleras i 5 kap. MB. Utskottet erinrar också om attregeringen genom 6 kap. 1 § ges möjlighet att genom föreskriftermeddela undantag från det obligatoriska kravet på MKB i de fall entillståndspliktig verksamhets miljöpåverkan bedöms som obetydlig eller kanantas ha endast mindre negativ effekt på miljön. Utskottet avstyrker motionernaJo32 (m) yrkande 18 och Jo33 (kd) yrkande 10.I anledning av motion Jo33 (kd) yrkande 11 med förslag attsektorsmyndigheterna bör utreda vid vilka fall MKB skall krävas anför utskottetatt på regeringens uppdrag har tagit fram rapportenMiljökonsekvensbeskrivningar - betydande miljöpåverkan, när då? (rapport 4792).Rapporten täcker samtliga i sammanhanget relevanta samhällssektorer, ocharbetet har genomförts tillsammans med särskilt berörda myndigheter somBoverket, och . harhaft den aktuella rapporten som underlag för sitt arbete med att utformaerforderliga förordningar som presenteras . Utskottets uppfattningär att är en värdefull genomgång när det gäller attbedöma när MKB bör upprättas. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo33(kd) yrkande 11.Beträffande kravet i motion Jo37 (fp) att bör ytterligareskärpa de nuvarande kraven på MKB i NRL för att nå upp till internationelltvedertagen standard har bostadsutskottet behandlat ett liknande yrkande underförra (1996/97:BoU10, s. 10 f.). Utskottet avstyrkte dåmotionsyrkandet med motiveringen att ett genomförande av Miljöbalksutredningensförslag om miljökonsekvensbeskrivningar innebär att motionärernas förslag omMKB med åtminstone internationellt vedertagen standard kommer att förverkligas.Med konstaterandet att miljöbalksförslaget utgår från Miljöbalksutredningensöverväganden om en utökning av kraven på MKB vidhåller utskottet sin tidigareuppfattning och avstyrker motion Jo37 (fp) yrkande 5.När det gäller frågan om att ett särskilt beslut skall fattas av vilket skallframgå om en MKB uppfyller lagens krav på innehåll konstaterar bostadsutskottetatt MKB är en del av ett beslutsunderlag. Dess kvalitet skall bedömas av denmyndighet som har att fatta beslut i det ärende där en MKB har upprättats. Omen MKB är bristfällig och sökanden inte kompletterar beskrivningen, kankonsekvensen bli att ansökan betraktas som ofullständig och avvisas. 9 § skall den myndighet som prövar en ansökan där krav på MKBfinns fatta ett särskilt beslut eller i samband med avgörande i målet ellerärendet ta ställning till om beskrivningen uppfyller de krav som anges ikapitlet. anser att detta till stor del tillgodoser vad somefterfrågas i motion Jo34 (c) yrkande 12 och motion Jo37 (fp) yrkande 5 imotsvarande del och avstyrker båda motionsyrkandena.Utskottets övervägandenOmfattningen av kravet på miljökonsekvensbeskrivningar har ifrågasatts i tvåmotioner där det yrkas att detta bör begränsas till att avse endast storaprojekt som kan antas ha betydande miljöpåverkan. Enligt propositionen kan dockifrågasättas om det är rätt att konsekvenserna för miljön i anledning av enåtgärd någon vill vidta, som kräver tillstånd och som har miljöpåverkan, börredovisas endast för vissa projekt. Dessutom är det svårt att dra gränsen förvilka som skall omfattas av kravet. Kravet på miljökonsekvensbeskrivning imiljöbalken bör därför enligt regeringens uppfattning vara generellt föransökan om tillstånd enligt balken eller föreskrifter som har meddelats medstöd av balken med vissa undantag och inte inskränkas till enbart åtgärder somleder till betydande miljöpåverkan. Reglerna har dock utformats så att endastmiljökonsekvensbeskrivningar för verksamheter som kan antas medföra enbetydande miljöpåverkan skall behöva uppfylla alla de formella krav om utökatsamråd, innehåll, allmänhetens möjlighet att yttra sig m.m. som miljöbalkeninnehåller. Det framgår även av propositionen att regeringen avser att utfärdaförordningsbestämmelser om vilka verksamheter som alltid kan antas ha betydandemiljöpåverkan. har därefter lämnat förslag till sådanabestämmelser i sitt slutbetänkande Förordningar till (SOU 1998:35).När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar avseende mindre miljöpåverkandeverksamheter skall krav på vad en miljökonsekvensbeskrivning skallinnehålla tillämpas endast i den utsträckning som behövs för att uppfyllasyftet med en miljökonsekvensbeskrivning. Kraven på innehåll och omfattning aven miljökonsekvensbeskrivning måste stå i proportion till graden avmiljöpåverkan. Det är enligt propositionen av stor vikt att kraven inte blironödigt betungande för mindre miljöpåverkande verksamheter, vilket bl.a. tordeinkludera många små och medelstora företag. Utskottet, som instämmer såväl ivad bostadsutskottet anfört i denna del som i regeringens överväganden,avstyrker motionerna Jo32 (m) yrkande 18 och Jo33 (kd) yrkandena 10 och 11.Kravet på miljökonsekvensbeskrivning bör enligt propositionen inte omfattatillstånd för utsättande av genetiskt modifierade organismer enligt 13 kap.,något som krävs i motion Jo33 (kd) yrkande 12. Avsiktlig utsättning avgenetiskt modifierade organismer regleras i EG-direktivet 90/220 om avsiktligutsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön. Det är ettharmoniseringsdirektiv som bl.a. innehåller krav på vad en ansökan skallinnefatta. Det innebär enligt regeringens bedömning att nu inte kaninföra krav på MKB för sådana tillstånd.