bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en prioriterad fråga för att driva i EU skall vara attställa hårda miljökrav och krav på att varor är närproducerade vid varjeupphandling,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redovisningen av de faktiska kostnaderna för EU-medlemskapet.UtskottetUtskottet vill inledningsvis, i likhet med vad utskottet anförde i sittyttrande över förra årets skrivelse (1996/97:FiU3y), framhålla att regeringensskrivelse om verksamheten i Europeiska unionen fyller en viktig funktion.Utskottet noterar särskilt att regeringen redovisar ställningstagandeoch agerande i de frågor som behandlas i skrivelsen i större utsträckning iårets skrivelse än i tidigare skrivelser. Utskottet förutsätter att regeringenäven lägger stor vikt vid att redovisa agerande iskrivelsen.Utskottet kan konstatera att verksamheten inom de områden som behandlas iskrivelsen och som berör utskottet redovisas på ett tillfredsställande sätt.Utskottet vill dock erinra om att som ett resultat av den regeringskonferenssom avslutades i kommer rådets befogenhet att inhämta denstatistik som behövs för gemenskapens verksamhet att regleras i fördraget (jfrprop. 1997/98:58 Amsterdamfördraget s. 157-158). En mer utförlig redovisning avverksamheten inom statistikområdet kan således vara påkallad i kommande årsskrivelser.Utskottet övergår nu till att behandla de motionsyrkanden som berör utskottetsområde.Folkomröstning om deltagande i EMUMotionenEnligt motion U26 (mp) innebär ett svenskt deltagande i storainskränkningar i möjligheter att bedriva en självständig ekonomiskpolitik. Frågan är därför av en sådan art att ett svenskt inträde i EMU måsteföregås av en folkomröstning (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anförde följande i sitt av godkändabetänkande /98:FiU9 om och den ekonomiska och monetära unionen:Utskottet delar regeringens uppfattning att, om det efter den 1 januari 1999bedöms lämpligt att deltar i valutaunionen, frågan skall underställassvenska folket för prövning. Som regeringen anför är det önskvärt att en sådanprövning sker i ett allmänt val, men det kan inte helt uteslutas att det istället kan ske genom ett extraval eller en folkomröstning. Därefter ankommerdet på att fatta slutligt beslut.Utskottet såg i sitt yttrande 1997/98:FiU1y till KU om ställningingen anledning att ändra sin uppfattning i denna fråga och ser inte hellerdenna gång någon anledning till omprövning.Motion U26 (mp) yrkande 3 bör således avstyrkas.KonvergensprogrammetMotionenI motion U26 (mp) erinras om att presenterade ettkonvergensprogram med det övergripande syftet att skall uppfyllakonvergenskriterierna. Motionärerna vill påminna om att konvergensprogrammetinnehöll ytterligare två krav: krav på en minskad arbetslöshet samt krav påminskad miljöskuld. Dessa krav har enligt motionärerna inte uppfyllts och måstei det fortsatta arbetet prioriteras högre (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeI budgetpropositionen för angavs att regeringens viktigaste uppgift äratt öka sysselsättningen och minska arbetslösheten. Vidare redovisades ibudgetpropositionen en satsning på att bygga om i en ekologiskt hållbarriktning.Regeringen har vid fem tillfällen, i bilagor till vår- respektivebudgetpropositionerna, lämnat halvårsvisa avstämningar av konvergensprogrammet.Vid det senaste tillfället, i budgetpropositionen , fanns enunderbilaga med rubriken ?Miljöhänsyn i den ekonomiska politiken?.I budgetpropositionen angav regeringen att man varje halvårkommer att inför redovisa en avstämning i förhållande till målet omen halverad öppen arbetslöshet (prop. 1996/97:1, s. 44). Sådanaavstämningar har lämnats i bilagor till vår- respektive budgetpropositionenunder år 1997.Utskottet kan således konstatera att regeringens politik syftar dels till attminska arbetslösheten, dels till en omställning i en ekologiskt hållbarriktning. Utskottet kan också notera att regeringen fortlöpande lämnaravstämningar om konvergensprogrammet samt i förhållande till målet om enhalverad öppen arbetslöshet.Någon åtgärd är inte påkallad av motion U26 (mp) yrkande 4 somsåledes bör avstyrkas.Offentlig upphandlingMotionenEnligt motion U26 (mp) har för offentlig upphandling inverkatnegativt på möjligheten att ställa miljökrav i upphandlingssammanhang.Motionärerna instämmer i regeringens skrivning om att det behövs en utredningkring vilka miljökrav som får ställas men vill gå ett steg längre. Motionärernaanser att en prioriterad fråga för att driva i EU skall vara att göradet möjligt att ställa hårda miljökrav och krav på att varor är närproduceradevid varje upphandling, även om detta innebär begränsningar av den inremarknaden (yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet behandlade motioner angående miljöhänsyn vid upphandling i sittbetänkande 1997/98:FiU7 om ändringar i lagen om offentlig upphandling (s.13-15). I betänkandet framhölls att den omfattande offentliga upphandlingen börvara ett effektivt instrument för att påverka utbudet på marknaden så attbeståndet av produkter snabbare kan anpassas till kraven på ekologiskhållbarhet.Utskottet kunde konstatera att regeringen vidtar ett antal åtgärder för attmiljöhänsyn i större utsträckning skall kunna tas vid offentlig upphandling.Utskottet redovisade t.ex. att regeringen avsåg att inrätta en delegation sombl.a. skulle vara pådrivande för en miljöanpassad offentlig upphandling.Utskottet kan nu konstatera att delegationen har inrättats genom ettregeringsbeslut (dir. 1998:8).Utskottet finner inte någon åtgärd påkallad av motion U26 (mp)yrkande 5 som därmed bör avstyrkas.EU:s budget och återflödet till SverigeMotionenI motion U26 (mp) hävdas att regeringens redovisning av EU:s budget lämnarvissa luckor. Även om avgift och i viss mån också återflödetredovisas, anser motionärerna att även ökade administrativa kostnader,resekostnader etc. måste tas med i beräkningen för att det klart skall framgåvad det kostar att vara medlem i unionen (yrkande 6).Finansutskottets ställningstagandeAv skrivelsen framgår att avgift till EU enligtpreliminärt utfall för statsbudgeten uppgick till 20 181 miljoner kronor.Återbetalningen till följd av infasningsöverenskommelsen motsvarar 661 miljonerkronor och redovisas på inkomsttitel . På statsbudgeten bruttoredovisas detåterflöde som administreras av svenska myndigheter, vilket innebär attbetalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan deutbetalningar svenska myndigheter gör på kommissionens vägnar redovisas motanslag på statsbudgetens utgiftssida. Alla betalningar av detta slag frånkommissionen till svenska myndigheter redovisas under inkomsttitel varspreliminära utfall uppgår till ca 8 700 miljoner kronor.Det bör noteras att svenska myndigheter inte administrerar samtliga utgifterpå EU-budgeten som riktar sig till och som alltså borde ingå i termenåterflöde. Exempel på återflöde som inte går över statsbudgeten ärforskningsstöd inom ramprogrammet för forskning.Som utskottet påpekade i yttrandet över förra årets skrivelse om verksamheteni EU är återflödet till bara ett mått, och inte ens det bästa, på vadSverige får ut av medlemskapet i EU. Vid sidan av betydelsen av att ärmed och påverkar framtid, har t.ex. tillgången till den inre marknadenbetydelse för vår ekonomis utveckling.Vidare kan utskottet notera att redovisningen i skrivelsen av EU:s budget ochav återflödet till är mer detaljerad än i tidigare års skrivelser (jfrskr. 1995/96:190 s. 48-50 och skr. 1996/97:80 s. 96-99).Den har tillsammans med andra medlemsländer i Ekofinrådetaktualiserat ett tak för medlemsavgiften som bl.a. syftar till att minskaSveriges nettobidrag till EU.Utskottet finner inte något tillkännagivande av det slag som förordas i dennu aktuella motionen påkallat. Motion U26 (mp) yrkande 6 bör således avstyrkas.Stockholm den 2 april 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), JohanLönnroth (v), (), (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. Folkomröstning om deltagande i (v, mp)() och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken om deltagande i EMUbort ha följande lydelse:Utskottet ser stora risker med EMU och är positivt till att intekommer att införa euron när den tredje etappen av EMU inleds den 1 januari1999. Ett svenskt deltagande i skulle innebära stora inskränkningar iSveriges möjligheter att bedriva en självständig ekonomisk politik. Med delångtgående demokratiska ambitioner som finns i kan det inte vararimligt att avstå från en folkomröstning om EMU.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet anser således att motion U26 (mp) yrkande 3 bör tillstyrkas.2. Folkomröstning om deltagande i (c)() anser att finansutskottets ställningstagande underrubriken om deltagande i bort ha följande lydelse:Ett medlemskap i en ekonomisk och monetär union, med en gemensam valuta, ärett stort steg. Det är således viktigt att ett eventuellt svenskt EMU-medlemskap föregås av en folkomröstning. Det finns dock ingen anledning attutlysa en folkomröstning förrän ett medlemskap eventuellt skulle aktualiserasav en regering eller en majoritet i riksdagen.Utskottet finner således inte att bör göra något tillkännagivandemed anledning av motion U26 (mp) yrkande 3. Motionen bör därmed avstyrkas.3. Konvergensprogrammet (v, mp)() och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Sverige presenterade ett konvergensprogram med det övergripandesyftet att skall uppfylla konvergenskriterierna. Utskottet vill erinraom att konvergensprogrammet innehöll ytterligare två krav: krav på en minskadarbetslöshet samt krav på minskad miljöskuld. Utskottet anser att dessa kravinte har uppfyllts och att de i det fortsatta arbetet måste prioriteras högre.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion U26 (mp) yrkande 4 bör därmed tillstyrkas.4. Offentlig upphandling (v, mp)() och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken upphandling bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion U26 (mp) att för offentligupphandling har inverkat negativt på möjligheten att ställa miljökrav iupphandlingssammanhang. Utskottet instämmer i regeringens skrivning om att detbehövs en utredning kring vilka miljökrav som får ställas. I likhet med motionU26 (mp) anser utskottet dock att ytterligare steg bör tas. Utskottet anser atten prioriterad fråga för att driva i EU skall vara att göra det möjligtatt ställa hårda miljökrav och krav på att varor är närproducerade vid varjeupphandling, även om detta innebär begränsningar av den inre marknaden.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion U26 (mp) yrkande 5 bör således tillstyrkas.5. EU:s budget och återflödet till (v, mp)() och () anser att finansutskottetsställningstagande under rubriken och återflödet till bortha följande lydelse:Utskottet anser att avsnitten i regeringens skrivelse om EU:s budget lämnarvissa luckor. Utskottet noterar att det inte, även om avgift och iviss mån också återflödet redovisas, görs någon komplett redovisning av hurmycket EU-medlemskapet kostar . För att en sådan redovisning skall vararättvisande måste även de ökade administrativa kostnaderna och resekostnadernaför den statliga förvaltningen tas med i beräkningen.Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Motion U26 (mp) yrkande 6 bör således tillstyrkas.Näringsutskottets yttrande1997/98:NU4yBerättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 1997Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 1997/98:60 med berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen jämte motioner, i de delar som berör näringsutskottetsberedningsområde. yttrar sig över sammanlagt fyra yrkanden somåterfinns dels i de två motionerna 1997/98:U25 (v) och 1997/98: U26 (mp) väcktamed anledning av skrivelsen, dels i motion 1997/98:U618 (mp) från den allmännamotionstiden.Näringsutskottet föreslår att de i yttrandet behandlade motionsyrkandenaavslås. Till yttrandet har fogats 3 avvikande meningar (mp; v, mp).SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen under år1997 i enlighet med riksdagsordningens 10 kap. 1 §. Skrivelsen behandlarEuropeiska unionens övergripande utveckling, det ekonomiska och socialasamarbetet, unionens förbindelser med omvärlden, det rättsliga och inrikessamarbetet samt unionens institutioner, svenska språket och rekrytering avsvenskar.MotionernaDe motioner som väckts med anledning av skrivelse 1997/98:60 och som behandlashär är följande:1997/98:U25 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (8) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregeringens försök att slutföra det multilaterala investeringsavtalet ()utan dialog och utan diskussion om landspecifika reservationer för delmed riksdagen.1997/98:U26 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viktenav att verkar för att utvecklingen av förnyelsebara energikällorprioriteras,13. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinte godkänna i dess nuvarande form.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1997/98:U618 av och (båda mp) såvitt gäller yrkandet(5) att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt bör styra och stödja aktionsplaner samt EU:sPHARE- och TACIS-program så att dessa utvecklar och förändrar energisystemet iekologiskt hållbar riktning och inte stöder nya kärnkraftverk.NäringsutskottetInledningFör att stärka näringsutskottets bevakning av EU-frågorna har utskottettillsatt tre arbetsgrupper med vardera fem-sex ledamöter från partierna samt ensekreterare från utskottskansliet. Tre bevakningsområden har prioriterats:energi, forskning och inre marknaden. I skrivelsen återfinns under fleraavsnitt frågor inom näringsutskottets (och de tre nämnda gruppernas)beredningsområde: inre marknadens utveckling, metoder att minska tekniskahandelshinder, turism, näringspolitik, energipolitik, forskning och dengemensamma handelspolitiken. Det som sägs i skrivelsen under några av dessaavsnitt har alltså varit föremål för en mer omfattande bevakning frånnäringsutskottets sida. har dock inte funnit anledning att idetta sammanhang, som en följd av utskottets mer fördjupade bevakning, redovisanågra ställningstaganden i dessa delar med utgångspunkt från regeringensskrivelse.De sakfrågor som näringsutskottet valt att uppmärksamma i yttrandet är därmeduteslutande föranledda av de aktuella motionsyrkandena. Dessa tar sikte på EU:sinsatser för att underlätta omställningen av energisystemen i , denfortsatta utvecklingen av förnybara energikällor inom unionen och slutligen depågående förhandlingarna inom (Organization for Economic Cooperation andDevelopment) om ett multilateralt investeringsavtal som berör hållninginom såväl den gemensamma som den nationella handelspolitiken.Näringsutskottet behandlar i det följande de nämnda motionsyrkandenatillsammans med korresponderande avsnitt i skrivelsen under tre rubriker:Omställningen av energisystemen i , Utveckling av förnybaraenergikällor och Det multilaterala investeringsavtalet.Omställningen av energisystemen i ÖsteuropaMotionernaI motion 1997/98:U618 (mp) anförs att EU:s insatser för skall varaekologiskt hållbara genom att bidrag till miljövänliga energislag prioriterasframför stöd till nya kärnkraftverk. Motionärerna anser att det är viktigt attSverige verkar för att kärnavfall, utbrända bränsleelement, atomreaktorer etc.omhändertas på ett tillförlitligt sätt. Det konstateras att bidrargenom såväl bilaterala som multilaterala insatser till omställningen avenergisystemen i . Inom ramen för EU:s program PHARE (andHungary Aid for Restructuring of the Economies) och TACIS (Technical Assistanceto the Commonwealth of Independent States and ) medverkar tillatt utveckla och förändra energisystemet i bl.a. . Förhoppningsvis,sägs det, kan den ryska energipolitiken påverkas i rätt riktning.SkrivelsenI skrivelsen (s. 212) sägs att TACIS-programmet spelar en viktig roll i EU:sansträngningar att understödja demokratiska och ekonomiskareformprocesser. TACIS-programmet för uppgick till ca 128 miljoner ecuoch inriktades på företagsrestrukturering, utbildning, socialt reformarbete,transporter, energi och miljö. I programmet ingår fortsatt stöd tillförbättrandet av kärnsäkerheten. Även ett utökat regionalt samarbete vidRysslands västgränser är en del i TACIS-samarbetet.Regeringen erinrar om att kommissionen, G 7-länderna (,, , , , och ) och år1995 upprättade ett Memorandum of Understanding med bl.a. ett ömsesidigtåtagande att stänga kärnkraftverket i Tjernobyl . Uppfyllandet avförpliktelserna i detta dokument beskrivs i skrivelsen som en stötesten irelationerna mellan och . har beslutats att en nysarkofag över den havererade reaktorn i Tjernobyl skall byggas. EU harförbundit sig att bidra finansiellt till detta projekt, där även avseratt bidra bilateralt. Ett nytt TACIS-program för som omfattarsamarbetsprojekt inom institutionsbyggnad, ekonomiska reformer och utvecklingav den privata sektorn samt energi och miljö är under förhandling.Vissa kompletterande uppgifterKommissionen har ett för PHARE och TACIS gemensamt kärnsäkerhetsprogram, somhar till huvudsyfte att förbättra teknisk utrustning, utbildning ochadministrativa rutiner för att höja säkerheten vid existerande kärnkraftverk iCentral- och . I några fall har stöd till avslutande av arbetena vidinte helt färdigbyggda kärnkraftverk aktualiserats, nämligen då dessa kanmöjliggöra stängning av i drift varande, mindre säkra anläggningar. Ävenåtgärder för att ta hand om avfall m.m. ingår i kärnsäkerhetsprogrammet.Inom ramen för de reguljära landprogrammen bidrar PHARE och TACIS tillutvecklingen på energiområdet under förutsättning att detta ingår imottagarländernas prioriteringar. Effektivare energianvändning (inkl.sparåtgärder) har dominerat insatserna. När det gäller själva energipolitiken,t.ex. frågan om eventuell utbyggnad av kärnkraften, har kommissionen betonatatt denna, liksom i EU:s egna medlemsstater, faller under den nationellakompetensen. Detta hindrar inte att länderna själva i många fall velat ha hjälpmed att åstadkomma en mer balanserad fördelning på olika energikällor. I PHAREkan man räkna med att den s.k. förstärkta förmedlemskapsstrategin införutvidgningen, som skall styra den framtida inriktningen av programmet, kommeratt leda till ökat stöd till en rad infrastrukturprojekt på energiområdet;syftet är att bidra till kandidatländernas EU-anpassning.I arbetsplanen för det bildade samarbetsrådet mellan och ,byggd på en överenskommelse om partnerskap och samarbete (PCA - Partnership andCooperation Agreement), framgår att förstärkt samarbete skall etableras inombl.a. miljöområdet och kärnsäkerheten. kommer därutöver ett G8-möte (, , , , , , Italienoch ) att äga rum i som helt skall ägnas åt energifrågan.Vid energiministerrådet beslutades om en ettårig förlängningav programmet för energisamarbete med tredje land (SYNERGY). Programmet ger ihuvudsak stöd till informations- och utbildningsaktiviteter, och ambitionen äratt ytterligare införliva länder i i det europeiskaenergisamarbetet.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet kan konstatera att mycket stora ansträngningar görs från EU:ssida - manifesterat i tillförsel av betydande finansiella resurser - i syfteatt åstadkomma förbättringar på både kort och lång sikt i Östeuropasenergiförsörjning. Många av åtgärderna är av tvingande, historiska skälinriktade på att förbättra kärnsäkerheten och att mildra avfallsproblemen kringkärnkraftverken, men också som i fallet Tjernobyl att förhindra ytterligareläckage av radioaktivitet. De långsiktiga ambitionerna i EU:s insatser påenergiområdet för synes ligga i linje med den inriktning sommotionärerna förordar, som näringsutskottet erinrar om attgemenskapens strävanden härvidlag med nödvändighet måste fullgöras underhänsynstagande till det kärnkraftsberoende som föreligger. Många av de aktuellastaterna är nämligen uteslutande hänvisade till kärnkraften för sinenergiförsörjning - ett förhållande som på kort sikt inte går att påverka, menpå lång sikt är en omständighet som måste vägas in i EU:s omställningsprogramför berörda länder.Med det sagda avstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i här berörddel.Utveckling av förnybara energikällorMotionenMiljöpartiet de gröna ser allvarligt på att EU:s arbete med energifrågor inte itillräcklig grad inriktas på förnybara energikällor, framhålls det i motion1997/98:U26 (mp). Motionärerna vill fästa uppmärksamhet på att detgasmarknadsdirektiv som är under utarbetande kan innebära att blirytterligare beroende av fossila energikällor. Det riktas också kritik mot attITER-projektet (International Thermonuclear Experimental Reactor) ännu hållsvid liv. I stället borde EU stödja och prioritera en mer omfattande forskningoch utveckling av förnybara energikällor som t.ex. solceller.SkrivelsenI skrivelsen (s. 129) sägs att energiarbetet har dominerats avbehandlingen av kommissionens förslag till direktiv om gemensamma regler för eninre marknad för naturgas (gasmarknadsdirektivet). Direktivet innehållerallmänna regler för sektorns organisation och för tillträde till marknaden,liksom regler för lagring, överföring och distribution av naturgas. Under entioårsperiod får gaskunderna gradvis rätt att utnyttja andras gasledningar föratt kunna köpa gas på marknaden i stället för att vara beroende av ettmonopolföretag. Efter tioårsperioden skall minst en tredjedel av gasmarknadenvara öppen för konkurrens. Vidare skall då alla kraftproducenter och alla andragaskunder med en årlig gaskonsumtion som överstiger varaberättigade att utnyttja andras gasledningar.I november 1996 presenterade kommissionen en grönbok om en strategi förförnybara energikällor. Vid ministermötet förelåg enighet om enresolution i vilken rådet uppmanade kommissionen att utarbeta en strategi föratt främja dessa energikällor. I strategin, som kommissionen överlämnade i formav en vitbok (KOM/97/599) till rådet , föreslås bl.a.som ett indikativt mål att medlemsstaterna fram fördubblar andelenförnybara energikällor till av den totala energianvändningen. Kommissionenanser att politiken bör inriktas på att främja användningen av biomassa,vindkraft och solenergi. Enligt kommissionen kan strategin bidra till att skapaett konkurrenskraftigt energisystem för hela med betydande möjligheterför export av kunnande och investeringar till tredje land.Vid energirådsmötet enades ministrarna om en tvåårig budgetför ALTENER II-programmet (Alternative Energy), vilket innebär en fortsättningoch utvidgning av det första ALTENER-programmet som löpte ut år 1997.Programmets övergripande mål är att bidra till att skapa de nödvändigavillkoren för en aktionsplan för förnybara energikällor, särskilt vad gäller delegala och administrativa villkoren. Programmet skall också bidra till attuppmuntra privata och offentliga investeringar i produktion och användning avenergi från sådana energikällor. ALTENER-programmet utgör en betydelsefull delav för att minska gemenskapens koldioxidutsläpp frånenergisektorn.Vid nyssnämnda rådsmöte presenterade kommissionen också ett förslag tillramprogram för energi (KOM/97/550). Enligt förslaget inordnas där bl.a.programmen SAVE II (Special Action for Vigorous Energy Efficiency), SYNERGY(finansierar internationella samarbetsprojekt med tredje land för utvecklingoch implementering av energikällor) och ALTENER II samt delar av THERMIE(demonstrations- och spridningsprogram inriktat på icke-nukleär energi i detfjärde ramprogrammet för forskning och utveckling) i syfte att skapa en mersamlad struktur.