bet · GL01NU14 · 1998-05-26 00:00:00 — Riktlinjer för Telias verksamhet 1997/98NU14ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1997/98:121 om riktlinjer för AB:s verksamhet,dels fyra motioner som väckts med anledning av propositionen,dels - delvis - en motion från allmänna motionstiden ,dels - delvis - tre motioner från allmänna motionstiden . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om riktlinjer för Telias verksamhet.Enligt dessa skall huvudinriktningen för i fortsättningen vara att iNorden och inom erbjuda telekommunikationer i vid bemärkelse. Ihuvudinriktningen skall ingå den internationella verksamhet som är nödvändigför att tillhandahålla dessa tjänster. Utskottet anser att det är viktigt attTelia ges med andra operatörer likvärdiga förutsättningar. När det gäller enprivatisering av , som förordas i några motioner, konstaterar utskottetatt någon ändring av Telias ägarstruktur inte är aktuell.I en reservation (m, fp, kd) avstyrks propositionen. I stället föreslås attriksdagen skall uttala sig för en privatisering av , bl.a. av detprincipiella skälet att konkurrensutsatt verksamhet inte skall bedrivas istatlig regi. Modifieringar av regeringens förslag till riktlinjer för Teliaförordas i två reservationer (v; mp). I proposition 1997/98:121 föreslås att godkänner regeringens för-slagom riktlinjer för Telias AB:s framtida verksamhet (avsnitt 6). De motioner som väckts med anledning av propositionen är följande:1997/98:N17 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagen1. avslår regeringens förslag i enlighet med vad som anförts i motionen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enprivatisering av Telia.1997/98:N18 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen med avslag på propositionen bemyndigar regeringen att sälja utaktieinnehavet i AB.1997/98:N19 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enav Telias huvudsakliga riktlinjer skall vara att informationstekniken görstillgänglig för alla i landet,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Teliasroll i förverkligandet av målet att samtliga hushåll och företag i hela lan-detskall ha tillgång till lättanvända tele- och IT-baserade informationstjänsterpå lika villkor,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att detsamhällsekonomiska ansvaret skall komma i första hand, framför detföretagsekonomiska.1997/98:N20 av m.fl. (kd) vari yrkas att riksdagen1. avslår regeringens förslag till riktlinjer för AB:s framtidaverksamhet,2. beslutar uppdra åt regeringen att förbereda ett kapitaltillskott ienlighet med styrelsens förslag,3. beslutar bemyndiga regeringen att privatisera ,4. hos regeringen begär förslag till nya riktlinjer vad gällerinnehållstjänster i enlighet med vad i motionen anförts.Den motion från allmänna motionstiden som behandlas här är1996/97:T917 av () såvitt gäller yrkandet (15) att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utförsäljning avTelia.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1997/98:Fi209 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (14) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omägandet av och andra dataföretag.1997/98:Kr302 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (12) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensnabb privatisering av AB.1997/98:N209 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (2) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enprivatisering av . ombildades till ett av staten helägt aktiebolag,(prop. 1992/93:200, bet. Huvudmotivet var att aktiebolagsformenansågs utgöra en lämplig associationsform för konkurrensutsatt verksamhet. Isamband med bolagiseringen fastlade att huvudinriktningen för Teliaär att erbjuda telekommunikationstjänster på den svenska telemarknaden. Annanverksamhet än kärnverksamheten kan bedrivas under förutsättning att denkompletterar huvudinriktningen och bidrar till att stärka koncernens lönsamhetoch att det sker under rimligt risktagande. Det primära verksamhetsmålet angavsvara att ge tillfredsställande avkastning på eget kapital och utdelning tillägaren.Riksdagen beslöt om ändrade telepolitiska mål (prop. 1996/97: 61,bet. Det övergripande målet är att enskilda och myndigheter i landetsolika delar skall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Statensaktier i förvaltas inom avNärings- och handelsdepartementet.Utvecklingen inom telebranschen präglas av snabba förändringar, konstaterasdet i propositionen. Den tekniska utvecklingen fortgår oavbrutet, med nyaprodukter och tjänster. Marknaderna liberaliseras i snabb takt, och från den 1januari 1998 har huvuddelen av telemarknader öppnats för konkurrens.Detta har sin grund i de beslut som fattats inom EU. I flertalet länder iEuropa råder nu full konkurrens, och i många länder har en delprivatiseringskett, sägs det. Strukturutvecklingen kan beräknas medföra att det inom varjeland kommer att finnas ett flertal operatörer. Förutom allianser mellantraditionella teleoperatörer börjar det även bildas allianser mellanteleoperatörer och medieföretag samt mellan teleoperatörer och dataföretag,påpekar regeringen.Telias rörelseintäkter var , en ökning med 7 %jämfört med . Telias finansiella ställning har förbättrats väsentligtsedan bolaget bildades men är fortfarande något svagare än det somredovisas för liknande operatörer i andra länder. Företaget uppvisade år 1997en soliditet på och en räntabilitet på eget kapital efter skatt på 12,. Telias investeringar uppgick till , varav ca 10miljarder kronor avsåg investeringar i . Kostnaderna för tillämpadforskning och utveckling var år 1997.Telias verksamhet bedrivs inom följande åtta affärsområden:1. Publik telekommunikation - vidareutvecklar och levererar Teliastraditionella tjänster till konsumentmarknaden, dvs. hushåll och små företag.2. Företagskommunikation - utvecklar och levererar teletjänster ochdatakommunikation till medelstora och stora företag samt till myndigheter,kommuner och landsting.3. - utvecklar och tillhandahåller nätkapacitet för fastateletjänster samt för kabel-TV-tjänster.4. Mobil kommunikation - utvecklar och levererar mobila teletjänster.5. International - inbegriper Overseas (med uppgift att investera itelekommunikationsrelaterade projekt i regioner utanför ) och alliansenUnisource (för globala tjänster i samverkan med telebolagen i ochHolland) samt Swedtel (Telias internationella konsultföretag).6. - utvecklar nya telekombaserade informationstjänstersåsom informationssökning, elektronisk handel, marknadsföring, utbildning,fritid och underhållning.7. - inbegriper Finans (finansieringslösningar),Telaris (fastigheter), Treasury (internbank) och Försäkring/TeliaReinsurance (internt försäkringsbolag).8. System och Service - ansvarar för försäljning och service av kundplaceradutrustning.Förvaltningen av och Telias huvudinriktningRegeringen gör bedömningen att i huvudsak bör ha samma möjligheter attutvecklas som övriga aktörer på marknaden. Regeringen avser att utöva ettprofessionellt och affärsmässigt ägande av . En målsättning bör därvidvara att avkastningen skall ligga på i stort sett samma nivå som gäller förövriga konkurrensutsatta teleoperatörer i Europa.Regeringen föreslår att huvudinriktningen för i fortsättningen skallvara att i och inom erbjuda telekommunikationer i vidbemärkelse. I huvudinriktningen skall ingå den internationella verksamhet somär nödvändig för att tillhandahålla dessa tjänster. skall erbjudatelekombaserade informationstjänster, där Telias roll är att paketerainformation till tjänster som görs tillgängliga via Telias olika nät. Annanverksamhet, t.ex. internationella telekommunikationsinvesteringar som inteingår i huvudinriktningen, skall bedrivas under förutsättning att den bidrartill att stärka lönsamhet och sker med en avkastning som står iöverensstämmelse med det risktagande verksamheten innebär; verksamheten skallkomplettera huvudinriktningen. skall ha frihet att genom strukturaffärerav olika slag sammanföra delar av sin verksamhet med andra operatörers.Genom en generell utformning av regleringen med samma villkor för allaoperatörer och utan särregler för gör staten en tydlig åtskillnad mellansin roll som reglerare av telemarknaden och sin roll som ägare till den störstaaktören, anförs det i propositionen. Närings- och handelsdepartementetförvaltar, som tidigare nämnts, statens ägande i . uppfyllerhärmed, säger regeringen, de krav som ställts upp i ett EG-direktiv(90/387/EEG) om upprätthållande av den inre marknaden för teletjänster genomatt tillhandahålla öppna nät och som innebär att medlemsländerna måstesärskilja sitt ägande från sin regleringsroll. Regeringen avser att iförvaltningen av se till att det avkastningskrav som staten ställerligger i linje med vad som gäller för konkurrenterna i och utomlands.Telia måste få verksamhetsförutsättningar som i huvudsak överensstämmer medkonkurrenternas när det gäller verksamhetens inriktning, anför regeringen. OmTelia inte kan öka sina intäkter genom vidgad geografisk marknad och med nyaprodukter får det negativa konsekvenser för bolaget. Med hänsyn till dentekniska utvecklingen och förändringarna på marknaderna är det enligtregeringens mening inte möjligt att avgränsa Telias verksamhet till endasttelefoni. Telekommunikationer i vid mening bör sålunda vara bolagetsarbetsområde. har börjat bearbeta nya marknader utanför ochbörjat utveckla sina tjänster mot högre förädling och ökat innehåll. Dennahuvudinriktning bör utvecklas vidare.Det krävs en precisering av Telias inriktning på informationsområdet, sägsdet vidare i propositionen. behöver komplettera det traditionellatelefoniområdet med olika innehållsrelaterade tjänster och produkter. Att Teliaskulle etablera sig som producent av innehåll, t.ex. TV-program, som bygger påinformation utan koppling till telekommunikationsverksamheten får dock ansesligga utanför en naturlig utveckling, anser regeringen. Strukturering ochpaketering av information är ett område där bör ha möjlighet att arbeta.Företaget bör emellertid inte självt eller som delägare sammanställa programtill traditionella radio- och TV-kanaler.Utvecklingen på Telias område är snabb och det bör därför ankomma påregeringen att fatta närmare beslut om Telias verksamhet om så erfordras,anförs det i propositionen. Det grundläggande är att skall ha i huvudsaksamma förutsättningar för sin verksamhet som övriga aktörer och att statenskall ha fullgod avkastning på det kapital som arbetar i Telia.Regeringen avser att återkomma med förslag till i den mån det bliraktuellt med ändringar i ägarstrukturen. är detta inte aktuellt,påpekas det. har enligt regeringens bedömning inte någotytterligare kapitalbehov. Skulle Telias fortsatta expansion komma att krävaytterligare kapitalinsatser är regeringen beredd att återkomma till riksdagenmed förslag.Med anledning av beslut som en följd av propositionen kommerbolagsordningen för att ändras. Det blir sedan styrelsens uppgift att,baserat på detta, utforma mål och strategier för Telias verksamhet.MotionernaRegeringens förslag bör avslås, anförs det i motion 1997/98:N17 (m). Moderatasamlingspartiet anser att bör sättas överst på privatiseringslistan ochsäljas , sägs det. En stor del av aktierna bör erbjudasallmänheten via börsen. En börsintroduktion av kan skapa en ny svenskfolkaktie på samma sätt som skedde vid privatiseringarna av ochdåvarande , menar motionärerna. De anger följande skäl för enprivatisering:1. En privatisering ger bättre tillgång till kapital och bättremöjligheter att expandera. Som statsägt företag kan inte få kapital frånriskkapitalmarknaden. Genom ökad tillgång till kapital får bättreinvesteringsmöjligheter.2. En privatisering ger större operationell flexibilitet.3. En utförsäljning har stort stöd i företagets ledning och bland dessanställda.4. En privatisering bör genomföras skyndsamt för att undvika en minskning avTelias värde.Målsättningen med privatiseringen av är att företaget långsiktigt skallvara ett bland flera stora svenska exportföretag inom den kunskapsintensivadelen av näringslivet, anför motionärerna. Därigenom kan den kritiska massan avhögteknologiska svenskbaserade företag inom tele-, IT-, elektronik- ochmediebranscherna stärkas. Efter en första delprivatisering bör ytterligareförsäljningar av statens aktier i ske efter en lämplig tid, ansermotionärerna.Också i motion 1997/98:N209 (m) förordas en privatisering av Telia.Motiveringen är i stort sett likalydande med motiveringen i den nyssnämndamotionen.Även i motion 1997/98:N18 (fp) föreslås att skall avslåpropositionen och att regeringen skall bemyndigas att sälja ut aktieinnehavet iTelia. liberalernas principiella hållning till kommunala ochlandstingskommunala bolag är att de skall avvecklas eller säljas tillprivata intressen, sägs det i motionen. Detta gäller i stor utsträckning ocksåstatliga bolag. Den bolagisering som ägde rum under den borgerligaregeringsperioden syftade till att förbereda företagen för en framtidaförsäljning, erinrar motionärerna om. Som argument för Folkpartietsprincipiella ståndpunkt anför de bl.a. att medborgarnas insyn är begränsad ioffentliga bolag och att konkurrensen snedvrids. Därför bör offentligt ägdabolag som verkar på en konkurrensutsatt marknad privatiseras, medan övrigaverksamheter bör återgå till förvaltningsform. En försäljning av tordeknappast behöva förknippas med särskilda villkor vad avser accessnätet och desstillgänglighet, anser motionärerna. De menar att det med en helt avregleradtelemarknad, med många stora aktörer och en snabbt ökande konkurrens inte finnsnågra skäl kvar för att behålla i statlig ägo. Därtill kommer Teliasbehov av riskkapital samt möjligheter att agera på den avreglerade marknaden.Förslagen i propositionen är ytterligare ett skäl till att sälja , sägermotionärerna; ett statligt bolag bör inte agera på den internationellamarknaden. bör därför bemyndiga regeringen att sälja aktieinnehavet iTelia. Skulle detta yrkande avslås anser motionärerna att propositionen skallavslås med hänvisning till att ett statligt bolag inte bör agera på eninternationell marknad.Skall kunna stärka sin ställning måste företaget privatiseras,anförs det i motion 1997/98:Kr302 (fp). Motionärerna pekar på att Teliasställning har byggts upp under en mycket av monopol för Televerket- ett monopol som kritiserades av . Det faktumatt nu kan agera med en stark finansiell grund, som bygger på tidigareriksdagsbeslut, gör det särskilt angeläget för att få tillfälle attta ställning till Telias inriktning, menar motionärerna. De hävdar attgrundtanken i Telias pågående mediesatsning är att man vill åstadkomma envertikal integration. Telias expansion på medieområdet innebär att ett nytt ochdominerande statligt mediebolag håller på att växa fram, vilket frånprincipiella utgångspunkter är mycket oroande, anför motionärerna. De anser attom staten skulle gå in på den kommersiella mediemarknaden med den kraft somTelia planerar är det en allvarlig yttrandefrihetsfråga och ett starkt skäl föratt statens band med bör lösas.I motion 1997/98:N19 (v) begärs uttalanden av i tre avseenden - omatt en av Telias huvudsakliga riktlinjer skall vara att informationsteknikengörs tillgänglig för alla i landet, om Telias roll i förverkligandet av måletatt samtliga hushåll och företag i hela landet skall ha tillgång tilllättanvända tele- och IT-baserade informationstjänster på lika villkor samt omatt det samhällsekonomiska ansvaret hos skall komma i första hand,framför det företagsekonomiska. Motionärerna saknar en aspekt bland deriktlinjer som anges i propositionen, nämligen att informationstekniken måstegöras tillgänglig för alla i landet på motsvarande sätt som gäller för post-och teletjänster. Lika förutsättningar i hela landet är en mycket viktigregionalpolitisk fråga, sägs det. Regeringens uttalande att hushållens behovskall beaktas är, enligt motionärerna, otillräckligt. De anser att målet skallvara att samtliga hushåll och företag i hela landet skall ha tillgång tilllättanvända tele- och IT-baserade informationstjänster på lika villkor.Motionärerna anser vidare att regeringens krav på att Telias avkastning skallligga på samma nivå som gäller för övriga konkurrensutsatta teleoperatörer iEuropa motverkar det grundläggande syftet med verksamheten. Det finns fleraexempel - () och Posten - på att kravet på avkastning letttill rationaliseringar som ger negativa konsekvenser för både kunder ochpersonal. Dessa verksamheter tillkom inte för att generera företagsekonomiskavinster i första hand, utan för att garantera alla människor i hela landet engod service till rimliga priser, säger motionärerna och menar att detsamhällsekonomiska ansvaret måste komma i första hand, det företagsekonomiska iandra hand. Det är, enligt motionärerna, bra att nu ges möjlighet att gesig in på nya områden. anser att staten även i fortsättningenskall stå som ägare till , och motionärerna motsätter sig eventuellaframtida förslag om ändringar, i betydelsen utförsäljning av aktier. Omytterligare kapitalinsatser krävs får detta lösas på annat sätt.Staten bör aktivera sitt ägande i sina - och inte säljaut de strategiska tillgångarna till privata intressen - föreslås det i motion1997/98:Fi209 (v). Motionärerna hänvisar till att fackklubbar () på ien debattskrift har krävt att ägaren, staten, redogör för sina avsikter medTelia och att företaget skall vara ?en motor för IT-utvecklingen? i Sverige.Regeringens förslag till riktlinjer för Telias framtida verksamhet böravslås, anförs det i motion 1997/98:N20 (kd). bör också uppdra åtregeringen att förbereda ett kapitaltillskott i enlighet med förslag frånTelias styrelse och bemyndiga regeringen att privatisera . Vidare börriksdagen hos regeringen begära förslag till nya riktlinjer vad gällerinnehållstjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. Regeringen saknaren rationell hållning till och annan statlig konkurrensutsattnäringsverksamhet, anser motionärerna och hävdar att intern splittring ochideologisk vånda leder till felaktiga beslut och därmed ett sjunkande värde påhela Teliakoncernen. Vid beslutet om ändrade telepolitiska målförmådde inte regeringen att samla sig till en uppfattning i viktigaframtidsfrågor för , säger motionärerna. Det gällde främst beträffandestyrelsens begäran om kapitaltillskott för att klara framtidainvesteringsbehov. Regeringen föreslår nu att genom ägardirektiv skallåläggas sådana restriktioner i sin verksamhet att något nytt ägarkapital inteskall behöva tillskjutas, säger motionärerna. Eftersom den tekniskautvecklingen är mycket snabb, och utvecklingen går mot entelekommunikationsmarknad utan nationsgränser, anser de att det är fatalt attregeringen ålägger snäva ägardirektiv och vägrar bredda ägandeoch kapitalbas. Målsättningen att Telias avkastning skall ligga på i stort settsamma nivå som gäller för övriga konkurrensutsatta teleoperatörer i ärriktig, anser motionärerna, som dock menar att regeringen föreslår alltförkraftiga begränsningar för såväl det geografiska verksamhetsområdet somverksamheten på medieområdet. Villkoren för en framtida satsning påinnehållstjänster måste redas ut när det gäller att konkurrera med andra somhar intresse av att distribuera sådana kanaler i Telias nät, säger motionärernavidare. Regeringen konstaterar, som nämnts, att en sådan utveckling får ansesligga utanför en naturlig utveckling. En satsning på innehållstjänster ärmycket kapitalkrävande och skulle kräva ett kapitaltillskott via endelprivatisering, säger motionärerna och konstaterar att enligtregeringens bedömning inte har något kapitalbehov. Här skiljersig ägarens uppfattning på ett markant sätt från styrelsens uppfattning ochdess begäran om ett kapitaltillskott, hävdar motionärerna och påtalar att dettaförhållande inte kommenteras i propositionen. Regeringens fasthållande vidhelstatligt ägande av kombinerat med snäva ägardirektiv framstår somotidsenligt och kontraproduktivt, sägs det avslutningsvis.Även i motion 1996/97:T917 (kd) förordas en utförsäljning av . Sverigehåller, enligt motionären, på att få två separata telenät - dels Telias nät,dels ett nät för andra operatörer. Detta andra nät, som är rikstäckande, bestårav , svenska kraftnäts och Svensk Rundradio AB:snät som stomme och med kommunala nät i samverkan med nya teleoperatörer, sägermotionären. När den alternativa infrastrukturen finns tillgänglig kan värdet avTelias nät komma att sjunka, hävdar motionären. Han anser att staten bl.a. avdetta skäl bör påbörja en utförsäljning av aktier i , i samband med att ennödvändig ökning av det egna kapitalet åstadkoms via aktiemarknaden.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag om utförsäljning avstatliga företag (bet. 1997/98:NU10). I reservationer (m, fp, kd; c; mp)redovisades respektive partiers syn i frågan om statligt ägande av företag.Utskottet har också i sitt yttrande (1997/98:NU8y) till finansutskottetöver ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) avstyrktmotionsyrkanden om försäljning av statliga företag. I avvikande meningar (m,fp, kd; c) redovisades respektive partiers ståndpunkter i frågan. Hösten 1997avslog ( i anslutning till behandlingen av regeringens skrivelse1997/98:20 med redogörelse för företag med statligt ägande ( motioner med kravpå dels att syftet med det statliga ägandet skall redovisas för varje företag,dels att en statlig ägarpolicy skall utarbetas. Motionerna följdes upp ireservationer (m, c, fp, kd; mp).Riksdagen beslöt om riktlinjer för statens företagsägande (prop.1995/96:141, bet. NU26), enligt vilka följande huvudprinciper skall gälla förförvaltningen av statliga företag:- Statligt ägda företag skall arbeta under krav på effektivitet, avkastningpå det kapital företaget representerar och strukturanpassning.- Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag skall medutgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följa företagets utveckling ochvidta erforderliga åtgärder för att företaget skall uppfylla kraven påeffektivitet, avkastning och strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringen att ( med vissa givnarestriktioner ( kunna minska statens ägande i åtta angivna företag, nämligenAssi , , , ., ,AB , och . Dettabemyndigande ersatte det bemyndigande som lämnat (prop.1991/92:69, bet. angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken (Holding) AB, och skall fortsätta att gälla.Utskottet har behandlat ett förslag från revisorerangående statens roll som ägare av bolag (1997/98:RR9, bet. Revisorernalämnar förslag rörande mål och styrformer, styrelseledamöters roll,arbetsorganisationen inom , insyn och revision samt rörandedotterbolag till statliga bolag. Utskottet avstyrkte förslaget, liksom deaktuella motionsyrkandena, i avvaktan på pågående arbete inomRegeringskansliet. I en reservation (m, fp, kd) följdes förslaget upp. Ibetänkandet avstyrktes också motionsyrkanden om utförsäljning av statligaföretag. I reservationer (m, fp, kd; c; mp) redovisades återigen respektivepartiers ståndpunkter i frågan. fattar beslut i början av juni 1998.Näringsminister besvarade en interpellation(1997/98:142) av Per () om och det norska bolaget . Isitt svar angav näringsministern bl.a. att någon privatisering av genombörsnotering inte är aktuell.I motion 1997/98:N20 (kd) hänvisas bl.a. till ?Telias styrelses uppfattningoch entydiga begäran om ett kapitaltillskott?. Enligt uppgift har dockinte framfört någon framställan till Närings- och omkapitaltillskott. I departementspromemorian Moderna telekommunikationer åt alla(Ds 1996:38), som publicerades , anförs följande beträffande fråganom kapitaltillskott: ?Telia bör få ett kapitaltillskott.Den exakta storleken på kapitaltillskottet och tidpunkten för tillskottet börfastställas senast . Mot bakgrund av de stora förändringar somsker på telemarknaden kan det dessutom bli nödvändigt med ytterligarekapitaltillskott framöver.?