bet · GM01NU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Regeringen avser att utreda hur domstolensframtid skall se ut och om det går att sammanföraimmaterialrättsliga mål i de allmänna domstolarna med de mål somPatentbesvärsrätten handlägger. Verksamheten kan, enligt regeringen, drivasvidare med ett något minskat anslag - en överföring med till ettannat anslag inom utgiftsområde 24 föreslås.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet (B 2)Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är centralförvaltningsmyndighet för teknisk kontroll samt nationelltackrediteringsorgan för laboratorier och för certifierings-, provnings- ochbesiktningsorgan. SWEDAC bedriver en betydande uppdragsverksamhet(ackreditering m.m.) som syftar till att uppnå acceptans av och förtroendeför svenska provningar, certifieringar och andra bevis om överensstämmelse.Ackreditering innebär prövning och bekräftelse av kompetens hoskontrollorgan med fortgående tillsyn och förnyade bedömningar.Ackrediteringsverksamheten svarar för av SWEDAC:s omsättning.Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad.SWEDAC samordnar, övervakar, ger råd och informerar i provnings- ochkontrollfrågor till myndigheter. För att säkerställa att produkter med CE-märke (EG-märke) uppfyller fastställda och väsentliga säkerhets-, miljö- ochhälsokrav bedriver föreskrivande myndigheter s.k. marknadskontroll. SWEDACär ansvarigt för att samordna och stödja myndigheternas kontroll på densvenska marknaden. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med en särskild skrivelse som mer utförligt behandlar erfarenheterfrån omställningen av det svenska provnings- och kontrollsystemet sedan år1993, med anledning av och den framtida inriktningen.Riksrevisionsverket bedömer att resultatredovisningen inte uppfyllerväsentliga återrapporteringskrav enligt regleringsbrevet, främst vad gällerbrister i rapporteringen avseende uppnådda prestationer, produktivitet ocheffekter. Till stor del beror detta på att myndigheten under ettutvecklingsarbete med införande av nya mål och rapporteringskrav inte hunnitintegrera nya rutiner för denna typ av redovisning i ekonomi- ochkvalitetssystem. Detta har åtgärdats, och integrering sker även i detmiljöledningssystem som är under uppbyggnad. SWEDAC har också avgivitsärskilda redogörelser om marknadskontrollen samt uppföljningar ominförandet av kontrollordningar i öppna system. Därutöver lämnas löpanderapportering avseende genomförda marknadskontroller inom legal mätteknik.Nyligen har även avgetts en utredning om ädelmetallkontrollen. Regeringenbedömer därför att den sammantagna rapporteringen från SWEDAC inom dessaområden, som täcker en stor del av myndighetsverksamheten, väl uppfyllerkravet på återrapportering och att ytterligare åtgärder därför inte behövervidtas. Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under denkommande perioden bör bedrivas enligt de mål som fastställts för SWEDAC:smyndighets- och uppdragsverksamhet för budgetåret 1998.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Regeringens beräkning av anslaget innebär en ökning med , varav561 överförs från anslaget Patentbesvärsrätten (B 1) och 2 750 000 krfrån det tidigare anslaget . Ökningen är avsedd för attdels kunna bedriva verksamheten på nuvarande nivå (då möjligheten attutnyttja anslagssparandet beräknas vara uttömd i och med utgång),dels kunna utöka aktiviteterna i fråga om bl.a. marknadskontroll ochinformation till näringslivet.Inga motioner har väckts på detta område.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Bidrag till riksmät-platser (B 3)Anslaget disponeras av SWEDAC för bidrag till följande fyra riksmätplatser:Sveriges Provnings- och (), Flygtekniskaförsökanstalten (FFA), (namnändrat från )och (). I SWEDAC:s uppgifter ingår ettövergripande samordnings- och medelsfördelningsansvar för investeringar ochunderhåll av utrustning hos riksmätplatserna, att utöva tillsyn samt attplanera normaliehållningsinsatserna inom området.Av tidigare utredningar och redovisningar framgår att riksmätplatserna harsvårigheter att uppnå målsättningen vad gäller en hög standard på grund avmedelsbrist, anför regeringen. Utbudet av fysikaliska storheter bedöms varaav tillräcklig omfattning och relevans samt medelsanvändningen effektiv.Forskningsaktiviteten bedöms inte vara tillräcklig. Regeringen anser attriksmätplatsorganisationen bör koncentreras och ges ett tydligthuvudmannaskap hos helstatliga (). Därigenom bildas en sammanhållen verksamhet, gemensam forskningsmiljöoch klar ansvarsfördelning - ett "nationellt metrologiskt institut" inom SP- i likhet med vad som är fallet i många andra länder. Det råder en breduppslutning om att riksmätplatsverksamheten hos SSI inte skall omfattas avkoncentrationen, säger regeringen. SWEDAC skall även fortsättningsvis skötafördelningen av medel till riksmätplatserna.För att stärka landets primärmetrologi inom såväl fysikalisk som kemiskmetrologi föreslår regeringen, som en engångsåtgärd, en ökning av bidragetmed , i enlighet med den ekonomiskavårpropositionen 1998. Av ökningen föreslås användas inomdet fysikaliska området för huvudsakligen anskaffning av mättekniskutrustning men även för flyttning av utrustning till SP i och förkostnader i samband med detta. Resterande skall användasför att täcka SWEDAC:s kostnader i samband med utvecklingen av ett systemmed referenslaboratorier. Vidare föreslår regeringen att det årliga bidragetsom används för internationell spårbarhet, underhåll av utrustning m.m.skall ökas permanent med ca , vilket finansieras genom enöverföring från det tidigare anslaget Exportkreditnämnden.Sammantaget beräknar regeringen anslaget till förnästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Elsäkerhetsverket (B 4)är förvaltningsmyndighet för tekniska säkerhetsfrågor påelområdet. De övergripande målen för verksamheten är att förebygga avelektricitet orsakad skada på person och egendom samt störningar påradiokommunikation och näringsverksamhet inom området elektromagnetiskkompatibilitet (EMC). Regeringens bedömning är att verksamheten inommyndigheten bör bedrivas enligt den allmänna inriktning somgäller för elsäkerhetsarbetet för budgetåret 1998.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sprängämnesinspektionen (B 5)är central förvaltningsmyndighet för frågor som rörbrandfarliga och explosiva varor. Det övergripande målet för verksamheten äratt förebygga att personer och egendom kommer till skada vid hantering avsådana varor.Regeringen konstaterar att bedömt att årsredovisningensfinansiella delar i allt väsentligt är rättvisande. Riksrevisionsverketbedömer dock att resultatredovisningen inte uppfyller väsentligaåterrapporteringskrav enligt regleringsbrevet. Regeringen har, med anledningav revisionens iakttagelser, bl.a. inom ramen för myndighetsdialogenpåbörjat ett arbete tillsammans med myndigheten för att klara ut de aktuellaåterrapporteringskraven, vilket bl.a. innebär att regeringensåterrapporteringskrav både för innevarande budgetår och för kommeratt förtydligas. Regeringens bedömning är att verksamheten 1999 bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller förSprängämnesinspektionen för perioden 1997-1999.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Bidrag till standardisering, provnings- och mätteknisk FoU m.m. (B 6)Från anslaget lämnas bidrag till standardiseringsverksamheten för att SISStandardiseringen i som centralorgan, tillsammans med åttaauktoriserade standardiseringsorgan för olika verksamhetsområden, skallverka för svensk standardisering nationellt, europeiskt och globalt. Vidarelämnas bidrag till () föruppgifter inom teknisk forskning och utveckling av mät- och provningstekniksamt därtill anknuten standardisering. Från anslaget finansieras ävenverksamheter inom området teknisk nomenklatur och informationsförsörjning.Regeringen anser att nya uppgifter för standardiseringen samt ökadforskning avseende provnings- och mätteknik motiverar en anslagshöjning.Ökningen, som uppgår till ca , finansieras genom enöverföring från det tidigare anslaget . Regeringenberäknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Patent- och registreringsverket: Finansiering av viss verksamhet (B 7)Anslaget är avsett för fortsatt statlig medverkan för finansiering avverksamhet vid avseende kostnader i sambandmed likvidation av företag. Frågor rörande vissa kostnader i samband medlikvidation av företag som handhas av börenligt regeringens mening överföras till Patent- och registreringsverket.För att finansiera kostnader för denna verksamhet bör motsvarande medelöverföras från där motsvarande neddragning har beräknats föranslaget Domstolsväsendet m.m. (C 1), anslagspost 5 Allmänna advokatbyråer,driftbidrag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Patent- ochregistreringsverket kommer under budgetåret att lägga fram ett förslag tillhur verksamheten skall kunna avgiftsfinansieras. Regeringen skall övervägamöjligheten att förenkla likvidationsförfarandet i den här typen avlikvidationsfall så att kostnaderna för förfarandet kan minskas.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Den allmänna verksamheten hos PRV och handläggningstiderPropositionenPatent- och registreringsverket (PRV) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om patent, varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt förregistreringsärenden angående aktiebolag, filialer, handelsbolag, ekonomiskaföreningar och europeiska ekonomiska intressegrupperingar. PRV för ävenregister över fysiska personers och dödsbons konkurser samt övernäringsförbud. Verksamheten vid PRV finansieras genom avgifter. Avgifternaskall ge full kostnadstäckning. Verksamheten med patent, varumärken ochmönster skall ge ett överskott som motsvarar kostnaden förPatentbesvärsrättens verksamhet.Den genomsnittliga behandlingstiden var vid utgången av , att jämföra med regleringsbrevets mål om 10månader, sägs det i propositionen. Arbetsproduktivitet ochkostnadsproduktivitet sjönk tillfälligt i samband med att avdelningenflyttade till . Under mitten av beräknas de iregleringsbrevet angivna handläggningstiderna åter uppnås på varumärkes-,mönster- och namnområdena. Inom verksamhetsgrenen bolag slutbehandlas av ärendena , vilket är regeringens mål.MotionenI motion 1998/99:N238 (c) föreslås ett riksdagsuttalande om förkortadehandläggningstider hos PRV. Det är viktigt att det kommer fram mångainnovationer i det svenska näringslivet, anför motionärerna. De noterar attför småföretagen kan den tidsutdräkt som handläggningen av olika ansökningarkan vara förenad med innebära stora kostnader. Mot bakgrund härav ansermotionärerna att handläggningstiderna hos PRV måste förkortas.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beslöt att det inom Närings- ochhandelsdepartementet skall inrättas en interdepartemental arbetsgrupp förberedning av förslag som lämnats av Småföretagsdelegationen och den inom EUtillsatta s.k. BEST-gruppen (Business Environment Simplification TaskForce). Regeringen aviserade i vårpropositionen (prop. 1997/98:150) åtgärderi linje med några av de förslag som Småföretagsdelegationen hadepresenterat. Ett av dessa rörde arbetet på myndigheter med att förkortahandläggningstiderna. Regeringen anförde i propositionen (s. 29) följande:Myndigheternas handläggningstider skall i ett första steg förkortas med 25procent i särskilt utvalda ärenden. Regeringen avser att skärpa existerandepunktlighetsmål i regleringsbreven samt att införa sådana för samtligahandläggande myndigheter. Kontroll och uppföljning skall skärpas.I september 1998 gav regeringen uppdrag rörande förkortadehandläggningstider åt följande myndigheter: PRV, , ,, , samtlänsstyrelserna i och . I uppdraget sadesatt regeringen överväger att i regleringsbreven för skärpa kraven påkortare handläggningstider för vissa myndigheter som handlägger ärenden avstor betydelse för företag. För att regeringen skall kunna utforma dessakrav med fullt utnyttjande av myndigheternas egna analyser och med hänsyntill pågående arbete gavs myndigheterna i uppdrag att genomföra en översynoch analys av sina interna handläggningsrutiner. Bedömningen skall bl.a.innehålla en redovisning av ärendetyper av betydelse för företag därhandläggningstiderna utifrån gällande regelverk uppvisar godaförutsättningar att kunna förkortas. Uppdragen skulle redovisas senast den16 , så att redovisningen kan utgöra underlag för eventuellaändringar i respektive myndighets regleringsbrev. PRV:s rapport avlämnades imitten av november 1998.PRV har också, enligt regleringsbrevet för , haftregeringens uppdrag att redovisa hur verket fram till den 31 december 2002skall kunna sänka handläggningstiden för patent från till 18 månader.Detta uppdrag redovisades i juni 1998.Konkurrensfrågor (C)(C 1)är central förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor.Regeringen bedömer det som centralt att det ökade handlingsutrymme somuppstått som en följd av att den s.k. ärendebulken arbetats av utnyttjas föregna, nya initiativ och uppföljning av tidigare fattade beslut vad gällermisstänkta överträdelser av konkurrensreglerna. Det finns därför inte skälatt påtagligt ändra den resursmässigt höga prioritet () som hittillslegat på den verksamhetsgren som gäller konkurrenslagstillämpningen, anförsdet. En diskussion och eventuell förändring vad gäller balansen mellan deolika verksamhetsgrenarna bör ske först sedan hunnit vinnaviss erfarenhet från övergången från mer reaktiv verksamhet utifrånansökningar till en mer egeninitierad och aktiv konkurrensövervakning, menarregeringen. Den anser att inriktningen av verksamhet skallbehållas oförändrad för år 1999.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till ,vilket innefattar en överföring med till anslagetKonkurrensforskning (C 2).MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om att skall stärkas,anförs det i motion 1998/99:Sk310 (m). En vital konkurrens skärpereffektiviteten och ökar välståndet, säger motionärerna och menar attinsatser för att främja konkurrensen därmed är ett viktigt inslag i enpolitik som bidrar till att göra mer utvecklingskraftigt.I motion 1998/99:N299 (m) föreslås att anslaget till skallökas med , i stället för den mindre neddragning somregeringen föreslår. Myndigheten bedriver en mycket viktig verksamhet, ochanslaget borde enligt gjorda erfarenheter ökas så att arbetet för enbättre och sundare konkurrens kan intensifieras, anför motionärerna.En ökning av anslaget till med förnästa budgetår föreslås i de två motionerna 1998/99:Fi211 (fp) och 1998/99:N333 (fp). bör ges större möjligheter att agera "kon-kurrenspoliser" genom ökade resurser till egna undersökningar ochuppföljningar, anförs det i den sistnämnda motionen. För närvarandekoncentreras arbetet till de anmälningar som kommer in till verket ochhandläggningstiderna blir i vissa fall mycket långa, säger motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden som de här aktuella(bet. 1997/98:NU1).Enligt uppgift från Närings- och har Konkurrensverket- under den budgetsanering som ägt rum - utsatts förförhållandevis mindre besparingskrav jämfört med andra myndigheter. Verkethar därmed givits tid och resurser att arbeta av den stora mängdansökningsärenden som uppkom i samband med införandet av den nyakonkurrenslagstiftningen . När nu denna ärendemängd är avklaradkommer att övergå till en mer egeninitierad och aktivkonkurrensövervakning och därvid kunna använda de resurser som frigjorts. Irealiteten anses därmed det föreslagna anslaget innebära en betydanderesursförstärkning för det konkurrensfrämjande arbetet.Konkurrensforskning (C 2)disponerar medlen under anslaget för att främja och stödjaforskning inom konkurrensområdet. Verksamheten syftar till att ge kunskap omolika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar samtverkningarna av olika konkurrenspolitiska medel. Verksamhetsmålet för stödettill forskningen är formulerat så att prioritet skall ges sådanaforskningsprojekt som är av betydelse för verksamhet.Mot bakgrund av lämnade redovisningar och resultatet av en oberoendeutvärdering bedömer regeringen att en viss förstärkning av anslaget ärbefogad. Detta är av betydelse för att även fortsättningsvis kunna bedrivaett fortlöpande och kvalitativt arbete inom området. Regeringen har dockinte funnit vägande skäl att ändra på utformningen och inriktningen avstödet. Regeringens beräkning av anslaget på innebär enökning med jämfört med . Ökningen finansierasgenom besparingar inom utgiftsområde 24 på anslagen (C 1)-0,, Avgifter till vissa internationella organisationer (A8) - och Teknisk forskning och utveckling (D 1) - 2,5miljoner kronor.MotionernaI motionerna 1998/99:Fi211 (fp) och 1998/99:N333 (fp) föreslås en ökning avanslaget till konkurrensforskning för nästa budgetår med ,vilket innebär en fördubbling jämfört med regeringens förslag. Forskningenkring konkurrensfrågor, t.ex. undersökningar av konkurrensförhållanden påolika svenska marknader och effekter av olika slags regleringar, är av storvikt för långsiktiga arbete och möjligheter att föreslåförändringar i lagar och regler, anförs det i den sistnämnda motionen.En minskning av anslaget till konkurrensforskningen med 2 miljoner kronorför föreslås i motion 1998/99:N321 (mp). Motionärerna anseratt konkurrensforskningen inte skall högprioriteras i förhållande tillkonsumentforskningen på det sätt som regeringen anses göra. De föreslår istället att anslaget till konkurrensforskningen skall ligga kvar på dentidigare nivån och att ökningen på skall läggas påkonsumentforskning. Därmed skulle konkurrens- och konsumentforskningen fålika stora anslag.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden om ökade medel som dehär aktuella (bet. 1997/98:NU1).Förstärkningen av anslaget till konkurrensforskning - i praktiken mer än enfördubbling - skall, enligt Närings- och , ses som entydlig markering av den vikt som läggs vid behovet av att stärka kunskapernaom olika marknaders funktionssätt, effekter av konkurrensbegränsningar ochverkningarna av olika konkurrenspolitiska medel. Forskning kring dessafrågor anses dessutom ha konsumentpolitisk betydelse, eftersomkonkurrenspolitiken ytterst syftar till att stärka konsumenternas ställningpå olika sätt.RevisorsnämndenRevisorsnämnden har till uppgift att handlägga frågor om godkännande,auktorisation och tillsyn av revisorer samt registrering av revisionsbolag.Det övergripande målet för myndighetens verksamhet, som äravgiftsfinansierad, är att den skall leda till att samhällets behov avkvalificerade oberoende externa revisorer och revisionsbolag tillgodosessamt att den revisionsverksamhet som de bedriver är av hög kvalitet ochuppfyller höga etiska krav. Intäkterna budgeteras till 11,3 miljoner kronorför år 1999.Inga motioner har väckts på detta område.Teknisk forskning och utveckling (D)Teknisk forskning och utveckling (D 1)PropositionenAnslaget disponeras av främst . Målet för verksamheten är ökad kunskapoch kompetens i näringslivet för att därigenom stimulera tillväxt ochförnyelse. Regeringen har ställt upp följande kompletterande mål förverksamheten:- att stärka näringslivets kompetensutveckling, konkurrenskraft ochtillväxt på det internationella, nationella och regionala planet,- att bidra till att stimulera näringslivets teknikutveckling och skapagynnsamma förutsättningar för företagen genom en, i internationelljämförelse, konkurrenskraftig FoU-miljö i landet,- att bidra till ökad långsiktig näringslivsrelevans i svensk forskning,- att bidra till svenska forskares och företags deltagande iinternationellt samarbete,- att bidra till att fler små och medelstora företag deltar i FoU-samarbeten.Anslaget avser långsiktiga verksamheter. De föreliggande riktlinjerna ochmålen bör ligga fast, anför regeringen. För att uppfylla de ställda målenskall även fortsatt initiera och stödja forskning och utveckling ochframför allt forskningssamverkan mellan näringsliv och högskola. Insatsernaför att generellt stärka näringslivsrelevansen inom FoU-systemet skallutvecklas. Uppdraget att stärka utvecklingskraften i små och medelstoraföretag ligger fast liksom uppdraget att stimulera det svenska näringslivetsmedverkan i EU:s forskningsprogram, sägs det i propositionen. Insatserbehöver också göras för att löpande analysera på vilka områden det finnssärskilt goda förutsättningar för svenskt näringsliv att vidareutvecklas,anför regeringen. Ett utvecklingsprogram, Teknisk framsyn, har etableratsför detta syfte.Med hänvisning till den snabba utvecklingen på IT-området finns detanledning för att fortsätta utvecklingsarbetet med en kraftfull ochlångsiktig strategi på IT-området, anser regeringen. En sådan strategisyftar bl.a. till att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft, attskapa nya företag och nya arbeten och att trygga välfärden. De snabbaförändringarna i den internationella ekonomin förutsätter, enligtregeringen, förstärkta insatser för teknikpolitiska analyser. skallges fortsatta uppdrag på detta område.Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 689,2 miljoner kronor.Därvid har en överföring med gjorts till anslagetKonkurrensforskning. Regeringen begär vidare bemyndigande attlåta staten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband medstöd till teknisk forskning och utveckling för de fyra budgetåren 2000-2003om högst 500, 425, 200 respektive 130 miljoner kronor.MotionernaAnslaget till teknisk forskning och utveckling bör ökas med 110 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag, anförs det i motion 1998/99:N299(m). Regeringen har tidigare genomfört mycket kraftiga besparingar när detgäller teknisk forskning och utveckling, säger motionärerna. De hävdar attverksamheten vid flera viktiga vetenskapliga institutioner riskeras som enföljd av detta. hotar besparingen de svenska företagensteknikförsörjning och konkurrenskraft, menar motionärerna och erinrar om attModerata samlingspartiet har avvisat regeringens besparingar.I motion 1998/99:Fi210 (c) föreslås en engångsvis minskning av anslagetTeknisk forskning och utveckling för nästa budgetår med 60 miljoner kronor.Dessa medel avses, som tidigare redovisats, användas för att finansiera deti samma motion förslagna, nya anslaget Stöd till kvinnors företagande somtagits upp med motsvarande belopp. förutsätter att det häraktuella anslaget kommer att ingå i den strategi för de framtidaforskningsresurserna som partiet begär under utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Det bör ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till långsiktig finansiering av den engångsvisaneddragningen av anslaget, anför motionärerna.Anslaget kan minskas med , anförsdet i motion 1998/99:N321 (mp). Eftersom forskningsstiftelserna disponeraransenliga resurser och med hänvisning till den insyn och den demokratiskapåverkan i dessa som föreligger bör det här aktuella anslaget kunna minskasnågot, anser motionärerna. De föreslår också att bör få disponera 150miljoner kronor under anslaget för nydanande forskning och utveckling ismåföretagen. Av de medel som föreslås få disponera bör en ram på 50miljoner kronor avsättas för miljöteknik.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden om ökade respektiveminskade medel som de här aktuella (bet. 1997/98:NU1). Yrkandet om minskademedel följdes upp i en reservation (mp).Anslaget till teknisk forskning och utveckling har skurits ned med ca 40 %eller ca . Ungefär hälften av dessa besparingarhar kompenserats med stiftelsemedel från forskningoch och kompetensutveckling. Det är, enligt uppgiftfrån Närings- och , oklart vad som kommer att ske meddessa finansieringsåtaganden sikt.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (D 2)Under anslaget anvisas medel till lönekostnader och övrigaförvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.