bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Påinkomster som överstiger taket föregenavgifterna blir den statliga inkomstskattenfortfarande , men föreslås attgränsen för statlig skatt höjs med ett beloppsom motsvarar den uteblivna höjningen 1997.Gränsen för resekostnader sänks så att avdragmedges för belopp , och samtidigtändras avdraget till en skattereduktion.Skatten på bilförmån höjs så att intäkternaåterställs till nivån före sänkningen 1997.Miljöpartiet föreslår också attarbetsgivaravgifterna sänks gradvis under en15-årsperiod till av lönesumman. För år2001 innebär förslag attinkomstskatten sänks med medtyngdpunkt på lägre inkomster och attinkomstskatten för höginkomsttagare höjs med 2miljarder kronor.Bland förslag ingår attbolagsskatten höjs till för att bekostaett slopande av sambeskattningen avförmögenheter och att avdraget förrepresentation avskaffas.I motion Fi22 av m.fl. (kd)yrkande 5 i denna del krävs en genomgripandeomläggning av skattepolitiken. EnligtKristdemokraterna har regeringen genomutomordentligt omfattande skattehöjningarpressat många hushålls ekonomier över den gränsdär de själva klarar av att försörja sig utansocialbidrag. Även andra åtgärder somregeringen vidtagit har varit förödande förenskilda människor och ett uttryck för enokänslighet för människors faktiska situation.Som exempel nämner motionärerna besparingar påänkepensionerna och bostadsbidragen ochförsämringar för ålderspensionärer. I motionenframhålls att skattetrycket måste sänkas ocksåför att skall kunna behålla en positionbland världens ledande industrinationer.Regeringens propåer om särskilda och gynnsammaskattevillkor för utländska experter visar iall sin absurditet det omöjliga i att Sverigehar ett väsentligt högre skattetryck änomvärlden.Enligt är det angeläget attfler skall klara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag för att fåhushållsekonomin att gå ihop. I motionenföreslås därför att grundavdraget i denkommunala beskattningen höjs med såatt den disponibla inkomsten i genomsnitt ökarmed ca eller ca perår. Förslaget ger förutsättningar för en bättrefungerande lönebildning och innebär bl.a. kan tjäna skattefrittjämfört med . Vidare sänksavdragsgränsen för resor till och från jobbetfrån 7 000 till så att mer äni dag blir avdragsgillt. Värnskatten avskaffashelt och förslaget att skärpa marginalskattenavvisas.Enligt bör politikeninriktas på att få fram nya och växande företagför fler jobb. Ett förslag i denna riktning äratt privatpersoner får en möjlighet tillskattereduktion av arbetskostnaden förtjänster som utförs i det egna hemmet. Detinnebär att det vita priset kan halverasjämfört med dagens regler. Skattereduktionenbegränsas till maximalt ochhushåll.Andra förslag i samma riktning är attskatterna på arbetande kapital sänks och attarbetsgivaravgifterna minskas.Kapitalförsörjningen för de mindre företagenförbättras bl.a. genom ett permanentriskkapitalavdrag och avskaffad dubbel-beskattning. Royalty på patenteradeuppfinningar skattebefrias för attdärefter beskattas som inkomst av kapital.Inbetalningsreglerna för skatter mildras så attdet åter skall räcka med att betala påförfallodagen. I motionen föreslås också enökad miljösatsning och bättre villkor förjordbruket.Vidare föreslås att enskilt sparandestimuleras. Avdragsrätten för pensionssparandehöjs till ett basbelopp, den särskildalöneskatten på vinstandelar för anställdaavskaffas och en avdragsrätt införs försparande på individuella utbildningskonton.Förmögenhetsskatten bör avvecklas av fleraskäl. I motionen föreslås att detta sker i tvåsteg genom att den minskas till år 1999och sedan slopas helt.Kristdemokraternas förslag innebär att dettotala skattetrycket sänks med cirka 25miljarder kronor netto, utöver regeringensförslag.Övriga motionerI motion Fi58 av och (c, m) yrkas omedelbara lättnader ifråga om mervärdesskatten för vissariksanläggningar för utbildning inomtravsporten. Enligt motionen omfattas inteverksamheten inom dessa riksanläggningar avmervärdesskatten, vilket efter de ändringar påkulturområdet som genomförts (prop. 1996/97:10, SkU6) innebär nackdelar ikonkurrenshänseende.I motion Fi48 av m.fl. (m) yrkasatt regeringen skall lägga fram en plan för attgenomföra skatteförslagen i utredningen (SOU1997:167) En livsmedelsstrategi för Sverige.I motion Fi33 av () begärs ettriksdagsuttalande om att beskattningen på elsom används som råvara i produktionen snarastbör avskaffas.I motion Fi28 av () föreslås iyrkande 2 sänkt fastighetsskatt i syfte attsänka skatten för boende.Skatteutskottets yttrandeI sitt yttrande (SkU4y) instämmerskatteutskottet i de bedömningar som regeringengör i finansplanen om en politik för rättvisaskatter. avstyrker allamotionsförslag om en ändrad inriktning avskattepolitiken.I sammanhanget nämner skatteutskottet att detförslag till avfallsskatt som regeringenaviserade i budgetpropositionen och som tagitsin i budgeten blir fördröjt. Förslagethar överlämnats till EU för bedömning, ochregeringen räknar med att förslaget kan träda ikraft först . De inkomster på325 från denna skatt som hartagits upp budget kommer alltså inteatt inflyta.Till yttrandet har fogats avvikande meningarfrån företrädare för Moderata samlingspartiet,, liberalerna,, de gröna ochKristdemokraterna.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet erinrarinledningsvis i sitt yttrande (SfU5y) om attåtskilliga ändringar av socialavgifterna harskett . Bl.a. har vidflera tillfällen avgiftsväxling skett samt enförändrad struktur på socialavgifterna införts.Vidare har den allmänna egenavgiften tillsjukförsäkringen omvandlats till en allmänpensionsavgift. Ytterligare förändringar avsocialavgifterna kan förutses, inte minst tillföljd av införandet av det nyaålderspensionssystemet.Riksdagen har tidigare beslutat om ennedsättning av socialavgifter enligt den avCenterpartiet förordade modellen. Såsom anförsi motionen har nedsättningarna företagits iavsikt att främst stödja de mindre företagen.Socialförsäkringsutskottet kan för närvarandeinte föreslå en fortsatt sänkning i enlighetmed vad som förordas i motionen och anser attfinansutskottet bör avstyrka motion Fi18 (c)yrkande 4.I socialförsäkringsutskottets betänkande1997/98:SfU10 avstyrks motions-yrkanden varibegärts att frågan om slopande avarbetsgivaravgifter på privata tjänster inomhushållssektorn borde övervägas.Socialförsäkringsutskottet anförde därvid bl.a.att betänkandeSkatter, tjänster och sysselsättning (SOU1997:17) med förslag bl.a. om att slopaarbetsgivaravgifterna för företag som arbetarmed hushållsnära tjänster, såsom städning(enbart riktad till privata konsumenter),hårklippning, taxi och restaurang var föremålför beredning och utskottet ansåg bl.a. attregeringens beredning av förslaget bordeavvaktas. Detta blev också beslut.Socialförsäkringsutskottet vidhåller dennauppfattning och anser att finansutskottet böravstyrka motion Fi19 (fp) yrkande 6.När sjuklöneperioden förlängdes från 14 till28 dagar fr.o.m. den 1 januari 1997kompenserades arbetsgivarkollektivet för dettagenom en sänkning av arbetsgivaravgiften tillsjukförsäkringen med 0,14 procentenheter.Fr.o.m. I sitt yttrande tillfinansutskottet med anledning avbudgetpropositionen, 1997/98:SfU1y, tillstyrkteutskottet regeringens förslag om en höjning avarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen med0,för och med 0,03procentenheter för med anledning av denförkortade sjuklöneperioden. Detta blev ocksåriksdagens beslut. Socialförsäkringsutskottetvidhåller i sitt yttrande sin inställning ochanser att finansutskottet bör avstyrka motionFi22 (kd) yrkande 5.Socialförsäkringsutskottet anser attfinansutskottet skall avstyrka också motionFi21 (mp) yrkande 8.Till yttrandet har fogats avvikande meningarfrån företrädare för , , de gröna ochKristdemokraterna.Trafikutskottets yttrandeTrafikutskottet yttrar sig (TU4y) överförslagen om att en miljöskatt på flyg börinföras och att landningsavgifterna för flygetbör höjas. hänvisar till dentransportpolitiska propositionen där regeringenframhåller att arbetet med att begränsaluftfartens oönskade miljöeffekter bör skegenom en samlad strategi på flera fronter, meden kombination av regleringsverksamhet ochekonomiska styrmedel. Både internationellaorganisationer som FN och samt riksdagenhar betonat vikten av att ekonomiska styrmedelutvecklas och att marknadens funktionssättutnyttjas effektivt så att en hållbarutveckling kan nås. Motionerna Fi18 (c) yrkande8 och Fi21 (mp) yrkande 27 avstyrks.Till yttrandet har fogats avvikande meningarfrån företrädare för ochMiljöpartiet de gröna.Jordbruksutskottets yttrandeNär det gäller motion Fi21 (mp) yrkande 26, medförslag till höjda avgifter på handelsgödseloch bekämpningsmedel för att stimulerautvecklingen mot en ekologisk anpassning,hänvisar jordbruksutskottet i sitt yttrande(JoU3y) till att lagt framförslag till en reform av den gemensammajordbrukspolitiken. Regeringen har iproposition 1997/98:142 redovisat riktlinjerför arbete med jordbruks- ochlivsmedelspolitiken inom Europeiska unionen.Jordbruksutskottet har behandlatregeringens förslag och uttalat att en gemensampolitik med likartade konkurrensvillkor är enförutsättning för att den inre marknaden skallfungera när det gäller jordbruks- ochlivsmedelsproduktion (1997/98:JoU23 s. 9).I denna fråga kan vidare konstateras att ibetänkandet (SOU 1997:167) Enlivsmedelsstrategi för anförs att omövriga EU-länder inte höjer ellerförändrar sina produktionsskatter elleravgifter, såsom beskattningen på dieselolja ochhandelsgödsel, bör de svenska totalaproduktionsskatterna för jordbruket anpassastill de beskattningsnivåer som gäller iSveriges konkurrentländer. Jordbruksutskottethar inhämtat att betänkandet harremissbehandlats och är föremål förberedning inom föreslår att motion Fi21(mp) yrkande 26 i avvaktan på fortsattaöverväganden i dessa frågor lämnas utan vidareåtgärd.Till yttrandet har de grönasföreträdare fogat en avvikande mening.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill för sin del anföraföljande. Skattepolitiken är en central del avden ekonomiska politiken. Målet förfinanspolitiken är, sedan balans har uppnåtts,att successivt förbättra saldot tills ettöverskott om av BNP uppnåtts . Allaförslag om skattesänkningar som väcks i olikamotioner - särskilt , lägger fram sådana -måste bedömas med detta mål i beaktande. Attgenomföra ofinansierade skattelättnader, på detsätt som prövades under förra mandatperioden1991-1994, kan inte komma i fråga. Omstatsfinanserna utvecklas bättre än vad måletanger, och mycket talar för det med den politiksom regeringen bedriver, kan det bli aktuelltatt överväga vissa generella skattesänkningar.Utskottet instämmer emellertid i regeringensuttalande i propositionen (avsnitt 1.6) om attgenerella skattesänkningar inte bör genomförasinnan en tillfredsställande kvalitet harsäkerställts inom skolan, vården och omsorgen.Utskottet, som inte har några invändningar motvad som anförs i propositionen omskattepolitikens inriktning, finner det för sindel inte meningsfullt att i detta sammanhang gåin på en närmare diskussion om de enskildaförslagen i motionerna. Utskottet anser, liksomskatteutskottet, socialförsäkringsutskottet,jordbruksutskottet och trafikutskottet (irespektive berörda delar), att motionerna intebör föranleda någon åtgärd.Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionerna Fi17 (m) yrkande 10 i denna del,Fi50 (m) yrkandena 1, 2 och 5, Fi18 (c)yrkandena 4, 5, 7, 8, 10-17 och 21, Fi60 (c),Fi19 (fp) yrkandena 6 i denna del, 7, 8 och 24,Fi20 (v) yrkandena 9 och 12-15, Fi21 (mp)yrkandena 8, 10-12, 14, 16-20, 22-27 och 30,Fi22 (kd) yrkande 5 i denna del, Fi58 (c, m),Fi48 (m), Fi28 (fp) yrkande 2 och Fi33 (fp).4.3 Den statliga inkomstskatten påförvärvsinkomsterVårpropositionenSom en del i finansieringen av de offentligafinanserna infördes fr.o.m. ensärskild värnskatt som innebär att den statligaskatten för inkomståren 1995-1998 höjts från 20till . Statlig inkomstskatt utgår -bortsett från ett bottenbelopp på - påden del av den beskattningsbaraförvärvsinkomsten som överstiger en viss nivå.Denna gräns skall enligt vad som beslutadesgenom skattereform indexregleras genomen årlig uppräkning med hänsyn tillförändringarna i penningvärdet och genom ettextra tillägg på (det s.k.reallöneskyddet). bromsadesuppräkningen som en del av saneringsprogrammet.För år 1999 och framåt skall uppräkningen återske i den ursprungliga ordningen. För år 1998är gränsen 213 100 kr.Gällande regler innebär alltså att värnskattenupphör fr.o.m. så attskattesatsen återgår till . I enlighet medvad som aviserades i samband medbudgetpropositionen föreslår regeringen nu(avsnitt 6.2.1) att skattesatsen höjs till 25 %för den del av den beskattningsbara inkomstensom överstiger . Denna gräns beräknas- efter en ändring som föranleds avpensionsreformen - motsvara en förvärvsinkomstpå . Bakgrunden till förslaget är attvärnskatten enligt regeringens uppfattningbidragit till att ge saneringsprogrammet entillfredsställande fördelningspolitisk profil.Vidare har en utvärdering av skattereformenvisat att hushåll med höga inkomster kommit utbättre ur denna reform än avsett och att detdärför behövs en fördelningspolitiskkorrigering. har regeringen bedömtsom angeläget att begränsa skatteuttaget påarbete och att undvika alltför högamarginaleffekter för flertalet skattskyldiga.Regeringen erinrar också om ambitionen iskattereformen att högst av dem som harförvärvsinkomster skall betala statliginkomstskatt utöver det fasta grundbeloppet.Enligt regeringen bör reglerna ändras närekonomiskt utrymme härför uppkommer så attdetta mål uppfylls.I propositionen föreslås också en annan ändringsom föranleds av ställningstagandena i sambandmed proposition 1997/98:151 om eninkomstgrundad ålderspension. Enligt vad somföreslås i den propositionen skall den allmännapensionsavgiften på av förvärvsinkomstentas ut på inkomster upp till 8,06 förhöjdabasbelopp i stället för 7,5 basbelopp. Enligtregeringen bör det ökade avgiftsuttag som dettaförslag medför kompenseras genom att dennuvarande skiktgränsen för statlig inkomstskatthöjs med till . Denna nyaskiktgräns skall användas för att beräknaskiktgränsen för statlig inkomstskatt , som därmed preliminärt kanuppskattas till , dvs. en lönenivå påca 249 000 kr.I vårpropositionen föreslår regeringen attuppräkningen av skiktgränsen med 1 800 krgenomförs.MotionernaI motionerna Fi17 av m.fl. (m)yrkande 11, Fi19 av m.fl. (fp)yrkande 23 och Fi22 av m.fl. (kd)yrkande 6 yrkas avslag på regeringens förslagatt höja marginalskatten jämfört med nuvaranderegler . Motionerna innehåller enkraftig kritik mot att regeringen urholkatmålsättningarna för skattereformen genom ens.k. tillfällig värnskatt och ett försämratinflationsskydd och genom att - i strid mottidigare utfästelser - låta värnskatten liggakvar för en stor del av dem som betalar statliginkomstskatt. Härtill kommer höjdakommunalskatter och egenavgifter. Motionärernaanser att målsättningarna i skattereformen omen marginalskatt på för den heltövervägande delen av inkomsttagarna och högst50 % för dem som betalar statlig inkomstskattsnarast bör återställas och har flera förslagom betydande skattesänkningar.I motion Fi20 av m.fl. (v)yrkas avslag på propositionen och attvärnskatten behålls enligt nuvarande modell.Enligt motionen bör dessutom ett nytt skikt påytterligare införas för beskattningsbarainkomster (yrkandena 6 i dennadel, 23 och 24).I motion Fi21 av m.fl.(mp) begär motionärerna en extra uppräkning avden lägsta gränsen för statlig inkomstskatt somkompensation för en tidigare uteblivenuppräkning samt att skattesatsen förstatlig inkomstskatt skall tillämpas på allaförvärvsinkomster till den del som överstigertaket för sjukförsäkringsavgiften (yrkandena 13och 15). Enligt vad som anförs i dessa motionerär regeringens förslag inte godtagbart frånfördelningspolitisk synpunkt.Motion Fi43 av m.fl. (s)innebär att effekterna av en ytterligaredifferentiering av den statliga inkomstskatten,utöver regeringens förslag, bör analyseras.Skatteutskottets yttrandeI sitt yttrande (SkU4y) vill skatteutskottetframhålla att en av grundstenarna iskattereformen var att begränsa de tidigarealltför höga marginalskatterna till högst 50 %och att värnskatten infördes som ett nödvändigtoch tillfälligt hjälpmedel i saneringspolitikenunder den bestämda förutsättningen att denskulle upphöra i och med utgången av år 1998.Enligt skatteutskottets uppfattning är detviktigt att upprätthålla målsättningarna förskattereformen, och det bör inte komma i frågaatt i det nuvarande läget förlängagiltighetstiden för värnskatten. kanutskottet konstatera att utvecklingen efter1990 innebär att utfallet av skattereformenbehöver korrigeras för att motverka enfördelningspolitisk snedfördelning till förmånför de högsta inkomstgrupperna. uppfattning är regeringensförslag väl avvägt i detta hänseende ochtillbakavisar alltså kritiken. Med det anfördatillstyrker skatteutskottet propositionen ochavstyrker samtliga motioner i dessa delar.Skatteutskottet tillstyrker också den ipropositionen föreslagna uppräkningen avskiktgränsen.Till yttrandet har fogats avvikande meningarfrån företrädare för Moderata samlingspartiet,liberalerna, ,de gröna och ställningstagandeNär regeringen i budgetpropositionen för år1998 lämnade sin slutliga värdering av 1990 årsskattereform och aviserade det nu aktuellaförslaget pekade finansutskottet i sittbetänkande (bet. 1997/98:FiU1) bl.a. på attskattesy-stemet har stor betydelse förfördelningspolitiken. Utskottet anser att denförändring av skatteskalan som regeringenföreslår är välmotiverad. Förändringen är välavvägd ur fördelningspolitisk synvinkel, ochutskottet tillstyrker i likhet medskatteutskottet propositionen i denna del.Motionerna Fi17 (m) yrkande 11, Fi19 (fp)yrkande 23, Fi20 (v) yrkandena 6 i denna del,23 och 24, Fi21 (mp) yrkandena 13 och 15, Fi22(kd) yrkande 6 samt Fi43 (s) avstyrks.4.4 Beskattningen av småföretagPropositionenI propositionen föreslås bl.a. att enskildanäringsidkare och enskilda personer som ärdelägare i handelsbolag skall få göra avdragför avsättning till periodiseringsfond medhögst mot avinkomsten. Vidare höjs det s.k.lättnadsbeloppet vid beskattningen avutdelningar och reavinster på aktier ionoterade aktiebolag från avstatslåneräntan, multiplicerat med summan avanskaffningskostnaden för aktierna och ettlöneunderlag. Ett annat förslag är attreaförluster på onoterade aktier skall fåkvittas fullt ut mot vinster påmarknadsnoterade aktier. medges fullkvittning endast mot vinster på aktier av sammaslag. I förenklingssyfte föreslås också att dets.k. basbeloppsavdraget - dvs. avdragsgränsenpå högst ett halvt basbelopp förpensionsförsäkringspremier - i fortsättningenskall få fördelas fritt mellan näringsinkomsteroch tjänsteinkomster i stället för attproportioneras med hänsyn till storleken på deolika inkomsterna.MotionenI motion Fi20 av m.fl. (v)motsätter sig motionärerna de föreslagnaförändringarna när det gäller ökatlättnadsutrymme vid beskattningen av utdelningoch reavinst på onoterade aktier (yrkande 6 idenna del).Skatteutskottets yttrandeRegeringens förslag innebär förbättringar avreserveringsmöjligheterna för enskildanäringsidkare och av skattevillkoren för ägaretill onoterade företag. Reglerna har fått engenerell utformning, men avsikten är attförslagen i praktiken skall få störst värde förde mindre företagen. Skatteutskottettillstyrker i sitt yttrande (SkU4y)propositionen i dessa delar liksom också denföreslagna förenklingen av basbeloppsavdraget.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer i skatteutskottetsyttrande. Propositionen tillstyrks i denna deloch motion Fi20 (v) yrkande 6 i denna delavstyrks.4.5 Särskilda småföretagaråtgärderMotionenI flerpartimotion Fi25 (m, fp, kd) föreslåstillkännagivanden om genomförande avSmåföretagsdelegationens första betänkande, omden politiska prioriteringen avavregleringsarbetet, om mål föravregleringsarbetet, om obligatoriskkonsekvensanalys samt om en s.k.solnedgångsprincip. Regeringens förslag påavregleringsområdet är otillräckliga, ansermotionärerna och hänvisar till att endast 4 avde 26 förenklingsförslag som framlades iSmåföretagsdelegationens betänkande aviseras ivårpropositionen. De viktigaste förslagen somutelämnas i vårpropositionen är, enligtmotionärerna, följande:- Kommunala bolag bör granskas, genom bl.a.ett särskilt råd med företrädare för stat ochnäringsliv; kommunerna skall ägna sig åtkärnuppgifterna och inte drivaaffärsverksamhet.- Alla som vill starta företag och som inte ärbelagda med näringsförbud bör ges rätt att fåF-skattsedel.- Självdeklarationen för företagare bör blienklare.- De allmänna försäkringarna bör görasenklare, genom att enhetligt beräkningsunderlagför sjukförsäkring och arbetsskadeförsäkringinförs.- En storleksgräns bör införas föruppgiftslämnande till (), och urvalsreglerna bör ändras försmåföretag.- Ett patentskydd för enklare uppfinningar börinföras.- tillarbetsförmedlingen bör slopas.I motionen hänvisas också tillSmåföretagsdelegationens andra rapport, Bättreoch mer tillgänglig information (SOU 1998:64),med ytterligare 17 förslag. Motionärerna anseratt flera av dessa bör genomföras snarast.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet anför i sitt yttrande (NU8y)att frågan om bättre och enklare regler försmåföretag är viktig när det gällermöjligheterna att skapa godatillväxtförutsättningar. Regeringen har ivårpropositionen angett hur arbetet medregelförenkling skall drivas vidare. Det skallsåledes bli lättare att registrera företag,handläggningstiderna hos myndigheter skallförkortas, företagens uppgiftslämnande skallunderlättas och tullhanteringen skall förenklasytterligare. När Småföretagsdelegationen harlämnat sitt slutliga förslag sommaren 1998avser regeringen att presentera ett program förregelförenkling.Mot bakgrund av det anförda ansernäringsutskottet att frågan om avreglering intenu skulle främjas av ett uttalande avriksdagen.Till yttrandet har fogats avvikande meningarfrån företrädare för Moderata samlingspartiet,, liberalerna ochKristdemokraterna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker, i likhet mednäringsutskottet, motion Fi25 (m, fp, kd).4.6 Omräkningstalen årstaxeringsvärdenPropositionenI propositionen föreslås att omräkningstalenvid fastighetstaxeringen skall frysaspå samma sätt som skett för . Förslagetinnebär att omräkningsförfarandet inte skallleda till någon förändring av taxeringsvärdenaför hyreshus (bostadsdelen) eller för småhus.MotionI motion Fi50 av m.fl. (m) yrkasatt frysningen av omräkningstalen skall gällaför alla hyreshus och således också föraffärslokaler och att skatteförvaltningensarbete med att ta fram nya omräkningstal skallupphöra (yrkande 3).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet instämmer i sitt yttrande(SkU4y) i regeringens bedömning atttaxeringsvärdena för bostäder bör stå kvaroförändrade 1999 på samma sätt som föregåendeår. Enligt utskottets mening finns det däremotinte några särskilda skäl som talar för ettmotsvarande undantag även för affärslokaler.Utskottet vill också framhålla attomräkningsförfarandet vid fastighetstaxeringeni princip omfattar alla fastigheter somtaxeras, frånsett industrienheter, och att detinte kan anses aktuellt att i detta sammanhangompröva dessa principer. Utskottet tillstyrkeralltså propositionen och avstyrker motionen idenna del.I denna del har företrädarna för Moderatasamlingspartiet fogat en avvikande mening tillyttrandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet medskatteutskottet propositionen i denna del ochavstyrker motion Fi50 (m) yrkande 3.4.7 Fastighetsskatten på småhus ochhyreshusMotionernaI motion Fi17 av m.fl. (m) yrkande10 i denna del föreslås att fastighetsskattensuccessivt avvecklas. Avdragsrätten måsteemellertid behållas. Motionärerna föreslårföljaktligen att fastighetsskatten för småhusbör ersättas av en schablonintäkt som tas upptill beskattning som inkomst av kapital. Deförändringar som föreslås kan emellertid integenomföras redan från innevarande år.