bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Antalet företagare harminskat i takt med att regeringens politik fåttgenomslag i ekonomin, och fortsätter attfalla i den internationella välfärdsrankningen.Regeringens mål om en halvering av den öppnaarbetslösheten är enligt motionärerna ett dåligtformulerat mål, och konsekvenserna av denformuleringen är nu fullt synliga genom att personerpå olika sätt förs bort ur statistiken.Ambitionsnivån måste höjas rejält. behöveren ny kurs och en ny regering. Den nuvaranderegeringens kapitulation inför den lågasysselsättningen är det största hotet mot välfärdensekonomiska bas. Det är enbart genom en politik somökar antalet skattebetalare som en god vård och enbra svensk skola långsiktigt kan tryggas.Målet för sysselsättningspolitiken bör i ställetvara att öka antalet arbeten. För nästamandatperiod, , bör målet vara enökning av antalet nya jobb med 300 000, enligtmotionärerna. Det är en ambitiös målsättning somkräver en helt ny ekonomisk politik. Utgångspunktenskall vara jobb genom företagande. Näringsklimatetmåste förbättras, och skall bli ettattraktivt land att investera och expandera i. Denstora potential av egenföretagare som finns iSverige måste tas till vara.Den ekonomiska strategi som föreslås innehållerbl.a. följande förslag:Om skall kunna häva massarbetslöshetenmåste skatterna på arbete sänkas. har idagsläget det högsta skatteuttaget på arbete blandvärldens industriländer och det bromsar givetvisframväxten av nya jobb. I motionen föreslås ensänkning av arbetsgivaravgifterna i den privatatjänstesektorn . Problemen medde höga skatterna på arbete är speciellt stora i dens.k. Uppskattningarvisar att det betalas minst 10 miljarderkronor i svart ersättning för arbete som utförs medkoppling till hemmen. Därför föreslås att enskattereduktion på införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden för hushållstjänster,. Skattereduceringen skallenligt förslaget göras direkt vid betalning.Förslaget har presenterats i samarbete medKristdemokraterna och . Både dessaåtgärder bör försiktigt räknat ge minst 100 000 nyariktiga jobb , enligt motionen. Andraskatteförändringar som föreslås är:dubbelbeskattningen på aktier och andelar iaktiefonder slopas, förmögenhetsskatten lindras ochavskaffas helt och skatten för fåmansbolagförenklas och lindras. Vidare sägs i motionen nejtill den nya värnskatten eller höjningen avstatsskatten till för förvärvsinkomster över360 per år.En annan avgörande faktor för att öka antalet jobbi näringslivet är att förbättra arbetsmarknadensfunktionssätt. Till att börja med skall de regler ilagen om anställningsskydd (LAS) ochmedbestämmandelagen (MBL) som den tidigare borgligaregeringen beslutade om återinföras. För att stärkasambandet mellan dem som har jobb och dem som saknarjobb bör också arbetslöshetskassorna få ett störreansvar för arbetslöshetens finansiering. Facketsmakt över lönebildningen bör åtföljas av ett störreansvar för a-kassornas ekonomi.En anledning till att så få startar egna företagär vid sidan av de höga skatterna den omfattandebyråkrati, administration och det regelverk somomgärdar företagandet. I stort sett samtliga av de30-talet förslag som framförs ismåföretagsdelegationens betänkande Bättre ochenklare regler (SOU 1997:186) bör genomföras. Enavsiktsförklaring med den innebörden har Folkpartietliberalerna presenterat tillsammans medKristdemokraterna och . Arbetet medförenklingar och avregleringar ges högsta politiskaprioritet genom att stats- och finansministern lederoch ansvarar för arbetet.Skattesänkningarna och övriga åtgärder som föreslåsi motionen finansieras bl.a. genom minskade stödinom arbetsmarknadspolitiken, senareläggning avinfrastrukturinvesteringar och utförsäljningar avstatliga företag.För att skall klara sig i den stigandeinternationella konkurrensen måste utbildningensättas i centrum. Nedvärderingen av kunskap, lärandeoch lärare måste brytas. Bl.a. handlar det om attuppvärdera lärarnas jobb, införa löpande utvärderinggenom fler nationella prov och fler betygsstegtidigare under skolgången. Ett friståendekvalitetsinstitut bör dessutom införas. Vidare börde ekonomiska incitamenten för högre utbildningförbättras, genom bl.a. ett nytt studiestödssystemsom gör att det blir ekonomiskt lönsamt att ta enakademisk examen.Staten och kommunerna går miste omskatteintäkter på på grund avomfattande skattefusk och "felaktiga bidrag". Fusketoch missbruket måste nu tas på allvar bl.a. genomökade resurser till de myndigheter som berörs,enligt motionen.Som ett nästa steg i den ekonomiska strateginaviseras en skattesänkning för låg- ochmedelinkomsttagare, dock under förutsättning attöverskottet i de offentliga finanserna utvecklasstabilt och på det sätt som krävs för att nå debudgetpolitiska målen. Motionärerna ställer sigbakom målet om att de offentliga finanserna ska geett överskott på av BNP sett över enkonjunkturcykel. I motionen betonas också vikten avatt den offentliga bruttoskulden amorteras ned,bl.a. för att främja stabiliteten i de offentligafinanserna och underlätta ett framtida svensktmedlemskap i . Ett utrymme för skattesänkningarår 2000 på kan uppstå omkonjunkturen och tillväxten blir god. Utrymmet skalli första hand användas till att sänka inkomstskatteni skatteskalans nedre del och för att minskamarginaleffekterna för barnfamiljerna. Ett merpreciserat förslag kommer . I motionenfaställs vidare det statliga utgiftstaket till 718miljarder kronor , år2000 och . Motionärernakritiserar regeringen för att underbudgeterasannolika framtida utgifter, som t.ex. utgifter föratt avhjälpa krisen i de kommunala bostadsbolagen,utgifter för att stänga av kärnreaktorn i ,framtida utgifter för en fortsättning avkunskapslyftet och de s.k. rotavdragen.Underbudgeteringen kalkyleras till runt 20 miljarderkronor för , vilket innebär attstatens finanser inte är så starka som regeringenpåstår.Däremot välkomnas regeringens förslag ivårpropositionen om ytterligare statsbidrag tillkommuner och landsting och följande år. Menför att få en garanti om att de extra pengarnaverkligen kommer skolan och vården till del föreslåsi motionen att en granskning av kommunernas planeroch utfall vidtas. Om resultatet av en sådangranskning blir att kommunerna inte följtstatsmakternas ambitioner böråterbetalningsskyldighet aktualiseras.Att står utanför EMU vid starten år 1999innebär många stora risker i form av t.ex. snabbasvängningar i valutakursen, en mer svårhanteradlönebildning, utslagning av produktion ochsysselsättning samt investeringsflykt. Nackdelarnadrabbar särskilt småföretagen. bör därför såsnart som möjligt gå in i eurosamarbetet. Sverigebör också gå med i , det valutasamarbete somföregår ett euromedlemskap, för att hålla störstamöjliga handlingsfrihet.Motionärerna föreslår dessutom att resurser anslåsför att höja säkerheten i kärnkraftsanläggningarna iRyssland och . Detta i stället för att satsaenorma belopp på en forcerad stängning av en ellerflera av de säkrare svenska reaktorerna.Vänsterpartiets partimotionI motion Fi20 (v) konstateras att regeringen i sinaprognoser räknar med stora överskott i bytesbalansende närmaste åren. skall de offentligafinanserna enligt budgetmålen ge ett överskott på 16miljarder kronor , år2000 och . användas till en omfattande amortering avstatsskulden och den konsoliderade offentligabruttoskulden skall vara nere i av BNPår 2001.Sammantaget innebär detta att regeringen i praktikenplanerar att driva en mycket restriktivfinanspolitik . Detta trotsatt arbetslösheten är mycket hög och attarbetskraftsdeltagandet minskat kraftigt under desenaste åren. Normalt brukar en återhållsamfinanspolitik tillämpas i ekonomier medöverhettning, stigande inflation och en mycket högefterfrågan på arbetskraft. Några sådana teckenfinns inte i den svenska ekonomin.Vänsterpartiet avvisar regeringens politik att låtadet långsiktiga målet om ett tvåprocentigt överskotti de offentliga finanserna över en konjunkturcykelöverordnas målet om en stigande sysselsättning. Istället föreslås en omläggning av den ekonomiskapolitiken mot en lättare och mer expansivfinanspolitik för att avskaffa massarbetslöshetenoch öka sysselsättningen. Sammanlagt bör omkring 60miljarder kronor av de pengar som regeringen villanvända för amortering av den offentligabruttoskulden användas för finanspolitiskastimulansåtgärder. Dessutom föreslås storaomfördelningar från passivt arbetslöshetsstöd tillaktiva åtgärder för nya jobb under de närmaste åren.Motionärerna delar regeringens uppfattning om attdet är önskvärt med starka offentliga finanser. Mendet är inte rimligt med mycket stora överskott ibytesbalansen eller den offentliga sektorn så längearbetslösheten är så hög som den är. Det enda sättetatt åstadkomma varaktigt starkare statsfinanser äratt öka sysselsättningen och det förutsätter enlättare finanspolitik. De mål för syssselsättningenoch arbetslösheten som regeringen sätter upp ivårpropositionen nås eller t.o.m. överträffas medden politik som föreslås i motionen. Ändå räknarmotionärerna med att deras budgetalternativresulterar i ett visst överskott i de offentligafinanserna . Det innebärvidare en viss förstärkning av den offentliganettoförmögenheten.Målen för ekonomiska politik för dekommande fem åren är att sysselsättningen skall ökatill 4,5 miljoner sysselsatta, från dagens omkring 4miljoner sysselsatta. Den öppna arbetslösheten skallminska till högst . Grunderna i den ekonomiska politikenskall vara full sysselsättning, uthållig ekonomisktillväxt och rättvis fördelning mellansamhällsklasser, mellan kvinnor och män och mellanolika åldersgrupper.Några av de åtgärder som föreslås i motionen föratt öka den inhemska efterfrågan och förändrastrukturen i den svenska ekonomin för att ökasysselsättningen är:Inom ramen för dagens skatteuttag görs en röd skatteväxling.Skatterna sänks för låginkomsttagare och höjs förhöginkomsttagare. Därmed stiger efterfrågan, eftersom detunder framför allt är höginkomsttagare somökat sitt sparande. Den s.k. värnskatten föreslås ligga kvarsamtidigt som ett nytt skikt på sammanlagt i statliginkomstskatt införs på inkomster . Om detskulle uppstå ett utrymme för skattesänkningar bör lättnadernagynna dem som har de lägsta disponibla inkomsterna.Kommunsektorn tillförs ett ökat konsumtionsutrymme på 5miljarder kronor , genom bl.a. en riktadsänkning av arbetsgivaravgifterna i kommuner och landsting.För att öka hushållens konsumtionsförmåga sänks den allmännapensionsavgiften , från till 5,95 %.För att underlätta för de mindre företagen slopasarbetsgivarinträdet i sjukförsäkringen för företag med upptill 10 anställda. De nedsättningar av arbetsgivar- ochegenavgifter som redan finns för vissa företag begränsas tillatt enbart gälla företag med högst 10 anställda. I motionenförslås också att de s.k. stoppreglerna ifåmansskattelagstiftningen tas bort.För att ytterligare stimulera de mindre företagen föreslås enram på för skattesänkningar förföretag inom den privata tjänstesektorn. 1,9 miljarder kronorav ramen används till att sänka restaurangmomsen. Återståendemedel bör läggas ut som sänkt moms eller sänktaarbetsgivaravgifter i den riktning som föreslogs avTjänstebeskattningsutredningen.En del av ovanstående förslag finansieras bl.a.genom att bolagsskatten höjs från 28 till 30 %.Lättnaderna i dubbelbeskattningen begränsas,avdragsrätten för organisationskostnader slopas ochnedsättningen av arbetsgivaravgifter begränsas.Genom en s.k. värnbolagsskatt på på vinster över 50miljoner avsätts medel till framtidsfonder för utbildning ocharbetslivsutveckling.Arbetsmarknadspolitiken reformeras, bl.a. genom attvolymkravet tas bort. Ett nytt sammanhållet studiestödssystembör också tas fram.Riksdagen bör också redan nu besluta om att lagstiftningsvägenkorta normalarbetstiden från 40 . Detta som ettförsta steg till 30 timmars arbetsvecka och . Åtgärden kombineras med en sänkning avarbetsgivaravgiften. En grov beräkning pekar mot attarbetstidsreformen under vissa förutsättningar skulle kunna gedrygt 240 000 årsarbeten till en totalkostnad för staten påknappt , enligt motionen.En del av ovanstående förslag finansieras bl.a.genom att bolagsskatten höjs från 28 till 30 %.Lättnaderna i dubbelbeskattningen begränsas,avdragsrätten för organisationskostnader slopas ochnedsättningen av arbetsgivaravgifter begränsas.Vänsterpartiet menar vidare att penningpolitikenär för stram. Det finns utrymme för attsänka den s.k. reporäntan. Den extremt lågainflationen gör att realräntan fortfarande äromotiverat hög. I kombination med den pågåendeförstärkningen av den svenska kronan är risken storatt penningpolitiken på nytt får en åtstramandeinverkan på ekonomin. Det skulle kunna hämma denkonjunkturuppgång som är mitt inne i.Sverige klarar sig bättre utanför än innanför EMU.Det måste formas en politik som varaktigt hållerSverige utanför EMU. I dagens högtinternationaliserade värld bör den svenskavalutapolitiken förhålla sig neutral i förhållandetill alla världens valutor. Den svenska kronan börtills vidare vara knuten till en valutakorg med allavärldsvalutorna.Vad behöver är ett brett mellanstatligtpolitiskt samarbete för högre sysselsättning ochsocial upprustning. Men EMU och EMU:s s.k.konvergenskrav tvingar i stället fram en politik somhämmar tillväxten och ökar de sociala klyftorna.Beräkningar visar att en gemensam finanspolitiskexpansion motsvarande av BNP i EU:smedlemsländer skulle ge betydandesysselsättningseffekter.Det svenska folket bör i en folkomröstning få sägaja eller nej till svenskt medlemskap i motionen föreslås att det statliga utgiftstaketfaställs till , 756miljarder kronor och år2001.Miljöpartiet de grönas partimotionI motion Fi21 (mp) slås fast att den ekonomiskapolitik som förts i under överskådlig tidmedfört en tilltagande utarmning av naturkapital,hög arbetslöshet och ökade sociala motsättningar.Regeringen godtar i vårpropositionen att dennegativa utvecklingen fortsätter. Politiken föreslåsi stort sett vara oförändrad, trots de mycket storabrister som 1990-talets ekonomiska kris ådagalagt.Problemen i den svenska ekonomin orsakas i huvudsakav regeringens egen politik. Problemen är framförallt strukturella, inte konjunkturella. FrånMiljöpartiet de grönas utgångspunkt är det därförhelt oacceptabelt att de långsiktiga förändringarsom krävs för att minska arbetslösheten, minskamiljöskulden, öka den sociala hållbarheten ochminska riskerna för nya ekonomiska kriser nu integenomförs.De tre allvarligaste strukturella problemen är:Många tjänar pengar på att utarma naturresurseroch förstöra miljön. Skattesystemets utformning göratt det ofta är lönsamt att ersätta människor medhjälpenergi, vilket stimulerar en långsiktigt ochmiljömässigt ohållbar energianvändning. Hög skatt påarbete och låg skatt på energi och utsläpp ledertill att resursslösande och miljöfientliga beteendenpå marknaderna gynnas.Arbetstiden har inte sänkts itakt med produktivitetsutvecklingen. Detta harstarkt bidragit till att främst ungdomar permanentställts utanför den normala arbetsmarknaden. Dettahar också ökat de ekonomiska orättvisorna och desociala klyftorna i samhället som en ökadjämställdhet mellan könen motverkas.Priset på tjänster och arbete är för högt. Det ären följd av att skatterna är för höga.Arbetsmarknaden pressas ihop. Småföretagen kan inteväxa, trots goda förutsättningar i övrigt, ochstorföretagen rationaliserar bort människor myckethårt. Vidare innebär detta att arbetskrävandeåtervinning har svårt att konkurrera och att bådeprivat och offentlig service blir sämre elleruteblir helt.För att rätta till dessa grundläggande strukturellafel behöver en grön ekonomisk politik. Dekommande tre åren måste politiken läggas om med engrön skattereform, förkortad generell arbetstid ochbättre villkor för små och medelstora företag. Målenför den ekonomiska politiken skall enligt motionenvara:Miljöskulden skall upphöra ochdärefter skall den minska. Det kräver långtgåendemiljökrav i lagstiftningen, en miljöanpassning avskattesystemet och betydande satsningar på miljöninom både offentlig och privat sektor.En rättvisare och solidarisk fördelning av såvältillgångar som besparingar. Detta ska uppnås med enförstärkt fördelningspolitik genom lägreersättningar och bidrag till medel- ochhöginkomsttagare och färre besparingar på stöd tillekonomiskt och socialt klämda människor.Jämlikheten mellan könen skall öka.Den öppna arbetslösheten skall minska till 3 %.Antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderskall sänkas kraftigt. Detta skall bl.a. ske genomsänkt arbetstid, minskad beskattning av arbete,statliga investeringssatsningar på gröna jobb inombl.a. kultur-, kommunikations- och energiområdena.Enskilda människors ekonomiska självtillit skallstegvis stärkas genom generellt sänkt arbetstid,brutet tak och grundskydd i socialförsäkrings- ochpensionssystemen. Vidare skall arbete beskattaslägre och inflytandet i den demokratiska processenöka.Det finansiella sparandet i den offentliga sektornskall vara 1998. skallsparandet visa ett överskott på av BNP ochdärefter skall den offentliga sektorns finanseruppvisa ett långsiktigt överskott på avBNP, sett som ett medelvärde över enkonjunkturcykel. Det är lägre än det överskott på av BNP över konjunkturcykeln som riksdagentidigare beslutat om. Motiven för sänkningen ärenligt motionen att det privata sparandet börbetonas före det offentliga.Förutsättningar skall skapas för en växande privatsektor med fler små och medelstora företag ochkooperativa företag.Prisstabilitetsmålet i penningpolitiken måste enligtmotionen kompletteras med ett allmänekonomiskt mål.Sedan inflationsmålet på med etttoleransintervall på plus/minus infördes 1995har den genomsnittliga inflationstakten varit 1,5 %.Detta visar att den penningpolitik som Riksbankenfört inte på ett acceptabelt sätt följt målet,vilket resulterat i att realräntorna ochåtstramningen av ekonomin varit större ännödvändigt. Vidare finns det utrymme för Riksbankenatt sänka den s.k. reporäntan. Inflationen var ibörjan av 1998 väsentligt lägre än vad Riksbankenräknat med och det finns ingenting somser ut att bryta den trenden, enligt motionärerna.Den nuvarande valutapolitiska regimen med enflytande krona har varit lyckosam och bör behållas.Motionen menar vidare att skall stannautanför den europeiska valutaunionen, EMU, och såsnart som möjligt upphöra med medlemskapet i EU.Därför finns det ingen anledning att föra in kronani det europeiska valutasamarbetet, eller 2,vilket i första hand är en förberedelse förmedlemskap i måste enligt motionärernakännetecknas av en bra utgiftskontroll ochlångsiktig balans i de offentliga finanserna.Underskott skall under normala år inte accepteras.Utgiftskontrollen i staten och i kommunsektorn måsteförbättras och utgiftstrycket i den offentligaekonomin måste minska genom t.ex. besparingar ifrämst de transfereringar som har en begränsadfördelningseffekt och i föråldrad statligverksamhet. Effektiviteten och organisationen i deoffentliga verksamheterna och transfereringssystemenmåste förbättras. Framför allt måste prioriteringarur social och miljömässig synpunkt förbättrasavsevärt. Besparingar kan t.ex. göras påtransfereringar till hög- och medelinkomsttagare,inom försvaret och på större vägbyggen. Däremot ärde besparingar som gjorts på t.ex. kalkning motförsurning, sanering av allvarligt miljöskadadeområden och miljöforskning klart kontraproduktiva.De större åtgärder som föreslås i motionen är: Engrön skattereform där skatterna på energianvändningoch utsläpp höjs som skatten på arbetesänks genom t.ex. sänkta egen- ocharbetsgivaravgifter. Arbetstiden sänks till 35timmar under loppet av nästa mandatperiod.Detta kombineras med sänkta egenavgifter och sänktainkomstskatter för inkomsttagare i låga och måttligalönelägen. Socialförsäkringssystemen reformeras tillatt omfatta en grundtrygghet för alla.Åtgärderna innebär bl.a att kommunsektorns ekonomiförbättras med , 2,8miljarder kronor 2000 och år2001 jämfört med regeringens förslag. Utgiftstaketför statens utgifter föreslås fastställas till 735miljarder kronor , 744 miljarder och 760miljarder kronor . Motionärerna misstrorregeringens prognoser i vårpropositionen övertillväxten och har i stället som grund förberäkningarna använt lägreprognos från mars 1998.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi22 (kd) framhålls att densocialdemokratiska regeringen i ett läge därarbetslösheten kostar folkhushållet omkring 150miljarder kronor fortsätter att inrikta sinpolitik på att minska utbudet av arbetskraft.Regeringen har misslyckats med att genomföra degenomgripande strukturella förändringar av densvenska ekonomin som krävs för att tillväxten ochsysselsättningen ska öka och för att färdmot botten av den internationella tillväxtligan skabrytas.I stället ägnas vårbudgeten åt överoptimistiskaprognoser över arbetslösheten, prognoser som saknarmotsvarighet bland andra konjunkturbedömare.Samtidigt visar vårbudgeten på hur farligt Sverigelever med sina sårbara och konjunkturkänsligastatsfinanser. Trots av god konjunkturbestår massarbetslösheten sombidragsberoendet bland medborgarna är extremt stortoch det svenska skattetrycket är det högsta iindustrivärlden. Vid nästa lågkonjunktur riskerarSverige att stå med ryggen mot väggen. Då sjunkerskatteinkomsterna snabbt och utgifterna för a-kassaoch bidrag ökar kraftigt. I så fall kommer ocksåresurserna till vården, skolan och omsorgen attminska.Enligt motionärerna är det nu hög tid att lägga omden ekonomiska politiken och skapa förutsättningarför stigande sysselsättning och ökadeskatteinkomster. ekonomiskapolitik tar sikte på att skapa långsiktigatillväxtförutsättningar genom ett bättre företags-och näringslivsklimat och lägre skatter för låg- ochmedelinkomsttagare. De seglivade bromsmekanismer somunder underminerat den svenskaekonomins utvecklingskraft måste nu avlägsnas. Dettaär det enda sättet att trygga välfärden och detstora framtida resursbehov som finns inom bådekommunerna och landstingen. Fortsätter den nuvarandenegativa sysselsättningstrenden kommer det resursgapsom finns i kommunsektorn att växa kraftigt under dekommande 10-15 åren. Till skillnad från regeringenskall målet vara att halvera den totalaarbetslösheten genom en ökad sysselsättning, intebara den öppna.För att skapa tillväxt, sysselsättning ochlångsiktig balans i den svenska ekonomin föreslåsåtgärder inom bl.a. följande områden:En viktig uppgift i skattepolitiken är att skapaen struktur som gör att fler kan leva på sin lön istället för att vara beroende av bidrag. Därförföreslås att grundavdraget i den kommunalabeskattningen höjs kraftigt, med . Detskattebortfall som uppstår för kommunsektornregleras enligt finansieringsprincipen.Ett ökat hushållssparande är en viktig komponent iKristdemokraternas ekonomiska politik. I motionenhöjs avdragsrätten på pensionssparande till ett heltbasbelopp per år.För att stimulera tjänstesektorn införs enskattereduktion på för privatpersoners köp avtjänster i det egna hemmet. Enligt förslaget skallskattereduktionen maximeras till perhushåll och år och reduktionen skall ske direkt vidköpet. Förslaget innebär att en ny arbetsmarknadöppnas inom den del av tjänstesektorn som hittillsvarit stängd på grund av orimliga skatteregler.Arbetsgivaravgifterna sänks med 0,14procentenheter.De senaste årens utveckling har visat påsvårigheterna att behålla förmögenhetsbeskattningen.Därför föreslås att förmögenhetsskatten avvecklas itvå steg. minskas den med 1 procentenhetoch avvecklas den helt.För att förbättra kapitalförsörjningen för demindre företagen avskaffas dubbelbeskattningen påriskkapital.Värnskatten tas bort och den föreslagnamarginalskatteskärpningen införs inte.Royaltyinkomster från patenterade uppfinningarskattebefrias och beskattas däreftersom inkomst av kapital.Den särskilda löneskatten på vinstandelar föranställda avskaffas. Dessutom föreslås attavdragsrätt på individuella utbildningskonton införsfr.o.m. den 1 juli 1998.En annan viktig långsiktig strukturell åtgärd somföreslås är en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring med en 33-procentigegenfinansiering.