bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet, som inte vill uttryckanågon uppfattning om hur sådan verksamhet skall varaorganiserad, förutsätter att KFB fortsätter attintressera sig för frågan. Med hänvisning härtillavstyrks motion T209 (kd).15.6 meteorologiska ochhydrologiska institut15.6.1 Regeringens förslagI budgetpropositionen föreslås godkännavad regeringen (yrkande 21) anfört om Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institut (). Avredovisningen framgår bl.a. att regeringen anser deninternationella samarbetsorganisationen varanyckeln till ett utökat och effektivare samarbetemellan de europeiska meteorologiska instituten.Vidare redovisar regeringen bedömningen att om en tillfällig förstärkning av ramanslageti syfte att ta fram nya beslutsunderlag församhällsplanering inte kantillgodoses. Regeringen aktualiserar också frågan omhur medlemsavgifterna i de internationellaorganisationerna WMO, ECMWF och EUMETSAT skall finansieras utananslagsökning. Regeringen förordar att fonderademedel för EUMETSAT skall få tas i anspråk förändamålet. Slutligen redovisar regeringen sin syn påhur anslagssparandet på ramanslag samt på detidigare anslagen till de internationellaorganisationerna skall användas.15.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att godkänner vadregeringen anfört om meteorologiska ochhydrologiska institut.16 Uppföljning och utvärderingBakgrundStyrningen av den statliga verksamheten inomkommunikationsområdet har successivt övergått fråndetaljstyrning till ramstyrning med fokus påresultat i stället för på resursinsats.Beslutsfattandet har därmed i stor utsträckningdecentraliserats till trafikverk och andramyndigheter. För att denna mål- och resultatstyrningskall fungera ändamålsenligt krävs att tydliga målsätts upp för olika verksamheter samt att resultatenföljs upp och utvärderas. och regeringensmöjlighet att styra riskerar annars att urholkas.Riksdagen har därför i olika sammanhang pekat påvikten av att resultatredovisningen till riksdagenutvecklas.I samband med behandlingen av 1998 årsbudgetproposition gjorde utskottet mot dennabakgrund en mer samlad översyn av hur kraven på eneffektiv mål- och resultatstyrning uppfylldes (prop.1997/98:1, bet. 1997/98 TU1, rskr. 1997/98:104).Utskottet konstaterade att regeringens redovisning ibudgetpropositionen gav ett bättre och merrelevant beslutsunderlag jämfört med tidigare. Föratt mål- och resultatstyrningen skulle kunna fungeraändamålsenligt och effektivt krävdes dock enligtutskottets mening ett fortsatt utvecklingsarbete.Inför det fortsatta utvecklingsarbetet medbudgetpropositionens beslutsunderlag ansåg utskottetatt regeringen borde:· Utforma tydligare och mer konsistenta mål.·· Använda efterkalkyler i större utsträckning.·· Förbättra den övergripande trafikpolitiskauppföljningen.·· Utveckla effektivitetsberäkningarna.·· Redovisa resultat av ordinarieuppföljningsverksamhet.·· Tydliggöra hur myndigheternas sektorsansvar kanförenas med en effektiv och tydlig mål- ochresultatstyrning.·· Utvärdera och redovisa resultat från forsknings-och utvecklingsinsatser.·· Beskriva tydligare konsekvenserna av deekonomiska ramarna.·I det följande redovisar utskottet sin bedömning avhur resultatstyrningen har utvecklats och hurriksdagens krav på att få ett relevantbeslutsunderlag tillgodoses med utgångspunkt i 1999års budgetproposition, utgiftsområde 22Kommunikationer.Resultatbeskrivningen har förbättratsUtskottet konstaterar att i årets budgetpropositionhar fortsatta insatser genomförts för att förstärkamål- och resultatstyrningen. I inledningen tillframställningen av utgiftsområdet redovisas sålundasåväl de mål och den inriktning som gäller förverksamheten som tillståndet och utvecklingen inomutgiftsområdet. Vidare beskrivs effekterna av destatliga insatserna samt regeringens slutsatser ommåluppfyllelsen på kommunikationsområdet.Därmed tydliggörs bl.a. sambandet mellanövergripande politiska mål och bedömningar och måloch åtgärder på myndighets- eller anslagsnivå. Fördet anslagsmässigt helt dominerande avsnittet,nämligen Väg och järnväg, ges en redovisning av hurgjorda investeringar bidragit till att uppfyllaolika trafikpolitiska delmål som effektivitet,tillgänglighet, trafiksäkerhet, miljö och regionalbalans. För fem större vägbyggnadsobjekt som öppnatsför trafik redovisas även en efterkalkylmed uppgifter om de totala projektkostnaderna ochsamhällsekonomisk lönsamhet, restid ochtrafiksäkerhet. Vidare lämnas bl.a. enslutredovisning av genomförda åtgärder i dennationella väghållningsplanen för åren 1994-2003.Resultatanalysen för flera enskilda anslag ochverksamhetsområden har också förbättrats. Ettexempel på detta är statens trafikupphandling därbl.a. trafikutveckling och ekonomiskt resultatbeskrivs. I enlighet med trafikutskottets önskemålvåren 1998 lämnas vidare i budgetpropositionen ensammanställning av upptagna lån inom väg- ochjärnvägsområdet samt en bedömning av framtidaanslagsbehov för räntor och återbetalning av lånen.Utskottet bedömer därmed sammantaget attregeringens redovisning budgetpropositionger ett bättre beslutsunderlag äntidigare. Genom resultatredovisningar ochbeskrivningar av effekterna av de statligainsatserna samt regeringens bedömning avmåluppfyllelsen ges bättre möjligheter attstyra, följa upp och kontrollera statlig verksamhet.Trots detta återstår frågor som bör uppmärksammas idet fortsatta utvecklingsarbetet.Angeläget med mer uppföljningsbara målUtskottet framhöll i samband med behandlingen av1998 års budgetproposition att de mål som angavs ibudgetpropositionen i många fall var allmänt hållna.Det gällde såväl de trafikpolitiska målen som målenför infrastrukturens utbyggnad. De myndighetsmål somregeringen angav var vidare i flera fall allmäntbeskrivna och gav endast begränsad vägledning förhur den enskilda myndigheten borde bedriva sittarbete. Kopplingen mellan övergripande mål,effektmål, verksamhetsmål och ekonomiska målbedömdes också i vissa fall vara mindre tydlig.Riksdagen har därefter, , tagit ett nytttransportpolitiskt beslut (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Beslutet innebäratt transportpolitiken bör vägledas dels av ettövergripande mål med ett antal delmål som angerambitionsnivån på lång sikt, dels av etappmål somanger lämpliga steg på vägen mot det långsiktigamålet. Etappmålen skall fastställas och kvantifieraseller konkretiseras på en nivå som äruppföljningsbar samt utformas som tidsbundna mål meden målhorisont som inte är allför avlägsen.Regeringen har mot denna bakgrund den 17 september1998 uppdragit åt förkommunikationsanalys () att i samverkan medberörda myndigheter vidareutveckla mått och metoderför att precisera etappmål för de transportpolitiskadelmålen.Utskottet konstaterar att de transportpolitiskamålen har konkretiserats. För vissa delmål saknasdock ännu heltäckande etappmål. Det gällerexempelvis för hur transportpolitiken bidrar till enpositiv regional utveckling. Frågor kan vidareväckas om hur olika transportpolitiska delmål böravvägas gentemot varandra. Enligt utskottets meningär det därför angeläget att de transportpolitiskamålen vidareutvecklas i syfte att ge tydligarevägledning för verk och myndigheter. En nedbrytningav målen underlättar naturligtvis uppföljningenväsentligt eftersom målen därmed blir kvantifieradeoch tiden för när de skall vara uppfyllda ärbestämd. Utskottet ser därför positivt på detutvecklingsarbete som inletts och förutsätter attregeringen återkommer till och redovisarhur de transportpolitiska målen kommer attpreciseras ytterligare.Resultatinformation bör belysa även hållbar tillväxtoch effektivitetResultatinformationen i årets budgetproposition harutvecklats ytterligare och ger därmed ettförbättrat beslutsunderlag. Som utskottet delvisberörde i samband med granskningen avresultatanalysen budgetproposition finnsdock andra aspekter än transportpolitiska ochräkenskapsmässiga som är av intresse för uppföljningoch utvärdering.Utbyggnaden av trafiksystem och ökad trafik ärgivetvis inget självändamål. En viktig utgångspunktär att transporter utförs för att tillgodose behovutanför transportsektorn. De transport- ochkommunikationspolitiska delmålen har därför ettvidare syfte, nämligen att främja en utveckling somleder till att mer övergripande mål om ettlångsiktigt hållbart samhälle uppnås. Centralasamhällsmål som sysselsättning, jämställdhet,säkerhet och en bra miljö är därför viktigautgångspunkter även för transportpolitiken.Uppföljnings- och utvärderingsarbetet bör därföräven vidgas till andra frågor än mätbaraförändringar i transportsystemets kvalitet ochstruktur.Vad utskottet därmed efterlyser är någon form avkompletterande beskrivning och regeringens bedömningom statens medel inom utgiftsområdet har använts påett effektivt sätt och hur trafik- ochkommunikationssystemet främjar en önskvärdsamhällsutveckling för medborgare och näringsliv ihela landet. Utskottet är medvetet om att en sådanvidgad resultatanalys kan ställa krav på nyaanalysinstrument och ett förstärkt samarbete överflera politikområden. Enligt utskottets mening ärdet dock angeläget att pröva hurresultatinformationen kan vidareutvecklas för attklargöra kommunikationssy- stemets betydelseför bl.a. en ökad effektivitet, en hållbar tillväxtoch en positiv regional utveckling.Efterkalkyler bör användas merUtskottet har tidigare framhållit vikten av attefterkalkyler systematiskt utförs när det gällerinvesteringar i trafikens infrastruktur. Därmed kanen avstämning göras mot tidigare förväntadekostnader och effekter vilket verksamt bör kunnabidra till ökad precision i den fortsattainvesteringsplaneringen. Utskottet ser därförpositivt på att regeringen även i åretsbudgetproposition redovisar efterkalkyler för störrefärdigställda vägobjekt.Enligt utskottets mening är det angeläget attefterkalkyler redovisas även inom andra områden somt.ex. för större järnvägsprojekt. Även om mångaeffekter av trafikinvesteringar vad gällerresmönster, transportflöden och samhällsstruktur ärpåvisbara först på bör kalkyler ävenfrån färdigställda järnvägsprojekt varavärdefulla att granska. Med tanke på den vikt somregional balans och miljö tillmäts sominriktningsmål i investeringsplaneringen är detockså angeläget att efterkalkyler söker belysaresultatet inom dessa områden. Vidare är det viktigtatt informeras om de huvudsakligaerfarenheterna från efterkalkyler för projekt somkommer till stånd på lokal och regional nivå medhjälp av statsbidrag. För att trygga en allsidig ochneutral redovisning bör även prövas att vissaanalyser genomförs utanför trafikverken, exempelvisgenom försorg.Utvärdera och redovisa resultat från forsknings- ochutvecklingsinsatserUtskottet underströk i samband med behandlingen av1998 års budgetproposition att resultatanalysen förforsknings- och utvecklingsinsatser börvidareutvecklas. Beträffande resultatinformationenför Kommunikationsforskningsberedningen hänvisasdock även i årets budgetproposition till att detåterstår ett utvecklingsarbete innan regeringensbehov av effektredovisning och resultatuppföljningär tillgodosett.Utskottet har för sin del förståelse för att detär svårt att ange tydliga mål för forsknings- ochutvecklingsinsatser. Därmed försvåras arbetet meduppföljning och utvärdering. Enligt utskottetsmening är det dock angeläget att budgetpropositionenpå ett tydligare sätt beskriver samhällsnyttan avden forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet som bedrivs inomkommunikationsområdet. Med tanke på omfattningen avde statsfinansiella medel som anvisas tillbl.a. Kommunikationsforskningsberedningen bör en mersystematisk resultatanalys presenteras förriksdagen. En viktig komponent för överväganden omverksamhetens omfattning och inriktning är vidare enomvärldsanalys där forskningens roll förkommunikationssektorn belyses. Exempel finns på attriktade insatser bedrivits under en lång följd av årutan att någon samlad redovisning till avresultatet och samhällsnyttan har gjorts. För att fåen heltäckande bild bör regeringen även överväga hurden av trafikverken finansierade forsknings- ochutvecklingsverksamheten bör redovisas.Belys effektivitet och konkurrensförhållanden genominternationella lägesanalyserFör att resultatinformation om effektiviteten inomkommunikationsområdet skall kunna bedömas, kanjämförelser med verksamheter i andra länder vara avintresse. Genom en systematisk och kontinuerligjämförelse av den egna effektiviteten i form avproduktivitet, kvalitet, pris och arbetsprocess medandra verksamheter (s.k. benchmarking) kanvärdefulla slutsatser dras om effektiviteten inomområden där den inhemska marknaden är begränsad.Sådana analyser görs i vissa sammanhang bl.a. inomjärnvägs- och trafiksäkerhetsområdet och för pris-,service- och kvalitetsfrågor inom post- ochteleområdet.Enligt utskottets mening är det angeläget att prövaom benchmarking eller någon annan metod kan användasi syfte att främja en ökad effektivitet ochklargöra konkurrensförhållanden inomtransportsektorn.Tydliggör anslagsberäkningar och regeringsförslagÅrets budgetproposition innehåller i enlighet medvad utskottet tidigare efterlyst utförligarekonsekvensbeskrivningar inom flera avsnitt. Detgäller exempelvis inom väg- och järnvägsområdet därredovisningar lämnas över hur enskilda anslagsposterberäknats. Vidare redovisas hur den beräknadeanslagstilldelningen till investeringar i vägar ochjärnvägar stämmer överens med den långsiktigaplaneringsram som tidigare fastställt.Till skillnad från tidigare presenteras också iårets budgetproposition en sammanställning av destatliga lånen för utbyggnaden av trafikensinfrastruktur med beräkningar över hur framtidakapitalkostnader kommer att belasta ochBanverkets anslag.Enligt utskottets mening är det angeläget att dettautvecklingsarbete för att förbättrabudgetpropositionens värde som beslutsunderlagfortsätter. Exempelvis vore det värdefullt omregeringen redovisar konsekvenserna av förändringari utgiftsramen i budgetpropositionen jämfört med denekonomiska vårpropositionen. Regeringen bör vidareöverväga hur förslagen till riksdagsbeslut skallutformas. När det exempelvis gäller föreslås iårets budgetproposition att skall godkännaallt vad regeringen anfört om myndigheten. Det ärenligt utskottets mening angeläget att förslagentill riksdagsbeslut inte är så allmänt hållna. Detkan skapa osäkerhet om vad som är bundet medriksdagen. Förslag om att skall godkännaSJ:s investeringsplan kan vidare misstolkas som attriksdagen har att ta ställning till vilkainvesteringar SJ gör i lok, vagnar och stationer.Behov av särskilda redovisningarAv budgetpropositionen framgår att den positivautveckling som skett med ettkontinuerligt sjunkande antal dödade och skadade itrafiken har brutits. Genomförda åtgärder har intemedfört de förväntade effekterna när det gällertrafiksäkerheten. Regeringen har mot bl.a. dennabakgrund givit i uppdrag att presentera enplan för de kommande fem åren som särskilt betonarfysiska åtgärder med hög trafiksäkerhetseffekt.Vidare anges att sambanden mellan åtgärder ochtrafiksäkerhetseffekt bör klarläggas närmare.Riksdagen beslutade att på lång siktskall ingen person dödas eller skadas allvarligttill följd av trafikolyckor, den s.k. nollvisionen.Genom transportpolitiska beslut har dettatrafiksäkerhetsmål konkretiserats i delmål bl.a. omatt antalet dödade och allvarligt skadade till följdav trafikolyckor fortlöpande bör minskas för allatrafikantkategorier. Utskottet ser mot dennabakgrund allvarligt på den försämradetrafiksäkerhetssituationen och förutsätter attregeringen för redovisar sin bedömning avhur trafiksäkerhetsmålen kan uppnås.Utskottet vill vidare när det gäller trafikensinfrastruktur framhålla betydelsen av attplaneringsprocessen ges ett tillfredsställandedemokratiskt inflytande. behandlat flera förslag i syfte att skapaett mer decentraliserat beslutsfattande och ett ökatdemokratiskt inflytande över planeringsprocessen.Som exempel kan nämnas dels det ansvar somtilldelats länen för utarbetandet av länsplaner förregional infrastruktur, dels den försöksverksamhetsom pågår med regionala självstyrelseorgan.Utskottet är medvetet om att erfarenheterna av dennya planeringsprocessen är begränsade. mening vore det dock värdefullt attregeringen för redovisar hittillsvarandeerfarenheter och bedömningar av det demokratiskainflytandet i planeringsprocessen för investeringari trafikens infrastruktur.Utvecklad dialog för utvecklad resultatstyrningRegeringen har i årets budgetproposition klargjortatt en strategi behövs för vilkenresultatinformation som skall lämnas och till vemsamt när uppföljning och utvärdering skall ske ochhur det skall gå till (prop. 1998/99:1, volym 1, s.151). En sådan strategi förutsätter enligtregeringen både en tydlig målstruktur och en aktivdialog från regeringens sida med myndigheter ochriksdagen.Utskottet delar regeringens bedömning om vikten avatt en aktiv dialog förs vid den fortsattautvecklingen av resultatstyrningen. Utskottetförutsätter att de frågor som ovan angetts kommeratt behandlas i en sådan dialog och avrapporteras inästa års budgetproposition för utgiftsområdet 22Kommunikationer.SammanfattningUtskottet anser att regeringens redovisning i 1999års budgetproposition för utgiftsområdetKommunikationer ger ett bättrebeslutsunderlag . Utskottet delar vidareregeringens uppfattning att om mål- ochresultatstyrningen skall kunna fungeraändamålsenligt och effektivt bör ett fortsattutvecklingsarbete ske i en dialog med riksdagen.Utskottet anser att bl.a. följande frågor börbehandlas i denna dialog:· Angeläget med mer uppföljningsbara mål.·· Resultatinformation bör belysa även hållbartillväxt och effektivitet.·· Efterkalkyler bör användas mer.·· Resultat från forsknings- och utvecklingsinsatserbör utvärderas och redovisas.·· Effektivitet och konkurrensförhållanden börbelysas genom internationella jämförelser.·· Anslagsberäkningar och regeringsförslag börtydliggöras.·Utskottet anser vidare att särskilda redovisningarbör lämnas för hur trafiksäkerhetsmålen kan uppnåsoch för utvecklingen av det demokratiska inflytandeti planeringsprocessen över investeringar i trafikensinfrastruktur. Utskottet hemställerAnslagsfrågor inom utgiftsområde 22 Kommunikationer1. beträffande anslag inom utgiftsområde22 Kommunikationeratt med bifall till proposition1998/99:1 utgiftsområde 22 punkt 23 samt medavslag på motionerna 1998/99:T220 yrkandena 42och 47, 1998/99:T221 yrkandena 1-10,1998/99:T222 yrkande 21, 1998/99:T223 yrkande49, 1998/99:T230 yrkandena 1 och 3, 1998/99:T310 yrkande 1, 1998/99:T313, 1998/99:T620,1998/99:Fi210 yrkande 22 och 1998/99:Fi211yrkande 18 anvisar anslag för budgetåret 1999inom utgiftsområde 22 Kommunikationer enligtutskottets förslag i bilaga 2,2. beträffande anslagsberäkningar förbudgetåren 2000 och 2001att avslår motionerna 1998/99:T217yrkandena 10 och 15 samt 1998/99:T229 yrkande2,res. 1 (v)res. 2 (mp)3. beträffande omfördelning mellananslagatt avslår motion 1998/99:T222yrkande 20,Vägar4. beträffande låneram för vissaväginvesteringaratt med bifall till regeringens förslag godkänneren låneram om totalt förVägverket såväl för inköp avomsättningstillgångar och anläggningstillgångarsom för byggande av broar som ersätter färjor,5. beträffande finansiering av vissakapitalkostnader inom vägväsendetatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag fårbelastas med kostnader för ränta och amorteringav upptagna lån för väg E 6 delen , väg E 18/20 delen , vägE 4 delen , väg E 22 delenSöderåkra-Hossmo samt väg E 4 trafikplatsHallunda,6. beträffande avvecklingskostnader föravgiftsanläggningen på m.m.att med bifall till regeringens förslag godkänneratt anslaget A 2 Väghållning och statsbidrag fårbelastas med för lösen av lånsamt avvecklingskostnader föravgiftsanläggningen på ,7. beträffande vissa statliga garantier ifråga om SVEDABatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt anslagen A 2 Väghållning och statsbidragoch A 4 : Banhållning får belastas föratt täcka dels förluster vid infriandet avkapitaltäckningsgarantin till , delseventuella förluster i samband medRiksgäldskontorets utlåning till ,8. beträffande cykelfrågoratt avslår motionerna 1998/99:T220 yrkande 19 och1998/99:T223 yrkande 21,res. 3 (m, kd, c, fp)9. beträffande vägmärkenatt avslår motion 1998/99:T223 yrkande 9,res. 4 (kd)10. beträffande vägskyltaratt avslår motionerna, 1998/99:T320, 1998/99:T407,1998/99:T412, 1998/99:T414 och 1998/99:N337yrkande 19,11. beträffande vägnummeratt avslår motion 1998/99:T214 yrkandena 12 och13,Banverket12. beträffande lån i Riksgäldskontoretatt med bifall till regeringens förslag godkänneren låneram om totalt 8 förBanverket för investeringar i eldrifts- ochteleanläggningar, produktions- ochtelenätsutrustning, rörelsekapital, finansieringav omsättningstillgångar,tidigareläggningskostnader som finansieras medbidrag från () samtför statens andel av kapitalkostnader för lånavseende vissa investeringar i Stockholmsområdetenligt överenskommelse mellan Statensjärnvägar, och staten,13. beträffande anslaget A4 Banverket:Banhållningatt med bifall till regeringens förslag godkänneratt anslaget A 4 : Banhållning fårbelastas med kostnader för räntor ochamorteringar för upptagna lån iRiksgäldskontoret,14. beträffande banavgifteratt avslår motion 1998/99:T221 yrkande 11,res. 5 (m)15. beträffande miljöanpassad tågtrafikatt avslår motion 1998/99:T214 yrkande 8,res. 6 (c)16. beträffande Inlandsbananatt avslår motionerna 1998/99:T223 yrkande 29,1998/99:T505 och 1998/99:T531,res. 7 (kd)17. beträffande stängselregleringatt avslår motion 1998/99:T511,Sjöfart18. beträffande den svenskahandelssjöfartens internationellakonkurrenskraftatt med avslag på motionerna 1998/99:T220 yrkande31 i denna del, 1998/99:T222 yrkande 13,1998/99:T223 yrkande 31, 1998/99:T229 yrkande3, 1998/99:T230 yrkande 9, 1998/99:T602,1998/99:T613, 1998/99:T615 yrkande 6 och1998/99:T628 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 8 (m, kd, fp)19. beträffande fartygsfonder m.m.att avslår motion 1998/99:T220 yrkande 31 i dennadel,res. 9 (m)20. beträffande ekonomiska mål ochinvesteringsplan för Sjöfartsverketatt med avslag på motion 1998/99:T607 godkännerekonomiska mål och investeringsplan förSjöfartsverket för i enlighetmed vad regeringen förordar,res. 10 (m)21. beträffande utdelning ochskattemotsvarighet för Sjöfartsverketatt bemyndigar regeringen att fastställa utdelningoch skattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar,22. beträffande finansiella befogenheterför Sjöfartsverketatt bemyndigar regeringen att för geSjöfartsverket finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar,23. beträffande Gotlandstilläggetatt med avslag på motionerna 1998/99:T220 yrkande37 och 1998/99:T626 antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035)med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter,res. 11 (m)24. beträffande Handelsflottans kultur-och fritidsrådatt godkänner vad regeringen anför härom,Luftfart25. beträffande Luftfartsverketsekonomiska mål, investeringsplan och finansiellabefogenheter m.m.att med avslag på motion 1998/99:T217 yrkandena 7och 8dels godkänner ekonomiska mål ochinvesteringsplan för i enlighet med vad regeringenförordar,dels bemyndigar regeringen att för geLuftfartsverket finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar,res. 12 (mp)26. beträffande utdelning ochskattemotsvarighet för Luftfartsverketatt bemyndigar regeringen att fastställa utdelningoch skattemotsvarighet för ienlighet med vad regeringen förordar,27. beträffande ochflygkapaciteten i Stockholmsområdetatt avslår motionerna 1998/99:T217 yrkande 9,1998/99: T220 yrkandena 41 och 43 samt1998/99:T702,res. 13 (m, kd, fp)res. 14 (v, mp)28. beträffande flygplatsatt avslår motion 1998/99:T707,29. beträffande statens ägarengagemang iSAS Sverige ABatt avslår motionerna 1998/99:T220 yrkande 39 och1998/99:T222 yrkande 3,res.