bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Enligt motionärerna är det oklart ombalkförslaget uppfyller nödvändiga EG-direktiv och om vattenresurserna gestillräckligt skydd.I motion Jo758 (m) yrkande 2 föreslås ett tillkännagivande om att vattenuttagför bevattning skall beslutas av länsstyrelsen.Enligt motion Jo723 (mp) yrkande 4 bör regeringen lägga fram förslag omsådana ändringar i naturvårdslagen och torvlagen att prövningen avenergitorvärenden också sker enligt naturvårdslagen. Motionärerna anser attalla våtmarker, oavsett tillämplig lag, skall ha samma skydd mot exploatering.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet erinrar om att vattenlagens vara eller inte vara i miljöbalkenhar varit föremål för diskussioner under de år som den samlademiljölagstiftningen har utretts. I föreliggande förslag till miljöbalk harregeringen valt att inkludera de delar av VL som har anknytning till centralamiljöfrågor medan vattenlagens övriga bestämmelser samlas i en lag medsärskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Då denna uppdelning av VL intemött synpunkter i de motioner som väckts med anledning av propositionen harbostadsutskottet inte funnit anledning att närmare kommentera dettaregeringsförslag.I anslutning till kd-motionen Jo33 hänvisar utskottet till regeringensbedömning att det s.k. grundvattendirektivet (80/68/EEG) kommer att varagenomfört genom reglerna i balken. Bestämmelserna i 7 kap. 21 § omvattenskyddsområde ger bl.a. möjlighet att meddela föreskrifter för särskiltkänsliga områden, vilket bidrar till att grundvattendirektivets krav uppfylls.Därutöver ger bestämmelserna om miljökvalitetsnormer möjligheter att angeförekomst i yt- eller grundvatten av kemiska produkter eller biotekniskaorganismer samt normer för grundvatten. I sammanhanget bör även nämnas att maninom EU utarbetar ett ramdirektiv för vatten, därgrundvattendirektivets huvudsakliga innehåll sannolikt kommer att utgöra enviktig del. Rådet förväntas ta ställning till kommissionens förslag tilldirektiv om upprättande av en ram för gemenskapsåtgärder på områdetvattenpolitik . finns inte tillräckliganledning att anta att skyddet för grundvattnet inte kan förverkligas fullt ut.Bostadsutskottet avstyrker motion Jo33 yrkande 7.Med anledning av motion Jo758 (m) erinrar bostadsutskottet om att en generelltillståndsplikt för vattenverksamhet gäller i såväl VL som . Enligt4 kap. 1 a § VL behövs dock inte tillstånd för vattentäkt för en- ellertvåfamiljsfastighets eller jordbruksfastighets husbehovsförbrukning ellervärmeförsörjning. Motsvarande bestämmelse återfinns i 11 kap. 11 § miljöbalken.Med husbehovsförbrukning avses enligt författningskommentaren inte vattentäktför jordbruksbevattning, som därmed i huvudsak är tillståndspliktig enligt 4kap. 1 § VL (11 kap. 9 § ). Tillståndsfrågorna ges i propositionensärskild belysning med anledning av de problem med grundvattensänkningar somuppkommit i sydlänen på grund av för stora bevattningsuttag undernederbördsfattiga perioder. Effektiva instrument för att komma till rätta medolagliga bevattningsuttag har efterfrågats av vissa länsstyrelser. Imiljöbalksförslaget förordas miljökvalitetsnormer för högsta eller lägsta nivåeller värde för vattenstånd eller flöde i vattensystem som inte får över- ellerunderskridas (5 kap. 2 §). Avsikten med detta är i första hand att skyddanaturmiljön från skador till följd av ytvattentäkt för bevattning. Regeringenföreslår även att en särskild prövningsmyndighet inrättas vid länsstyrelsernasom skall pröva miljöfarlig verksamhet (B-listan i miljöskyddsförordningen).Regeringen gav i uppdrag att se överfördelningen mellan A- och B-ärenden i miljöskyddsförordningen. Uppdragetredovisades , varefter det överlämnades tillMiljöbalksutredningen. slutbetänkande ommiljöbalksanknutna förordningar (SOU 1998:35) presenteras i mars 1998.Bostadsutskottet anser att regeringen i propositionen tillfredsställanderedovisar hanteringen av de frågor som motionären aktualiserat. Möjligheternaatt ingripa mot bevattningsuttag som exempelvis riskerar att sänka flödena ivattendrag och på så sätt negativt påverka de biologiska förutsättningarnaförstärks i och med införandet av miljökvalitetsnormer. Något tillkännagivandetill regeringen om tillståndsprövning av bevattningsuttag enligt motion Jo758yrkande 2 anser utskottet inte påkallat.Utskottets övervägandenSom regeringen anför är vatten en naturtillgång av stort värde frånmiljösynpunkt samt för rekreation och friluftsliv. harvattendragens och våtmarkernas betydelse som livsmiljöer för djur- ochväxtarter alltmer kommit i blickpunkten. Både systematiska skäl och miljöskältalar för att de centrala delarna av vattenlagen inarbetas i miljöbalken.Utskottet delar således bostadsutskottets bedömning i denna fråga.Regeringens förslag innebär i korthet att de specifikt vattenrättsligabestämmelserna överförs till en särskild lag, lagen med särskilda bestämmelserom vattenverksamhet. Här återfinns bl.a. bestämmelser om rådighet över vatten,vattenrättsliga samfälligheter, bygdeavgifter, fiskeavgifter, an-delskraft samtvissa procedurregler. I 11 kap. införs regler om grundläggandeförutsättningar för vattenverksamhet, definitioner av sådan verksamhet,tillståndsplikt, underhållsansvar och utrivning m.m. Både bestämmelserna imiljöbalken och i den särskilda lagen motsvarar i stor utsträckning gällanderätt. Definitionen av begreppet markavvattning blir dock något vidare genomdefinitionen i 11 kap. 2 §, eftersom den relateras till ett ?vattenområde? ochinte enbart till begreppet ?sjö? enligt nu gällande bestämmelser i vattenlagen.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag i dessa delar.Som framgår av bostadsutskottets yttrande är motionerna Jo33 (kd) yrkande 7och Jo758 (m) yrkande 2 i väsentliga delar tillgodosedda genom de aktuellabestämmelserna i m.m. Utskottet anser i likhet med bostadsutskottetatt motionerna inte påkallar någon särskild åtgärd från sida.När det gäller prövningen av torvtäkt innebär regeringens förslag atttillstånd enligt inte behövs för markavvattning i samband medtorvtäkt om koncession har lämnats enligt lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter m.m. (se 11 kap. 13 §). I författningskommentaren anförs attlänsstyrelsen prövar tillståndsansökningar enligt torvlagen och att vid dennaprövning naturvårdshänsyn skall beaktas. Enligt 12 kap. 1 § krävsinte heller tillstånd enligt balken för täkt av torv om bearbetningskoncessionhar lämnats enligt torvlagen. I propositionen med förslag om följdlagstiftningtill föreslås att bl.a. hänsynsregler ochmiljökvalitetsnormer skall gälla vid koncessionsprövning (prop. 1997/98:90 s.222 f.). Regeringen understryker i denna proposition att det är viktigt attnödvändiga miljöhänsyn i fortsättningen tas vid koncessionsprövningen enligttorvlagen. Detta åstadkoms alltså genom att relevanta bestämmelser imiljöbalken görs tillämpliga vid koncessionsprövningen. Denna lösning ärsärskilt lämplig med tanke på att , som kommer att ha erfarenhetav att tillämpa , är prövningsmyndighet enligt torvlagen.Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo723 (mp) yrkande 4.12 kap. Täkter, jordbruk m.m.PropositionenTillståndsplikt skall även fortsättningsvis gälla för kommersiella täkter avberg, sten, grus, sand m.m. Husbehovstäkter skall kunna underställastillståndsplikt enligt balken.En täkt som kan befaras skada livsbetingelserna för någon växt- eller djurartsom är hotad eller sällsynt skall inte tillåtas. Vid prövningen avtäkttillstånd skall miljöskydds- och naturvårdsaspekterna samordnas.När det gäller regler för jordbruk och annan verksamhet i naturen föreslårregeringen att regler om samrådsskyldighet och tillstånd till vilthägn skallinfogas i balken.Särskilda hänsynsregler, motsvarande dem som finns i skötsellagen, skallgälla för jordbruksverksamhet.MotionernaI motion Jo32 (m) yrkas att beslutar att skötsellagen skall lämnasutanför (yrkande 6). Även om skötsellagen inte har en tydligkaraktär av produktionslag kan det uppstå situationer därlivsmedelsöverskottet vänds till ett underskott, vilket föranleder enmarkpolitik som inte enbart betonar miljömål, utan också produktionsmål. Vidareyrkas att beslutar att tillståndsplikt enligt 12 kap. 1 § inte skallkunna meddelas för husbehovstäkter (yrkande 28). Den föreslagnatillståndsplikten för husbehovstäkter kommer att leda till ökning av kostnaderoch byråkratiska hinder för jord- och skogsbruket. Vidare yrkas beslut om attnormala skogsbruksåtgärder inte bör omfattas av 12 kap. 6 § (yrkande 29).I motion Jo33 (kd) yrkas att beslutar att lagen om skötsel avjordbruksmark ej skall ingå i (yrkande 1). Motionärerna ser hellreen utveckling med skogsvårdslagen som förebild. Skogsägare och lantbrukare börbetros att förvalta mark och skog enligt ekologiskt uthålliga principer. Vidareyrkas att beslutar avslå förslaget om tillståndsplikt förhusbehovstäkter (yrkande 14). Husbehovstäkter har stor betydelse för de areellanäringarna. Öppnande av husbehovstäkt på lantbruksfastigheter är att betecknasom pågående markanvändning. Vidare yrkas tillkännagivande att man bör finna enavvägning mellan vad som är kommersiella täkter och husbehovstäkter (yrkande15).I motion Jo34 (c) yrkas att hos regeringen begär förslag om atthusbehovstäkter som understiger en viss volym skall undantas från kravet omtillståndsplikt (yrkande 19). Stora husbehovstäkter bör kunna underställastillståndsplikt. Kravet på tillståndsprövning bör dock inte omfatta husbehovs-täkter som bedrivs inom ramen för ett hållbart jord- eller skogsbruk. Mindretäkter, som understiger en viss volym, bör därför undantas från krav påtillstånd.Utskottets övervägandenTillståndsplikt för täkterEnligt 18 § naturvårdslagen får täkt av sten, grus, sand, lera, jord, torveller andra jordarter inte ske utan tillstånd. Från kravet påtillstånd enligt naturvårdslagen undantas täkt som prövas enligt vissaspeciallagar, bl.a. vattenlagen, samt täkt som sker för markinnehavarenshusbehov. Täktverksamheten reglerades från början i syfte att skyddalandskapsbilden, men vid lagändringar betonades skyddet för naturmiljönstarkare. är principen den att ju starkare naturvårdsintressen somgäller för ett område, desto större måste behovet av täktmaterialet vara föratt tillstånd skall medges.Tillståndsplikten för täkter omfattar inte täkt för markinnehavarenshusbehov, s.k. husbehovstäkter. Enligt motiven till naturvårdslagen avses medhusbehovstäkt i första hand den förbrukning som behövs för att sköta enjordbruks- eller skogsfastighet (prop. 1974:148 s. 75). I rättspraxis haremellertid angetts att reglerna om husbehovstäkt omfattar alla slagsfastigheter. Regeringsrätten har i en dom slagit fast att denna vida tolkningär gällande rätt. I domen uttalas att täkt för husbehov kan ske på varje slagav fastighet. Avgörande är om det material som bryts används inom fastighetenför dess eget behov och inte avyttras (RÅ 1993 ref. 4).Sedan år 1989 är även miljöskyddslagstiftningen tillämplig på täktverksamhet.Genom miljöskyddsförordningen föreskrivs tillståndsplikt enligtmiljöskyddslagen för större berg- och torvtäkter.Utskottet instämmer i regeringens bedömning att starka skäl talar för atthusbehovstäkter bör kunna underkastas prövningsplikt. Sådana täkter kan varaomfattande och spoliera områden som är värdefulla för naturvården. Syftet medatt tillståndsreglera husbehovstäkter är detsamma som gäller för kommersiellatäkter, bl.a. att kunna stoppa täkter som befaras medföra skador pånaturmiljön. Tillståndsplikten tar främst sikte på sådana ingrepp som i merbetydande mån motverkar hushållningen med täktmaterial och kan medföra skada avbetydelse på miljön. Genom att tillståndsplikten bestäms på detta sättjämställs i lagstiftningen alla täkter som medför stora och skadliga ingrepp inaturen oavsett om täktmaterialet används på samma fastighet ellerbrukningsenhet, t.ex. när skogsbolag bygger skogsbilvägar.Konstitutionsutskottet anför i sitt yttrande över förslaget till miljöbalkatt förslaget motiveras av behovet av att kunna stoppa täkter som kan befarasmedföra skador på naturmiljön (1997/98:KU8y s. 9). Mot bakgrund av den principom förvaltaransvar som uttrycks i inledningsparagrafen i förslaget tillmiljöbalk kan det enligt uppfattning inte bortses frånatt husbehovstäkt kan utgöra ett allvarligt ingrepp i naturen. Det kan därförvara motiverat att se öppnandet av en husbehovstäkt som ändrad markanvändningoch införa en tillståndsplikt för de fall hushållningen av naturresursermotverkas eller täkten skulle medföra en icke obetydlig skada på miljön.Eftersom ett vägrat tillstånd då inte kan anses som ett ingrepp i pågåendemarkanvändning faller beslutet inte inom ramen för rätten till ersättningenligt 2 kap. 18 § andra stycket regeringsformen. villockså hänvisa till vad som sägs i propositionen del 1 s. 378 om att entillståndsskyldighet inte införs obligatoriskt. Bemyndigandet till regeringenbör enligt propositionen kunna utnyttjas så flexibelt att tillståndsplikten kanbegränsas till bara de områden som bör ges ett starkare skydd och till ettvisst material, vanligtvis naturgrus. tillstyrkersåledes propositionens förslag också när det gäller husbehovstäkt.Med det anförda tillstyrker jordbruksutskottet regeringens förslag ochavstyrker motionerna Jo32 (m) yrkande 28 och Jo33 (kd) yrkande 14.Tillståndskrav även för husbehovstäkter förutsätter alltså att täkterna kanmedföra skadliga ingrepp i naturen eller att hushållningen med de naturresursersom anges i 12 kap. 1 §, t.ex. den begränsade resursen naturgrus, motverkas.Såsom regeringen framhåller är det inte tänkt att tillståndstvånget skallomfatta husbehovstäkter som bedrivs inom ramen för ett hållbart jord- ellerskogsbruk såvida inte täktmaterialet eller området behöver särskilt skydd(prop. del 1 s. 379). Reglerna om tillståndsplikt för husbehovstäkter innebärsåledes inte att en obligatorisk tillståndsskyldighet införs. I ställetutformas reglerna så att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om att täkt för markinnehavarenshusbehov inte får ske utan tillstånd. Med ett sådant bemyndigande kanregeringen eller en myndighet föreskriva om tillståndsplikt för ett visst ellervissa områden av landet, där skyddsbehov finns, eller för hela landet.Bemyndigandet bör t.ex. kunna utnyttjas så flexibelt att det regionala behovetav reglering kan tillgodoses genom att såväl täktstorlek, lokalisering somingående materialslag skall kunna utgöra registreringsgrund. Tillståndspliktenkan begränsas inte bara till de områden som bör ges ett bättre skydd utan äventill det material som bör skyddas, vilket vanligtvis torde vara naturgrus.Såsom regeringen anfört är avsikten med de nya reglerna framför allt attstora täkter som kan antas komma att omfatta uttag av mängder överstigande naturgrus eller flera tusen kubikmeter morän kan görastillståndspliktiga om skyddsbehov föreligger. Med den angivna mängden avses dettotala uttaget i täkten även om det görs . Om ett mindre uttaggörs i t.ex. ett särskilt skyddsvärt område kan även det komma att omfattas avföreskrifter om tillståndsplikt. Smärre täkter, där den uttagna mängdenunderstiger , avses däremot inte bli belagda med tillståndsplikt,eftersom sådana små uttag vanligtvis får anses medföra relativt obetydliginverkan på naturresurser och miljön.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om tillståndsplikt ochtillståndsprövning för husbehovstäkt. Motionerna Jo33 (kd) yrkande 15 och Jo34(c) yrkande 19 avstyrks.Anmälan för samrådRegeringen föreslår samrådsskyldighet beträffande miljöstörande verksamhet imiljöbalken. Vidare föreslås en ny regel om att verksamhet som skall anmälasför samråd får påbörjas tidigast efter det att anmälan har gjorts,om inte samrådsmyndigheten föreskriver något annat.När skogsnäringens miljöansvar utökades genom ändringar iskogsvårdslagstiftningen fogades samrådsskyldigheten efter mönster inaturvårdslagen som en del till skogspolitiken. Regeringen får därför förordna att de befogenheter som har enligt 20 §naturvårdslagen i stället skall utövas av skogsvårdsstyrelsen.Exempel på verksamheter som det kan vara motiverat att anmäla för samråd ärstörre schaktningar och dräneringar, upptagande av ledningsgator, förvandlingav till skogsmark, skydds- och kompensationsdikning, tippning avschakt- och rivningsmassor.Enligt 31 kap. 4 § föreslås ersättning utgå om förbud ellerföreläggande enligt samrådsparagrafen avsevärt försvårar pågåendemarkanvändning inom berörd del av fastigheten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om samrådsskyldighet. Motion Jo32(m) yrkande 29 avstyrks.Miljöhänsyn i jordbruketRegeringen har med stöd av lagen om skötsel av jordbruksmark bemyndigat att meddela föreskrifter om miljöhänsyn i jordbruket. Det ärendast två bestämmelser i skötsellagen, 4 och 5 §§, som rör näringen och sominte är bestämmelser med huvudsakligen miljö- och naturskyddande syfte.Utskottet delar regeringens uppfattning att med hänsyn till att de materiellabestämmelserna i lagen för lantbrukarna är så få finns det inte vägande skälför att behålla lagen. Lagen är huvudsakligen en lag om miljöhänsyn ijordbruket. Jord- och skogsbruket har stor inverkan på miljön. Hur dessanäringar bedrivs påverkar i hög grad bl.a. den biologiska mångfalden,kväveläckage och naturmiljöns utseende. Såsom regeringen anfört talar mycketför att lagar om skötseln av de areella näringarna bör tas in i miljöbalken.Utskottet delar uppfattningen att skötsellagens regler bör arbetas in imiljöbalken.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrkermotionerna Jo32 (m) yrkande 6 och Jo33 (kd) yrkande 1.13 kap. GenteknikPropositionenGentekniken har revolutionerat den naturvetenskapliga och medicinskagrundforskningen och har lett till ett betydande antal tillämpningar inom detbiomedicinska området. Den utgör även ett redskap för att minska skador påmiljön. Också livsmedelsförsörjningen skulle kunna förbättras med gentekniken.Samtidigt kan det inte uteslutas att den innebär risker. Fel utnyttjad kan denutgöra ett hot mot människors hälsa och miljön. Gentekniken reser dessutomgrundläggande etiska frågor om människans rätt att påverka andra organismer.Bestämmelserna i lagen om genetiskt modifierade organismer skall inarbetas imiljöbalken.Den som släpper ut en produkt på marknaden som innehåller eller består avgenetiskt modifierade organismer skall enligt vad regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer märka produkten. Detta gäller även om produktenär avsedd för innesluten användning.MotionernaI motion Jo34 (c) yrkas tillkännagivande att ambitionsnivån vid analys avmöjlig miljöpåverkan vid marknadsintroduktion av GMO och kemiska produkter inteskall vara lägre än vad som gäller för miljökonsekvensbeskrivningar (yrkande11).I motion Jo511 (kd) yrkas att beslutar sådan ändring i lagen omgenetiskt modifierade organismer att rapporteringsskyldighet till myndighetingår (yrkande 6). Utsättningsdirektivets bestämmelse omrapporteringsskyldighet till myndighet efter slutförd försöksutsättningåterfinns inte i den svenska lagen. Vidare yrkas tillkännagivande om kravet påatt den etiska paragrafen i gentekniklagen får en motsvarighet i EU:s direktiv(yrkande 7). bör också göra en analys och utvärdering av hur detetiska momentet har fungerat i praktiken (yrkande 8). I gentekniklagensbestämmelse om förhandsbedömning bör ett tillägg göras om krav på utredning omalternativa lokaliseringar och utformningar på det sätt sommiljökonsekvensbeskrivningar i princip ställer (yrkande 9). Vidare yrkastillkännagivande att i avvaktan på att lagstiftningen arbetas om bör inga nyatillstånd till utsättning av genetiskt modifierade organismer tillåtas, utanett tillfälligt moratorium bör införas (yrkande 10).I motion Jo542 (mp) yrkas tillkännagivande om förbud för odling i landet avgenmanipulerade grödor (yrkande 1). Vidare anförs i fråga om genmanipulationerpå djur att de risker som finns inte får underskattas (yrkande 8). Motionärernavill därför stoppa genmanipulationer av djur.I motion Jo543 (v) anförs i fråga om genöverföring mellan växter och djur attgenmodifierade livsmedel bör accepteras endast om det finns en tydlig nytta förkonsumenten på lång sikt, dvs. om genmodifierade livsmedel inte innebär någonrisk för människors hälsa eller för miljön (yrkande 1). Vidare anförs att medgenmodifierade livsmedel kan risken för fler och även okända allergieröka (yrkande 2). De svenska försöken att flytta anlag för kyltålighet från fisktill potatis oroar allergiker. De etiska frågorna ställs på sin spets.Motionärerna anser att genförändrade livsmedel kan accepteras endast om detinte innebär någon risk för människors hälsa eller för miljön. Motionärernaanser också att regeringen bör få i uppdrag att göra en översyn av nuvarandelagstiftning och återkomma till med förslag om förbud mot kloning avmänniskor och djur (yrkande 9).Utskottets övervägandenGentekniklagenLagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer har som uttryckligt syfteatt skydda människors och djurs hälsa och miljön samt att säkerställa attetiska hänsyn tas. mål enligt 1 kap. 1 § är att skydda människorshälsa och miljön. I sistnämnda uttryck inbegrips även djurpopulationernas ( meninte enskilda djurs ( hälsa. Det är i den betydelsen begreppet djurs hälsaanvänds i gentekniklagen. En etisk dimension är särskilt uttryckt i paragrafengenom att det anges att naturens skyddsvärde och människans förvaltaransvarskall beaktas. Utskottet instämmer i regeringens bedömning att gentekniklagensbåda syften ryms inom mål och motiverar att bestämmelserna arbetasin i miljöbalken.Såsom regeringen anfört gör sig de etiska frågorna särskilt påminda vidgenteknisk verksamhet. Utskottet instämmer i att det är berättigat att i ettkapitel om genteknik särskilt betona den etiska hänsynen, även om sådanaaspekter också annars är förenade med skyddet för människors hälsa och miljön.Översyn av direktiv för avsiktlig utsättningInom EU pågår en översyn av direktivet om avsiktlig utsättning (90/220/EEG).Kommissionen har i ett direktivsförslag , (KOM (1998) 85)slutligt lämnat förslag som innebär att räckvidden för och definitionerna idirektiv /220/EEG klargörs. Enligt förslaget införs obligatorisk övervakningav godkända produkter efter det att produkterna släppts ut på marknaden. Vidareföreslås att kommissionen formellt skall samråda med en vetenskaplig kommittéför att bistå i frågor som kan antas ha betydelse för människans hälsa ellerför miljön. Kommissionen skall vidare ges möjlighet att i allmänna frågor somkan ge anledning till etiska betänkligheter samråda med någon av de kommittéerden har inrättat för frågor som gäller bioteknikens etiska konsekvenser. Vidareföreslås att principer fastslås för riskbedömningar och att utsättningar iexperimentsyfte klassificeras samt att de administrativa förfarandenaförenklas. Rådet föreslås få möjlighet att avslå kommissionens förslag medenkel majoritet. Med detta förslag anges medlemsstaterna komma att spela enviktigare roll i beslutsprocessen.I förslag till reviderat direktiv /220 föreslås sålundaatt obligatorisk övervakning införs efter det att produkterna släppts ut påmarknaden. Eftersom det är svårt att på förhand bestämma innehållet iövervakningsplaner för olika typer av genetiskt modifierade organismer (växter,djur, mikroorganismer) är endast målet med övervakningen definierat iförslaget. Avsikten är att detaljerade övervakningsplaner för produkterna skallutarbetas i varje enskilt fall och genomföras under överinseende av behöriganationella myndigheter.