bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — En ytterligare förutsättning bör vara attverksamheten är inriktad mot allvarlig brottslighet. Det bör enligt regeringendärför finnas anledning att anta att viss sådan brottslighet har utövats ellerkan komma att utövas. Detta bör komma till uttryck i lagtexten.Regeringen anser vidare att det bör göras skillnad mellan personer som ärmisstänkta för brottslighet och de som inte är det. Detta måste emellertidgöras på ett sådant sätt att syftet med behandlingen inte går förlorat. Enlämplig lösning enligt regeringen är att uppgifter om personer som själva inteär misstänkta för brottslighet förses med en anteckning om att de inte ärmisstänkta. På så sätt kan det integritetsintrång som den automatiseradebehandlingen innebär för en icke misstänkt person begränsas utan att ändamåletmed registret går förlorat.I sina skäl för inrättandet av kriminalunderrättelseregister anför regeringenatt kriminalunderrättelseverksamhet inte enbart bedrivs i särskildaundersökningar. Genom iakttagelser, tips eller upplysningar samlar polisenoavbrutet in information som ger anledning att misstänka att brottsligverksamhet förekommer även om något konkret brott inte är känt och att grundför att inleda förundersökning således inte föreligger. Det internationellasamarbetet på brottsbekämpningens område leder enligt regeringen också till attpolisen får uppgifter från utländska polismyndigheter som tyder på att svenskamedborgare ägnar sig åt brottslig verksamhet. Sådana uppgifter kan komma att fåbetydelse längre fram, när andra uppgifter tillkommit. Uppgifterna kan dåtillsammans göra att det finns skäl att inleda en särskild undersökning.Regeringen anför att det därför är viktigt att sådan information kan tas tillvara. Polisen har således behov av att få spara och lagra den information sominhämtats i underrättelseverksamhet i datoriserade underrättelseregister.Enligt regeringen måste polisens behov av sådana register anses väga tyngre ändet intrång i den enskildes personliga integritet som en registrering innebär.Polisen bör därför få föra underrättelseregister i sin underrättelseverksamhet.Ett ändamål med kriminalunderrättelseregister bör enligt regeringen vara attutgöra underlag för beslut om inledande av särskilda undersökningar rörandeallvarlig brottslig verksamhet. Liksom i brottsbekämpandeverksamhet bör enligt regeringen underrättelseregistret även få användas föratt underlätta tillgången till allmänna uppgifter med anknytning tillunderrättelseverksamhet.Regeringen anför vidare att det ligger i sakens natur attändamålsbestämmelser måste formuleras tämligen generellt. En allmänt hållenändamålsbestämmelse förutsätter emellertid närmare bestämmelser om vilkauppgifter ett register skall få innehålla. Regeringen föreslår att lagen ävenskall innehålla bestämmelser om i vilka fall uppgifter får föras in iunderrättelseregister samt vilka typer av uppgifter som får registreras.När det gäller frågan om i vilka fall registrering av personuppgifter bör fåske i kriminalunderrättelseregister måste man enligt regeringen beakta att detär fråga om uppgifter som är integritetskänsliga för den enskilde. För attsyftet med registret inte skall bli alltför begränsat bör de poliser som harbehov av uppgifterna i sitt arbete få tillgång till dem. Regeringen påpekar attdet här rör sig om en betydligt vidare personkrets än de som bör få rätt att tadel av de uppgifter som behandlas i en särskild undersökning. Regeringen delardärför utredningens bedömning att det med hänsyn till den personligaintegriteten bör uppställas krav på skälig misstanke om att en person harutövat eller kan komma att utöva allvarlig brottslig verksamhet.Regeringen anser vidare att det bör vara möjligt att i vissa situationerregistrera s.k. indirekta personuppgifter trots att det inte finns någonmisstanke om brottslighet mot den person uppgifterna hänför sig till. Tullenfår i sitt underrättelseregister föra in uppgifter om transportmedel ellervaror som kan antas ha samband med allvarlig brottslig verksamhet eller omhjälpmedel som kan antas ha använts i sådan verksamhet. Enligt regeringen börpolisen ha motsvarande möjligheter. Detta stämmer också överens med vad somgäller enligt Europolkonventionen. Regeringen anför att det exempelvis kan varaså att det kommer fram omständigheter som gör att en person måste anses varaskäligen misstänkt för att utöva viss brottslig verksamhet och att denmisstänkta personen färdats i en bil. Det måste enligt regeringens uppfattningvara möjligt att registrera bilens registreringsnummer, trots att den tillhören person som i och för sig inte är misstänkt för brottslighet. Enförutsättning för en sådan registrering bör enligt regeringen dock vara attuppgiften förses med en anteckning om att personen i fråga inte är misstänktoch att uppgiften är nödvändig för registrets ändamål.MotionernaI motion 1997/98:Ju46 av m.fl. (m) anförs att det är oacceptabeltatt i en demokrati och rättsstat låta behovet av en effektiv brottsbekämpningöverordnas den enskildes behov av integritetshänsyn. Enligt motionärerna blidetta resultatet om brottsbekämpande myndigheter ges rätt att i dataregisterlagra personuppgifter som är känsliga från integritetssynpunkt utan att detföreligger någon som helst brottsmisstanke mot personen i fråga. Datalagring avpersonuppgifter bör inte ske om inte åtminstone lägsta graden avbrottsmisstanke - anledning att anta - föreligger. bör besluta omändring i regeringens förslag i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 4).I motion 1997/98:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att det förautomatiserad behandling av personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhetoch kriminalunderrättelseregister måste föreligga en konkret misstanke ombrott. Åtminstone måste den lägsta misstankegraden - ?anledning anta? Enligt motionärerna skall det vara förbjudet att behandla respektiveföra in i registret uppgifter om en enskild person som det inte finns någonmisstanke mot. bör besluta om en sådan ändring av förslaget tillpolisdatalag (yrkande 5).I motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) hemställs att riksdagenavslår förslaget till 14 § första stycket 2 polisdatalagen (yrkande 8). Enligtmotionärerna öppnar rekvisitet i lagtexten ?det finns anledning att anta attallvarlig brottslighet har utövats eller kan komma att utövas? för en i detnärmaste obegränsad registrering. Motionärerna anser att det i praktiken kommeratt bli nästan omöjligt att visa att polisen inte har haft anledning att antaatt allvarlig brottslighet utövats eller kan komma att utövas.I samma motion anförs vidare att ändamålsbestämmelsen förkriminalunderrättelseregister saknar konkret innehåll. anser attdet är av avgörande betydelse för skyddet av den personliga integriteten att debestämmelser som reglerar ändamålet med registren och vilka uppgifter registrenfår innehålla inte är för allmänt hållna. Ändamålet med registret har enligtmotionärerna inte reglerats på ett acceptabelt sätt. Bestämmelsen måsteomarbetas och preciseras. bör därför avslå förslaget till 17 §polisdatalagen (yrkande 9).I motion 1997/98:Ju47 av m.fl. (c) hemställs att avslår14 § andra stycket förslaget till polisdatalag. anser att deföreslagna möjligheterna att registrera personuppgifter är alltför långtgående.Enligt motionärerna är det ett allvarlig ingrepp i den personliga integritetenom det ges möjlighet att registrera personer trots att det inte föreliggernågon misstanke om brottslighet.I motion 1997/98:Ju48 av och () yrkas att detinförs en begränsning i 14 § förslaget till polisdatalag över den personkretssom får registreras (yrkande 14). Motionärerna anser att bestämmelsen är enuppenbar fara för rättssäkerheten. Genom att det inte tycks finnas någonbegränsning för registrering av personer som inte är misstänkta för brott kankonsekvenserna bli mycket allvarliga. Det räcker inte med att självaregistreringen förses med en särskild upplysning om att den ifrågavarandepersonen inte är misstänkt.I motion 1997/98:Ju42 av () anförs att det inte bör varatillåtet för polisen att registrera integritetskänsliga uppgifter förbrottsoffer och vittnen på ett sådant sätt att de kan föras över till andraländer genom Europol och Schengen. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att det i polisenskriminalunderrättelseverksamhet blir möjligt att dels behandla personuppgifterpå automatisk väg i särskilda undersökningar, dels föra ett ADB-baseratkriminalunderrättelseregister. Som regeringen anför innebärpersonuppgiftslagens bestämmelser i och för sig att det skulle vara möjligt förpolisen att på automatisk väg behandla personuppgifter iunderrättelseverksamheten, såväl i register som i övrigt. Utskottet anser dock,i likhet med regeringen, att integritetsskyddsaspekter gör det påkallat attinföra särskilda bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet. Utskottet delar härvid regeringens bedömningatt det bör krävas att underrättelseverksamheten bedrivs på en viss nivå ochatt användningen av ADB-stöd bör förbehållas den allvarliga brottsligheten.Regeringens förslag innebär att som förutsättning för automatiseradbehandling av personuppgifter bör gälla att det finns anledning att anta attallvarlig brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas.Därutöver skall en särskild undersökning av underrättelsekaraktär ha inletts.När det gäller förutsättningarna för att uppgifter om en enskild person skallkunna föras in i kriminalunderrättelseregister krävs enligt regeringensförslag, förutom att uppgifterna ger anledning att anta att allvarligbrottslighet utövats eller kan komma att utövas, att den som avses meduppgifterna skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller kan komma att utövaden allvarliga brotts- ligheten.Mot bakgrund av vad som anförs i motionerna 1997/98:Ju44, 1997/98: Ju46 och1997/98:Ju49 kan utskottet härefter konstatera attkriminalunderrättelseverksamhet kännetecknas av att den bedrivs innan det finnsnågon misstanke om ett konkret brott, men väl misstanke om brottslighet. Närdet gäller automatiserad behandling av personuppgifter i såväl särskildaundersökningar som i kriminalunderrättelseregister krävs det enligt regeringensförslag att det finns anledning att anta att allvarlig brottslighet har utövatseller kan komma att utövas. Utskottet har inget att invända mot valet avmisstankegrad och avstyrker motion 1997/98:Ju44 yrkande 8.Personuppgiftslagens grundläggande krav på behandling av personuppgifterinnebär att endast de uppgifter som är nödvändiga för en särskild undersökningav underrättelsekaraktär får behandlas. Regeringens förslag innebär därutöveringen begränsning för den automatiserade behandlingen av person-uppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet. När det gäller förutsättningar för att i ensärskild undersökning på automatisk väg behandla uppgifter om en person som detinte finns någon misstanke mot anser regeringen dock att särskilda regler börgälla. En lämplig lösning enligt regeringen är att uppgifter om personer somsjälva inte är misstänkta för brottslighet förses med en anteckning om att deinte är misstänkta. Utskottet delar regeringens bedömning attintegritetsintrånget på detta sätt kan begränsas och har således inget attinvända mot den föreslagna ordningen. Förslaget innebär att uppgifter om t.ex.brottsoffer och vittnen kan komma att behandlas på automatisk väg i polisensunderrättelseverksamhet. Med anledning av vad som anförs i motion 1997/98:Ju42om överförande av sådana uppgifter till Europol och Schengen vill utskottetpåpeka att ett utlämnande med stöd av förslaget till 7 § polisdatalagen tordeendast bli aktuellt beträffande Europols analysregister. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Ju42, 1997/98:Ju47, 1997/98:Ju48yrkande 14 och 1997/98:Ju49 yrkande 5, delvis.För att uppgifter om en enskild person skall kunna föras in i ettkriminalunderrättelseregister krävs, förutom att det finns anledning att antaatt allvarlig brottslighet har utövats eller kan komma att utövas, att personeni fråga skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller komma att utöva denallvarliga brottsligheten. Utskottet konstaterar att uppgifter som direkthänför sig till en enskild person som inte är misstänkt för att ha utövatbrottslig verksamhet således inte får föras in i ettkriminalunderrättelseregister.Regeringens förslag innebär emellertid att uppgifter som avser transportmedeleller varor som kan antas ha samband med allvarlig brottslighet ellerhjälpmedel som kan ha använts i samband med sådan verksamhet får föras in iregistret även om de kan hänföras till en person som det inte finns någonmisstanke mot. Även en sådan uppgift, som indirekt kan hänföras till en person,skall förses med en anteckning om att det inte finns någon misstanke motpersonen i fråga. Utskottet finner heller inte anledning att invända mot dettaförslag. Enligt utskottets mening synes motion 1997/98:Ju46 yrkande 4, som rörfrågan om registrering av icke misstänkta personer ikriminalunderrättelseregister, och motion 1997/98:Ju49 yrkande 5, som delvisbehandlar denna fråga, vara i detta avseende tillgodosedda.I motion 1997/98:Ju44 anförs att den föreslagna ändamålsbestämmelsen förkriminalunderrättelseregister saknar konkret innehåll. Utskottet konstateraratt regeringen föreslår att ändamålet med ett sådant register skall vara att geunderlag för beslut om särskilda undersökningar samt att underlätta tillgångentill allmänna uppgifter med anknytning till underrättelseverksamhet. Regeringenframhåller att det ligger i sakens natur att ändamålsbestämmelser ofta måsteformuleras tämligen generellt. En förutsättning är därför att närmarebestämmelser ges om vilka uppgifter ett register får innehålla. Som framgåttovan innehåller regeringens förslag, utöver ändamålsbestämmelsen, närmarebestämmelser om vilka uppgifter som får ingå i ettkriminalunderrättelseregister. Utskottet utgår vidare från att regeringennoggrant kommer att följa den registreringsverksamhet inom polisen som den nyalagen kommer att ge upphov till. Mot bakgrund av det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:Ju44 yrkande 9.Personuppgiftsansvarig för kriminalunderrättelseregisterPropositionenRegeringen föreslår att kriminalunderrättelseregister får föras avRikspolisstyrelsen eller av en polismyndighet. Den myndighet som för registretär enligt förslaget personuppgiftsansvarig för behandling av personuppgifter iregistret.MotionenI motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) föreslåsatt skall vara personuppgiftsansvarig för behandling avpersonuppgifter i register även hos polismyndighet (yrkande 16).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att den myndighet som för ettkriminalunderrättelseregister också bör vara personuppgiftsansvarig förregistret. Motion 1997/98:Ju48 yrkande 16 avstyrks därmed.Behovet av insyn och kontrollPropositionenRegeringen bedömer att , Justitiekanslerns ochDatainspektionens tillsyn är tillräcklig för att garantera att det inteförekommer någon otillåten behandling av uppgifter.I skälen för sitt förslag erinrar regeringen om att personuppgiftslageninnehåller särskilda bestämmelser om säkerhet vid behandlingen avpersonuppgifter. Lagen innehåller också vissa bestämmelser omtillsynsmyndighetens befogenheter. Personuppgiftslagens bestämmelser omsäkerhet och tillsyn kommer enligt regeringen att gälla för såväl behandling avpersonuppgifter i särskilda undersökningar som förkriminalunderrättelseregister.Regeringen anför att de kontrollmöjligheter som finns genom den tillsyn somDatainspektionen, och Justitiekanslern utövar bör vara enfullgod garanti för att någon registrering av personuppgifter inte förekommerannat än när det är nödvändigt och ändamålsenligt. Regeringen har övervägt attäven låta utöva tillsyn över kriminalunderrättelseregistren.Frågan om framtida uppgifter bör enligt regeringen dockutredas i ett större sammanhang. Regeringen kommer noga att följa utvecklingenav kriminalunderrättelseregistren och polisens behandling av uppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet.MotionernaI motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) föreslåsatt även skall utöva tillsyn överkriminalunderrättelseregistren (yrkande 18).I motion 1997/98:Ju43 av () anförs att den medborgerligainsynen i polisens register bör förstärkas genom att får enbred parlamentarisk sammansättning (yrkande 2).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar, liksom regeringen, att personuppgiftslagens bestämmelserom säkerhet och tillsyn kommer att vara tillämpliga för såväl behandling avpersonuppgifter i särskilda undersökningar som förkriminalunderrättelseregister. Den tillsyn som Datainspektionen därvid kommeratt utöva och den tillsyn som och Justitiekanslern iövrigt utövar när det gäller polisens verksamhet innebär enligt regeringen enfullgod garanti för att någon otillbörlig registrering av personuppgifter intekommer att förekomma. Utskottet delar denna bedömning. Motion 1997/98:Ju48yrkande 18 avstyrks därför. När det gäller framtida uppgifteranser regeringen att denna fråga bör utredas i ett större sammanhang. Mot dennabakgrund anser utskottet att inte bör vidta någon åtgärd medanledning av vad som föreslås i motion 1997/98:Ju43 yrkande 2.DNA-registerBakgrundEuroparådets ministerkommitté antog 1992 en rekommendation om användning avDNA-analys inom ramen för det straffrättsliga systemet. Rekommendationen gällerför insamlandet av prover för användning av DNA-analys i syfte att identifieraen misstänkt eller någon annan person inom ramen för utredande och beivrande avbrott. I rekommendationen anges att prover som har tagits för DNA-analys ochuppgifter som har erhållits från sådan analys inte får användas för något annatsyfte. Prover som har tagits från levande personer för medicinskt bruk fårenligt rekommendationen inte användas för utredande och beivrande av brott,annat än under förutsättningar som anges i lag. I rekommendationen anges vidareatt prover för DNA-analys bara får tas under de förutsättningar som anges ilag.PropositionenRegeringen föreslår att två register med uppgifter om DNA-analyser skall fåinrättas. Det ena föreslås innehålla uppgifter om identifierade personer () och det andra uppgifter som inte har kunnat hänföras till en vissperson (spårregistret). Ändamålet med registren skall enligt förslaget vara attunderlätta identifiering av personer i samband med utredning av brott.Regeringen föreslår att skall vara personuppgiftsansvarig.Enligt regeringens förslag skall innehålla uppgifter omresultatet av en DNA-analys som har gjorts under utredning av ett brott.Analysresultat skall få föras in i registret endast beträffande den som hardömts för ett allvarligt brott mot en persons liv eller hälsa, personligaintegritet eller säkerhet eller för ett allvarligt allmänfarligt brott, somavses i 3, 4, 6, 8, 12 eller 17 kap. och det är fråga om ett brottpå vilket det kan följa fängelse . Även den som dömts förförsök, förberedelse, stämpling, anstiftan eller medhjälp till ett sådantbrott skall kunna registreras.När det gäller spårregistret föreslår regeringen att det skall få innehållauppgifter om resultatet av en DNA-analys som har gjorts under en utredning omett brott och som inte kan hänföras till en viss person (spåranalyser).Uppgifterna skall endast få jämföras med andra spåranalyser, med uppgifter iDNA-registret och med resultatet från DNA-analys av en person som är misstänktför brott.När det gäller innehåll anför regeringen i skälen för sittförslag att inte vilka brott som helst bör få föranleda registrering. Tvärtombör registreringen begränsas med hänsyn till såväl brottets karaktär som tilldess svårhetsgrad. Vad till en början gäller brottsyper som kan vara aktuellaskall det för registrering enligt regeringen krävas att det är fråga om brottsom erfarenhetsmässigt medför risk för återfall. Vid bedömningen bör ocksåvägas in att DNA-tekniken kan ha större eller mindre betydelse för utredning avolika brottstyper. Vidare anför regeringen att det är framför allt i sambandmed brott mot en persons liv eller hälsa, personliga integritet eller säkerhetsom det är angeläget att resultat av DNA-analys skall få registreras. Avintresse är enligt regeringen också en del brott som visserligen inte brukarbetraktas som brott mot person i egentlig mening men som ändå har en sådankaraktär att det rent fysiskt kan komma att drabba många människor. Det ärframför allt fråga om de s.k. allmänfarliga brotten enligt 13 kap.brottsbalken.Regeringen anför vidare att det vad avser kravet på brottets svårhetsgrad somförutsättning för registrering bör röra sig om brott som allmänt bedöms somallvarliga och som motsvarar rekommendation att det skall varafråga om ?serious offences?. Det kravet synes enligt regeringen bli uppfyllt omdet på brottet kan följa fängelse i mer än två år.Därutöver konstaterar regeringen att tvåårsgränsen onekligen medför att bl.a.vissa mindre grova sexualbrott inte kommer att föranleda registrering.Regeringen anför att även om DNA-analys ofta kan få betydelse för utredningarom sexualbrott finns det enligt regeringens bedömning inte tillräckliga skälatt på just detta område göra avsteg från kravet på att det skall vara fråga omett i lagens mening allvarligt brott för att analysresultat skall fåregistreras.MotionernaI motion 1997/98:Ju46 av m.fl. (m) anförs att Moderatasamlingspartiet i och för sig delar regeringens uppfattning att Europarådetsrekommendation skall respekteras. Enligt motionärernas mening hindrar detemellertid inte regeringen från att verka för att rekommendationen ändras såatt även andra brott kommer att omfattas. Motionärerna anser att det ärangeläget att även uppgifter om resultat av DNA-analys som har gjorts underpolisens utredning av narkotikabrott och sexualbrott kanregistreras i . Mot denna bakgrund bör regeringen inom ramen förde forum som står till buds aktivt verka för att få till stånd en ändring avEuroparådets rekommendation i syfte att fler brott skall kunna föranledaregistrering i . Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 5).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringens förslag innebär att ett DNA-register nuinrättas. I 28 kap. 12 § anges förutsättningarna för att moten persons vilja kunna utföra provtagning för DNA-analys. Bestämmelsen innebäratt den som skäligen kan misstänkas för brott på vilket fängelse kan följa fårkroppsbesiktigas för att söka efter föremål som kan tas i beslag eller annarsför att utröna omständigheter som kan vara av betydelse för utredning avbrottet. Enligt utskottets mening kan det av integritetsskäl inte bli fråga omatt registrera alla som har genomgått DNA-analys. Regeringens förslag innebäratt analysresultat endast skall få föras in i registret beträffande den som hardömts för ett allvarligt brott mot en persons liv eller hälsa, personligaintegritet eller säkerhet eller för ett allvarligt allmänfarligt brott och detär fråga om brott på vilket det kan följa fängelse . När detgäller brottets svårhetsgrad anför regeringen att det bör röra sig om brott somallmänt bedöms som allvarliga och som motsvarar rekommendation attdet skall vara fråga om ?serious offences?. Det kravet synes enligt regeringenbli uppfyllt om det på brottet kan följa fängelse . Utskottetdelar denna bedömning. Utskottet anser således att regeringens förslag såvälnär det gäller valet av brottstyp som kravet på brottets svårhetsgrad föravgränsning av registreringsmöjligheterna utgör en från integritetssynpunktlämplig avvägning. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringens förslagoch avstyrker motion 1997/98:Ju46 yrkande 5.Behandling av personuppgifter i Säkerhetspolisens verksamhetTillämplig lag för behandlingen av personuppgifterPropositionenRegeringen föreslår att den nya polisdatalagen skall gälla även förSäkerhetspolisens behandling av personuppgifter.