bet · GL01KrU6 · 1998-02-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner som rör idrott, väckta underallmänna motionstiden år 1997.Motionerna avser bl.a. frågor om idrottsrörelsens oberoende ställning,idrottens etik, granskning av interna material,breddidrott och elitidrott, ledarutbildning, bolagisering, granskning avelitklubbarnas årsredovisningar, jämställdhetsarbetet på idrottsområdet samthandikappidrott. Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Detta sker med hänvisningtill att motionerna rör frågor som behandlas av , vars arbeteavslutas i maj 1998.Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden om internationella idrottsfrågor,om idrottsrörelsens sanktioner mot idrottsmän som använder dopningsmedel samtom professionell boxning.Till betänkandet har fogats fyra reservationer och ett särskilt yttrande. 1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas76. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att koppla naturupplevelser och rekreation till kretsloppstänkandeoch budskap om det ekologiska systemet,78. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rikta framtida idrottsinvesteringar i första hand mot typiskaflickidrotter,79. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rikta de största ekonomiska satsningarna på idrott för ungdomari åldern ,80. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglera avtalen med RF så att RRV får ta del av RF:s internamaterial.1997/98:Kr506 av m.fl. (m, v, kd) vari yrkas att hosregeringen begär en allsidig utredning rörande proffsboxning i ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Kr507 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdet direkta och indirekta stödet till idrotten.1997/98:Kr509 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka andelen som deltar i föreningsliv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handlingsprogram för tillgänglighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om könsfördelning och inflytande,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrares inflytande och delaktighet,6. att hos regeringen begär en utredning om breddidrotten ienlighet med var som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ledarstöd,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och könsperspektiv,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om revisorer.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dopningspreparat,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stärka breddidrotten,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skapa rimliga villkor för elitidrotten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsarenors tillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar samt om behovet av forskning till förmån förhandikappidrotten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att jämställdhetsarbetet inom idrotten drivs vidare,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens inflytande i utredningen om idrott.1997/98:Kr511 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att vi har en jämställd och rättvis fördelning inomidrottsområdet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall tas fram statistik om hur fördelningen ochjämställdheten ser ut ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om spontanidrottens betydelse för demokratifostran och jämställd-hetsarbetet.1997/98:Kr512 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om idrotten somfolkrörelse samt om behovet av tilläggsdirektiv till den idrottspolitiskautredningen.1997/98:Kr513 av och (c, s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deolympiska sommarspelen.1997/98:Kr516 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens oberoende ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att stödet till idrotten utformas på ett sätt sombefrämjar mångfalden.1997/98:Kr517 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottsrörelsens oberoende ställning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av insatser gällande idrottens internationellaförutsättningar,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elitidrott och olympiska spel.Vissa bakgrundsuppgifterInledningEfter beredning i kulturutskottet behandlar ett antalidrottsfrågor. Fram har sådana frågor i allmänhet behandlats i ettbetänkande som avsett såväl idrottsbudgeten som idrottsfrågor som inte haftnågot direkt eller samband med budgeten. Den omläggning avbudgetprocessen som skedde innebär att hela det utgiftsområde inomstatsbudgeten som omfattar idrottsbudgeten, nämligen utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid, behandlas i ett betänkande. Utskottets förslagtill idrottsbudget för innevarande budgetår, som överensstämde med regeringensförslag i budgetpropositionen, godtogs av (prop.1997/98:1 utg.omr. 17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:100). Till stöd tillidrotten anvisades , vilket innebär en nedskärning med 5miljoner kronor i förhållande till föregående budgetår. Till det angivnabeloppet skall läggas som enligt beslut fåröverföras från AB till idrotten. Detta innebär i sin tur en ökningmed i jämförelse med föregående budgetår. Beaktas bör ocksåatt landstingen lämnar utbildningsstöd/verksamhetsbidrag till samt att kommunala bidrag med betydande belopputgår såväl till anläggningar som till verksamhet.Merparten av de motionsförslag som avser idrottsfrågor, och som väckts underden allmänna motionstiden i början av innevarande , behandlas iförevarande betänkande.IdrottsutredningenFlertalet motionsförslag avser det arbete som den tillsattaIdrottsutredningen (dir. 1996:84) skall genomföra. Utredningen har fåtttilläggsdirektiv (dir. 1997:146). Utredningens uppdrag redovisas i direktiven(dir. 1996:84 s. 12-14). Uppdraget skall redovisas senast den 31 maj 1998.Utredningen har avgivit delbetänkandet Motion och idrott. Idrottsutredningensintervjuundersökning (SOU 1997:188). Vidare avger utredningen inom kortdelbetänkandet Historia, ekonomi och forskning. Fem rapporter om idrott (SOU1998:33). Vid behandlingen av motionsförslagen hänvisar utskottet till pågåendeutredningsarbete.UtredningsdirektivNedan återges utredningens ursprungliga uppdrag (dir. 1996:84).UtvärderingKommittén skall utvärdera det nuvarande systemet för det samlade statligastödet till idrotten. Kommittén skall därvid analysera de av staten uppsattamålen för stödet, särskilt med inriktning på måluppfyllelse och relevans.Kommittén skall också bedöma effekterna av andra direkta och indirekta formerför statligt stöd till idrotten, exempelvis bidrag till utbildningsverksamhet,skatteregler m.m. En särskild analys skall göras av effektiviteten i detoffentliga stödet till den lokala verksamheten för barn och ungdom på idrottensområde. Som en del i utvärderingen skall stödets nuvarande administrativahantering analyseras.Kommittén skall belysa verksamheten inom idrottsrelaterad forskning. Dessutomskall omfattning och inriktning på statens insatser bedömas. Kommittén skallredovisa en analys av befintliga fakta i folkhälsofrågor med inriktning på denfysiska aktiviteten i olika åldersgrupper.Kommittén skall analysera hur idrottsrörelsens finansiering ser ut ,dess omfattning och inriktning samt ta ställning till hur det bör påverka denstatliga bidragsgivningen. Kommittén får gärna lämna förslag som kan ökaidrottsrörelsens egenfinansiering.Förslag till nya målKommittén skall, med utgångspunkt i utvärderingen, föreslå tydligare mål förstatens samlade stöd till idrotten. Därvid skall en anpassning ske till denförnyade statliga budgetprocessen samt till andra relevanta förändringar,främst de som beskrivits i utgångspunkterna för uppdraget. Kommittén skallockså föreslå en modell för hur bidragets effekter och effektivitet skallföljas upp och utvärderas och hur bidraget skall administreras ochåterrapporteras. I sitt förslag skall kommittén utgå från kravet på högeffektivitet och att möjligheterna till medborgerlig insyn och kontroll vidbidragsfördelningen skall säkerställas. Kommittén skall härvid prövamöjligheterna och lämpligheten för regering och riksdag att närmare styraanslagets inriktning.Kommitténs förslag skall utgå från att kvinnor och män får lika möjligheteratt bedriva idrott. Detta gäller såväl bredd- och motionsidrott somprestationsinriktad tävlingsidrott. Kommittén skall i sina förslag även utgåfrån idrottens betydelse för unga människor liksom för folkhälsan i övrigt. Avgrundläggande betydelse är att målen för stödet utformas så att de bidrar tillatt fler människor kan delta i idrottslig verksamhet utifrån sina egnaförutsättningar.Det är av vikt att värna om mångfalden av idrotter. Av detta följer attkommittén vid utformningen av målen för statens stöd till idrotten särskiltskall beakta de skilda ekonomiska villkor som gäller för olika idrottersmöjligheter till egenfinansiering av såväl bredd- och motionsidrotten somelitidrotten. Det statliga stödets utformning får inte hindra enförnyelse och utveckling av idrottsrörelsen.En viktig utgångspunkt är alltjämt att statens stöd huvudsakligen börinriktas på att bidra till att det skapas ett bestående intresse blandmedborgare i alla åldrar för regelbunden fysisk aktivitet för att uppnå hälsaoch välbefinnande. Detta inom ramen för den levande folkrörelse som dendemokratiska idrottsrörelsen utgör.Kommittén skall utöver det allmänna kommittédirektivet, att redovisakonsekvenserna av sina förslag ur jämställdhetsperspektiv, även redovisakonsekvenserna av sina förslag ur såväl integrations- som folkhälsoperspektiv.Kommittén skall även ange kostnadskonsekvenser av de förslag som läggs fram.I de fall förslagen medför ökade utgifter eller minskade inkomster för detoffentliga måste förslag till finansiering genom omprioriteringarlämnas. Ekonomiska konsekvenser av förslagen skall redovisas såväl för kommuneroch landsting som för statsförvaltningen.TilläggsdirektivKommittén har enligt tilläggsdirektiven (dir. 1997:146) fått i uppdrag attbedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om idrottsföreningarväljer att bedriva en del av sin verksamhet i annan associationsform än denideella föreningens.FritidsutredningenFritidsutredningens slutbetänkande (SOU 1996:3) Fritid i förändring ochremissyttrandena över detta har överlämnats till Idrottsutredningen.Beträffande kan i korthet nämnas följande. Utredningengjordes av en särskild utredare som hade i uppgift att kartläggafritidsverksamheten för kvinnor och män och att analysera fördelningen avoffentliga resurser till sådan verksamhet ur ett jämställdhetsperspektiv.Utredaren skulle undersöka de offentliga resursernas fördelning inomfritidssektorn i kommuner och föreningar. Utredaren konstaterade att detfortfarande finns alltför få redovisningar för att kunna ge tydligt svar på huroffentliga bidrag fördelar sig på verksamhet för kvinnor och män. Ett förslagfrån utredaren är att det i redovisningar av hur offentliga medel används skallframgå hur resurserna har fördelats mellan kvinnor och män. I de analyser sompresenterades framgår att kvinnor missgynnas i jämförelse med män vidanvändande av offentliga medel inom fritidsområdet. InledningUtskottet vill inledningsvis anföra följande.Den svenska idrottsrörelsen utför många viktiga uppgifter i samhället.Idrotten erbjuder ett stort antal människor glädje, gemenskap och en hälsosamoch meningsfull fritidssysselsättning. Idrottsrörelsen aktiverar vidare flerungdomar än någon annan föreningsverksamhet.Statens stöd till idrotten administreras genom () som,utöver de anslag som avser förbundets egna och medlemsförbundens verksamhet,har att ta befattning med anslag som avser vissa organisationer utanförförbundet.Inriktningen i stort av RF:s verksamhet läggs fast vid den vartannat åråterkommande RF-stämman. Den senaste stämman hölls i maj 1997.Idrottens betydelse kan exemplifieras med följande uppgifter hämtade frånRF:s anslagsframställning för . Idrottsrörelsen är den endafolkrörelse som vuxit under . Ett tecken på vitalitetenär att tre fjärdedelar av alla pojkar och hälften av alla flickor på högstadietär medlemmar i en idrottsförening. RF framhåller att idrotten med sina 22 000föreningar och 17 000 korpklubbar har landets mest förgrenade nätverk och demest spridda mötesplatserna.Vissa allmänna idrottsfrågorÖvergripande frågorFrågan om idrottsrörelsens oberoende ställning tas upp i två motioner. I motionKr516 (fp) framhålls att statens stöd till idrotten, liksom till övrigafolkrörelser, måste ge stort utrymme för rörelsens eget ansvar och intemotverka dess initiativkraft. Motionärerna avvisar bestämt en starkare styrningoch mer detaljerade krav på hur bidragen skall användas (yrkande 1). I motionKr517 (m) betonar motionärerna att den svenska idrotten även måsteges möjlighet att agera självständigt och ha frihet att själv bestämmaverksamhetens innehåll, inriktning och mål. Motionärerna framhåller vidare attdet är utomordentligt viktigt att idrottsrörelsen inte byråkratiseras ochtvingas in i någon halvoffentlig roll. Den måste förbli en fri, obunden ochdemokratiskt uppbyggd rörelse (yrkande 1).Riksdagen har tidigare behandlat frågan om idrottsrörelsens oberoendeställning (bet. 1994/95:KrU14 och bet. 1996/97:KrU4). Utskottet erinrade i detsistnämnda betänkandet om att det i direktiven för i ettsärskilt avsnitt med rubriken och förnyelse framhålls attdet ideella föreningslivets integritet, självständighet och utvecklingsförmågaär en viktig förutsättning för den offentliga bidragsgivningen till för-eningslivet. Utskottet delade denna uppfattning och anförde att den angivnautgångspunkten är viktig då utredningen skall utarbeta förslag till nya mål förstatens samlade stöd till idrotten.Utskottet är inte av någon annan uppfattning . Med hänvisning till detanförda och till det pågående utredningsarbetet avstyrker utskottet motionernaKr516 (fp) yrkande 1 och Kr517 (m) yrkande 1.I motion Kr510 (kd) yrkande 1 betonas betydelsen av etik inom idrotten.Motionärerna framhåller att - i när ungdomsvåld, drogmissbruk och rasismutgör växande problem i samhället - idrottens roll som ungdomsfostrare blirviktigare . Därför bör idrottsrörelsen i högre utsträckning betonade etiska frågorna. En fungerande och ansvarstagande ungdomsidrott bidrar tillatt förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra droger och sparar påså sätt mycket stora belopp åt samhället.Utskottet som tidigare tagit upp frågan om etik inom idrotten (bet.1994/95:KrU14 och 1996/97:KrU4) vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande. I direktiven till framhålls att den demokratisktuppbyggda idrottsrörelsen genom sitt engagemang för en god samhällsetikmotverkar negativa yttringar och bidrar till integration av människor somannars upplever ett utanförskap i samhället. Mot bakgrund av attIdrottsutredningens arbete skall bedrivas bl.a. från denna utgångspunktpåkallar det nu aktuella motionsyrkandet inte någon åtgärd. tidigare framhållit finns det en ökande insikt hos idrottsrörelsen -centralt och lokalt - liksom hos andra folkrörelser om betydelsen av de frågorsom tagits upp i motionen. Motion Kr510 (kd) yrkande 1 avstyrks således.I samma motion, Kr510 (kd) yrkande 18, framhåller motionärerna vikten av attidrottsrörelsen får ett reellt inflytande i . Utskottetavstyrkte (bet. 1996/97:KrU4) en liknande motion med hänvisning tillatt accepterat en plats som sakkunnig iutredningen. Till utredningen har vidare knutits experter från bl.a. , och Svenska Gymnastikförbundet.Utskottet vill vidare erinra om att utredningens arbete bör präglas av dialogoch samråd med bl.a. idrottsrörelsen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr510 (kd) yrkande18.Motionärerna bakom motion Kr270 (mp) yrkande 80 påpekar att () inte kan granska hur väl de idrottspolitiska målen för statensbidrag till idrottsrörelsen uppfylls eftersom RF, som fördelar medlen, inte ären myndighet utan en ideell förening. Motionärerna anser att RF skall fortsättaatt fördela medlen, men att det i ett avtal skall regleras att RRV får granskaRF:s interna material.Frågor rörande uppföljning och kontroll av användningen av det statligaidrottsanslaget behandlas av Idrottsutredningen.Utskottet vill här också nämna att revisorer i en skrivelse tillregeringen (förslag 1995:38) har föreslagit att regeringen, i likhet med vadtidigare gällde, utser revisorer i RF.I anges att utredningen har i uppgift attöverväga bl.a. hur behovet av medborgerlig insyn och kontroll vidbidragsfördelningen skall säkerställas. konstaterar utskottet att,som anges i direktiven, idrottsrörelsens integritet, självständighet ochutvecklingsförmåga är en viktig förutsättning för den offentligabidragsgivningen till föreningslivet. Med hänvisning till det anförda och dåIdrottsutredningens arbete inte bör föregripas bör motion Kr270 (mp) yrkande 80inte föranleda någon åtgärd av . Yrkandet avstyrks.Breddidrott och elitidrottFöljande sex motionsyrkanden har till syfte att stärka breddidrotten.I motion Kr509 (v) påpekas att personer med låg utbildning och låg inkomstfortfarande är underrepresenterade när det gäller idrott, motion ochfriluftsliv. Motionärerna anser att andelen som deltar i idrott, motion ochfriluftsliv bör öka genom att fler av de inaktiva lockas (yrkande 1).I samma motion anför motionärerna att ett handlingsprogram för ökatdeltagande i föreningsverksamhet på lika villkor för alla bör utarbetas.Motionärerna anser att handlingsprogrammet bör utarbetas i samarbete med RF ochfolkrörelser utanför RF (yrkande 2).Motionärerna bakom samma motion, Kr509 (v), framhåller vikten av attinvandrare ges tillfälle att komma in i de organiserade föreningsaktiviteterna(yrkande 5). Motionärerna påpekar att delaktighet i föreningslivet är ennaturlig bas för integration och ett sätt att motverka främlingsfientlighet ochrasism.I samma motion anser motionärerna också att en utredning bör tillsättas somutreder hur det breda föreningslivet kan utvecklas och hur man mer effektivtkan utnyttja samhällsresurserna (yrkande 6). Breddidrotten, som även innefattarfriluftsliv och motion i olika former, behöver enligt motionärerna få enstarkare roll.Motionärerna bakom motion Kr510 (kd) betonar vikten av att alla människor somvill skall ha möjlighet att delta i idrott (yrkande 4). De understryker attbreddidrotten mer betonar kamratskap och vikten av att vårda sin hälsa än defaktiska idrottsprestationerna.I motion Kr516 (fp) anser motionärerna att idrotten bör utformas på ettsådant sätt att den befrämjar mångfalden (yrkande 2). Motionärerna påpekar attidrotts- och friluftsliv inte bara bedrivs inom idrottsrörelsen. Alltflerväljer att motionera oorganiserat, dvs. man vill inte känna sig bunden tillföreningsaktiviteter och medlemskap.Som utskottet redovisat tidigare i detta betänkande skall Idrottsutredningenföreslå tydligare mål för statens samlade stöd till idrotten. Av grundläggandebetydelse för utredningens uppdrag är enligt direktiven att målen för stödetutformas så att de bidrar till att fler människor kan delta i idrottsligverksamhet utifrån sina egna förutsättningar. I direktiven till utredningenpåpekas vidare att idrottsrörelsen har en viktig funktion när det gäller attskapa tillfällen till motionsaktiviteter för människor från olika åldrar ochsamhällsgrupper. Dessutom anges att det är angeläget att skapa bättremöjligheter än för att utveckla såväl innehåll som omfattning avden organiserade ungdomsidrotten så att verksamheten även blir tillgänglig förde barn och ungdomar som står utanför. I direktiven framhålls vidareidrottens stora betydelse för att öka integrationen i samhället och att dettabör tillvaratas och stödjas. Det är enligt direktiven vidare av vikt att värnaom mångfalden av idrotter. Av detta följer att vidutformningen av målen för statens stöd till idrotten särskilt skall beakta deskilda ekonomiska villkor som gäller för olika idrotters möjligheter tillegenfinansiering av såväl bredd- och motionsidrotten som elitidrotten. Detstatliga stödets utformning får enligt direktiven inte hindra enförnyelse och utveckling av idrottsrörelsen.Med hänsyn till att det synsätt på idrottsstödet som framförs i motionernastår i god överensstämmelse med innehållet i utredningsdirektiven anserutskottet att något särskilt uttalande i frågan av inte är påkallat,varför motionerna Kr509 (v) yrkandena 1, 2, 5 och 6, Kr510 (kd) yrkande 4 samtKr516 (fp) yrkande 2 avstyrks.För att stimulera breddidrotten är det enligt motionärerna i motion Kr510 (kd)nödvändigt att elitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor (yrkande 5).Elitidrottsutövarna fungerar enligt motionärerna som inspiratörer ochförebilder.Utskottet har tidigare behandlat frågan om sambandet mellan breddidrott ochelitidrott (bet. 1994/95:KrU14 och bet. 1996/97:KrU4). Utskottetsställningstagande innebar bl.a. att utskottet anslöt sig till ettpropositionsuttalande att elitidrotten är av stor betydelse för såvälungdomsrekryteringen som människors positiva upplevelser och känsla avsamhörighet på olika nivåer. I det sistnämnda betänkandet anfördes vidare attmed hänsyn till det intresse elitidrotten tilldrar sig - inte minst då detgäller idrotter där kan hävda sig på det internationella planet såsomishockey, tennis, golf och skidor - det finns anledning att utgå från attIdrottsutredningen kommer att uppmärksamma det samband som finns mellanelitidrott och breddidrott.De redovisade bedömningarna är fortfarande giltiga. Motionsyrkandet påkallardärför inte någon åtgärd av . Motion Kr510 (kd) yrkande 5 avstyrkssåledes.Motionärerna i motion Kr270 (mp) anser det viktigt att breddidrotten intetappar utövare och att ungdomsidrotten inte är ensidig eller elitistisk.Motionärerna påpekar att det är ungdomar i åldern som i regel tapparintresset för idrotten och anser därför att det är för dessa ungdomar som destörsta ekonomiska satsningarna behöver göras (yrkande 79).Bidraget till lokal ungdomsverksamhet (LOK-stödet) riktar sig till barn ochungdomar mellan . Av statens anslag på tillidrotten för fördelas till lokal ungdomsverksamhet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att bibehållaungdomars intresse för idrott även i tonåren. I direktiven förIdrottsutredningen påpekas att flera undersökningar av fritidsvanor visar attungdomar blivit alltmer stillasittande och att detta i ettlångsiktigt perspektiv är att se som allvarligt. Utredningen har detta somutgångspunkt för sitt uppdrag. Enligt vad utskottet inhämtat kommer utredningeninom kort att lägga fram ett delbetänkande Historia, ekonomi och forskning. Femrapporter om idrott (SOU 1998:33). En av rapporterna avser LOK-stödetseffekter.Med hänsyn till det pågående utredningsarbetet avstyrker utskottet motionKr270 (mp) yrkande 79.ÖvrigtMotionärerna bakom motion Kr509 (v) anser att ledarutbildningen på förbunds-och föreningsnivå måste prioriteras och stimuleras (yrkande 7).