bet · GL01KU19 · 1998-05-05 00:00:00 — Utskottettillstyrker regeringens förslag i denna del.FörsvarlighetsrekvisitetRegeringen föreslår en regel som innebär att en gärning inte skall utgöra brottom särskilda omständigheter gör att gärningen måste anses uppenbart befogad.Regeringen anser att en kriminalisering av barnpornografi måste få genomslagäven på de seriösa områdena. Principiella skäl talar enligt regeringen för attutrymmet för andra att ta befattning med barnpornografiskt material än dem somi sin myndighetsutövning har att göra det i fortsättningen bör vara betydligtmindre än i dag.Utskottet delar regeringens bedömning att det finns ett behov av ett visstbegränsat straffritt område. Enligt utskottet har olika myndigheter, och dåsärskilt polis- och åklagarväsendet, en mycket viktig uppgift när det gälleratt agera mot barnpornografi. Enligt utskottet är det också angeläget att detinte enbart är myndigheterna som utgör aktörer i kampen mot sexuella övergrepppå barn. Erfarenheterna från bl.a. pedofilhärvorna i talar entydigt föratt det är farligt att avsvära sig möjligheten för opinionsbildning ochpublicitet kring allvarliga samhällsproblem. Massmedierna har en viktigfunktion, inte sällan har just s.k. grävande journalistik och efterforskningarverksamt bidragit till att olika brottshärvor kunnat nystas upp. Även seriöstarbetande organisationer som arbetar med opinionsbildning mot sexuellexploatering av barn har en viktig funktion i sammanhanget. Enligt utskottetfår inte seriös nyhetsförmedling, forskning och opinionsbildning hämmas ialltför hög grad av ett innehavsförbud av barnpornografi. Även en betydanderemissopinion har pekat på behovet av ett straffritt område. Utskottet anseremellertid att en straffrihetsregel bör ges en annan lagteknisk utformning änden regeringen föreslår.Utskottet anser att ansvar inte skall ådömas om en gärning med hänsyn tillomständigheterna är försvarlig. Det är syftet med befattningen medbarnpornografi som skall vara bestämmande för om innehavet skall ansesförsvarligt, inte att det är fråga om en speciell yrkesgrupp i sig. Dettaförbättrar, enligt utskottet, möjligheterna att avslöja och bekämpabarnpornografi, men ställer kravet att var och en som i t.ex.forsknings- eller opinionsbildande syfte befattar sig med barnpornografiskabilder måste ställa sig frågan huruvida innehavet verkligen är nödvändigt.Enligt utskottet bör 16 kap. 10 a § femte stycket sista meningen i regeringensförslag i stället få följande lydelse. Även i andra fall skall en gärning inteutgöra brott, om gärningen med hänsyn till omständigheterna är försvarlig.Enligt utskottet bör 16 kap. 10 a § förslaget till lag om ändring ibrottsbalken vid kommande behandling, med bifall till motionerna K18yrkande 7, K20, K21 yrkande 2 och K22 yrkande 4 samt med anledning av motionK19 yrkande 4, få den av utskottet förordade lydelsen.Införande av särskild åldersgräns, straffskalan, m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att införa en definition av begreppetbarn samt vad gäller den föreslagna straffskalan för barnpornografibrott.KostnaderFörslaget till ytterligare kriminalisering torde, enligt regeringen, inte kommaatt medföra någon märkbar ökad arbetsbelastning för de aktuella myndigheterna.Det merarbete som de föreslagna ändringarna skulle kunna föranleda torde rymmasinom den vanliga verksamheten hos aktuella myndigheter. Sammantaget beräknasförslaget, enligt regeringen, kunna finansieras inom ramen för befintligamedel. har i yttrande till utskottet uttalat att det är enuppgift för polisen att utifrån statsmakternas uttalanden om de prioriteringarsom bör göras, tillämpliga straffskalor, lokala förhållanden m.m., fatta beslutom insatser mot olika slag av brottslighet. Utskottet delar regeringens ochäven justitieutskottets uppfattning och avstyrker därför motion K18 yrkande 3.Förbud mot införsel och utförsel av barnpornografiPropositionenSådana varor som är förbjudna att inneha bör enligt regeringen inte heller varatillåtna att föra in till . Att förbjuda införsel av barnpornografi ärsåledes konsekvent med att innehavet av sådant material kriminaliseras. Ävenutförsel av barnpornografi från bör enligt regeringen förbjudas.Förbudet bör enligt regeringen gälla utan undantag för sådana fall då införselneller utförseln avser sådant innehav för eget bruk som även fortsättningsvisskall vara straffritt. I praktiken torde det nämligen inte vara möjligt attgöra skillnad på sådana fall där det föreligger avsikt att låta andra få del avmaterialet. Av samma skäl bör förbudet heller inte göra undantag för desärpräglade situationer då ett innehav med tillämpning av den särskildaansvarsfrihetsgrunden i stadgande om barnpornografi inte ärbrottsligt. Bestämmelser om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografiskall enligt regeringens förslag tas in i en särskild lag. För att förbudetskall gälla med avseende på gräns mot annat EU-land görs vissa tilläggi lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annatland inom Europeiska unionen.Frågan om hur kontroll och beivrande av elektroniska överföringar av bildersom förmedlas internationellt skall ske återstår enligt regeringen alltjämt attlösa.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag.Förverkande av barnpornografiPropositionenBarnpornografiska skildringar är förnedrande för barn. Fortsatt spridning avsådana bilder bör, enligt regeringen, förhindras. Utgångspunkten bör såledesvara att all barnpornografi som påträffas skall kunna tas i beslag och att deti princip inte bör förekomma att den skall behöva lämnas ut till någon,exempelvis ägaren. De avvägningar som regeringen gör när det gäller denutvidgade kriminaliseringen, och som bottnar i att barnpornografi inte undernågra omständigheter förtjänar rättsskydd, föranleder därför en reglering sominnebär att det alltid skall finnas lagstöd för att ta barnpornografi i beslagoch förhindra fortsatt spridning. Regeringen föreslår att lagen (1994:1478) omförverkande av barnpornografi ändras så att all form av barnpornografi i bildomfattas och att det inte längre krävs att barnpornografin påträffas underförundersökning för att förverkande skall kunna ske.MotionernaI motion 1997/98:K18 av m.fl. (m) hemställs att beslutarändra 7 kap. 7 § TF och 5 kap. 6 § YGL i enlighet medBarnpornografiutredningens förslag om konfiskering av barnpornografi m.m.(yrkande 4). I likhet med föreslår motionärerna attdet nuvarande kravet på att barnpornografin måste ha anträffats under enförundersökning tas bort och att barnpornografiska bilder som påträffas även iandra tänkbara fall får konfiskeras, samt att bestämmelsen kompletteras med enmöjlighet att t.ex. förverka av ett barnpornografibrott. Motsvarandebestämmelse föreslås införd i YGL.I motion 1997/98:K22 av m.fl. (fp) hemställs att riksdagenbeslutar ändra i 7 kap. 7 § TF och 5 kap. 6 § YGL i enlighet medBarnpornografiutredningens förslag om konfiskering av barnpornografi m.m.(yrkande 3).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag. Med anledning av att utskottettillstyrkt regeringens förslag om en utdefiniering av skildringar av barn ipornografiska sammanhang ur tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen avstyrker utskottet motionerna K18 yrkande 4 och K22yrkande 3.Registrering av barnpornografiPropositionenRegeringen beslutade att det hos skallinrättas och föras ett personregister med namnet Digitalt referensbiblioteköver barnpornografiska framställningar. Ändamålet med registret är, enligtregeringen, att utföra bildanalys i brottsutredningar samt att bistå utländskabrottsutredande myndigheter med uppgifter om bildanalys i brottsutredningar.Innehållet skall bestå av barnpornografiska framställningar som tagits ibeslag. Registret får också innehålla barnpornografiska framställningar somöverlämnats av utländsk brottsutredande myndighet. Det redan existerandepersonregistret torde, enligt regeringen, i allt väsentligt motsvara deönskemål om effektivare möjligheter att komma till rätta med barnpornografingenom bl.a. internationellt samarbete som ligger bakomBarnpornografiutredningens förslag i den här delen. Regeringens bedömning äratt det - utöver eventuella regleringar när det gäller registerinnehåll m.m. -inte finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder när detgäller registrering av barnpornografiskt material.MotionernaI motion 1997/98:K18 av m.fl. (m) hemställs att beslutarinföra ett generellt arkiv för registrering och bevarande av konfiskeratmaterial i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 5).Barnpornografiutredningen föreslog att en internationellt tillgänglig databankskulle inrättas i . Motionärerna delar utredningens bedömning.I motion 1997/98:K22 av m.fl. (fp) hemställs att riksdagenbeslutar förorda en särskild utredning om inrättande i av eninternationell databank om barnpornografi (yrkande 5).Barnpornografiutredningen föreslog att en internationell databank skulleinrättas med som huvudansvarig. Motionärerna delarbedömningen att beslagtaget material med fördel kan användas somreferensmaterial då nya brott utreds och att det kan vara av värde för attfölja distributionsvägar. Regeringen bör låta utreda ett sådant internationelltprojekt.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet har anfört följande.I likhet med regeringen anser utskottet att det redan existerandepersonregistret i allt väsentligt torde motsvara de önskemål om effektivaremöjligheter att komma till rätta med barnpornografin genom bl.a.internationellt samarbete som ligger bakom motionärernas förslag i denna del.Utskottet delar också regeringens bedömning att det - utöver eventuellaregleringar när det gäller registerinnehåll m.m. - inte finnsskäl att vidta några ytterligare åtgärder när det gäller registrering avbarnpornografiskt material. Utskottet avstyrker bifall till motionerna K18 ochK22 i nu berörda delar.Utskottets bedömningJusitieutskottet anser i likhet med regeringen att det redan existerandepersonregistret i allt väsentligt torde motsvara de önskemål om effektivaremöjligheter att komma till rätta med barnpornografin genom bl.a.internationellt samarbete som ligger bakom motionärernas förslag.Justitieutskottet delar också regeringens bedömning att det intefinns skäl att vidta ytterligare åtgärder när det gäller registrering avbarnpornografiskt material. gör ingen annan bedömningoch avstyrker därför motionerna K18 yrkande 5 och K22 yrkande 5.Grundlagsskydd för nya medierBakgrundÖverföring av information på längre avstånd än syn- och hörhåll kan skeantingen med hjälp av fysiska databärare som transporteras mellan avsändarenoch mottagaren eller med hjälp av elektromagnetiska vågor. Ett exempel påtraditionella fysiska databärare är vanligt papper medan datordisketter och cd-romskivor utgör exempel på det som i det följande kallas för nya fysiskadatabärare. Sändningar i radio och TV samt genom datorer sker med hjälp avelektromagnetiska vågor. , stenciler (under vissaförutsättningar), filmer och videogram, kassettband, vinylskivor och cd-skivoromfattas alla av grundlagarnas tillämpningsområden. Det gör även radio ochtelevision och viss överföring via datornätet.Mediekommittén har berört frågan om en teknikoberoende grundlag, men varkenhaft i uppdrag eller den tid som skulle krävas för att föreslå en sådangrundlagsreglering av yttrandefriheten. Regeringen anser att frågan omlämpligheten av en teknikoberoende grundlagsreglering för yttrandefriheten haren mycket stor principiell betydelse. Det kan enligt regeringen ocksåifrågasättas om det är praktiskt möjligt att i längden behålla denteknikberoende regleringen. Inom ramen för detta lagstiftningsärende finnsemellertid enligt regeringen inte möjlighet att närmare överväga dessa frågor.Ett förslag till grundlagsreglering för nya medier bör, enligt regeringen,inriktas på en utvidgning i TF och YGL till medieformer som används på sammasätt och i samma syfte som t.ex. skrifter och filmer - dvs. att spridaupplysning och information till allmänheten - men som inte redan har ett sådantskydd. Vid utformningen av ett sådant förslag bör dock strävan vara att ha enså generell beskrivning av olika medieformer att byte från en upptagningsformtill en annan inte påverkar grundlagsskyddet.Möjligheterna till förflyttning mellan olika databaser och dokument ochInternets användningsområde över huvud taget medför en sådan ny dimension iinformationshanteringen att Internet i och för sig skulle kunna tyckas vara etthelt nytt medium. Enligt regeringen har Internet emellertid knappast funnitsina former på ett sådant sätt att det kan ses som ett medium i sig och så attdet nu finns anledning att överväga särskilda enhetliga regler föryttrandefriheten på nätet. De internationella aspekterna är, enligt regeringen,dessutom väsentliga och problematiska.PropositionenNya fysiska databärareOptiskt avläsbara lagringsmetoder används på samma sätt som detraditionella medieformerna. Vår långvariga tradition med en starkgrundlagsskyddad tryck- och yttrandefrihet bör inte urholkas när detraditionella medieformerna kompletteras med eller byts ut mot nya medieformer.Om de nya medieformerna utan svårighet kan passa in i det nuvarandegrundlagssystemet bör, enligt regeringen, därför utgångspunkten vara att dessaskall få grundlagsskydd.Yttranden på optiskt avläsbara lagringsmedier är bundna till mediet liksom nugrundlagsskyddade medieformer. Visserligen kan information som skrivits in påett raderbart optiskt avläsbart lagringsmedium raderas och ändras, men detta äringen principiell skillnad gentemot vad som gäller för t.ex. ett videogram.Vissa av de optiskt avläsbara lagringsmedierna torde omfattas avyttrandefrihetsgrundlagen (YGL), t.ex. cd-romskivor med rörliga bilder. Dessalagringsmedier används på samma sätt som de traditionella fysiskadatabärarna och det kan förutses att så kommer att ske även i fortsättningen.De tryckfrihetsrättsliga principerna kan vidare, på samma sätt som påtraditionella filmer och ljudupptagningar, tillämpas på optiskt och magnetisktavläsbara lagringsmedier och de kan på samma sätt infogas i TF:s och YGL:sregelsystem. Något bärande skäl till varför nya lagringsmedier, optiska ellermagnetiska, ändå inte skall ha möjlighet att omfattas av grundlagarnas skyddhar inte framkommit inom ramen för arbete. Inte hellerregeringen kan finna några hållbara argument mot en sådan utvidgning avgrundlagarnas tillämpningsområden. Regeringen anser därför liksom kommittén attdessa nya lagringsmedier bör föras in under grundlagarnas skydd.Den tekniska utvecklingen med digitalisering och nya fysiska databärare somgör det möjligt att enkelt och billigt lagra ljud, text och bild på sammalagringsmedium, och som även ger en mera beständig lagring än tidigaretekniker, kan antas medföra att lagringsmedier som innehåller enbart ljud,enbart text eller enbart bilder blir allt ovanligare . På grund avde nya fysiska databärarnas stora lagringskapacitet kan det också antas blivanligare att lagringsmedier innehåller bidrag från flera upphovsmän. Dessaomständigheter talar, enligt regeringen, för att alla fysiska databärare skallbehandlas på samma sätt och att skyldigheten att utse utgivare skall gälla föralla fysiska databärare. Om man överger särbehandlingen av ljudupptagningar,kommer man enligt regeringen i princip bort från problemen med att man i vissafall måste ta del av hela innehållet på en fysisk databärare för att kunnaavgöra om den innehåller enbart ljud och därför skall behandlas enligtsärskilda regler. Starka skäl talar, enligt regeringen, alltså för attsärbehandlingen av ljudupptagningar skall upphöra och att alla fysiskadatabärare skall behandlas enligt de regler som gäller för film. Begreppettekniska upptagningar utgör enligt regeringens uppfattning ett lämpligtsamlingsord för alla de fysiska databärare som då skulle omfattas av YGL. Enviss särreglering behålls dock enligt regeringens förslag när det gällerrörliga bilder. Till exempel får föreskrifter i lag om censur endast avserörliga bilder.Regeringens förslag innebär en minskad teknikbundenhet i grundlagen eftersomi praktiken alla fysiska databärare (utom de som avses i 1 kap. 5 § TF ochhandskrifter o. omfattas av ett lagtekniskt begrepp. Det innebär, enligtregeringen, att problemen med gränsdragning mellan olika typer av databärareväsentligen försvinner.Förslaget till grundlagsskydd för nya fysiska databärare innebär alltså iprincip att dessa och de i YGL redan reglerade fysiska databärarna (filmer,videogram, andra upptagningar av rörliga bilder och ljudupptagningar) förssamman under beteckningen tekniska upptagningar och behandlas enligt de reglersom nu gäller för film. Särbehandlingen av ljudupptagningar upphör. Förslagetinnebär att även en teknisk upptagning med enbart text och/eller stillbilder,t.ex. en cd-romskiva, kommer att behandlas enligt de regler som gäller förfilm om inte upptagningen faller in under bilageregeln i 1 kap. 7 § andrastycket TF.Nuvarande bestämmelser i yttrandefrihetsgrundlagen om filmer ochljudupptagningar som framställts i utlandet skall enligt regeringen tillämpasockså på tekniska upptagningar som framställs i utlandet.Särskilt om dator- och videospelEftersom dator- och videospel är fixerade till ett medium och sprids på fysiskadatabärare, t.ex. cd-romskivor, omfattas de av det förslag till grundlagsskyddför nya fysiska databärare som har lämnats i det föregående. Rättsläget tordeemellertid, enligt regeringen, vara sådant att videospel sominnehåller rörliga bilder omfattas av YGL. Bland annat de storavariationsmöjligheterna i händelseförloppet i dessa spel kan emellertid i vissmån tyckas tala emot att de skall jämställas med t.ex. en tryckt skrift elleren film. Det finns, enligt regeringen, anledning att i största möjligautsträckning avgränsa grundlagarnas tillämpningsområden så att de inte gerskydd åt företeelser där det egentligen inte finns något behov avgrundlagsskydd. Regeringen har därför övervägt om dator- och videospel kanhållas utanför grundlagarnas tillämpningsområden.Regeringen konstaterar att man i detta fall inte bör göra gränsdragningen medhjälp av innehållets betydelse från yttrandefrihetssynpunkt eller dess syftet.ex. så att skyddet endast skulle omfatta fysiska databärare som innehåller?material av betydelse för ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidiguppysning och ett fritt konstnärligt skapande? eller ?material som inte enbartutgörs av datorspel? eftersom detta skulle innebära betydandegränsdragningssvårigheter med åtföljande rättsosäkerhet. Det är enligtregeringen inte heller möjligt att peka på någon avgörande teknisk skillnadmellan t.ex. en cd-romskiva som innehåller dator- eller videospel och en sådanskiva som har annat innehåll. Dator- och videospel innehåller ofta nästanoändligt många variationsmöjligheter. Variationsmöjligheterna innebär närmarebestämt att de programmerade händelserna kan utspelas i varierandeordningsföljd och kombinationer. Emellertid kan även en cd-romskiva som inteinnehåller dator- eller videospel läsas med varierande ordningsföljd mellan deolika avsnitten på skivan. De är alltså inte möjligt att urskilja någonavgörande skillnad mellan ett dator- eller videospel och en cd-romskiva medannat innehåll.Även om det kan finnas nästan oändligt många variationer i händelseförloppeti ett spel, är det spelets upphovsman som bestämmer vilka händelseförlopp somkan utspelas vid användning av spelet. Enligt regeringen får därför ettutgivaransvar anses möjligt.Sammanfattningsvis finner regeringen att det saknas teoretisk och prakti-skamöjlighet att på ett godtagbart sätt undanta dator- och videospelen frångrundlagarnas tillämpningsområden. Denna bedömning torde emellertid inte bidratill att en okontrollerbar marknad av dessa produkter uppstår. Medgrundlagsskyddet följer t.ex. krav på att man utser och anger utgivare och lämnar pliktexemplar. Mot den bakgrunden torde ett grundlagsskydd i vartfall inte minska det allmännas möjlighet att ingripa mot olagliga skildringar ispelform.Eftersom YGL skall omfatta även dator- och videospel bör enligt regeringenstraffbestämmelserna i 16 kap. 10 b § (BrB) om olagavåldsskildring, 16 kap. 10 c § BrB om otillåten utlämning av film ellervideogram samt 16 kap. 12 § om förledande av ungdom justeras på ett sådant sättatt det blir klart att de omfattar också dator- och videospel.Ny kommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågorMediekommittén föreslog att databasregeln i 1 kap. 9 § YGL utvidgas. Genomutvidgningen skulle möjlighet ges till ett frivilligt grundlagsskydd för alla,dvs. för alla andra än sådana massmedieföretag som omfattas avbestämmelsen, som med hjälp av elektromagnetiska vågor på särskild begärantillhandahåller allmänheten upplysningar direkt ur ett register medupptagningar, förutsatt att mottagaren inte kan ändra innehållet i registret.Regeringen föreslår ingen utvidgning av grundlagsskyddet för kommunikation medhjälp av elektromagnetiska vågor. Regeringen anser däremot att det skallklargöras att de som avses i den s.k. databasregeln (1 kap. 9 § YGL) ärtraditionella massmedieföretag samt att tillhandahållandet enligt bestämmelsenskall ske på särskild begäran. Enbart den omständigheten att upplysningartillhandahålls mot abonnemang, prenumeration eller dylikt gör inte atttillhandahållandet kan anses ske på begäran. Med uttrycket på begäran menas attsändningen av uppgifterna startas av mottagaren. Regeringen anser inte atttiden är mogen för en utvidgning av databasregeln.Ändring i 1 kap. 12 § yttrandefrihetsgrundlagenAv författningskommentaren i propositionen framgår bl.a. följande med anledningav att regeringen föreslår en ändring i 1 kap. 12 § YGL.Enligt 1 kap. 9 § 2 TF gäller utan hinder av TF vad som i lag är stadgat omförbud mot en kommersiell annons, om stadgandet har meddelats till skydd förhälsa eller miljö enligt en förpliktelse som följer av anslutningen tillEuropeiska gemenskaperna. Bestämmelsen trädde i kraft ochinfördes efter ett förslag härom i proposition 1993/94:114 Grundlagsändringarinför ett svenskt medlemskap i unionen. riskeradeannars att komma i konflikt med EG-rätten. I propositionen anfördes bl.a. attdet finns några EG-direktiv i vilka rätten till reklam begränsas till skydd förhälsa och miljö. På grund av ett förbiseende kom någon ändring inte attföreslås i förevarande paragrafs hänvisning till bestämmelsen i TF. Något annatavsågs emellertid inte än att en motsvarande öppning för lagstiftning skullefinnas i YGL.MotionerI motion 1997/98:K18 av m.fl. (m) hemställs att hosregeringen begär utredning och förslag rörande en teknikoberoende, generellyttrandefrihetsgrundlag efter mönster av i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 8), beslutar avslå regeringens förslag tillgrundlagsskydd för dator- och videospel i enlighet med vad som anförts imotionen (yrkande 9), beslutar ändra i 1 kap. 9 § YGL angående frivilligtgrundlagsskydd för databaser i enlighet med förslag (yrkande10) samt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregeringens agerande i EU-frågan om införande av förbud mot indirekttobaksreklam (yrkande 12). I enlighet med förslag föreslårregeringen att benämningen tekniska upptagningar skall införas i YGL som ettsamlingsbegrepp för upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och somkan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskahjälpmedel. Detta är enligt motionärerna ett välkommet förslag eftersom detinnebär att teknikbundenheten i grundlagen minskar. Den föreslagna utvidgningenav YGL innebär dock att ett nytt medium/teknisk upptagning som ?inte utankomplikationer? kan inordnas i det yttrandefrihetsrättsliga systemet lämnasutan grundlagsskydd. Enligt motionärerna framstår det som angeläget att nuanlägga ett vidare perspektiv på frågan om grundlagsskydd för framtidens nyamedier. En utredning bör tillsättas med uppdrag att överväga och lämnaförslag till en teknikoberoende, generell yttrandefrihetslagstiftning eftermönster av bl.a. .