bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Förslag om skattefrihetunder begränsad tid förroyaltyinkomster har tidigare före-slagits av (SOU 1993:84), men har inte ansettsvara aktuella att genomföra.Motionsförslag om skattelättnaderför royalty och patenteradeuppfinningar har avslagits avriksdagen iskatteutskottets betänkande omföretagsskatter (bet. 1997/98:Sk16)och i anslutning tillvårpropositionen (yttr.1997/98:SkU4y).Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Inkomst av kapitalMotionenModeraterna föreslår i motionSk302 yrkande 4 av Bo Lundgrenm.fl. (m) att kapitalinkomstskattensänks till den 1 januari 2000och till den 1 januari 2001.UtskottetKapitalinkomstbeskattningen utgören av de punkter som tas upp i deöverläggningar om skattesystemetsframtida utformning som regeringenhar inbjudit till. Det bör anmärkasatt åtgärder inom skattepolitikeninte får äventyra starka offentligafinanser eller en sundsamhällsekonomi och inte heller engod kvalitet inom skola, vård ochomsorg. De får inte heller ledatill ökade klyftor inom samhället.Utskottet avstyrker yrkandena omatt nu besluta om kraftigasänkningar i kapitalbeskattningen.Pensionärernas särskildagrundavdragBakgrundDen som under ett beskattningsåruppburit folkpension med minst6 kan vid taxeringen ha rätttill särskilt grundavdrag förpensionärer. Maximalt avdragmotsvarar summan av folkpension ochett pensionstillskott förålderspensionär.I budgetpropositionen 1997/98:1anfördes att en person som uppbärbåde arbetsskadelivränta ochförtidspension får helainkomstbortfallet täckt genomlivränta somförtidspensionen kan ge en rätttill särskilt grundavdrag. Dettaleder till en överkompensation därnettoinkomsten kan bli högre än vidförvärvsarbete. Regeringen anfördeatt ett sådant system är orimligteftersom det skapar felaktigaincitament och motverkararbetslinjen och föreslog ibudgetpropositionen attarbetsskadelivränta som ärsamordnad med förtidspension skallreducera det särskildagrundavdraget. Förslaget bifölls avriksdagen (bet. 1997/98:FiU1 s. ).MotionernaModeraterna hemställer i motionSk311 yrkande 6 av m.fl.(m) att beslutar om enåtergång till tidigare regler närdet gäller förtidspensionärerssärskilda grundavdrag. I motionSk301 av ()framställs ett yrkande med sammainriktning.UtskottetEnligt utskottets mening finns detinte anledning att ändra riksdagensbeslut om att arbetsskadelivräntasom är samordnad med förtidspensionskall reducera det särskildagrundavdraget. Det kan anmärkas attålderspensionsreformen innebär attdet särskilda grundavdraget förpensionärer kommeratt ersättas med olikagarantipensioner.Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Juridiska personers inkomstskattÄgarbeskattningMotionernaModeraterna hemställer i motionSk310 yrkande 1 av m.fl.(m) att dubbelbeskattningen avutdelade och kvarhållna vinsterslopas fr.o.m. 1999.Även framställeryrkanden av denna innebörd. Imotion Sk309 av m.fl.(kd) yrkas att dubbelbeskattningenav avkastning på aktier avvecklas itvå steg med en minskning avskattenivån till ochtill (yrkande 8).Personer som köper nyemitteradeaktier i onoterade bolag skalldessutom ha möjlighet till enskattereduktion(riskkapitalavdrag). Avdrag skallfå göras mot inkomst av kapitallikaväl som mot inkomst av tjänst.Reduktionen skall även gälla köp avaktier i egna och närståendesfåmansföretag. Avdragsrätten skallgälla investeringar upp till ennivå av . Skattereduktionskall medges även för indirektariskkapitalinvesteringar via ettföretag eller en fond som gör dedirekta investeringarna. Denna formmöjliggör enligt motionärerna enbättre riskspridning för enskildainvesterare. Riskkapitalavdragetskall vara permanent. Avdragsrättenskall ses som en kompensation förden större risk det innebär attköpa aktier i små, onoteradeföretag (yrkande 4).Centerpartiet föreslår i motionSk306 yrkande 9 av . (c) att kommanditbolag ochhandelsbolag ges en lindring ibeskattningen genom att en störreandel av det egna kapitalet får tasut skattefritt. Enligt motionärernabör kommanditbolag och handelsbolagfå en motsvarighet till denlindring i dubbelbeskattningen somgäller för de onoteradeaktiebolagen. Handels- ochkommanditbolagen används alltmersom riskkapitalbolag och genererardärvid indirekt sysselsättning i debolag som de satsar kapital i.Folkpartiet hemställer i motionSk308 yrkande 5 av . (fp) att dubbelbeskattningenav aktier slopas.UtskottetGenom lagstiftning under hösten1996 (prop. 1996/97:45, bet.1996/97:SkU13), som harkompletterats (prop. 1996/97:150, bet.1996/97:FiU20), har riksdagengenomfört omfattande lättnader ibeskattningen av utdelning ochreavinst på aktier i onoteradeföretag års taxering.Lättnaderna ersatte detriskkapitalavdrag som införtstidigare. Lagstiftningen skallfrämja investeringar i små ochmedelstora företag och skapa nyaarbetstillfällen i dessa företag.Ett problem med en mer generelltutformad lättnad är enligtutskottets mening att en sådansannolikt skulle bidra till atthöja avkastningskravet påinvesteringar i små företag ochsamtidigt få endast en mycketbegränsad betydelse för de störreföretagens investeringar. Härtillkommer den mycket betydandestatsfinansiella kostnad som engenerell skattelättnad skulleinnebära.Enligt utskottets mening börytterligare ändringar iägarbeskattningen inte övervägasinnan tillräckliga erfarenheter harvunnits av de lättnadsregler somgäller års taxering.Utskottet avstyrker följaktligenmotionsyrkandena.FåmansföretagMotionernaModerata samlingspartiet hemställeri motionerna Sk310 yrkande 2 avCarl Bildt m.fl. (m) och Sk629yrkandena 1-10 av m.fl.(m) om enklare och mer rättvisaregler för fåmansföretagen.Motionärerna hemställer attutdelning till en aktiv delägare iett fåmansbolag beskattas sominkomst av kapital om ägaren hartagit ut en lön som minst motsvararden lön som en anställd kollega isamma yrke har. Vidare hemställsatt de s.k. stoppreglernaavskaffas.Kristdemokraterna hemställer imotion N330 yrkande 15 av AlfSvensson m.fl. (kd) att nya enklaregler som jämställerfåmansföretagen med andra företagsnarast måste utarbetas. Bl.a. börden utdelning som ägaren tar utbeskattas som inkomst av kapital såsnart en rimlig lön har tagits ut.I motion Sk306 avLennart m.fl. (c) instämmermotionärerna iStoppregelutredningens slutsats attfåmansbolagen i största möjligautsträckning bör följa generellaregler men vill avvakta regeringensförslag i denna del (yrkande 6).Däremot föreslår motionärerna enomedelbar förändring när det gällerbeskattningen av utdelning. Enligtmotionärerna bör det lönebaseradeutrymmet för kapitalbeskattningutvidgas genom att den nuvarandetröskeln på tio basbelopp sänkstill fem basbelopp (yrkande 7).Folkpartiet anför i motion Sk308yrkande 7 av m.fl.(fp) att det är positivt attregeringen överväger att slopastoppreglerna men att även detförhållandet att fåmansbolagenträffas av strängare skattereglernär det gäller reavinster och skattpå utdelning bör åtgärdas. Iavvaktan på ett förslag frånregeringen föreslår motionärerna entemporär lösning som innebär attutdelning i fåmansbolag fårbeskattas som kapitalinkomst omägaren tagit ut en lön som ungefärmotsvarar vad en anställd ibranschen tjänar.UtskottetSom utskottet nämnt harriksdagen beslutat om lättnader iägarbeskattningen i onoteradeföretag års taxering.Beslutet innebär att utdelningaroch reavinster på onoterade aktierdelvis har undantagits frånbeskattning, men också att den delav inkomsterna som kapitalbeskattashos aktiva delägare i företaget harutvidgats. Ägarbeskattningen ionoterade bolag har på detta sättsänkts med 4 miljarder kronor.Vidare har en sänkning avsocialavgifterna på 3 miljarderkronor med inriktning på små ochmedelstora företag genomförts.Ett annat prioriterat område är attgenomföra förenklingar för demindre företagen.Stoppregelutredningen har ibetänkandet Stoppreglerna (SOU1998:116) föreslagit att merpartenav de s.k. stoppreglerna avskaffas.Av budgetpropositionen framgårockså att regeringen avser attåterkomma med ett förslag om att desärskilda stoppreglerna slopas ochatt vanliga principer förbeskattningen skall gälla i dessafall.Förenklingsutredningen, vars arbeteär inriktat på skatteförhållandenaför enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag, fick våren1998 tilläggs-direktiv som innebäratt en översyn skall göras av såvälredovisnings- som skatteregler medsärskild inriktning på företag itjänstesektorn. Förslag frånutredningen kommer att presenterasunder hösten 1998.Enligt utskottets mening harreglerna för de mindre företagen nufått en struktur som i alltväsentligt bör bestå och tillåtasverka under en följd av år.Utskottet anser också att demöjligheter till ytterligareförenklingar och förbättringar avreglerna som kan framkomma skalltas till vara.Med det anförda avstyrker utskottetde aktuella motionsyrkandena.Redovisning av moms och annan skattBakgrundRiksdagen fattade hösten 1995beslut om en förkortning avredovisningsperioderna för momsfrån till en månad ochen förkortning av betalningstidernafrån efterredovisningsperiodens slut.Omläggningen motiverades avstatsfinansiella skäl ochkonkurrensskäl och utformades medsärskilda undantag för de mindreföretagen (prop. 1995/96:19, bet.1995/96:SkU11 och prop.1995/96:198, bet. 1995/96:SkU31). I samband medskattekontoreformen ändradesinbetalningsdagarna för skatt tillden 12:e i andra månaden efterredovisningsperioden (ochi vissa fall augusti den 17:e)respektive den 26:e efterredovisningsperioden beroende på ombeskattningsunderlaget, exklusivegemenskapsinterna förvärv ochimport, understigit elleröverstigit 40 miljoner kronor.Ändringen innebar attbetalningstidpunkten för momssenarelades något somansvaret för betalningsöverföringenlades på den enskilde (prop.1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23).MotionernaModeraterna yrkar i motion Sk310yrkande 4 av m.fl. (m)att alla företag skall betala inskatt den 12:e i andra månadenefter uppbördsmånaden. För att ökarättssäkerheten börförfallodagsbegreppet ändras så attdet räcker att företaget harbetalat skatterna på förfallodagen.Kristdemokraterna föreslår i motionSk309 yrkande 6 av . (kd) attinbetalningstidpunkten för momsskjuts till den imånaden efter redovisningsperiodensslut för alla företag.Folkpartiet hemställer i motionSk308 yrkande 9 av . (fp) att äldre bestämmelserom inbetalningstidpunkt återinförs.UtskottetSkattekontoreformen innebar attenhetliga regler infördes förföretagarnas skatteinbetalningar.Skatter redovisades tidigare varför sig, i många fall med skildaförfallodagar och med olika reglerför ansvar för betalnings-överföringen. De nya redovisnings-och betalningstidpunkterna harvalts med beaktande av ett flertalolika faktorer, bl.a. och i höggrad de statsfinansiella aspekternamen också den betalningsskyldigesbehov av rimlig tid att åstadkommaen korrekt redovisning och få framnödvändiga medel. Beträffande moms-inbetalningarna har de nyatidpunkterna inneburit en visssenareläggning i förhållande tilltidigare regler. Senareläggningenhar kunnat genomföras utan negativakonsekvenser för statsinkomsternabl.a. därför att innebörden avbegreppet förfallodag ändrats.Utskottet är mot angiven bakgrundinte berett att övervägaförändringar i dessa regler ochavstyrker därför motionsyrkandena.Investeringar i kärnkraftverkBakgrundMöjligheten att överföra inkomstermellan bolag genom koncernbidraghar införts därför att man intevill att skattereglerna skall läggahinder i vägen för dennäringsidkare som av olika skälvill bedriva sin verksamhetuppdelad på flera juridiskapersoner. Koncernbidragen ger ennäringsidkare möjlighet att görarena resultatöverföringar inom engrupp företag. En förutsättning föratt koncernbidrag skall kunnalämnas är att det är fråga om ettkvalificerat koncernförhållande,dvs. moderföretaget skall äga merän av aktierna idotterföretaget. En ytterligareförutsättning i fråga omkoncernbidrag som lämnas fråndotterföretag till moderföretag äratt en motsvarande utdelning hadevarit skattefri.Reglerna om koncernbidragkompletteras med en möjlighet attfå dispens från de krav somuppställts (). Fördispens fordras att bidraget lämnasför verksamhet som har väsentligbetydelse från samhällsekonomisksynpunkt. Syftet är i första handatt göra det möjligt för två ellerflera företag att gå ihop om ettprojekt som har väsentlig betydelseför t.ex. energiförsörjning,kommunikationer eller försvar.MotionenCenterpartiet föreslår i motionFi210 yrkande 36 av . (c) att möjligheten att fådispens från de krav som uppställsi koncernbidragsreglerna slopas närdet gäller investeringar ikärnkraftverk.UtskottetEnligt utskottets mening är dendispensmöjlighet som motionärernasyftar på generell och används föratt underlätta olika typer avinvesteringar av samhällsekonomiskbetydelse. Det ankommer påregeringen att fatta beslut omsådana dispenser.Utskottet ser inte någon anledningatt ändra denna regel och avstyrkerdärför motionsyrkandet.Social- och arbetsgivaravgifterSärskild löneskatt påvinstandelsmedelBakgrundFrån och med tassärskild löneskatt ut på bidrag somen arbetsgivare lämnar till envinstandelsstiftelse (prop.1996/97:21, bet. 1996/97:FiU1,rskr. 1996/97:53). I propositionenframhölls att en av grundtankarnabakom skattereformen är att allatyper av förvärvsinkomster skallbehandlas likformigt.Vad beträffar utbetalning från envinstandelsstiftelse gäller sedanden som enförutsättning för befrielse frånatt betala socialavgifter (i vissafall särskild löneskatt) att debidrag som arbetsgivaren lämnatskall ha varit avsedda att varabundna under minst tre kalenderår,tillkomma en betydande del av deanställda och lämnas till dem pålikartade villkor. Om dessa villkorinte är uppfyllda eller omersättning lämnas till bl.a.delägare eller företagsledare i ettfåmansbolag gäller i princip intesådan avgiftsfrihet.Riksdagen har under våren 1998- med anledning av en v-motion -givit regeringen till känna attregeringen bör låta göra enkartläggning av förekomsten avvinstandelsstiftelser,sammansättningen av deras styrelsersamt ekonomin ivinstandelsstiftelserna. Regeringenbör därefter återkomma tillriksdagen med en redovisning avkartläggningen (bet.1997/98:SfU10).MotionernaI motioner från ,framställs yrkandenom att den särskilda löneskatten påavsättningar tillvinstandelsstiftelser slopas.Sådana yrkanden framställs imotionerna Sk302 yrkande 6 av BoLundgren m.fl. (m), Sk309 yrkande12 av m.fl. (kd),Sk306 yrkande 5 av . (c) och Sk308 yrkande 10 avLars m.fl. (fp).UtskottetEnligt utskottets mening är uttagetav särskild löneskatt påavsättningar tillvinstandelsstiftelser en följd avprinciperna om likformigbeskattning. Utskottet har vid ettantal tillfällen avstyrkt yrkandenom ett slopande av löneskatten pådessa avsättningar. Det kan finnasskäl att framhålla att en särskildstimulans för vinstandels-stiftelserna har införts genom attutbetalningarna under vissa villkorär undantagna från socialavgift.Riksdagen har som sinmening givit regeringen till kännaatt regeringen bör låta göra enkartläggning av förekomsten avvinstandelsstiftelser,sammansättningen av deras styrelsersamt ekonomin ivinstandelsstiftelserna ochdärefter återkomma med enredovisning till . Enkartläggning avvinstandelsstiftelserna pågårsåledes inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrker utskottetde aktuella motionsyrkandena.Skatt på egendomFastighetsskatten påbostadshyreshus(budgetpropositionen)BudgetpropositionenRegeringen föreslår attfastighetsskatten på hyreshus(bostadsdelen) sänks från 1,5 %till . Förslagetbegränsas till att avsebostadshyreshus, vilket innebär attsåväl hyresgäster sombostadsrättshavare kan komma att fåreducerade boendekostnader. Tillskillnad från vad som gäller förvillaägarna har dessa grupperenligt vad som anförs ipropositionen i mindre utsträckningtillgodogjort sig de senaste årensräntesänkningar. Regeringenförväntar sig att den lägreskattenivån omsätts i lägre hyroroch avgifter. Regeringen avser atti ekonomiskavårproposition - efter förnyadebedömningar av den ekonomiskautvecklingen - överväga attsänkningen förlängs till att avseäven år 2000.MotionernaModeraterna hemställer i motionSk311 yrkandena 11 och 13 av CarlBildt m.fl. (m) attfastighetsskatten på bostäder sänkstill , till1,, till1,och till1,. Ettmotsvarande yrkande framställsockså i motion Bo209 yrkande 4 avKnut m.fl. (m).Kristdemokraterna hemställer imotionerna Fi209 yrkande 8 ochSk309 yrkande 19 av . (kd) att regeringens förslagavslås och att fastighetsskattensänks till den 1 januari1999. I motionerna Sk307 yrkande 2av m.fl. (kd) ochBo237 yrkande 13 av () framställs liknandeyrkanden.Även hemställer imotion Sk306 yrkande 16 av LennartDaléus m.fl. (c) om avslag påregeringens förslag.I motion Sk305 av (båda s)yrkas att den av regeringenföreslagna skattesänkningenutvidgas så att den även omfattarsmåhus som är upplåtna med hyres-och bostadsrätt.UtskottetRegeringen har under våren 1998tillkallat en parlamentarisktsammansatt kommitté,,som bl.a. har till uppgift att göraen allmän översyn avfastighetsskatten. Uppdraget skallvara avslutat före utgången av år1999.Saneringsprogrammet har slutförtsmed gott resultat och Sverigesekonomi befinner sig åter i balansoch med goda förutsättningar för enfortsatt tillväxt. För bl.a.villaägare har övergången från eninflationsekonomi med höga räntortill en stabil ekonomi med lågainflationsförväntningar och lågränta i många fall medförtdramatiska förbättringar. Boende ihyreshus har i mindre utsträckningkunnat tillgodogöra sig de senasteåren räntesänkningar, och det finnsmot denna bakgrund anledning attsom regeringen föreslår söka bidratill en sänkning avboendekostnaderna för dessagrupper. Regeringens förslag ärinriktat på en sådan effekt.Eftersom det pågår en allmänöversyn av fastighetsbeskattningenhar regeringen valt att föreslå entillfällig sänkning avfastighetsskatten. En förlängningtill kan dock bli aktuellom utrymme finns för en sådanåtgärd.Utskottet har ingen invändning motregeringens förslag och förutsätteri likhet med regeringen attskattesänkningen får ett genomslagpå hyror och avgifter. När detgäller frågan om en utvidgning tillhyresvillor bör dessa med hänsyntill bakgrunden till förslaget inteomfattas av nedsättningen.Utskottet tillstyrker med detanförda regeringens förslag ochavstyrker motionerna.Fastighetsbeskattningen i övrigtMotionernaI motioner från Moderaternaframställs yrkanden om en övergångtill schablonbeskattning för småhusoch om att fastighetskatt skallutgå på halva markvärdet. Sådanayrkanden framställs i motionernaSk311 yrkandena 12 och 14 av CarlBildt m.fl. (m) och Bo209 yrkande 6av m.fl. (m). Vidarebegärs i flera motionertillkännagivanden om de problem somfastighetsskatten ger upphov till ibl.a. skärgården och om behovet avatt taxeringsförfarandet förenklas.Sådana yrkanden finns i motionernaMJ406 yrkande 2 av (), Sk647 yrkandena 1, 2 och 4 avInga Berggren och (båda m) och Sk731 yrkande 2 avJeppe och (båda m). I motion Sk311 yrkande15 av m.fl. (m) begärsockså ett tillkännagivande om attde s.k. krisårgångarna inte börföras in i fastighetsskattesystemet1999.Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 yrkandena 20 och 32 avAlf m.fl. (kd) attfastighetsskatten beräknas på entredjedel av markvärdet till dendel det överstiger ochatt krisårgångarnas inträde ifastighetsskattesystemet skjuts uppett år. I motion Sk307 yrkandena 1,3, 4 och 8 av . (kd) hemställs att denstatliga fastighetsskattenavvecklas och attkommunerna i stället får rätt attta ut en avgift för gatuunderhålloch liknande. Vidare skallfastighetsskatten fr.o.m. den 1januari 1999 beräknas på entredjedel av den del av markvärdetsom överstiger 150 000 kr.Lägesfaktorns genomslag påbyggnadsvärdet skall begränsasgenom att tabellnivåvärdetbegränsas till 5. Krisårgångarnasinträde i fastighetsskattesystemetbör enligt motionärerna skjutas uppett år. I motion N231 yrkande 4 avDan m.fl. (kd) anförs attfastighetsskatten måstesänkas och särskilda regler förtaxering och beskattning avskärgårdsfastigheter införas. Imotion N274 yrkande 22 av GöranHägglund m.fl. (kd) anförs att deorimliga effekterna förskärgårdsboende bör undanröjas. Imotion Sk304 yrkandena 1 och 2 avTuve Skånberg och (båda kd) hemställs att fastighets-skatteuttaget begränsas till entredjedel av markvärdet över150 och att tabellnivåvärdetför byggnader begränsas till 5.Centerpartiet begär i motion Sk306yrkande 15 av m.fl.(c) att regeringens förslag ombelägenhetsfaktorn nu beredsytterligare och med därav följandekompletteringar föreläggs riksdageni en proposition. Det är enligtmotionärerna viktigt att berördamänniskor i skärgården får ettbesked i form av ettriksdagsbeslut. bör hosregeringen begära ett skyndsamtförslag härom. I motion N230yrkande 3 av ()begärs ett tillkännagivande om attregeringens förslag ombelägenhetsfaktorn är oacceptabeltoch om att fastighetsskatten förden bofasta befolkningen bör varalikvärdig i hela landet.Folkpartiet begär i motion Sk308yrkande 17 av m.fl.(fp) ett tillkännagivande om attfastighetsskatten snabbt måstesänkas för dem som drabbats hårdastav de senaste årens höjningar.UtskottetFastighetsbeskattningen ses förnärvarande över av två utredningar.Fastighetstaxeringsutredningen (Fi1997:06) undersöker om de reglersom tillämpas vid allmän ochsärskild fastighetstaxering samtvid den årliga omräkningen på etttillfredsställande sätt leder framtill att taxeringsvärdenaåterspeglar marknadsvärdena.Fastighetsbeskattningsutredningengör en översyn som syftar till attfinna en rättvisare utformning avfastighetsskatten. Översynen gällerneutraliteten mellan olikaupplåtelseformer, fastighets-skattens roll som en del avkapitalinkomstbeskattningen ochmöjligheten att använda andraunderlag för beskattningen än ettmarknadsvärdebaserattaxeringsvärde. Kommittén skallockså ta upp frågan om hurfastighetsskatten slår iskärgårdsområdena och i andraattraktiva områden.Under våren 1998 har regeringen ochCenterpartiet träffat enöverenskommelse om en sänkning avfastighetsskatten från 1,7 till 1,och om särskilda lättnader medsikte på fastboende i attraktivakust- och skärgårdsområden.Sänkningen av fastighetsskatten hargenomförts (bet. 1997/98:FiU20).Regeringen har under sommarenbeslutat om en lagrådsremiss medförslag om tillfällig (i avvaktanpå förslag) lättnad förfastboende i attraktivakustområden. Lagrådet avstyrkteförslaget eftersom det påföreliggande underlag inte varmöjligt att bedöma om urvalet avområden hade gjorts på ett sätt somstod i överensstämmelse medreglernas syfte.Enligt utskottets mening bör detarbete med en översyn avfastighetsbeskattningen som nupågår avvaktas innan det kan bliaktuellt med den typ av långtgåendeförändringar som föreslås iflertalet motioner. Engrundläggande förutsättning förförändringar är även på dettaområde att finansieringsfrågan kanlösas.När det gäller de s.k.krisårgångarna har riksdagennyligen fattat beslut om enlångsammare avveckling avräntebidragen för just dessaårgångar. Utskottet är inte berettatt nu tillstyrka den ändring sommotionärerna begär.När det gäller frågan om lättnaderför de fastboende i attraktivakustområden framgår det av vad somanförts att regeringen arbetar medfrågan om en tillfällig lösning fördessa grupper och att frågan om enpermanent lösning ligger hosFastighetsbeskattningsutredningen.Enligt utskottets mening börregeringens fortsatta beredning avdenna fråga nu avvaktas. Utskottetavstyrker därför även motion Sk306yrkande 15.Också i övrigt avstyrker utskottetnu aktuella yrkanden.FörmögenhetsskattenMotionernaModeraterna yrkar i motion Sk311 avCarl Bildt m.fl. (m) attsambeskattningen avskaffas och attfribeloppet höjs till 1,2 miljonerkronor (yrkande 16)samt att förmögenhetsskatten slopasfr.o.m. (yrkande 17). Ettmotsvarande yrkande framställs imotion Sk310 yrkande 3 av CarlBildt m.fl. (m).Kristdemokraterna hemställer imotion Sk309 yrkande 10 av AlfSvensson m.fl. (kd) om en sänkningav förmögenhetsskatten till 0,5 %år 1999 och om att den sedanavskaffas helt. Åtgärdenfinansieras genom en höjning avbolagsskatten till . I motionSk307 av m.fl.(kd) hemställs att sambeskattningenavskaffas och att skattenivån sänkstill (yrkande 5).