bet · GL01FiU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Motionärerna föreslår att uttalar sigför att förvaltningen skall belysas ur såväl ägarens som brukarens perspektivvid den av regeringen åberopade redovisningen (yrkande 2).I motion Ub39 av m.fl. (mp) föreslås att regeringen vidgaruppdraget till så att det även omfattar en redovisning avprinciperna för hyressättning samt principerna för bolagens investeringar,t.ex. strategiska uppköp av mark och investeringar på attraktiva områden(yrkande 6).YttrandenaUtbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU7y) att det inte har någon annanuppfattning än motionärerna när det gäller de krav på effektivitet som statenbör kunna ställa på både ägare och brukare av fastigheter. Utbildningsutskottetanser att syftet med yrkandet är tillgodosett med vad regeringen anför i nuberört sammanhang. Regeringen framhåller att redovisningskravet skall anpassastill myndighetens verksamhet och lokalsituation. Beträffande innebörden ieffektivitet i lokalförsörjningen framhåller regeringen att därmed avses t.ex.hur lokalkostnaden per anställd har utvecklats över tiden.Vad avser förslaget om ett utvidgat uppdrag till anserutbildningsutskottet inte att en sådan redovisning som motionärerna föreslår ärpåkallad och bör alltså inte omfattas av uppdraget till anför vidare att när det gäller bolagens principer förinvesteringar etc. är detta inte en fråga för statsmakterna. Det ankommer påberörda bolagsstyrelser att på eget ansvar fatta de beslut som de bedömer bästgagnar respektive bolags rörelse.Till utbildningsutskottets yttrande har i denna del fogats avvikande meningarfrån företrädare för Moderata samlingspartiet och yttrandeKulturutskottet vill i sitt yttrande (KrU3y), i likhet med vad som anförs imotion Fi14 framhålla vikten av att effektiviteten i förvaltningen av statligaändamålsfastigheter ses ur både hyresgästs- och hyresvärdsperspektiv. Dettabör, anför utskottet, tydligt framgå i den modell för redovisning aveffektiviteten som regeringen avser att utarbeta. Utskottet anser att detta börges regeringen till känna som mening.Kulturutskottet erinrar vidare om att lokalhyran utgör en mycket stor del avvissa kulturinstitutioners totala kostnader. anser att detskulle vara av värde om regeringen i resultatredovisningen underinstitutionernas anslag i kommande budgetpropositioner kort anger hur stor delav föregående års anslag som använts till att betala hyreskostnader.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet vill inledningsvis framhålla att myndigheterna har ansvaret atthålla sig med lokaler som inte är kostsammare än vad som är motiverat för attuppnå målen med verksamheten. För att styra den statliga lokalförsörjningen idenna riktning föreslår regeringen i propositionen att metoder skall utvecklassom tar sikte på att myndigheten åläggs att ha en viss flexibilitet i sinlokalbildning i syfte att kunna möta förändringar i lokalefterfrågan inom vissagivna kostnader. Vidare avser regeringen att särskilt pröva nya kontrakt sombesitter ett högt värde och som kommer att medföra väsentligt högrehyreskostnader . Styrningen avses i första hand ske inom ramen förbudgetprocessen. Regeringen föreslår också att nuvarande tidsbegränsningar attteckna hyresavtal för myndigheterna upphör.Utskottet anser att regeringen med de föreslagna åtgärderna kommer att hagoda förutsättningar att kunna få kontroll över både lokalförsörjningen ochförvaltningen av ändamålslokaler.Finansutskottet kan vidare fullt ut instämma i att statensfastighetsförvaltning och lokalförsörjning måste ses ur såväl hyresgästs- somhyresvärdsper-spektiv. Detta gäller inte enbart ändamålsfastigheter. Utskottetgör dock samma bedömning som utbildningsutskottet och anser att syftet medyrkande 2 i motion Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) är tillgodosett med vadregeringen anför i propositionen.Finansutskottet gör inte heller någon annan bedömning än utbildningsutskottetvad avser förslaget om utvidgat uppdrag till Högskoleverket.Med det anförda tillstyrker finansutskottet propositionen i denna del ochavstyrker motionerna Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkande 2 och Ub39 (mp) yrkande6.Vad gäller den i kulturutskottets yttrande (KrU3y) efterfrågade informationen ibudgetpropositionen om hur stor del av föregående års anslag som använts tillatt betala hyreskostnader vill utskottet inledningsvis erinra om följande. Denmodell för styrning av myndigheterna, resultatstyrning, som tillämpasbör i första hand inriktas på övergripande frågor, framför allt vilka mål somskall eftersträvas och vilka resultat som uppnås. Denna styrningsmodell germyndigheterna en större frihet än tidigare att välja metoder för att nåuppsatta mål. Lokalförsörjningsreformen kan ses som ett led i övergången tillresultatstyrning eftersom myndigheternas ansvar för sin lokalförsörjning ökadegenom reformen. Myndigheterna har numera en större möjlighet att avväga t.ex.vilket lokalutnyttjande, vilken personalbemanning, osv. som de bedömer ger denstörsta måluppfyllelsen. Det förefaller mot den bakgrunden inte nödvändigt attregeringen i budgetpropositionen redovisar varje myndighets lokalkostnader. Detfaller inte på att besluta om myndigheternas lokaler i enskilda fall.Samtidigt är det naturligtvis viktigt att budgetpropositionen innehåller deninformation som efterfrågar och som utskotten bedömer vara relevantför sin beredning. Den utformning som budgetpropositionen har haft sedan hösten1996 har varit föremål för utvärdering. Dessutom förekommer en ständig dialogmellan och regeringen beträffande vilken information som bör lämnas ibudgetpropositionen. Det kan gälla krav från på redovisning av hurvissa beslut genomförs eller krav på resultatredovisning av visst slag. Detförefaller naturligt att när finner det särskilt påkallat begärasärskild redovisning av myndigheternas lokalförsörjning på t.ex. ettverksamhetsområde. Det kan kanske vara särskilt angeläget på politikområden medmånga ändamålslokaler och där hyreskostnaden utgör en hög andel av anslagen.Ägande av och propositionen (avsnitt 7, yrkande 2) föreslås att regeringen övertar aktiernai genom utdelning eller annat förfarande.Bakgrunden och skälet till förslaget är följande. Vid ombildningen avByggnadsstyrelsen bildades med dotterbolaget som i sin tur ägde dotterbolagen . överläts i huvudsak kommersiella fastigheter. överläts det fastighetsbestånd som nyttjar ochtill de institutionsanknutna utbildningsfastigheterna som nyttjasav (). Förvaltningsansvaret för de rena jord-och skogsbruksfastigheterna som används för forsknings- och försöksändamålöverfördes däremot till SLU. har senare sålts till , vilket har bidragit till ytterligare renodling av detstatliga fastighetsägandet.Efter hand har konstaterats att vissa av AB:s fastigheter är såspeciella till sin karaktär att de bör betraktas som ändamålsfastigheter. I ensträvan att fortsätta renodlingen av till ett rent kommersielltfastighetsbolag bildades . har överlåtits fastigheter av ändamålskaraktär som hyrs ut tillvissa statliga verksamheter, t.ex. kriminalvårdsfastigheter, vissaförsvarsfastigheter, räddningsskolor, specialskolor och sameskolor.Vasakronan Holding AB har namnändrats till och VasakronanAB och är således numera dotterbolag till dettaholdingbolag. Regeringen avser nu att skilja ut dotterbolagetSpecialfastigheter ur Civitaskoncernen. Bolaget kommer långsiktigtatt ägas av staten.Avskiljandet av skall ses som ett led i enytterligare renodling av Civitaskoncernen och av statens ägande av skildakategorier av fastigheter. Civitaskoncernen ansvarar därefter för förädling,utveckling, förvaltning och avveckling av kommersiella fastigheter ochfastighetsrelaterade tillgångar utan långsiktiga motiv för staten att äga ochmed mål som innebär högsta möjliga långsiktiga avkastning på kapitalet. Vadavser kommersiella fastigheter anser utredningen att staten böravveckla sitt engagemang som ägare av kommersiella fastigheter där eventuellastatliga hyresgäster har rimliga alternativ för sin lokalförsörjning.Regeringen avser inte att påbörja ett arbete med utförsäljning av bolag medsådana fastigheter.MotionernaI motion Fi13 av m.fl. (m) hänvisas till att den särskildeutredaren anser att staten skall avveckla sitt engagemang av de kommersiellafastigheter där eventuella statliga hyresgäster har rimliga alternativ för sinlokalförsörjning. Detta skulle enligt motionärernas mening bäst ske genom ensnabb börsintroduktion av som av ledningen utformats som ettrenodlat kommersiellt och börsfähigt fastighetsbolag. Motionärerna föreslår attregeringen ges i uppdrag att åstadkomma en börsintroduktion av en försäljning av statens aktier i bolaget (yrkande 2).Ett likartat förslag framförs även i motion Fi12 av m.fl.(fp). Motionärerna anser att processen med att avveckla kommersiellafastigheter i statlig ägo och att börsintroducera bör påbörjasomedelbart. De motiverar sitt förslag med att det är lämpligt att göra det nunär fastighetsmarknaden på många håll håller på att förstärkas. Avgörande förderas förslag är emellertid att det av bl.a. konkurrensskäl inte är lämpligtatt staten är en stor ägare på fastighetsmarknaden, särskilt inte som statengenom skattepolitik och andra politiska åtgärder i hög grad fastställerspelreglerna på samma marknad (yrkande 1).Johan m.fl. (v) erinrar i motion Fi15 om att i huvudsak kommersiellafastigheter överläts till vid ombildningen av Byggnadsstyrelsen.Efter hand har det konstaterats att vissa av AB:s fastigheter börbetraktas som ändamålsfastigheter. Enligt motionärerna gör regeringen inteklart i propositionen vad som skall hända med sådana fastigheter inomVasakronan AB. Om skall börsnoteras menar motionärerna att sådanafastigheter som hyresgästen inte kan lämna inte skall finnas med i beståndet.Det behövs, anför de, ytterligare en genomgång av bestånd i syfteatt lyfta ut fastigheter av sådan typ innan börsnotering sker (yrkande 2).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet bedömer inte att en börsnotering av eller enutförsäljning av aktierna är aktuell, varför motionerna Fi13 (m)yrkande 2 och Fi12 (fp) yrkande 1 avstyrks. När det gäller förslaget i motionFi15 (v) yrkande 2 anser utskottet att syftet med motionen är uppfyllt genomskapandet av , varför även denna motion avstyrks.Utskottet utgår från att regeringen tillser att ytterligare fastigheter försöver till från om det vid en senaretidpunkt visar sig att några felbedömningar gjorts vid den genomgång somföregått bildandet av . Utskottet tillstyrker därmedregeringens förslag.Styrelsesammansättningen i Statliga Akademiska Hus ABPropositionenI propositionen (avsnitt 8, yrkande 3) föreslår regeringen att styrelserna iStatliga med dotterbolag utses utan särskilda krav pårepresentation från berörda universitet och högskolor. Den nuvarande ordningenstrider mot grundtanken om separation mellan förvaltande och nyttjande och motsträvan att skapa en affärsmässig relation mellan fastighetsägare ochhyresgäst, anför regeringen. Den skapar en oklar roll för de styrelseledamötersom nomineras av högskolan. Det skall inte längre föreligga någon rätt föruniversitet och högskolor att nominera några representanter till styrelsernainom koncernen . Men, anför regeringen, staten somägare till bolaget kommer att se till att sakkunskap om universitetens ochhögskolornas villkor finns representerad i styrelsen. Regeringen bedömer attäven moderbolaget kommer att göra samma överväganden vid val avstyrelserepresentanter i sina dotterbolag.MotionernaI motion Fi12 av m.fl. (fp) föreslås ett uttalande av riksdagenom vikten av att det i styrelsen för med dotterbolagfinns sakkunskap om universitetens och högskolornas villkor (yrkande 2). Ettlikartat uttalande begärs i motion Fi16 av m.fl. (mp), dock medden skillnaden att det enligt motionärerna bör föreligga ett formellt krav påtillräcklig representation för de berörda högskolorna och universiteten istyrelserna (yrkande 2).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anser i sitt yttrande (UbU7y) att finansutskottet börtillstyrka regeringens förslag. Utskottet instämmer i den beskrivning somregeringen ger av de berörda styrelseledamöternas situation. Somstyrelseledamot i ett bolag skall dessa agera utifrån bolagets intressen, ochde har t.ex. inte rätt att föra information vidare. Å andra sidan är denominerade av högskolan för att bevaka högskolans intressen och har behov avatt kunna diskutera fastighetsfrågorna med andra inom högskolan medutgångspunkt i all den information som de har.Även om den nya ordningen i praktiken har fungerat tämligen väl undergenomförandet av reformen bör det inte uteslutas att svåra konfliktsituationerkan komma att uppstå. Det är därför enligt utbildningsutskottet dags att även inu förevarande hänseende renodla bolagens och högskolemyndigheternas skildaroller. Utskottet vill emellertid kraftigt understryka vikten av attstyrelserna tillförs sakkunskap om universitetens och högskolornas villkor.Utskottet förutsätter att detta sker i enlighet med vad regeringen anför ipropositionen, varför det inte behövs något riksdagsuttalande i frågan.Utskottet har erfarit att det inom koncernledningen, i avvaktan på ettriksdagsbeslut i enlighet med förslaget i propositionen, pågår överväganden omhur personer med djupa kunskaper om och erfarenheter av högskolans verksamhetoch villkor skall kunna rekryteras till dotterbolagens styrelser.Enligt utbildningsutskottet är yrkandet i motion Fi12 (fp) tillgodosett såvälmed vad regeringen anfört i propositionen som med vad utskottet nu har anfört.Som utskottet ser det är syftet med motsvarande yrkande i motion Fi16 (mp)likaledes tillgodosett. bör således avstyrka båda yrkandena.Till utbildningsutskottets yttrande har i denna del fogats avvikande meningarfrån företrädare för de gröna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer i vad utbildningsutskottet anfört och tillstyrkerregeringens förslag i denna del samt avstyrker därmed motionerna Fi12 (fp)yrkande 2 och Fi16 (mp) yrkande 2.Nedläggning av Stats-kommunala marknämndenPropositionenI propositionen (avsnitt 9, yrkande 4) föreslår regeringen att läggs ned per . Regeringen skall vidta de åtgärdersom behövs för avvecklingen. Skälet till förslaget är att nämnden numera intehar någon egentlig funktion att fylla.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del.FastighetsinvesteringsbolagBakgrund - tidigare riksdagsbehandlingVid föregående behandlades två motioner med förslag om lagstiftningsom skulle möjliggöra bildande av s.k. fastighetsinvesteringsbolag: motionerna1996/97:Fi909 av () och 1996/97:L215 av (). Motionärerna föreslog att det skapas en ny företagsform,fastighetsinvesteringsbolag, för att effektivisera fastighets- ochkapitalmarknaderna. Ett fastighetsinvesteringsbolag definieras som ett svensktaktiebolag som uteslutande eller så gott som uteslutande äger och förvaltarfastigheter, vars uppgift är att erbjuda aktie- och andelsägare möjlighet tilldirekt tillgång till väl specificerade fastigheters avkastning och vari ettstort antal fysiska och juridiska personer äger aktier eller andelar. Ettfastighetsinvesteringsbolag liknar investmentbolag, men till skillnad fråndessa skall realisationsvinster beskattas. Det skall finnas en skyldighet förfastighetsinvesteringsbolagen att utdela av vinsten. Denna utdelning skallvara avdragsgill till . Förslaget innebär att privatpersoner kan investerai fastigheter så att de dels har ägandets ekonomiska fördelar, dels har sammaskattevillkor som om de skulle placera i direktägande av fastigheter. Även förstörre investerare skulle förslaget innebära ett säkrare, enklare och merflexibelt sätt att variera fastighetsandelen i sina portföljer.Finansutskottet avstyrkte båda motionerna (bet. 1996/97:FiU20, rskr. 284)efter att ha inhämtat från att det till departementet hadeinkommit skrivelser med begäran om införande av nya regler förfastighetsinvesteringsbolag och att regeringen vid sammanträde den 28 november1996 hade beslutat att inte vidta någon åtgärd med anledning av skrivelsernamed hänvisning till att problemen på fastighetsmarknaden torde kunna lösas medtillämpning av befintliga regler. Samma resultat, dvs. enkelbeskattning, kanuppnås genom att ett fastighetsbolag ger ut ett lån.MotionernaI motion Fi908 återkommer de båda motionärerna, och (båda m), med förslag om att hos regeringen begära förslag till lag omfastighetsinvesteringsbolag. Motionärerna menar att regeringensställningstagande till förslag om fastighetsinvesteringsbolag, dvs. att hänvisatill att de åsyftade effekterna med fastighetsinvesteringsbolag skulle kunnauppnås genom att bolaget ger ut speciella lånebevis, var egendomligt. Det är,anför de, inte rimligt att på detta sätt hänvisa till en komplicerad och försmåsparare i praktiken helt otillgänglig metod. Regeringens beslut innebär defacto att man inte vill åstadkomma de fördelar som fastighetsinvesteringsbolagkan åstadkomma för fastighetsmarknaden och de småsparare som vill investera ifastigheter.Lars m.fl. (m) hänvisar i motion Fi13 till motion Fi908 (m) ochanför att det är betydelsefullt att det skapas en ändamålsenlig form för ägandeav andelar i fastighetsbolag för att få till stånd ett brett folkligt ägande avfastighetsaktier, vilket skulle vara viktigt inte minst i samband med attVasakronan AB börsintroduceras och statens aktier avyttras (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning i denna fråga och avstyrkermotionerna Fi908 (m) och Fi13 (m) yrkande 3. beträffande modell för hyressättningenatt avslår motionerna 1997/98:Fi13 yrkande 1, 1997/98:Fi14 yrkande 3,1997/98:Fi15 yrkande 1 och 1997/98:Fi16 yrkande 1 samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, v, mp)2. beträffande sänkt avkastningskrav på ändamålsfastighetatt avslår motionerna 1997/98:Fi12 yrkande 3, 1997/98:Fi14 yrkande 1och 1997/98:Ub38 yrkande 8,res. 2 (fp, kd)res. 3 (m, v, mp) - motiv. 13. beträffande tvistelösningatt avslår motionerna 1997/98:Fi12 yrkande 4 och 1997/98:Fi14 yrkande4,res. 4 (m, v, mp) - motiv. 14. beträffande styrningen av den statliga lokalförsörjningenatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 1997/98:Fi14 yrkande 2 och 1997/98:Ub39 yrkande 6 godkännervad i propositionen förordats om nya riktlinjer för styrningen av denstatliga lokalförsörjningen,res. 5 (mp)5. beträffande ägande av och CivitasHolding ABatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 2 samt med avslagpå motionerna 1997/98:Fi12 yrkande 1, 1997/98:Fi13 yrkande 2 och1997/98:Fi15 yrkande 2 godkänner att regeringen övertar aktierna iSpecialfastigheter ,res. 6 (m, fp, mp, kd)res. 7 (v)6. beträffande styrelsesammansättningen i Statliga Akademiska HusABatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 3 samt med avslagpå motionerna 1997/98:Fi12 yrkande 2 och 1997/98:Fi16 yrkande 2 godkännervad regeringen förordat om sättet att utse styrelserna i med dotterbolag,res. 8 (fp, kd)res. 9 (mp)7. beträffande nedläggning av Stats-kommunala marknämndenatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 4 godkänner attStats-kommunala marknämnden läggs ned och att regeringen vidtar deåtgärder som behövs för avvecklingen,8. beträffande fastighetsinvesteringsbolagatt avslår motionerna 1997/98:Fi908 och 1997/98:Fi13 yrkande 3.res. 10 (m, fp, kd)den 12 maj 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), KristinaNordström (s), Per (), (), (), Sven-ErikÖsterberg (s), () och (). Modell för hyressättningen (mom. 1)(), (), (), Per (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med?Finansutskottet vill inledningsvis? och på s. 15 slutar med ?yrkande 1avstyrks? bort ha följande lydelse:Utredningen om utvärdering av ombildning m.m. har i sittbetänkande Statens ändamålsfastigheter (SOU 1996:187) pekat på att det finnsbrister som behöver åtgärdas inom främst hyressättningen för s.k.ändamålsfastigheter. Utredningen föreslog därför att en hyressättningsmodellskall införas för att konflikter inte skall behöva uppstå mellan hyresgäst ochhyresvärd. Trots att de flesta remissinstanserna i stora delar tillstyrktutredningens förslag väljer regeringen att inte föreslå att en sådan modelltillämpas. Några skäl för ställningstagandet redovisas, som utskottet sersaken, inte i propositionen. I stället hänvisar regeringen till att det ärviktigt med en öppen och aktiv dialog mellan fastighetsägare och hyresgäster.Enligt utskottets uppfattning innebär propositionen inget klargörande förhyresvärdar och hyresgäster i ändamålsfastigheter. De konflikter som förekommernär det gäller ändamålsfastigheter härrör från vissa brister i utformningen avspelreglerna i samband med fastighetsreformen. Utan att göra nödvändigaklargöranden kommer dessa konflikter att fortleva. Utskottet förordar mot dennabakgrund att en ny hyressättningsmodell konstrueras för ändamålsfastigheternamed huvudsaklig utgångspunkt i utredningens förslag. vill utskottetunderstryka vikten av att största möjliga utrymme lämnas för parterna attförhandla fritt i alla frågor som rör drift och underhåll, m.m. Det bör vidarevara möjligt för parterna att avvika från hyressättningsmodellen om båda parterär överens om det, men om hyresgästen föredrar hyressättningsmodellen skall dentillämpas.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionerna Fi13 (m)yrkande 1, Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkande 3, Fi15 (v) yrkande 1 och Fi16(mp) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande modell för hyressättningenatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi13 yrkande 1, 1997/98:Fi14yrkande 3, 1997/98:Fi15 yrkande 1 och 1997/98:Fi16 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Sänkt avkastningskrav på ändamålsfastighet (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?I någramotioner? och på s. 16 slutar med ? (m) yrkande 8? bort ha följande lydelse:I motion Fi12 (fp) föreslås att marknadsmässiga avkastningskrav inte skallställas på ändamålsfastigheter där hyresgästerna saknar frihet att byta lokalutan att verksamhetens karaktär förändras i hög grad. Nuvarande modell ledertill rundgång i den offentliga bokföringen där hyresgästen får ett något störrestatsanslag än eljest enbart för att i kvitta detta mot etthelt schablonmässigt avkastningskrav. Krav på enkelhet och gensomsiktlighet ioffentlig förvaltning talar för att man slopar denna rundgång. Utskottet delardenna uppfattning och anser att med bifall till motionens yrkande 3och med anledning av motionerna Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkande 1 och Ub38(m) yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande sänkt avkastningskrav på ändamålsfastighetatt med bifall till motion 1997/98:Fi12 yrkande 3 och med anledningav motionerna 1997/98:Fi14 yrkande 1 och 1997/98:Ub38 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Sänkt avkastningskrav på ändamålsfastighet (mom. 2, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 1 (mom. 1)(), (), (), Per (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 15 börjar med ?I några motioner? och på s. 16 slutar med? (m) yrkande 8? bort ha följande lydelse:En grundtanke i den hyresmodell som föreslås av utredaren är att hyresgästenbär den risk som är förknippad med förändringar i verksamhetens inriktning.Hyresgästen förbinder sig att betala hyra som ger fastighetsägaren enavkastning på markvärdet och som täcker fastighetsägarens totala kostnader föruppförande av byggnaderna, inklusive ersättning till eget kapital. Detta ärenligt utskottet en rimlig riskfördelning, eftersom en ändamålsfastighetuppförs åt en viss hyresgäst för ett ändamål som är specifikt för dennahyresgäst.