bet · GL01UbU11 · 1998-03-03 00:00:00 — - ämnen, betygssystem, föräldrainflytande m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande ett trettiotal motionsyrkanden från denallmänna motionstiden som alla avser den obligatoriska skolan.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Motionerna rör bl.a. vissa ämnen i - såsom svenska somandraspråk, modersmålsundervisningen och idrottsundervisningen - betygssy-stemet, nationella prov, föräldrainflytande, och särskolan.Reservationer finns från m, c, fp, v, mp och kd. Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub201 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om att införa betyg frånårskurs 4 i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om att det krävs ett godkäntbetyg i svenska, engelska och matematik för att bli antagen till gymnasiet ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub203 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av allsidighistorieundervisning i de delar av landet som inte alltid tillhört Sverige.1997/98:Ub208 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiva stödinsatser för att nå kunskapsmål,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationella prov i grundskolan.1997/98:Ub239 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn av grundskolansnuvarande betygssystem.1997/98:Ub241 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsimundervisning i skolan.1997/98:Ub247 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ämnet svenska och antagningen till gymnasieskolan.1997/98:Ub248 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om träning i sociala färdigheter iförskolan.1997/98:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om godkända kunskaper i svenska,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg fr.o.m. årskurs 6,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återinföra regelbundna, obligatoriska nationella prov,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett ökat elev- och föräldrainflytande i skolan.1997/98:Ub256 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamheten med styrelser med föräldramajoritet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dokumentation av utvecklingssamtal,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betygssystemets utformning.1997/98:Ub265 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om justering avträningsskolans timplan.1997/98:Ub267 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kontraktet som bör ligga till grund för regeringens arbete medskolans fortsatta utveckling,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingssamtal och betyg,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtaganden för föräldrarna.1997/98:Ub274 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att följaupp skolans ansvar för att eleverna verkligen får lära sig dansa.1997/98:Ub281 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsluckor beträffande åtgärder för vissa elever.1997/98:Ub283 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reformeratgrundskoleväsende.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att stärka modersmålsundervisningen igrundskolan,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidsverksamhetens integrering i skola och ungdomsverksamhet.1997/98:Fö404 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplan i ämnet samhällskunskap skall kom-pletteras med målet att eleven efter det nionde skolåret skall vara orienteradom det moderna samhällets sårbarhet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kursplan i ämnet idrott och hälsa skallkompletteras med målet att eleven i slutet av det nionde skolåret skall hakunskap i hjärt-lung-livräddning.1997/98:So629 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om barnkunskap i kursplan.1997/98:So676 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dansmomentet i skolan.1997/98:So805 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrars och barns rätt till inflytande över barnomsorg och skola.1997/98:Kr269 av m.fl. (v) vari yrkas12. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning omhuruvida kan omfattas av skollagen.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att friluftsliv och idrottsutövande bör ingå som en naturlig del avskolutbildningen.1997/98:Kr516 av tredje vice talman m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrotten i skolan.1997/98:Kr517 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om idrottens betydelse i skolan. I betänkandet behandlar utskottet drygt trettio motionsyrkanden från denallmänna motionstiden , vilka alla avser den obligatoriska skolanoch rör frågor om ämnen, betyg, föräldrainflytande m.m. Motionsyrkandenangående skolfrågor av mer övergripande karaktär, som gäller både grundskolanoch gymnasieskolan, tar utskottet ställning till i sitt betänkande1997/98:UbU9.Vissa ämnen i grundskolanSynpunkter på undervisningen i svenska som andraspråk och antagningen tillgymnasieskolan förs fram i två motioner. Enligt motion 1997/98:Ub247 (m)yrkande 5 är goda kunskaper i svenska en förutsättning för att eleverna skallkunna tillgodogöra sig undervisningen i gymnasieskolan. Motionärernaifrågasätter därför beslut att jämställa svenska som andraspråk medämnet svenska vid antagning till gymnasieskolan. Enligt deras uppfattning skallundervisningen i svenska som andraspråk syfta till att så fort som möjligt geeleverna sådana kunskaper att de kan övergå till studier i ämnet svenska.Också i motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 6 beklagar motionärerna attriksdagen beslutat att godkänt betyg i svenska som andraspråk skall getillträde till gymnasieskolans program. Elever med annat modersmål behöver enannan pedagogik i svenska än den som övriga elever får, anför motionärerna. Mensyftet med undervisningen i svenska som andraspråk måste vara att eleven skallkunna gå över till den ordinarie undervisningen i svenska.U t s k o t t e t föreslår att motionsyrkandena skall avslås. Utskottethänvisar, liksom motionärerna, till beslut om en sådanändring av 5 kap. 5 och 13 §§ skollagen (1985:1100) att godkänt betyg i svenskasom andraspråk skall vara ett alternativ till godkänt betyg i svenska förbehörighet till gymnasieskolans nationella och specialutformade program (prop.1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15). I betänkandet framhöllutskottet bl.a. att svenska som andraspråk utgör ett kärnämne i gymnasieskolanoch att ämnet har en egen kursplan i både och gymnasieskolan.Motionsförslag, liknande de nu aktuella, om ändring av nämnda riksdagsbeslutavslogs av (bet. 1996/97:UbU8). Utskottet står fast vidsin bedömning att kunskaper motsvarande godkänt betyg från isvenska som andraspråk är en tillräcklig grund för att kunna följa programmen igymnasieskolan.Åtgärder behöver vidtas för att stärka modersmålsundervisningen i grundskolan.Det betonas i motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 10. Särskilt framhållermotionärerna att minoritetsgruppers rätt till undervisning i sitt modersmålmåste skyddas. De anför att en viktig förutsättning är tillgången påmodersmålslärare med god lärarutbildning, gärna i flera ämnen. Dessa läraresverksamhet bör inte särbehandlas vid skolan utan den bör inordnas ilärarkollegiets arbete. Skolledningen måste ansvara för att organisation ochschemaläggning av modersmålsundervisningen sker på samma sätt och med sammakrav på smidighet som ställs för övriga ämnen i skolan, skriver motionärerna.U t s k o t t e t erinrar om att i sitt slutbetänkandeSkolfrågor - Om skola i en ny tid (SOU 1997:121) bl.a. har tagit upp frågor ommodersmålsundervisningen. Kommittén anser att modersmålet, för den som har ettannat modersmål än svenska, bör få en helt ny ställning och jämställas medsvenska som modersmål. Undervisningen bör integreras i den vanligaundervisningen och hanteras på samma sätt som all annan undervisning (s. 316).Ärendet bereds inom . Utskottet anser attresultatet av detta arbete bör avvaktas och avstyrker motionsyrkandet.Kursplanen i ämnet samhällskunskap bör enligt motion 1997/98:Fö404 (kd) yrkande6 kompletteras med målet att eleven efter det nionde skolåret skall varaorienterad om det moderna samhällets sårbarhet och komplexitet. Den enskildamänniskans möjligheter att agera på rätt sätt vid olyckor, katastrofer ochstörningar i infrastruktursystemen måste förbättras, understryker motionärerna.Skolan har här en viktig roll när det gäller att bedriva undervisning för attöka säkerhetsmedvetandet.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. uppfattning ger de skrivningar som finns i kursplanen i ämnetsamhällskunskap utrymme för att i undervisningen ge eleverna insikt omsårbarheten i det moderna samhället.Ännu tydligare skrivningar om dessa samhällsproblem har tagits in i de nyagemensamma avsnitt till kursplaner i samhällsorienterande ämnensom utarbetat på regeringens uppdrag och som regeringen fastställtden . Under rubriken och globala miljö- ochöverlevnadsfrågor sägs bland annat att ?kunskaper om samspelet natur-teknik-människa-samhälle ger möjlighet till en insikts- och ansvarsfull syn påmänniskans nyttjande av naturresurser och teknik samt hur människors liv ochlivsmiljö förändras genom teknik?.Det bör i sammanhanget nämnas att - enligt regleringsbrevet - skall se över samtliga nationellt fastställda kursplaner inomen femårsperiod . Enligt Verksamhetsplan 1998 kommerkursplanerna att granskas utifrån principiell utformning, tillämpbarhet,aktualitet och relation till gymnasieskolans kursplaner. Med granskningen somutgångspunkt skall bedömas huruvida behov finns av ändringar i de enskildaämnenas kursplaner.I motion 1997/98:So629 (kd) yrkande 8 föreslås att barnkunskap skall läggas ini kursplanen i ämnet samhällskunskap. Motionärerna anser att det är viktigt atteleverna redan i får undervisning om barns behov och omföräldraskapets betydelse.U t s k o t t e t påminner om att regeringen i propositionen om ny läroplanför , m.m. (prop. 1992/93:220) ansåg att det inte skulle fastställasnågon kursplan i ämnet barn- och ungdomskunskap, till skillnad från vadLäroplanskommittén föreslagit (SOU 1993:2). I stället borde ämnets föreslagnainnehåll inarbetas i övriga kursplaner. Utskottet anmärkte attkunskapsavsnitten i barn och ungdomskunskap ingick i flera ämnen, t.ex.biologi, idrott och hälsa, samhällskunskap och religionskunskap. Därav följdeatt ämnet var väl lämpat för ämnesövergripande temaundervisning. Utskottetutgick ifrån att förslag skulle komma att tjäna somunderlag till kommentarmaterial (bet. 1993/94:UbU1 s. 41 f.).Enligt uppgift från har verket på regeringens uppdrag utarbetatett referensmaterial om barnkunskap med reflekterande skrivningar kring barnoch ungdom, relationer m.m. Referensmaterialet kommer att publiceras undervåren 1998.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandet böravslås.Eleverna i de delar av landet som inte alltid tillhört bör enligtmotion 1997/98:Ub203 (m) få en allsidig historieundervisning om vad som händeinnan nuvarande nationsgränser fastställdes. Motionären anmärker att svenskhistoria givetvis inte skall undanhållas eller negligeras. Men lokal historiabör få en mer framträdande behandling.U t s k o t t e t har behandlat likalydande motioner tidigare och senastvåren 1997 (bet. 1996/97:UbU8). Utskottet som avstyrkt yrkandena harkonstaterat att det i kursplanen i ämnet historia finns utsagt att elevernaskall känna till hembygdens historia och kultur. Även den nu aktuella motionenbör avslås av med samma motivering.Betydelsen av idrottsundervisningen i skolan lyfts fram i flera motioner.Enligt motion 1997/98:Kr517 (m) yrkande 2 måste ämnet idrott och hälsa ges ettstort utrymme i skolan. Eleverna bör stimuleras till att också använda utrymmeti timplanen för elevens val för ämnet. Motionärerna framhåller att idrott ochhälsa är ämnesövergripande och att lärarlag bestående av exempelvis idrotts-,hushålls- och biologilärare med sina olika kunskaper kan ge ämnet dess rättabredd. Det är viktigt att det lokala inflytandet över utformningen avundervisningen ökar.Det påpekas i motion 1997/98:Kr516 (fp) yrkande 5 att många arbetsgivaretillåter motion på arbetstid och subventionerar tränings- och tävlingsavgifter.Samma synsätt måste enligt motionärerna slå igenom också på skolans område. Fördetta krävs bl.a. ett mer omfattande mål för ämnet idrott och ett utvidgatsamarbete mellan skolan och idrottsföreningarna.I motion 1997/98:Kr510 (kd) yrkande 3 betonas att friluftsliv ochidrottsutövande bör ingå som en naturlig del av skolutbildningen. Målet förundervisningen i idrott skall vara att skapa intresse för regelbunden motionoch medvetenhet om kostens betydelse för välbefinnandet, anför motionärerna. Demenar att den fysiska träningen skall vara anpassad efter den enskilde elevensförutsättningar och ge en positiv upplevelse av fysiska aktiviteter.U t s k o t t e t delar motionärernas åsikter om att det är viktigt attstimulera elevernas intresse för regelbunden motion och fysisk träning. Genomriksdagens beslut har antalet timmar i ämnet idrott och hälsa igrundskolans timplan ökat från 460 till 500 fr.o.m. /99 (prop.1997/98:6, bet. UbU5, rskr. utökades det lokalajämkningsutrymmet för skolans val för att vidgaskolans möjligheter att organisera undervisningen efter lokala behov ochintressen. Därutöver finns i timplanen avsatt för elevens eget val,vilka bl.a. kan användas för ämnet idrott och hälsa.Utskottet vill peka på att det i kursplanen i ämnet idrott och hälsa ingåratt eleverna skall få pröva och lära sig olika lekar, danser och idrottsgrenar.Dessutom skall de få möjlighet att ägna sig åt friluftsliv. Avsikten är atteleverna skall få en bred erfarenhet av olika aktiviteter och att de såsmåningom kan välja dem som passar dem bäst. De skall kunna ta ansvar för sinegen fysiska träning och utveckla ett bestående intresse för motion, idrott ochfriluftsliv. Också hälsoperspektivet är en viktig del av ämnet. Utskottet serpositivt på ett utvidgat samarbete mellan skolan och idrottsföreningar. Detanges också i läroplan (Lpo 94) att det åligger alla som arbetar iskolan att verka för att utveckla kontakter med föreningsliv och andraaktiviteter utanför skolan som kan berika undervisningen.Utskottet föreslår att avslår motionerna 1997/98:Kr510 yrkande 3,1997/98:Kr516 yrkande 5 och 1997/98:Kr517 yrkande 2 med hänvisning till vadutskottet redovisat om idrottsundervisningen.Kursplanen i ämnet idrott och hälsa bör enligt motion 1997/98:Fö404 (kd)yrkande 7 kompletteras med målet att eleven i slutet av det nionde skolåretskall ha kunskap i hjärt-lungräddning.U t s k o t t e t anser att det självfallet är angeläget att barn ochungdomar får utbildning och kunskaper i metoder för livräddning. Sommotionärerna relaterat står det i kursplanen i idrott och hälsa att elevernabör få grundläggande utbildning i första hjälpen vid olycksfall och att de islutet av det femte skolåret skall kunna hantera nödsituationer vid vatten.Enligt utskottets mening är det en fråga för lokala beslut huruvida skolanskall anordna kurser specifikt i hjärt-lungräddning. bör inte göranågot uttalande med anledning av motionsyrkandet. Det bör alltså avslås.Enligt motion 1997/98:Ub241 (s) har simundervisningen i skolan minskat.Särskilt bland invandrarelever är simkunnigheten dålig, hävdar motionärerna,vilket kan bero på att dessa elever har en annan kulturell bakgrund och därmeden annan syn på badande och klädsel. I motionen betonas skolans ansvar för attse till att eleverna i fråga kan delta på sina villkor i simundervisning.U t s k o t t e t har ingen annan åsikt än motionärerna. Det ärutomordentligt viktigt att alla barn lär sig simma. Utskottet utgår från attskolan och föräldrarna gemensamt tar ett ansvar för att barnen får dennafärdighet. Skolans ansvar i detta avseende understryks i kursplanen förgrundskolan i ämnet idrott och hälsa, där det bland målen för det femteskolåret ingår att eleven skall kunna simma. Något uttalande av medanledning av motionen behövs inte enligt utskottets uppfattning. Motionenavstyrks därmed.Inom idrottsämnet bör undervisningen i dans ges ökat utrymme. Det framhålls imotionerna 1997/98:So676 (mp) yrkande 6 och 1997/98:Ub274 (s). Enligt detförstnämnda yrkandet bidrar dansen till såväl psykiskt som fysiskt välmående.Dansutbudet bör utöver det traditionella även omfatta modern dans och etniskadanser såsom jazzdans, flamenco, orientalisk dans, afrikansk dans, salsa m.m.Enligt den senare motionen skapar kunskaper om åtminstone de grundläggandedansstegen i våra vanligaste sällskapsdanser en trygghet hos eleven vid umgängeutanför skolan och senare i vuxenlivet.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandena. Riksdagenbör inte uttala sig om t.ex. vilka danser som skall förekomma i skolans dans-undervisning. Kursplanen i idrott och hälsa anger bland målen, som elevernaskall ha uppnått i slutet av det nionde skolåret, att eleverna skall kunnadelta i dans och vara förtrogna med några folkdanser och de vanligaste modernadanserna. Naturligtvis finns det inget som hindrar att skolan lokalt tarinitiativ till att anordna undervisning i t.ex. etniska danser.BetygssystemetFörslag om ändringar i betygssystem lämnas i flera motioner.I motion 1997/98:Ub208 (m) anför motionärerna att de vill öka skolornasmöjligheter att använda skriftliga omdömen och betyg för utvärdering och sompedagogiska hjälpmedel. De anser att betyg skall ges tidigare än och attantalet betygssteg bör bli fler. De framhåller att ingen elev skall behövalämna utan goda kunskaper i svenska, engelska och matematik(yrkande 8). Det första betygstillfället i årskurs 8, som konkret visar varjeelevs kunskaper, bör därför vid behov åtföljas av aktivastödinsatser för att på bästa vis använda resterande tid i den obligatoriskaskolan. Elever som behöver ett extra år för att klara mål skallerbjudas detta. - Enligt motion 1997/98:Ub201 (m) yrkande 1 bör hosregeringen begära förslag om betyg från årskurs 4. Motionären anmärker attbetyg ställer krav på både lärare och elever och bör ses som en hjälp för attuppmärksamma svaga elever.Ett övergripande kontrakt för kunskap i skolan byggt på principen att ingenskall behöva lämna utan godkända betyg, föreslås i motion1997/98:Ub267 (c) yrkande 1. Kontraktet kan utformas som ett ömsesidigtåtagande för å ena sidan stat, kommun och skola och å andra sidan föräldrar.Det är då också viktigt, menar motionärerna, att information om elevenskunskapsutveckling ges i sådan tid att stödinsatser kan sättas in. Enligtyrkande 5 i motionen bör den grundläggande kontaktformen mellan hem och skolavara muntlig information genom utvecklingssamtal. Från årskurs 5 bör det ges enobligatorisk skriftlig information, som inte har karaktären av betyg, omelevens kunskaper och utveckling. Från höstterminen i årskurs 7 bör betyg ges.- I motion 1997/98:Ub239 (c) begärs en översyn av betygssystemet i grundskolan.Motionären anser att ett betygssystem inte får leda till att elever slås utredan på grundskolenivå. Alla elevers förutsättningar måste beaktas.Riksdagen bör enligt motion 1997/98:Ub250 (fp) yrkande 9 uttala sig för attbetyg skall ges fr.o.m. årskurs 6. Motionärerna anser att elever, föräldrar,skolan och skolpolitikerna tidigare än i årskurs 8 behöver få signaler omeventuella behov av insatser för att eleverna skall kunna lämna medgodkända slutbetyg.Enligt motion 1997/98:Ub256 (kd) yrkande 15 bör målrelaterade betyg ges i ensexgradig skala och senast fr.o.m. årskurs 7. Dessutom bör skriftliginformation om elevens kunskaper och utveckling ges fr.o.m. årskurs 5. Detsenare är viktigt för att de elever som behöver särskilt stöd skall kunna fådet på ett tidigt stadium, betonar motionärerna. De anser också att skolanskall ha skyldighet att utarbeta ett skriftligt omdöme om elev som slutargrundskolan utan godkänt betyg oavsett om eleven begär det eller inte. Vidarevill motionärerna att utvecklingssamtalen skall dokumenteras skriftligt så attelevens kunskapsutveckling regelbundet kan följas upp (yrkande 6).En motsatt uppfattning förs fram i motion 1997/98:Ub283 (s). I denna hävdarmotionärerna att betygen styr utbildningen bort från kreativt kunskapstänkande.Inlärningen i tenderar enligt dem attcentreras till enkla mätbara fakta, och arbetsformerna tenderar att anpassasefter behovet av kontroll. De menar att betygens inverkan på eleverna och påundervisningen måste minskas. borde betygen avskaffas.U t s k o t t e t erinrar om att nuvarande betygssystem för harinförts efter beslut av /(prop. 1994/95:85,bet. UbU6, rskr. Reglerna för betyg anges i 7 kap. grundskoleförordningen(1994:1194).Enligt gällande bestämmelser skall läraren fortlöpande informera eleven ochelevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst en gång per termin skallläraren, eleven och elevens vårdnadshavare samtala om hur elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas (utvecklings-samtal). På begäran av en elevs vårdnadshavare skall läraren som ett komplementtill utvecklingssamtalet lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådaninformation får dock inte ha karaktären av betyg.Betyg skall sättas varje termin fr.o.m. höstterminen i årskurs 8 i entregradig skala: Godkänd (G), Väl godkänd (VG) och Mycket väl godkänd (MVG). Omen elev inte når upp till kursplanens krav för godkänd nivå får han eller honinget betyg i ämnet. I ett sådant fall skall på begäran av eleven eller elevensvårdnadshavare ges ett skriftligt omdöme om elevens kunskapsutveckling.Utskottet har i betänkandet om införande av det nya betygssystemet ingåenderedovisat sin syn på frågor om utvecklingssamtal, den skriftliga informationentill hemmet, antalet betygstillfällen, betygsskalan, skriftligt omdöme omelevens kunskapsutveckling efter begäran och behovet över huvud taget av ettnationellt betygssystem (bet. 1994/95:UbU6). Utskottet hänvisar till vadutskottet då anförde och är inte berett att förorda några ändringar ibetygssystemet för grundskolan.När det gäller möjligheterna att uppmärksamma svaga elever och deras behov avstödinsatser för att nå upp till kraven för betyget Godkänd vill utskottetsärskilt peka på betydelsen av de utvecklingssamtal som läraren, eleven ochelevens vårdnadshavare minst en gång varje termin skall ha om elevensskolsituation. Om det kan befaras att en elev inte kommer att nå de mål somskall ha uppnåtts vid slutet av femte och nionde skolåret, skall eleven enligt5 kap. grundskoleförordningen ges stödundervisning. I nämnda kapitel sägsvidare att ett åtgärdsprogram då skall utarbetas av berörd skolpersonal varvidsamråd med eleven och elevens vårdnadshavare bör äga rum. Utskottet villunderstryka att det är viktigt att skolorna upprättar åtgärdsprogram om en elevbehöver särskilda stödåtgärder. Utskottet hänvisar också till bestämmelsen i 4kap.