bet · GL01SkU18 · 1998-02-10 00:00:00 — Utskottet avstyrker de aktuella motionsyrkandena.Taxfree vid hemkomstenMotionernaI motion Sk619 av () begärs ett tillkännagivande om att ettförenklat taxfreesystem bör införas där utlandsresenärer får möjlighet att köpataxfree vid hemkomsten.Också i motion Sk694 av () begärs ett tillkännagivande avdenna innebörd.Utskottets ställningstagandeRegeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgiftatt göra en översyn av förfarandereglerna för punktskatter m.m. (dir 1997:152).Utredaren skall bl.a. lägga fram förslag till åtgärder för kontroll avproviantering för skattefri försäljning och förbrukning ombord påtransportmedel och i det sammanhanget göra en allmän översyn av förordningen(1994:1694) om viss proviantering m.m. samt analysera påtaxfreeområdet och bestämmelserna i den nordiskaprovianteringsöverenskommelsen. Vidare skall utredaren med anledning av atttaxfreehandeln i EU-intern trafik skall upphöra lägga framförslag till hur försäljningen av beskattade varor ombord på transportmedelskall hanteras skattemässigt. Sistnämnda frågor skall behandlas med förtur ochredovisas . Utredningsarbetet i övrigt skall varaavslutat senast den 1 december 1999.Enligt utskottets mening finns det skäl att avvakta resultatet av den översynav de aktuella reglerna som pågår. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Övriga punktskatterBekämpningsmedelsskatt på ättikaMotionernaI motion Sk696 av och () begärs etttillkännagivande om en översyn av bekämpningsmedelsskatten med inriktningen attmiljövänliga bekämpningsmedel som ättika inte skall missgynnas.Utskottets ställningstagandeMiljöminister har i svar på fråga 1997/98:101 om biologisktnedbrytbara produkter anfört följande.Tuve Skånberg har frågat mig när konkreta åtgärder kan träda i kraft för atttillse att bekämpningsmedelsskatten ges en utformning så att biologisktnedbrytbara produkter - som t.ex. ogräsättika - inte missgynnas jämfört medkemiska preparat. I denna fråga har jag samrått med skatteministern.Bekämpningsmedelsskatt skall enligt lag (1984:410) om skatt påbekämpningsmedel, erläggas med för varje helt kilo verksam beståndsdel ibekämpningsmedlet. Relaterandet till mängden verksam substans medför attbekämpningsmedel som måste spridas i höga doser för att göra verkan, t.ex.ättika, missgynnas i förhållande till bekämpningsmedel som är verksamma i lågadoser.Denna fråga bereds inom . Det gäller dock attfinna en lösning som inte skapar nya problem, eftersom det bl.a. inte går attsärskilja biologiskt nedbrytbara produkter från övriga kemiskabekämpningsmedel.Då frågan om en förändring av bekämpningsmedelsskatten på ättika bereds inomRegeringskansliet finns det enligt utskottets mening inte någon anledning tillett tillkännagivande om behovet av en utredning av denna fråga.Motionsyrkandet avstyrks.ReklamskattenMotionenI motion Kr517 yrkande 7 av och () anförmotionärerna att reklamskatten ger upphov till snedvridningar i sin nuvarandeform och bör avskaffas. Detta skulle enligt motionärerna bl.a. gynna idrottensom erlägger skatt för den reklam som säljs av föreningar och förbund.Utskottets ställningstagande1996 års reklamskatteutredning har haft i uppdrag att undersöka möjligheternaatt utvidga reklamskatten till skattefria områden och att förenklabeskattningsreglerna, särskilt vad beträffar beskattningen av reklamtrycksaker,i syfte att underlätta tillämpningen och administrationen av skatten. Vidarehar det varit utredningens uppgift att analysera om reklamskatten kan ansesförenlig med gemenskapsrätten.Översynen har enligt utredningen lett fram till den entydiga slutsatsen attreklamskatten bör avskaffas, SOU 1997:53 Avskaffa reklamskatten! Utredningenanför att reklambeskattningen såväl genom sin grundkonstruktion somomvärldsutvecklingen kommit att framstå som ett omodernt och orättvist systemför att ta ut skatt. Utredningens analys av bristerna i reklamskattelagen visarockså att det inte är godtagbart att behålla en sådan beskattning. I den frånneutralitetssynpunkt viktigaste frågan - en utvidgning av beskattningen tillreklamen i TV och radio - saknas det enligt utredningens uppfattningförutsättningar för en rättvis och i övrigt godtagbar lösning. Skälet härtillär främst problemet med att åstadkomma en effektiv beskattning av den reklamsom når från utlandet.Enligt utskottets mening bör regeringens ställningstagande till utredningensförslag avvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.En båtskattMotionernaI motion Sk652 av () anför motionären att båtägare inte är mervälbeställda än andra och att en jämförelse mellan båt- och medfastighetsinnehav lika gärna kan leda till slutsatsen att fastighetsskatten börsänkas. Motionären begär ett tillkännagivande om att en båtskatt inte börinföras.I motion T216 yrkande 5 av m.fl. (v) anförs att en båtskattbör införas och finansiera sjösäkerhetsarbete och kostnader för det rörligafriluftslivet.I motion Sk732 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om atten båtskatt för fritidsbåtar bör utredas, och i motion T605 yrkande 2av och () anförs att regeringen bör läggafram ett förslag om införande av båtskatt.Utskottets ställningstagandeFrågan om ett obligatoriskt fritidsbåtsregister har behandlats i vidflera tidigare tillfällen. fanns ett sådantregister. En majoritet i beslutade i ett tillkännagivande tillregeringen att regeringen borde överväga om de fördelar som ettfritidsbåtsregister innebär från sjösäkerhets- och ordningssynpunkt motiveraratt det statliga fritidsbåtsregistret återinförs (bet. 1994/95:TU12). prövade skatteutskottet yrkanden om båtskatt. Utskottet hänvisade tilldet tidigare tillkännagivandet och uttalade att regeringen i samband medövervägandena om ett fritidsbåtsregister också skulle pröva frågan om enbåtskatt (bet. 1994/95:SkU28).Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att närmare belysavilka kostnader fritidsbåtstrafiken orsakar samhället och överväga hur dessakostnader skall betalas. Utredaren har i betänkande SOU 1996:170 föreslagit attett statligt register över fritidsbåtar återinförs. Utredaren har avvisat ensärskild båtskatt med hänvisning till att samhällets intäkter från båtlivetenligt utredningens beräkningar vida överstiger kostnaderna.I budgetpropositionen 1997/98:1 Utgiftsområde 22 (volym 12) s. 44 framhållerregeringen att det finns motiv för ett statligt åtagande i frågan. Dettaåtagande bör enligt regeringen genomföras i nära samråd med sektornsintressenter, företrädesvis den folkrörelse som båtfolket utgör men ävenexempelvis försäkringsbranschen. Regeringen säger sig därför ämna återkommatill med ett konkret förslag till hur en allmän registrering avfritidsbåtar skall genomföras. Förslagen bör även innehålla det som iutredningsbetänkandet anförs om fritidsbåtstrafikens kostnadsansvar.Enligt utskottets mening bör regeringens aviserade förslag nu avvaktas ochutskottet avstyrker därför motionsyrkandena.En skatt på engångsartiklarMotionenI motion Sk697 av Per och () begärs ett tillkännagivandeom att alla icke snabbt nedbrytbara artiklar av engångskaraktär, ofta baseradepå fossil olja eller olika metallegeringar, borde ersättas. En möjlig väg attgå är enligt motionärerna att införa en särskild miljöavgift påengångsmaterial. Det bör utredas på vilka grunder, och efter vilken skala ochstorlek, en sådan miljöskatt skulle kunna användas.Utskottets ställningstagandeAvfallsskatteutredningen redovisade i betänkande SOU 1994:114 olika tänkbaratyper av skatter och avgifter på avfall. Efter remissbehandling av betänkandettillsattes en ny utredning , , som har lämnatbetänkandet SOU 1996:139 Skatt på avfall.I den ekonomisk-politiska propositionen 1995/96:222, som harbehandlat tidigare (bet. 1995/96:FiU15), framhålls att en deponiskatt är ettviktigt miljöpolitiskt instrument för att minska mängden avfall som deponeras.Enligt regeringens uttalanden i propositionen är det angeläget att en sådanskatt kan införas så snart som de närmare förutsättningarna härför harklarlagts. Såväl hushållsavfall som bygg- och industriavfall skall enligtpropositionen omfattas av skatten. Skatten beräknas börja tas ut under år 1998.Enligt utskottets mening finns det med hänsyn till det pågående arbetet medatt införa en avfallsskatt inte skäl att dessutom överväga att införa ensärskild skatt på engångsartiklar. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.En avgift på trädgårdsprodukterMotionenI motion Sk695 av () begärs ett tillkännagivande omatt förutsättningarna för en produktionsavgift på svenskproduceradeträdgårdsprodukter bör utredas. Avgiften skall enligt motionären användas förbranschens gemensamma insatser, som forskning och säljfrämjande åtgärder.Bakgrunden är att trädgårdsnäringen i andra EU-länder har en motsvarande avgiftsom används för att tillgodose gemensamma ändamål.Utskottets ställningstagandeUtredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har i december 1997lagt fram betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Utredningen redovisar att det i och finns lagstadgadesystem för uttag av produktionsavgifter inom trädgårdssektorn och attavgifterna finansierar fonder som används för näringens gemensamma behov. Föratt trygga den svenska trädgårdsnäringens behov av utvecklingsinsatser föreslårutredningen att staten anvisar under en femårsperiodatt användas som en kollektiv resurs för branschens gemensamma utveckling.Utredningen anser det rimligt att trädgårdsnäringen ges ett avgörandeinflytande över dessa medels användning inom fastställda generella ramar.Särskild vikt bör enligt utredningen fästas vid programområdena FoU ochmarknads- och exportfrämjande verksamhet. Någon finansiering som motsvarar dedanska och holländska avgifterna föreslår utredningen emellertid inte.Enligt utskottets mening är frågan om särskilda fonder för trädgårdsnäringensgemensamma behov och även frågan om hur dessa skall finansieras nu aktuell inomRegeringskansliet. Regeringens ställningstagande till dessa frågor bör nuavvaktas, och utskottet är därför inte berett att tillstyrka etttillkännagivande till regeringen i frågan. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.En kassettskattMotionernaI motion Kr269 yrkande 17 av m.fl. (v) begärs en utredning ominförande av en tomkassettskatt till stöd för de delar av kulturlivet somdrabbas av piratkopiering och för folkkultur utan egentlig upphovsman.I motion Kr270 yrkande 15 av m.fl. (mp) anförs att enkassettskatt bör fördelas av staten efter kulturpolitiska mål till stöd förbl.a. folkmusiken.Utskottets ställningstagandeI promemorian Ds 1996:61 Kassettersättning m.m. föreslås att en särskildkassettersättning till upphovsmän införs. Ersättningen skall betalas avnäringsidkare som tillverkar eller importerar anordningar (kassettband m.m.)som möjliggör kopiering. Ersättningens storlek skall var fastställd i lag ochföreslås uppgå till per möjlig inspelningsminut med ett tak på peranordning. Ersättningen skall betalas till en förvaltande organisation somfördelar medlen till upphovsmän vars skyddade verk sänds ut i radio ellertelevision eller ges ut på anordningar genom vilka de kan återges. Enmotsvarande ersättningsrätt finns i flertalet EU-länder.Enligt utskottets mening har frågan om en tomkassettskatt utretts och är nuföremål för överväganden inom . Regeringens ställningstagandebör avvaktas och utskottet avstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.En kväveoxidskattMotionenI motion Sk698 yrkande 6 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om att en kväveoxidskatt på per kg ger 200 miljonerkronor och kan finansiera återställda regler för vinstandelsstiftelser,ändrade regler för lägesfaktor etc.Utskottets ställningstagandeEnligt lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider videnergiproduktion utgår en miljöavgift för utsläpp av kväveoxider frånförbränningsanläggningar för el- och värmeproduktion.Avgiften beräknas för pannor i vilken varmvatten, hetvatten, ånga eller hetolja framställs för byggnadsuppvärmning, elproduktion eller användning iindustriella processer, gasturbiner och stationära förbränningsmotorer. Avgifttas ut för enheter med en uppmätt, nyttiggjord energiproduktion underredovisningsperioden av per kalenderår. Avgiften uppgårtill per kg utsläppt kväveoxid. Avgiftsbeloppen återbetalas till deavgiftsskyldiga i proportion till mängden nyttiggjord energi (prop.1989/90:141, bet. 1989/90:JoU24). Den nedre gränsen sänktes till 25gigawattimmar (prop. 1993/94:150, bet. 1993/94:JoU32).Enligt utskottets mening är det inte aktuellt att utvidga den nuvarandekväveoxidavgiften till en skatt. Utskottet avstyrker motionsyrkandet. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt avslår motionerna 1997/98:Sk325 yrkande 30, 1997/98:Sk326 yrkande35, 1997/98:Sk688, 1997/98:Sk691, 1997/98:U505 yrkande 6, 1997/98:Jo756yrkandena 2 och 3, 1997/98:Jo784 yrkande 11, 1997/98:Jo785 yrkande 3,1997/98:N223 yrkandena 29 och 30 samt 1997/98:N272 yrkande 4,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (mp)res. 5 (kd)2. beträffande värmeleveranser till industrinatt med anledning av motionerna 1997/98:Sk690 och 1997/98:Sk726 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande energiskatt och fri rörlighet inom EUatt avslår motionerna 1997/98:Sk602 och 1997/98:Sk685,res. 6 (m)4. beträffande medlemsägda vindkraftverkatt avslår motion 1997/98:Sk727 yrkandena 1 och 2,res. 7 (mp)5. beträffande industrins och växthusnäringens energiskattatt avslår motionerna 1997/98:Sk326 yrkande 37, 1997/98:Sk689,1997/98:Sk721, 1997/98:Sk723, 1997/98:Sk724, 1997/98:Sk725, 1997/98:Sk737yrkandena 1 och 2, 1997/98:N223 yrkandena 27 och 28 samt 1997/98:A403yrkande 9,res. 8 (m)res. 9 (v)res. 10 (kd)6. beträffande råtalloljaatt avslår motion 1997/98:Sk623,7. beträffande jordbrukets energiskatt, m.m.att avslår motionerna 1997/98:Sk636 yrkande 1 delvis, 1997/98:Sk722,1997/98:Jo219 yrkande 2, 1997/98:Jo229 yrkande 3 delvis, 1997/98:Jo230yrkande 4 och 1997/98:Jo524 yrkande 1,res. 11 (m)res. 12 (kd)8. beträffande vägtrafikbeskattningens allmänna inriktningatt avslår motionerna 1997/98:Sk325 yrkande 36, 1997/98:Sk609 yrkande6, 1997/98:Sk649, 1997/98:Sk683, 1997/98: Sk687, 1997/98:Sk731,1997/98:T202 yrkande 2, 1997/98:T213yrkande 7, 1997/98:T232 yrkandena 3-5, 1997/98:Jo755 yrkandena 2 och 7,1997/98:Jo784 yrkande 21 och 1997/98:N270 yrkandena 1, 2 och 9,res. 13 (m)res. 14 (c)res. 15 (v)res. 16 (mp)res. 17 (kd)9. beträffande dieseldrivna personbilaratt avslår motionerna 1997/98:Sk606, 1997/98:Sk684 yrkandena 1-3,1997/98:Sk699 yrkande 1 och 1997/98:Sk728,res. 18 (m)10. beträffande regional differentieringatt avslår motionerna 1997/98:Sk650, 1997/98:Sk686, 1997/98:Sk729,1997/98:Sk730 och 1997/98:A458 yrkande 6,res. 19 (m)res. 20 (v)11. beträffande traktorer och motorredskapatt avslår motionerna 1997/98:Sk634, 1997/98:Sk636 yrkande 1 delvis,1997/98:Jo219 yrkande 1 och 1997/98:Jo229 yrkande 3 delvis,res. 21 (m)12. beträffande veterantraktoreratt avslår motion 1997/98:Sk613,res. 22 (m)13. beträffande alkohol- och tobaksbeskattningens allmännainriktningatt avslår motionerna 1997/98:Sk635, 1997/98:Sk651 och 1997/98:So655yrkande 7,res. 23 (m)14. beträffande alkoläskatt avslår motion 1997/98:Sk692,15. beträffande införselatt avslår motionerna 1997/98:K715 yrkande 8 och 1997/98:So610yrkande 13,res. 24 (kd)16. beträffande taxfreeatt avslår motionerna 1997/98:Sk693, 1997/98:Sk733, 1997/98:K715yrkande 17 och 1997/98:T202 yrkande 17,res. 25 (m)res. 26 (kd)17. beträffande taxfree vid hemkomstenatt avslår motionerna 1997/98:Sk619 och 1997/98:Sk694,res. 27 (m)18. beträffande bekämpningsmedelsskatt på ättikaatt avslår motion 1997/98:Sk696,res. 28 (m)19. beträffande reklamskattenatt avslår motion 1997/98:Kr517 yrkande 7,res. 29 (m)20. beträffande en båtskattatt avslår motionerna 1997/98:Sk652, 1997/98:Sk732, 1997/98:T216yrkande 5 och 1997/98:T605 yrkande 2,res. 30 (m, fp)res. 31 (v)21. beträffande en skatt på engångsartiklaratt avslår motion 1997/98:Sk697,22. beträffande en avgift på trädgårdsprodukteratt avslår motion 1997/98:Sk695,23. beträffande en kassettskattatt avslår motionerna 1997/98:Kr269 yrkande 17 och 1997/98:Kr270yrkande 15,res. 32 (mp)24. beträffande en kväveoxidskattatt avslår motion 1997/98:Sk698 yrkande 6.Stockholm den 10 februari 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), BjörnEricson (s), (), (), Per (), UllaWester (s), (), (), (),(), () och (). Energibeskattningens allmänna inriktning (mom. 1)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Sverige skall dra nytta av alla de resurser som står till folkhushålletsförfogande. energibeslut är mot den bakgrunden djuptolyckligt. De energipolitiska riktlinjer som antogs skadar somindustrination. Särskilt allvarligt är beslutet om att påbörja en förtidaavveckling av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring som saknarmotstycke i historien och som kommer att medföra välfärdsförluster. Miljönskadas och det blir svårare att bekämpa arbetslösheten.Klimatfrågan är det största miljöproblemet och en global överlevnadsfråga förmänskligheten. Därför måste bedriva en offensiv klimatpolitik ochfullgöra sina internationella åtaganden på området. Koldioxidbeskattningen kanstödja klimatpolitiken genom att medverka till en begränsning av utsläppen frånfossila bränslen. Den förutsätter dock åtminstone en europeisk samordning,eftersom effekten annars blir att produktion flyttar till andra länder. Man börockså vara försiktig med att internalisera miljökostnader i energipriseteftersom man riskerar att hamna i ett slags statlig prispolitik som leder tillineffektivitet och sämre resurshushållning.Miljöskatter bör ses som ett komplement till miljöpolitiken. En avvägningmellan miljöskatter och andra medel, såsom administrativ reglering, förbuds-lagstiftning, informationsinsatser etc. måste göras. Miljöskatterna är mesteffektiva när de riktas mot miljöproblem som är relativt lätta att åtgärda.När det gäller de befintliga energiskatterna finns det utrymme för enomfördelning så att skatterna blir mer utsläppsrelaterade och mindre beroendeav energiinnehållet. Skatt på energi bör, i den utsträckning det skallförekomma, tas ut proportionellt mot energiinnehållet. är exempelvisenergiskatten lägre på kol än på olja, vilket inte är motiverat.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:N223 yrkandena 29 och 30 och1997/98:Jo756 yrkandena 2 och 3 och med avslag på motionerna 1997/98:Sk325yrkande 30, 1997/98:Sk326 yrkande 35, 1997/98:Sk688, 1997/98:Sk691,1997/98:U505 yrkande 6, 1997/98: Jo784 yrkande 11, 1997/98:Jo785 yrkande 3och 1997/98:N272 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.2. Energibeskattningens allmänna inriktning (mom. 1)() hardels anfört följande:Energisystemets utformning har en avgörande inverkan på såväl den lokala somden globala miljön. Ineffektiva och säkerhetsmässigt undermåliga kol- ochkärnkraftverk i bl.a. Öst- och innebär enorma miljöproblem. Enfortsatt ökning av förbränning av kol i och riskerar att ökaväxthuseffekten. Energisystemet måste därför ställas om globalt för att bliekologiskt hållbart. Energiframställning genom fossila bränslen som kol, oljaoch naturgas samt kärnkraften skall fasas ut ur energisystemet och ersättas avekologiskt hållbara energikällor, som inte förorsakar skadliga utsläpp elleravfall och inte förbrukar ändliga resurser. Samtliga fossila bränslen kommer avnaturliga skäl att utgöra parenteser i mänsklighetens energiförsörjning.Omställningen måste dock ske med hänsyn till andra viktiga samhällsmål.Tillgången på energi till konkurrenskraftiga priser är avgörande för välfärden.En successiv omställning av energisystemet är därför att föredra framförkortsiktiga beslut som leder till snabba och kraftiga energiprishöjningar.Kortsiktiga beslut riskerar att kullkasta förutsättningarna för viktiga delarav industrin, försämra sysselsättning och välfärd, urholka de offentligafinanserna och försvåra för hushållen.Förnybara energislag måste ges tid för att utvecklas och erbjudas tillkonkurrenskraftiga priser. Med ekonomiska styrmedel kan man sätta pris påmiljöförstöringen från de fossila energikällorna. Ekologiskt hållbar energi ochteknik som t.ex. biobränsle, solenergi, vindkraft och värmepumpar ges därmed enökad konkurrenskraft.EU är ett unikt samarbete mellan femton av , ett samarbete somdock, genom sina omfattande avtal med omgivningen, berör så gott som alla. Detinnebär att det finns en enorm politisk kraft samlad för att ta tag i deriktigt svåra och gränsöverskridande miljöfrågorna. Det kräver dock att densvenska regeringen driver på för att föra upp de avgörande miljöfrågorna påEU:s dagordning.På EU-nivå bör möjligheterna att införa en europeisk koldioxidavgift finnas.Det innebär i praktiken att avgifter på miljöförstöring inte skall undantasfrån övriga miljöbeslut när det gäller möjligheten att fatta majoritetsbeslut.Detta är en central uppgift om det skall vara möjligt att uppnå målen omminskade koldioxidutsläpp i vår del av världen. Denna avgift skulle med fördelkunna växlas mot att skatten på t.ex. arbete sänks.Det anförda bör som sin mening ge regeringen till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Jo785 yrkande 3 och1997/98:U505 yrkande 6 och med avslag på motionerna 1997/98: Sk325 yrkande30, 1997/98:Sk326 yrkande 35, 1997/98:Sk688, 1997/98:Sk691, 1997/98:Jo756yrkandena 2 och 3, 1997/98:Jo784 yrkande 11, 1997/98:N223 yrkandena 29 och30 samt 1997/98:N272 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.3. Energibeskattningens allmänna inriktning (mom. 1)Per () hardels anfört följande:Hela samhället måste inriktas mot effektivare användning av el- ochvärmeenergi. För att det skall bli en positiv utveckling på detta område är detnödvändigt att förändra energiskattesystemet i grunden. Det är viktigt attSverige skärper skattebelastningen på sådan produktion och konsumtion sompåverkar miljön negativt.Det vore klokt att se över produktionsskatterna på vattenkraft och kärnkraft,och det bör i alla lägen vara fördelaktigt att använda ekologiskt hållbaraenergislag, som bioenergi, vind, vatten och torv. Även spillvärmen från olikaprocesser är intressant. beskattas den spillvärme som används föruppvärmning av bostäder och lokaler. Den spillvärme som går ut i havet ellerluften beskattas inte. Detta är givetvis ett dåligt system. I varje fallinnebär den nya inriktningen av energipolitiken att detta system inte längrekan anses rationellt.Vänsterpartiet anser att det är dags att beskatta även den spillvärme som inte används. Ett sådant system gynnar kraftvärmeanläggningar och ger storadelar av industrin incitament att bättre ta till vara sin överskottsvärme.Cementfabriken i samt massafabriken i har kommit långt vadgäller denna utveckling. Vi förutsätter att energiskattesystemet kommer attgenomgå en ganska omfattande förändring och att frågan om beskattning avspillvärmen kommer att ingå i kommande beredningsarbete.Sverige bör också internationellt t.ex. inom FN och EU verka förminimiskattesatser och höjda miljöskatter, bl.a. på koldioxidutsläpp.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen det anförda till känna.dels under moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk326 yrkande 35,1997/98:Sk688 och 1997/98:Sk691 och med avslag på motionerna 1997/98:Sk325yrkande 30, 1997/98:U505 yrkande 6, 1997/98:Jo756 yrkandena 2 och 3,1997/98:Jo784 yrkande 11, 1997/98:Jo785 yrkande 3, 1997/98:N223 yrkandena29 och 30 samt 1997/98:N272 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.4. Energibeskattningens allmänna inriktning (mom. 1)() hardels anfört följande:För det fortsatta arbetet med att utveckla en skatteväxlingsmodell är detviktigt att försöka precisera mer tydliga principer och en genomtänkt strukturför de energirelaterade skatterna.