bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — När det gäller den statligaregleringen pekade utskottet bl.a. på att entydlig tendens harvarit att minska den statligadetaljregleringen, t.ex. genom ökadramlagstiftning, större organisatorisk frihetför kommunerna och införandet av ett generelltstatsbidragssystem. Utskottet underströkbeträffande kravet på ökad konkurrensutsättningatt det finns exempel på både positiva ochnegativa erfarenheter. Vad slutligen gällerutjämningssystemet har utskottet vid ettflertal tillfällen, bl.a. grundat påkonstitutionsutskottets syn, uttalat att någonomprövning från konstitutionella utgångspunkterinte behövs.Utskottet vidhåller denna syn på förslagen ochavstyrker motion Fi17 (m) yrkande 12.5.6 Kommunsektorn och den kooperativaföretagsformenMotionenI motion Fi34 av och () noteras medtillfredsställelse att regeringen ivårpropositionen föreslår ett extra tillskotttill den kommunala sektorn på 4 miljarderkronor . konstaterarregeringen, heter det, att den privata sektornär för liten. Den privata sysselsättningen ärbasen för en stark offentlig sektor och därmedför förmågan att utföra välfärdstjänster åtalla.Motionärerna pekar på att en väsentlig del avvälfärdstjänsterna numera utförs av kooperativaoch andra föreningar, inte minst inom områdenavård och omsorg. Enligt vad som anförs imotionen är den kooperativa företagsformensamtidigt en viktig men förbisedd resurs i denframtida produktionen av välfärdstjänster. Denkooperativa företagsformen är en utmärkt metodatt uppfylla samhällets mål om en rättvis ochkvalitativ service. Den förenar ideelltengagemang, ekonomisk delaktighet(medlemsnytta) med kvalitet i utförandet(samhällsnytta), sägs det i motionen. Imotionen begärs ett tillkännagivande tillregeringen om den kooperativa företagsformensroll och möjligheter att utvecklavälfärdstjänster inom kommunsektorn.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet har behandlat den aktuellamotionen i sitt yttrande (NU8y) tillfinansutskottet. anser för sindel att det inte finns något skäl att riksdagenskall göra uttalanden om den kooperativaföretagsformen. Utskottets inställning tillkooperativa företag, som senast redovisades idet näringspolitiska betänkandet 1997/98:NU10(s. 60), är att dessa intar en viktig roll inomsmåföretagsamheten. anfördenäringsutskottet i detta sammanhang att det ärangeläget att konkurrensneutralitetenupprätthålls mellan kooperativa företag ochandra typer av företag. Utskottet föreslår attmotionen avstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har ingen annan inställning ännäringsutskottet när det gäller betydelsen avkooperativa företag och värdet av denkooperativa företagsformen. anser finansutskottet dock attnågot särskilt tillkännagivande inte ärpåkallat i detta samanhang. Utskottet föreslåratt motion Fi34 (s) avslås av riksdagen.6 Uppföljning, revision ochkontroll6.1 Europeiska revisionsrättensrapporter för verksamhetsåret 1996PropositionenRevisionsrätten svarar för den externarevisionen inom EU och avger varjeår en årsrapport i vilken rätten redovisar sinaiakttagelser från sin granskning av hur EU-budgeten genomförts. Som en del av rapporteningår en revisionsförklaring i vilken det gesett utlåtande över om redovisningen variträttvisande och om de underliggandetransaktionerna varit lagliga och korrekta.Rätten kan också när som helst avge särskildarapporter. Revisionsrättens årliga rapport,revisionsförklaringen och relevanta särskildarapporter är de viktigaste underlagen förrådets rekommendation till parlamentet ombeviljande av ansvarsfrihet för kommissionen.Revisionsrapporten för behandlades påministerrådets möte med ekonomi- ochfinansministrarna () den 9 mars 1998.I rapporten konstateras sådana brister iförvaltning och kontroll som tyder på attutvecklingen av redovisnings- ochkontrollsystem släpar efter. Rätten konstateraratt kommissionen har svårigheter att inombidragssystemet kontrollera unionens finanseravseende laglighet, korrekthet och sundekonomisk förvaltning. Problemen är särskiltpåtagliga när det gäller strukturfonderna.Bland annat uppmärksammas den bristfälligadefinitionen av programmens mål och innehållsamt bristen på information om hur åtgärdernafortskrider.Ekofinrådet beslutade att rekommenderaEuropaparlamentet att bevilja kommissionenansvarsfrihet, men tillfogade en radkommentarer om vilka åtgärder som måste vidtasinom varje sektor.Parlamentet har inte följt ministerrådetsrekommendation avseende beviljande avansvarsfrihet för genomförande av budgeten förår 1996. Parlamentet har dock inte avslagitbegäran om ansvarsfrihet. I stället har manbeslutat att skjuta upp ställningstagandet iavvaktan på att kommissionen vidtar vissaåtgärder som parlamentet har begärt.Även om Revisionsrätten visat på allvarligabrister inom många områden är de enligtregeringens uppfattning inte av sådan art attkommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet.Enligt regeringen har kommissionen visat enkonstruktiv attityd i hanteringen av de bristersom konstaterats. Regeringen är av denuppfattningen att den rekommendation rådetavgav till parlamentet väl avspeglar de svenskaståndpunkterna i frågan.Sverige omnämns relativt sparsamt i rapporten.I tre konkreta fall omnämns explicit.Revisionsrätten konstaterar en fördröjning igenomförandet av mål 6 i . Man noteraratt endast en förskottsbetalning gjorts och attinga medel därefter rekvirerats per den 31december 1996. Enligt regeringen harRevisionsrättens iakttagelser sin grund i attprogrammen startade sent och allmänt settbehövde en igångkörningsperiod för att kunnafungera enligt planerna. Vidare harRevisionsrätten uppmärksammat att personal inomden offentliga sektorn (sjukhus) erhållitutbildning inom ramen för mål 4, vilket normaltinte är stödberättigade kostnader. Kommissionenuppmanas i detta sammanhang av rätten attklarlägga om sådana utgifter berättigar tillstöd. Regeringen påpekar att avkommissionen har medgivits undantag för denoffentliga sektorn (vård och omsorg). ISveriges samlade programplaneringsdokument förmål 4 fastställs att av medlen kanavsättas till utbildning av arbetstagare i småoch medelstora företag inom den allmänna hälso-och sjukvården på regional och lokal nivå.Regeringen poängterade i förhandlingarna medkommissionen om mål 4 jämställdhetsaspekten ochdet faktum att den offentliga vården ärkonkurrensutsatt. Avslutningsvis gör rätten entredje iakttagelse avseende irevisionsförklaringen. Rätten konstaterar attden felaktiga behandlingen vad gäller under-och överskott vid lagring av socker lett tillatt ett tillräckligt underlag om användningenav gemenskapsmedel ej kunnat tillhandahållas.Regeringen anför att numera ingår i berördamyndigheters rutiner att bevaka att informationerhålls från företaget om eventuelladifferenser. Beträffande kontroll har enriksindelning upprättats för samtligalagerplatser.Ett effektivt och korrekt användande avgemenskapsmedlen är en prioriterad fråga förSverige i EU-arbetet. Regeringen lägger därförstort vikt vid revisionsrättens iakttagelserliksom hur kommissionen tar till sig dessa.Revisionsrättens årsrapport är väsentlig föratt bedöma hur EU:s budget använts och hurgemenskapspolitiken genomförts.MotionenVänsterpartiet erinrar i motion Fi20 om attEuropaparlamentet har valt att skjuta påbeslutet om ansvarsfrihet för EU-kommissionennär det gäller kontroll av hur pengarnaanvänds. Regeringen anser att ansvarsfrihettrots allt måste beviljas. Vänsterpartietframhåller att regeringen bör verka för attansvarsfrihet inte beviljas förrän kommissionenredovisat vilka åtgärder som den vill vidta.Detta bör som sin mening geregeringen till känna (yrkande 29).Yttranden från utrikes-, jordbruks-, närings-och arbetsmarknadsutskottenFyra utskott har i sina yttranden tillfinansutskottet tagit upp frågan omRevisionsrättens rapporter.Utrikesutskottet framhåller i sitt yttrande(UU3y) att det ser positivt på att regeringenredovisat Revisionsrättens uppfattning samt attäven andra uppgifter rörande uppföljning ochresultat lämnas, som möjliggör för riksdagenatt utöva sin granskande funktion. Beträffandeansvarsfrihet för kommissionen delarutrikesutskottet regeringens uppfattning ochanser att motionen bör avstyrkas.Jordbruksutskottet anser i sitt yttrande(JoU3y), liksom regeringen, att även omRevisionsrätten visat på allvarliga bristerinom många områden är de inte av sådan art attkommissionen inte borde beviljas ansvarsfrihet.Såsom regeringen anfört visar kommissionen enkonstruktiv attityd i hanteringen av de bristersom konstaterats. Motionen bör enligtjordbruksutskottet avstyrkas.Vänsterpartiets företrädare har i en avvikandemening ställt sig bakom de synpunkter somframförs i motionen.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande(NU8y) att dess EU-grupp för forskning i sittarbete särskilt har uppmärksammat de små ochmedelstora företagens möjligheter att ta del avEU:s forskningsprogram. Generellt gäller attSverige får tillbaka mer från EU:sforskningsprogram än vad som satsas från svensksida. Det är dock framför allt stora företagoch forskningsinstitutioner som berörs avforskningsprogrammen, medan små och medelstoraföretag är engagerade i mindre utsträckning.Ett skäl till detta som förts fram tillnäringsutskottets forskningsgrupp är dekomplicerade och omständliga regler som gällerför ansökning och genomförande. Ett problem isammanhanget är att ansökningshandlingar ochliknande i allmänhet endast finns på engelska.Enligt näringsutskottets mening borde berördamyndigheter i se till att relevantahandlingar även finns att tillgå på svenska.Vidare tar näringsutskottet upp att det inomEU finns en mekanism, - , som är särskiltinriktad på små och medelstora företag. CRAFTvänder sig till såväl högteknologiska företagsom företag inom traditionella sektorer medsyfte att uppmuntra innovationer ochteknikutveckling i företagen. Svenska företagförefaller att ha hävdat sig sämre på dettaområde än företag i vissa andra EU-länder.Enligt näringsutskottet, som hänvisar till ettexempel i , bör olika metoder för attöka de svenska små och medelstora företagensdeltagande i EU:s forskningsprogram prövas.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande(AU5y) att stor vikt bör läggas vid derapporter som avgivits av Revisionsrätten. Detär angeläget för att gemenskapsmedelanvänds på ett korrekt sätt.Arbetsmarknadsutskottet anser, i likhet medregeringen, att strävandena inom EU för ökadeffektivitet, säker medelshantering och stärktkontroll bör stödjas. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig till de bedömningar som regeringengjort vad beträffar den kritik somRevisionsrätten framfört beträffande påstrukturfondsområdet. Arbetsmarknadsutskottettillägger dock att frågan om Revisionsrättenskritik också har kommenterats i regeringensproposition /98:62 Regional tillväxt - förarbete och välfärd. Där sägs bl.a. att detsvenska mål 6-programmet godkändes avkommissionen . Genomförandet avprogrammet kunde därför starta först 1996. Det framhålls också i denregionalpolitiska propositionen att debegränsade utbetalningar som konstaterats förSveriges del också förklaras av att ett nyttadministrativt system införts för demyndigheter som ansvarar för att ta emot ochfördela gemenskapsmedel.Finansutskottets ställningstagandeInledningsvis vill finansutskottet, i likhetmed vad som framkommit i yttrandena tillutskottet, framhålla att stor vikt bör läggasvid de rapporter som avgivits avRevisionsrätten. Det är angeläget attregeringen redogör för sin bedömning aviakttagelser rörande i rättensrapporter. Utskottet förutsätter att regeringenäven redogör för vilka åtgärder somvidtas med anledning av iakttagelserna. anför möjliggör detta förriksdagen att utöva sin granskande funktion.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs iarbetsmarknadsutskottets yttrande, att det ärangeläget för att gemenskapsmedelanvänds på ett korrekt sätt. Det finns, somregeringen anger i propositionen, en mängd skältill att stödja strävandena inom EU för ökadeffektivitet, säker medelshantering, stärktkontroll och revision. För som stornettobidragsgivare är det angeläget att verkaför en så ändamålsenlig och kostnadseffektivanvändning av gemenskapens medel som möjligt.Det är också av avgörande betydelse för dengemensamma politiken att medlen går tillavsedda ändamål och inte slösas bort på grundav dålig administration och kontroll.Utskottet noterar näringsutskottetsiakttagelse att små och medelstora företag ärengagerade i mindre utsträckning i EU:sforskningsprogram. pekar på dekomplicerade och omständliga regler som gällerför ansökning och genomförande. Som antyds inäringsutskottets yttrande skulle det varapositivt om relevanta handlingar även fanns atttillgå på svenska. Utskottet har inte hellernågot att invända mot näringsutskottetssynpunkt att olika metoder för att öka desvenska små och medelstora företagensdeltagande i EU:s forskningsprogram bör prövas.Utskottet noterar att inom ramen för denregeringskonferens som avslutades i Amsterdamgjordes vissa tillägg och ändringar i de delarav EG-fördraget som rör Revisionsrätten.Amsterdamfördraget innebär att rätten fårutökade befogenheter, något som är ett starktsvenskt intresse. Bland annat gavsRevisionsrätten fördragsfäst rätt att föratalan inför för att tillvaratasina intressen. Som utskottet tidigare anförtär det av avgörande vikt för förtroendet förEU:s politik att gemenskapens medel användskorrekt och effektivt (1995/96:FiU3y).Utskottet delar regeringens uppfattning attäven om Revisionsrätten visat på allvarligabrister inom många områden är de inte av sådanart att kommissionen inte borde beviljasansvarsfrihet.I enlighet med utrikesutskottets ochjordbruksutskottets yttranden avstyrks såledesmotion Fi20 (v) yrkande 29.6.2 Kompletterande regler till EG:sförordningar om strukturstödPropositionenGenomförandet i av EG:s regional- ochstrukturpolitik förutsätter att EG:sförordningar om stöd från strukturfonderna tillviss del kompletteras med nationelllagstiftning avseende framför allt tillsyn ochkontroll. Såvitt avser strukturstöden inom dengemensamma jordbrukspolitiken finns sådanabestämmelser i lagen (1994:1708) om EG:sförordningar om miljö- och strukturstöd.Motsvarande bestämmelser saknas beträffandeövrigt strukturstöd. Enligt regeringen börsamma reglering av tillsyn och kontroll gällaför allt strukturstöd. Regeringen föreslårdärför att lagen ändras till att omfatta ävenstrukturstöd utanför ramen för den gemensammajordbrukspolitiken. Genom den föreslagnautvidgningen ges tillsynsmyndigheterna debefogenheter som är nödvändiga för att tillsynoch kontroll skall kunna utövas gentemotmottagare av alla former av strukturstöd.Motsvarande rätt till tillträde och att ta delav handlingar ges också till EG:s institutioneroch av institutionerna utsända inspektörer.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 juli1998.Regeringen har inhämtat Lagrådets yttrande.Jordbruksutskottets ocharbetsmarknadsutskottets yttrandenJordbruksutskottet har i sitt yttrande (JoU3y)ingen erinran mot regeringens förslag.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sittyttrande (AU5y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet,regeringens förslag. Därmed tillstyrkspropositionens yrkande 61 om att lagen(1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- ochstrukturstöd utvidgas till att omfatta även destrukturstöd som inte innefattas i dengemensamma jordbrukspolitiken. Förslaget omändring av nämnda lag torde innefattaöverlåtelse av myndighetsutövning och börbeslutas med kvalificerad majoritet.6.3 Redovisning av mål och resultat ibudgetpropositionen för m.m.6.3.1 BakgrundI det följande tar finansutskottet vid sinbehandling av vårpropositionen på motsvarandesätt som upp ett antal generellafrågor som rör syn på regeringensredovisning av mål och resultat i nästkommandebudgetförslag.Utskottet kan konstatera att en dialog mellanriksdagen och regeringen har utvecklats underde i anslutning tillbudgetprocessen när det gäller mål- ochresultatfrågor. En grundläggande utgångspunktför denna dialog är kraven i 2 § i lagen(1996:1059) om statsbudgeten på att regeringenför skall redovisa de mål som åsyftasoch de resultat som uppnåtts på olikaverksamhetsområden. I yttranden tilltalmanskonferensen pekade flerautskott på brister i resultatinformationen ibudgetpropositionen för år 1997.I finansutskottets betänkande 1996/97:FiU20 (s.143 f.) med anledning av 1997 årsvårproposition underströk utskottet vikten avatt regeringen fortlöpande redovisar förriksdagen hur mål- och resultatstyrningenfungerar, hur regeringen ser på den fortsattautvecklingen samt vilka åtgärder regeringenplanerar att vidta i syfte att förbättra denpraktiska tillämpningen av styrningen. Motbakgrund av bl.a. synpunkter som framförts iutskottens yttranden till talmanskonferensenpekade finansutskottet också på vissa generellakrav ur synvinkel på målutformningoch resultatinformation som framförts frånutskotten.Exempel på sådana generella synpunkter somutskottet angav var att övergripande mål iprincip bör fastställas av , att målenbör vara konkreta och uppföljningsbara samtavse den påverkan som kan uppnås med statligainsatser. Vidare underströks att kopplingenmellan mål på olika nivåer kan förbättrasliksom kopplingen mellan beslutade mål och denredovisning av uppnådda resultat sompresenteras av regeringen. Utskottet framhöllockså att resultatinformationen bör ge bättreindikation på måluppfyllelse och i ökadutsträckning möjliggöra jämförelser över tiden.En annan synpunkt som togs upp var att kravetpå resultatredovisning bör gälla för allamyndigheter, inklusive myndigheter underriksdagen och regeringen.Med anledning av dessa uttalanden frånutskottet återkom regeringen ibudgetpropositionen (volym 1, s.127 f.) med en redovisning av sin syn påutvecklingen av den ekonomiska styrningen samtredogjorde för de förändringar som genomförts iförhållande till föregående budgetförslag.Utskottet såg för sin del positivt på deåtgärder som regeringen hade vidtagit (bet.1997/98:FiU1 s. 217). Utskottet pekade också påden dialog mellan och regeringen imål- och resultatfrågor som skett i samband medutarbetandet av budgetförslaget för ochsom inneburit en i flera avseenden förbättradresultatinformation till . borde denna dialog fortsätta ochutvecklas ytterligare.I sitt avgivna yttrande 1997/98:FiU2ytill med anledning avett förslag från revisorer omresultatinformation och styrning av statligverksamhet (1997/98:RR7) betonade utskottetbehovet av att stärka och utveckla riksdagensegna insatser inom resultatstyrningen. Viktigadelar i denna process är - framhöll utskottet -ett ökat politiskt deltagande iresultatstyrningen, ett fortsatt arbete med attförbättra metoderna för utskottens uppföljningoch utvärdering av budgetbeslut samten fortlöpande dialog mellan företrädare förriksdagen och regeringen för att förbättraresultatinformationen till (s. 5).Det kan konstateras att en fortlöpandediskussion om mål- och resultatfrågor ocksåförs på tjänstemannanivå. har ettsamlat utvecklingsarbete bedrivits inomRegeringskansliet för att förbättra denekonomiska styrningen. Arbetet har skett i närakontakt med utskottsorganisationen i riksdagen.Ett motsvarande arbete görs också inomriksdagens utskott, och detta arbete harintensifierats . Vidmöten utgiftsområdesvis under såväl 1997 som1998 mellan företrädare för samtligadepartement och utskottskanslier harutformningen av budgetpropositionen från mål-och resultatsynpunkt för respektiveutgiftsområde diskuterats. En genomgång somgjorts av samtliga utgiftsbetänkanden frånhösten 1997 visar vidare att flertalet utskottbehandlat mål- och resultatfrågor i samband medsin beredning av budgetförslaget för år 1998men att variationen mellan utskotten var mycketstor när det gäller såväl omfattning sominriktning.6.3.2 Resultatinformation som och deolika utskotten behöver i samband medberedningen av budgetpropositionen för år 1999Som ett led i arbetet med att utveckla entydligare efterfrågan från påresultatinformation anser finansutskottet attvissa övergripande krav nu bör ställas frånriksdagens sida på mål- ochresultatredovisningen i det budgetförslag somskall lämnas . I samband med sinayttranden till finansutskottet övervårpropositionen har övriga utskott berettsmöjlighet att överväga även denna fråga.Synpunkter har därvid bl.a. inkommit frånförsvarsutskottet, justitieutskottet,trafikutskottet och bostadsutskottet.Trafikutskottet understryker i sitt yttrande(TU4y) att för att mål- och resultatstyrningenskall fungera ändamålsenligt och effektivtkrävs ett fortsatt utvecklingsarbete. Målet börvara att budgetpropositionen ger ett sådantbeslutsunderlag att ges möjlighet attbedöma mål och inriktning för den statligaverksamheten samt ställa bestämda resultatkravi förhållande till de trafikpolitiska besluten.Motsvarande syn på mål- och resultatstyrningenhar i olika sammanhang uttalats avförsvarsutskottet beträffande styrning ochuppföljning av totalförsvaret (FöU4y).Justitieutskottet konstaterar i sitt yttrande(JuU8y) att regeringen, med anledning av denkritik utskottet föregående vår riktade motbeslutsunderlaget, inte vidtagit några åtgärderför att underlätta behandling avvårpropositionen. Enligt utskottets meningskulle det t.ex. vara en fördel om de beräknadeutgiftsramarna kunde presenteras i såvällöpande som fasta priser för att en jämförelseskall kunna vara möjlig. Det borde enligtutskottet också vara självklart attredovisningarna i budgetpropositionen ochvårpropositionen byggdes upp på samma sätt ochavser samma förhållanden. Även bostadsutskottetuttalar i sitt yttrande (BoU5y) kritik motredovisningen i budgetpropositionen ochvårpropositionen när det gäller underlaget förberäkningarna av regeringens förslag.Mot den anförda bakgrunden kommerfinansutskottet till följande slutsatser omvilka krav på resultatinformation som börbeaktas av regeringen:* skall besluta om de viktigastepolitiska målen inom respektive utgiftsområde.Dessa bör avse effekter, dvs den påverkan påett område som har för avsikt attuppnå genom statliga insatser. * Regeringens resultatredovisningar börutvecklas. Det kan t.ex. vara lämpligt att inomresp. område redovisa tidsserier med ettbegränsat antal resultat-indikatorer. Avsiktenbör vara att dessa indikatorer skallkomplettera varandra så att de tillsammans geren helhetsbild av resultatet. * Det är lämpligt att regeringen iresultatredovisningen i budgetpropositionen iförsta hand presenterar ett bra underlag inomområden som är politiskt intressanta, t.ex.områden som rör stora belopp eller däreftersträvade effekter är särskiltbetydelsefulla. * Regeringen bör prioritera att främst utvecklaresultatredovisningarna på utgifts- ochverksamhetsområdesnivå medanresultatinformationen på anslagsnivå i vissafall kan göras mindre omfattande. * Regeringen bör sträva efter att angeberäknade belopp i såvällöpande som fasta priser alternativt redovisaunderlag för en bedömning av hur anslagenutvecklas i reala termer. * Regeringens s.k. resultatbedömningar behöverbli tydligare framför allt när det gäller vadsom motiverar den bedömning av resultatet somregeringen gör. * Det är angeläget med en fortsatt utvecklingav dialogen mellan riksdag och regering iförsta hand i form av träffar mellanföreträdare för utskott och departement. Utskottet hemställerDen ekonomiska politiken1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitikenatt med avslag på motionerna 1997/98:Fi17yrkandena 1 och 3, 1997/98:Fi18 yrkandena 1 och 22,1997/98:Fi19 yrkandena 1 och 5, 1997/98:Fi20 yrkandena 1och 16-19, 1997/98:Fi21 yrkandena 1-7, 9, 32, 33 och 38,1997/98:Fi22 yrkande 1 och 1997/98:Fi55 godkänner vad somförordats i proposition 1997/98:150 yrkande 1 och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande penning- och valutapolitikenatt avslår motionerna 1997/98:Fi20 yrkande 11och 1997/98:Fi21 yrkandena 34-36,res. 5 (v)res. 6 (mp)3. beträffande EMU och ERMatt avslår motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 13,1997/98:Fi19 yrkande 9, 1997/98:Fi20 yrkandena 26 och 27samt 1997/98:Fi21 yrkandena 37 och 45,res.