bet · GM01AU2 · 1998-11-12 00:00:00 — Mentorskapsprogram bör kunnaerbjudas utbildade icke-europeiska ungdomar somarbetsmarknadsåtgärd under begränsad tid.Mångfaldsplaner skall upprättas på varje arbetsplatsför att främja blandning av åldrar och kulturer.Sådana planer bör kombineras med Vänsterpartietstidigare förslag om avtalade praktikplatser därföretagen bär det finansiella ansvaret för sinframtida rekrytering. Den offentliga sektorn måstevara en förebild genom att rekrytera människor i deutsatta stadsdelarna. Det är enligt motionen utmärktatt regeringen lyfter fram frågan om en sammanhållenstrategi för att komma åt den höga arbetslösheten idet utsatta stadsdelarna. Det är därvid av stor viktatt besluten inte fattas över de berördaindividernas huvuden.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet vill inledningsvis uttryckasin tillfredsställelse med att förslaget omutvecklingsprogram för arbetslösa lagts fram. Somframgått ovan skall det genom avtalen om lokalsamverkan med utvecklingsprogram för arbetslösa blimöjligt att sammanlänka åtgärder inom olika aktörersansvarsområden till ett individuelltutvecklingsprogram. Ett sådant program börexempelvis kunna innehålla en kombination av olikaåtgärder som svenskundervisning integrerat medarbetsplatspraktik, arbetsträning,arbetsmarknadsutbildning och anställningsstöd. Denenskilde skall löpande prövas mot den reguljäraarbetsmarknaden. Utskottet instämmer i uppfattningeni motion A1 (v) att det är av stor vikt att ettindividuellt utvecklingsprogram utarbetas i näradialog med den berörda individen. Utskottet vill idetta sammanhang starkt betona vikten av attutvecklingsprogram tas fram som kan underlätta förinvandrarkvinnor att få fotfäste på arbetsmarknaden.Motion A1 tar också upp mångfaldsfrågor. Iproposition 1997/98:177 Ny lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet föreslås attlagen skall innefatta en skyldighet för arbetsgivareatt vidta aktiva åtgärder för att främja etniskmångfald i arbetslivet. Skyldigheten omfattararbetsförhållanden och rekrytering. Ombudsmannen motetnisk diskriminering (DO) föreslås kunna göra enframställan till medbegäran om att en arbetsgivare skall föreläggas vidvite att vidta aktiva åtgärder. Avsikten är attpropositionen skall behandlas avarbetsmarknadsutskottet varefterriksdagen skall fatta beslut i frågan.Regeringen har uppdragit åt DO attutforma råd för målinriktat arbete för att främjaetnisk mångfald i arbetslivet. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 mars 1999.I budgetpropositionens avsnitt om styrning avstatlig verksamhet redovisas åtgärder för etnisk ochkulturell mångfald i statsförvaltningen. att regeringen harvidtagit en rad åtgärder med detta syfte. Blandannat har en serie seminarier för generaldirektörer,personalchefer och fackliga företrädare inomstatsförvaltningen genomförts för att uppmärksammamångfaldens demokratiska och samhällsekonomiskafördelar och diskutera hur man kan arbeta med dessafrågor hos myndigheterna. Avsikten är att fortsättamed aktiviteter av detta slag under år 1999.Budgetpropositionen anger vidare att utvecklingen avden etniska mångfalden i statsförvaltningen kommeratt följas upp löpande . Blandannat övervägs att begära redovisningar av vidtagnaåtgärder och deras resultat vad gällermyndigheternas arbete för att främja etniskmångfald.Arbetsmarknadsutskottet delar Vänsterpartietsuppfattning i motion A1 att attityderna i vardagenär av helt avgörande betydelse för möjligheternatill integration i arbetsliv och samhällsliv.Utskottet anser att frågor om mångfaldsplaner o.d.bör övervägas i anslutning till behandlingen avproposition 177. Med det anförda avstyrker utskottetmotion A1 yrkandena 7 och 14 (v).5.2 MedborgarkontorPropositionenDet bör ingå i de lokala utvecklingsavtalen attmedborgarna i de utsatta stadsdelarna skall fåtillgång till gemensamma medborgarkontor med såvälstatliga som kommunala myndigheter.MotionFolkpartiet anser i kommittémotion 1997/98:A64yrkande 15 att s.k. medborgarkontrakt bör införas istorstadskommunerna. Medborgarkontraktet är ett sättför förtroendevalda och anställda i kommunen attmöta medborgarna. Kontraktet innebär dels att varjemedborgare skall veta vilka rättigheter ochskyldigheter man har inom välfärdspolitiken, delsatt man skall veta var man kan få frågor besvarade,få saker uträttade och vart man skall vända sig föratt klaga. ser vidare positivt på attinvånarna i utsatta förorter skall få tillgång tillmedborgarkontor.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att medborgarna i deutsatta bostadsområdena skall erbjudas samladkommunal information men också enklareärendehantering inom ramen för medborgarkontor.Också är i motion 1997/98:A64 positivttill detta. Genom inrättandet av medborgarkontorblir det möjligt för statliga och kommunalamyndigheter att nå ut med samhällsinformation som äranpassad till mottagarnas särskilda behov ochförutsättningar. Som propositionen framhåller börmedborgarkontoren kunna fungera som kontaktpunkt ochspela en viktig roll för utvecklingen av den lokalademokratin.I motion 1997/98:A64 (fp) framförs som nämntsförslag om att medborgarkontrakt bör införas.Förslag med denna innebörd behandlades senast avkonstitutionsutskottet i betänkande 1997/98:KU21.Utskottet anförde där att idén medmedborgarkontrakt, som utvecklats i Storbritannienunder benämningen Citizen´s Charter, inte vunnitinsteg i . En anledning till detta kan enligtkonstitutionsutskottet vara att i jämförelsemed har en mer utvecklad lokalsjälvstyrelse. Därav följer uppfattningen attansvaret för dålig eller utebliven service främstbör utkrävas på politisk väg. harinom sjukvården utvecklats olika s.k. vårdgarantier,dvs. rätt till viss service inom , vilkaenligt har vissa likheter medCitizen´s Charter-systemet. årskommunallagstiftning har också öppnat nyamöjligheter till direkt medborgar- och klient-inflytande på driften av t.ex. daghem, skolor ochvårdinrättningar. Andra reformer, t.ex. inrättandetav kommun- och stadsdelsnämnder, är ägnade attminska avståndet mellan kommunmedlemmarna och destyrande respektive dem som tillhandahåller kommunalservice av olika slag. avslogmot denna bakgrund motionsförslag ommedborgarkontrakt. sominstämmer i konstitutionsutskottetsställningstagande avstyrker motion 1997/98:A64yrkande15 (fp).5.3 Översyn av socialbidragPropositionenFrågan om finansiering kommer attutredas av den särskilde utredare som har fått iuppdrag att se över vissa frågor som gällersocialtjänstlagen (1980:620) och socialtjänstensuppgifter (dir. 1997:109) bl.a. mot bakgrund av attsocialbidraget för vissa grupper har kommit attfungera som ett permanent försörjningsstöd.MotionerVänsterpartiet anser i motion A1 yrkandena 15 och 16att kostnaden för socialbidragen bör delasmellan staten och kommunerna. Förändringen skallvara kostnadsneutral. Många äldre invandrare sombeviljats uppehållstillstånd av humanitära skäluppbär inte folkpension utan lever på socialbidrag.En lösning på detta kan vara att folkpension införsför den aktuella gruppen.Folkpartiet uttrycker i motion 1997/98:A64 yrkandena16 och 17 uppfattningen att finansieringen avsocialbidragen borde delas lika mellan stat ochkommun. Med en sådan gemensam finansiering skulleinte någon part tjäna på att försöka skjuta överkostnaderna till andra system. Skatter, bidrag ochavgifter är utformade så att det för mångamänniskor uppstår alltför stora tröskeleffekter närde vill ta sig in på arbetsmarknaden. Detta gällerframför allt socialbidragen. Skatte- ochbidragssystemen måste utformas så att marginal- ochtröskeleffekterna minskar.Utskottets ställningstagandeI motionerna A1 (v) och 1997/98:A64 (fp) lämnasförslag om fördelning av kostnader respektivefinansiering av socialbidragen. Som framgår avpropositionen pågår en översyn av vissa frågorrörande socialtjänstlagen och socialtjänstensuppgifter (dir. 1997:109). Eventuella behov av attförändra principerna för socialtjänstensfinansiering skall enligt direktiven analyserasutifrån behovet av att få till stånd mer långsiktigstabilitet i resurserna på allaomsorgsområden. Utredaren skall överväga hur enbalans kan uppnås mellan den ambitionsnivå somsocialtjänstlagen anger och kommunsektornsekonomiska resurser. Utredningsarbetet skall varaavslutat senast den 31 mars 1999.När det gäller marginal- och tröskeleffekter villutskottet hänvisa till det utredningsarbete som förnärvarande pågår i en arbetsgrupp iregeringskansliet som har till uppgift att belysafrågan om indexering av dagpenningnivåerna iarbetslöshetsförsäkringen, m.m. (dnr. A97/1987/A).Arbetsgruppen skall bl.a. redovisa alla de andrabidrag vars nivåer är kopplade tillnivåerna i arbetslöshetsersättningarna.Arbetsgruppen skall pröva om dessa kopplingar börfinnas kvar eller om bidragsnivåerna bör bestämmashelt oberoende av arbetslöshetsersättningarna. Iårets finansplan (prop. 1998/99:1) sägs vidare attmarginaleffekterna bör minskas för den som går frånarbetslöshet till arbete. Arbetsmarknadspolitikensomställning från höga volymer i åtgärder till entillväxtfrämjande inriktning måste ytterligarepåskyndas, enligt finansplanen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet motionerna A1 yrkandena 15 och 16 (v) och1997/98:A64 yrkandena 16 och 17 (fp).6 Uppväxtvillkor och utbildning6.1 Deltidsförskola och skolaPropositionenInom ramen för de lokala utvecklingsavtalen bör 150miljoner kronor fördelas under perioden1999-2001 för att underlätta för kommunen atterbjuda förskola till barn istorstädernas utsatta bostadsområden. Syftet är attförbättra barns integrationsmöjligheter i samhället.Förskolans omfattning och inriktning fastställs i delokala utvecklingsavtalen.För vart och ett av bör 50miljoner kronor anvisas för särskilda insatser förspråkutveckling i utsatta storstadsområden. Medlenskall fördelas i de lokala utvecklingsavtal somskall tecknas med storstadskommunerna.MotionerSom framgått av avsnitt 2.1 avvisar imotion A216 regeringens förslag om inriktning avstorstadspolitiken och förespråkar i ställetgenerella åtgärder på en rad områden. Istorstädernas s.k. problemområden är en braskolutbildning enligt den enskilt mestväsentliga insatsen för att undvika att en tredjegeneration arbetslösa växer upp. Ett fritt val avskola är enligt en förutsättning försocial rörlighet och integration. Med det friaskolvalet stimuleras mångfald i utbildningen ochhöjd kvalitet. Genom att införa en nationellskolpeng garanteras valfriheten för alla elever ochföräldrar oavsett i vilken kommun eller i vilketbostadsområde de bor. betonar också detfria skolvalet på gymnasienivå.Som också framgått av avsnitt 2.1 ställer sigKristdemokraterna i motion 1997/98:A66 kritiska tillpropositionens förslag om inriktning avstorstadspolitiken och förordar andra och mergenerella insatser.Vänsterpartiet ser i motion A1 yrkande 17 positivtpå regeringens förslag om förskola för barn i storstädernas utsatta områden.Partiet anser dock att man måste lösa frågan ommöjligheter för barn till arbetslösa att få delta iförskolan.Centerpartiet betonar i motion Bo507 yrkande 17 attdet måste läggas stor vikt vid att höjautbildningsnivån och förbättra svenskundervisningeni invandrartäta områden. De s.k. språkförskolornabör vidareutvecklas och få ytterligare resurser. Demedel som avsatts bör i första hand gå tillsamverkansprojekt mellan ideella organisationer ochkommuner för att stimulera framväxten av alternativaförskolor och daghem, exempelvis föräldradrivnakooperativ.Folkpartiet poängterar i kommittémotion 1997/98:A64yrkandena 18, 21 och 22 att friskolor och rätten attfritt välja såväl skola som förskola är självklarasätt att ge individen makt och inflytande över sinvardag. Alla barn måste erbjudas allmän förskola,inte bara de som bor i socialt utsatta stadsdelar.De lärare som väljer att fortsätta arbeta i socialtutsatta områden bör premieras av kommunerna.Särskilda satsningar på profilering och kvalitetborde göras i grund- och gymnasieskolor i utsattabostadsområden efter amerikansk förebild med s.k.magnetskolor. Språkets ställning måste stärkas iskolan. Hemspråket bör göras till tillval i skolanoch invandrarorganisationerna borde engageras ihemspråksundervisningen.Utskottets ställningstagandeUtskottet är positivt till att medel anvisas för attunderlätta för kommunen att erbjuda förskola ålder till barn i storstädernas utsattabostadsområden och för särskilda insatser förspråkutveckling i skolan. Det är angeläget att barni storstädernas utsatta områden får tillgång tillförskolans pedagogiska verksamhet och stöd i sinspråkutveckling.Frågan om rätten till barnomsorg för barn tillarbetslösa föräldrar har behandlats avutbildningsutskottet i betänkande 1997/98:UbU5.Utskottet konstaterade där att ett av huvudskälentill att bestämmelserna om barnomsorgen förts överfrån socialtjänstlagen till skollagen var behovet avatt stärka förskolans pedagogiska roll för att ge engod grund för det fortsatta lärandet. Utskottetbetonade att barnomsorgen fyller såväl föräldrarssom barns behov och fann det oroande att rätten tillbarnomsorg urholkats när det gäller t.ex. barn tillarbetslösa. Utskottet var inte berett att förorda enändring av gällande bestämmelser, men utgick frånatt kommunerna tar sitt ansvar och att Skolverketnoga följer utvecklingen.Regeringen har i budgetpropositionen för 1999hänvisat till sin inställning i proposition1997/98:93 vilken låg till grund för införandet aven läroplan för . Regeringen såg med oropå att barn till arbetslösa utestängs från förskolanoch såg också allvarligt på att vissa grupper avbarn, för vilka förskolan skulle kunna vara ettstort stöd, riskerar att inte alls få del av den.Regeringen framförde att förskolan borde kunnaerbjudas alla barn, men att det för att bibehålla engod kvalitet krävdes ökade resurser att införa enallmän förskola.I ovan nämnda betänkande från utbildningsutskottetbehandlades också förskoleverksamhet i enskild regi.Det framhölls i betänkandet att enskild barnomsorgkan berika barnomsorgen och bidra till en positivutveckling. Utskottet fann emellertid ingenanledning att ändra de nuvarande reglerna sominnebär att kommunerna efter egen bedömning kanlämna bidrag till enskild verksamhet inombarnomsorgsområdet. delarden uppfattning som utbildningsutskottet gav uttryckför.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionernaA1 yrkande 17 (v), Bo507 yrkande 17 (c) samt1997/98:A64 yrkandena 18-22 (fp).6.2 VuxenutbildningPropositionenFör vart och ett av bör 20miljoner kronor fördelas för särskilda insatser förarbetslösa invandrare och sfi-studerande (svenskaför invandrare). Medlen bör främst användas tillextra personalresurser i kommunerna i samband medanskaffning av praktikplatser. Medlen bör i huvudsakanvändas inom ramen för utvecklingsavtalen men ävenandra kommuner kan komma att tilldelas medel. Närmedlen fördelas bör man beakta andelen arbetslösainvandrare inom kommunen.Regeringen avser att tillsätta en arbetsgruppbestående av representanter för Utbildnings-,Arbetsmarknads- och Inrikesdepartementen för attfölja utvecklingen för invandrare i Kunskapslyftet.För att stimulera rekrytering av lågutbildade vuxnai storstäderna till bör 5 miljonerkronor avsättas . Regeringen avser atttillsätta en arbetsgrupp med representanter frånberörda kommuner för att driva utvecklingsarbetet.Det nationella centrumet för svenska som andraspråkoch sfi vid i har fått iuppdrag att i samverkan med Svenska Kommunförbundetutveckla IT-baserade läromedel för svenska somandraspråk och för sfi. För bör 1,5miljoner kronor avsättas för ändamålet.MotionFolkpartiet anser i kommittémotion 1997/98:A64yrkande 25 att det är angeläget att kvaliteten iKunskapslyftet garanteras så att deltagarna lättarefår arbete.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser positivt på att ytterligare medeltillförs för att stimulera rekryteringen avlågutbildade vuxna i storstäderna tillKunskapslyftet. Likaså ser utskottet positivt på atten arbetsgrupp tillsätts för att följa utvecklingenför invandrare i (dir. 1996:71) har ettuppdrag att följa utformningen av ochhar också ansvar för att fristående nationellautvärderingar genomförs. Kommittén skall göra årligaavrapporteringar för att möjliggöra en successivreformering av vuxenutbildningen. Regeringenkonstaterar i budgetpropositionen attredovisningen av genomförda utbildningar visar attomfattande insatser har gjorts för att bredda ochförnya utbildningsutbudet, öka satsningen påyrkesutbildningar samt för att utveckla samarbetetmed företag och arbetsförmedlingar. Regeringen avseratt i en utvecklingsplan presenterariktlinjer för den fortsatta reformeringen avKunskapslyftet.Utskottet anser att kvalitetsfrågorna inomKunskapslyftet är tillräckligt uppmärksammade ochavstyrker motion 1997/98:A64 yrkande 25 (fp).6.3 Kultur-, idrotts- och fritidsverksamhetPropositionenI syfte att förbättra barns och ungdomarsuppväxtvillkor i de utsatta stadsdelarna ochstimulera deras utveckling avsätts 10 miljonerkronor till idrotts- och fritidsverksamhet och 10miljoner kronor till kulturverksamhet under åren1999-2001. Fördelningen av medel skall ske i delokala utvecklingsavtalen.MotionerVänsterpartiet påminner i motion A1 yrkande 18 omatt ett skall uppföras i Göteborgoch menar att det är av stor vikt att mångkulturellamötesplatser etableras i övriga storstadsregioneroch andra städer med många etniska grupper.Centerpartiet poängterar i kommittémotion Bo507yrkandena 20 och 21 betydelsen av mötesplatser. Denkulturinstitution som de flesta möter, biblioteken,måste finnas kvar även i förorts- ochbostadsområdena. Även de ideellt drivnasamlingslokalerna har stor betydelse sommötesplatser. Staten måste slå vakt om dessa ochmedborgarna bör ytterligare stimuleras till attsjälva ta över och driva samlingslokaler.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vikten av att mångkulturellamötesplatser etableras i storstadsregioner och andrastäder med många etniska grupper. I propositionenges exempel på insatser som gjorts inomkulturområdet för att stärka utvecklingen i helalandet. En kommitté har tillsatts meduppgift att bedriva en initiativtagande ochsamordnande försöksverksamhet, benämnd Forum förvärldskultur (dir. 1998:14). Syftet är att främjaden konstnärliga och kulturella mångfalden i Sverigegenom att ge plats för kulturyttringar från länderoch miljöer, vilkas kultur vanligen inte görstillgänglig genom etablerade kommersiella ellerinstitutionella kanaler.Även bibliotek och samlingslokaler är viktigamötesplatser, framför allt i utsatta bostadsområden.Ansvaret för dessa frågor ligger dock i första handpå kommunerna och kan bäst tillgodoses med beaktandeav de behov och förutsättningar som finns ilokalsamhället.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionernaA1 yrkande 18 (v) samt Bo 507 yrkandena 20 och 21(c).7 Regional planering, boende och folkhälsaPropositionenTvå av de mål som regeringen har formulerat förstorstadspolitiken (se betänkandets avsnitt 2.1)avser boendemiljön och folkhälsan i de utsattastorstadsområdena:- alla stadsdelar i storstäderna skall uppfattas somattraktiva och trygga av sina invånare och utgöragoda och hälsosamma livsmiljöer-- folkhälsan, både i form av ohälsotal ochsjälvupplevd hälsa, skall förbättras-Enligt propositionen måste insatser för att nådessa mål framför allt beslutas lokalt i samverkanmellan de boende och mellan de olika kommunala ochstatliga myndigheter som verkar i området. Därförbör de lokala utvecklingsavtalen innehålla lokaltframtagna, konkreta effektmål under dessa bådarubriker/mål. De lokala åtgärdsplanerna skalldärefter utformas för att målen skall kunna nås.Bostadsförvaltningen i de utsatta stadsdelarna börenligt regeringen kunna utvecklas genom endecentralisering av de kommunala bostadsföretagensförvaltningsorganisation och ett utökatbrukarinflytande.Enligt propositionen finns betydande behov avinvesteringar i såväl yttre miljö som i byggnadernai de utsatta bostadsområdena. Ansvaret för att denödvändiga investeringarna kommer till stånd liggerpå kommunerna och fastighetsägarna. Investeringarnabör planeras och genomföras i nära samråd med deboende.Storstadsområdenas kulturmiljövärden börsäkerställas genom särskilda insatser. Storstädernasarkitektoniska kvaliteter och det offentliga rummetsutformning bör lyftas fram i en särskild kampanj somavslutas med ett arkitekturår 2001. För kampanjensuppläggning ansvarar i samråd medStorstadsdelegationen och . Under entreårsperiod 1999-2001 bör delsRiksantikvarieämbetets anslag för kulturmiljövårdförstärkas med , delsArkitekturmuseet tillföras per år.När det gäller folkhälsan anser regeringen att enav de viktigaste insatserna är att lokalt få tillstånd samverkan mellan olika aktörer så attproblemen kan förebyggas tidigt och med gemensammakrafter. Inom ramen för de lokala utvecklingsavtalenbör lokala folkhälsoråd kunna inrättas.Folkhälsoråden bör formulera lokala mål förfolkhälsoarbetet och utveckla samarbetsformer mellanexempelvis mödra-, barn- och skolhälsovården,allmänläkare och distriktssköterskor samt ökasamarbetet mellan olika kommunala nämnder ochstadsdelsnämnder, primärvård, försäkringskassa,arbetsförmedling och övriga lokala resurser.I fråga om den regionala planeringen inomstorstadsregionerna anser regeringen att denna börutvecklas och stärkas. börverka för en sådan utveckling. Ansvaret bör dock iförsta hand ligga på de berörda kommunerna samt pålandstingen, länsstyrelserna och de regionalasjälvstyrelseorganen.Etablering av externa köpcentrum bör övervägas iett regionalt perspektiv. Regeringen följer detarbete som bedrivs och där Boverketkartlägger utvecklingen i av externaköpcentrum och deras konsekvenser. ett principielltställningstagande till hur etablering av externaköpcentrum kan förenas med en hållbar utveckling.En aktiv bostadspolitik är en viktig förutsättningför att regeringens storstadspolitiska mål skallkunna nås. I den bostadspolitiska propositionenläggs grunden för den statliga bostadspolitikenframöver. Kommunernas och de kommunalabostadsbolagens insatser är viktiga för att främjaden sociala, ekonomiska och etniska integrationen.MotionerSom framgått av avsnitt 2.1 avvisar imotion A216 regeringens förslag om inriktning avstorstadspolitiken och förespråkar i ställetgenerella åtgärder på en rad områden, däriblandbostadspolitik och brottsbekämpning. Den politiskastyrningen, kontrollen och detaljregleringen avbostadssektorn måste minska. De boendes ochbostadssökandes önskemål måste sättas i centrum.Bostadsområdena måste få en allsidig blandning avolika fastighetsägare och olika upplåtelseformer.Som också framgått av avsnitt 2.1 ställer sigKristdemokraterna i motion 1997/98:A66 kritiska tillpropositionens förslag om inriktning avstorstadspolitiken och förordar andra och mergenerella insatser.Vänsterpartiet utvecklar i motion A1 yrkandena 5 och6 sin syn på behovet av en aktiv bostadspolitik.Kommunerna bör ta ett större ansvar för de utsattahushållen, lättnader bör införas för hyresgästernanär hyreskontrakt sägs upp, reglerna i samband medansökan om bostad bör bli tydligare och utformas såatt de inte leder till ökad segregation ellerdiskriminering, kraven på bostadsförmedlingbör skärpas genom att lagstiftningen ombostadsanvisning i kommunala och privata fastigheteråterinförs. Alla medborgare bör ha möjlighet tillinflytande över förvaltning och skötsel av det egnabostadsområdet, oavsett vilken upplåtelseform de bori. Variationen av upplåtelseformer och bostadstyperbör öka inom de utsatta områdena.Miljonprogramsområdena bör göras om tillmiljöprogramsområden. Förändringar i ekologiskriktning måste ske tillsammans med invånarna där.Vänsterpartiet vill i sammanhanget pröva att gehögre stöd än de som kan utgå förinvesteringskostnader i de utsatta stadsdelarna.