bet · GL01KU32 · 1998-04-21 00:00:00 — Uppdraget bör enligtregeringens beslut så långt möjligt redovisas öppet.Regeringen beslutade att uppdra åt () att genomföra ett särskiltforskningsprogram om militär underrättelse- och säkerhetstjänst i enlighet medvad som anges i den till beslutet fogade bilagan (dnr U97/4479/F).Forskningsprogrammet skall pågå under längst och genomföras inom en totalkostnadsram om högst . Av bilagan till regeringens beslutframgår bl.a.Den svenska militära underrättelse- och säkerhetstjänstens inrikesverksamhetunder har blivit föremål för livligdiskussion. I debatten har talats om att s.k. inrikesspionage bedrivits avInformationstjänsten (IB), som ingick i den militära underrättelse- ochsäkerhetstjänsten. Uppmärksamheten har kretsat kring bl.a. den s.k.sjukhusspion-affären 1975. senast riktades uppmärksamheten på den s.k.Leander-affären, som gällde frågan om åsiktsregistrering.Frågorna har varit föremål för offentlig granskning, bl.a. genom denparlamentariska utredningen om IB-affären och Justitiekanslerns (JK) granskningav den s.k. sjukhusspionaffären.Som en följd av IB-affären tillkallades underrättelseutredning. Denlade fram betänkandet Den militära underrättelsetjänsten (SOU 1976:19).På grundval av betänkandet redovisade regeringen vissa riktlinjer för denmilitära underrättelsetjänsten samt föreslog grunder för insyn i och kontrollav verksamheten (prop. 1975/76:189). Den s.k. sjukhusspionaffären utreddes avJustitieombudsmannen och av Justitiekanslern . Däreftertillsattes en kommitté som bl.a. fick i uppdrag att pröva gränsdragningenmellan den militära underrättelsetjänsten och den polisiära säkerhets-tjänsten.Kommittén redovisade sitt arbete i betänkandet Verksamheten vid IB m.m.(Ds Fö 1980:8).Enligt regeringens mening finns det ett starkt allmänt intresse att dessafrågor blir grundligt belysta genom oberoende forskning. Ett särskiltforskningsprogram bör därför inrättas med inriktning mot de svenskaunderrättelse- och säkerhetsorganens verksamhet under en längre tidsperiod.Forskningen bör inriktas på sådan verksamhet som svensk militärunderrättelse- och säkerhetstjänst kan ha bedrivit inom och som harvarit inriktad mot organisationer och enskilda personer. Det är också det somdiskussionen kring IB har gällt. Forskningen bör avse tiden från slutet av1920-talet till och med . Den senare delen av periodentäcker IB:s verksamhet.Regeringen har genom beslut uppdragit åt att göra en analys av förutsättningarna vad gällertillgången på källmaterial för att genomföra forskning om den svenska militäraunderrättelse- och säkerhetstjänsten efter . Desom har verkat inom underrättelse- och säkerhetsområdet kan därvid lämnanämnden uppgifter och information. Nämnden skall enligt uppdraget också göra enkartläggning över de register som har använts inom den militära underrättelse-och säkerhetstjänsten. Resultatet av uppdraget skall redovisas på det sättnämnden finner lämpligt.Utskottets bedömningGenom tre olika beslut har regeringen föranstaltat om utredningar avförekomsten av åsiktsregistrering inom den civila och militäraunderrättelsetjänsten. har regeringen lämnat uppdrag åtRegisternämnden att undersöka vissa frågor rörande hanteringen avpersonuppgifter i samband med personalkontroll enligt reglerna i 1969 årspersonalkontrollkungörelse. Undersökningen skall ta sikte på i vad månpersoners anställningsförhållanden har påverkats till följd av attpersonuppgifter i Säkerhetspolisens register har hanterats på ett sätt som inteframstår som rimligt med hänsyn till omständigheterna. Regeringen har vidare idecember 1997 lämnat uppdrag åt att genomföra ett särskilt forskningsprogram om militärunderrättelse- och säkerhetstjänst. Slutligen har regeringen lämnatuppdrag åt att göra en analys avförutsättningarna vad gäller tillgången på källmaterial för att genomföraforskning om den svenska militära underrättelse- och säkerhetstjänsten undertiden efter andra världskriget.Enligt utskottet är det angeläget att dessa uppdrag genomförs. Utskottet är inte berett att föreslå några ytterligare åtgärder utan anser attresultaten av uppdragen bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionen.Rätten till livMotionernaI motion 1997/98:K306 av m.fl. (kd) begärs att skallge regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning i syfte attgrundlagsfästa den mest grundläggande av de mänskliga rättigheterna, rättentill liv.I motion 1997/98:So347 av m.fl. (kd) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tilläggtill 1 kap. 2 § regeringsformen om rätten till liv (yrkande 1).Motionärerna anser att den mest grundläggande mänskliga rättigheten, nämligenrätten till liv, bör ingå i regeringsformens värdeorientering, imålsättningsstadgandena. Motionärerna föreslår därför ett tillägg till 1 kap. 2§ RF enligt följande. ?Den offentliga makten skall utövas med respekt förmänniskolivets okränkbarhet, alla människors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. ?BakgrundI FN:s universella förklaring om de mänskliga rättigheterna uttalas iartikel 3 att ?envar har rätt till liv, frihet och personlig säkerhet?.I FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheterfrån 1966 stadgas i artikel 6 punkt 1 följande. ?Varje människa har eninneboende rätt till livet. Denna rätt skall skyddas genom lag. Ingen skallgodtyckligt berövas sitt liv. ?Vid ratificering av konventionerna uttalade föredragande statsrådeti proposition 1971:125 bl.a. att konventionsstaterna får anses ha en vissrörelsefrihet vid tolkningen och tillämpningen av konventionsbestämmelserna.Det avgörande var om den inhemska rätten till sin allmänna syftningöverensstämde med konventionsbestämmelserna. Det föredragande statsrådet fannsåledes att svensk rätt överensstämde med konventionsbestämmelserna.Enligt 2 kap. 4 § regeringsformen får dödsstraff inte förekomma.Fri- och rättighetskommittén övervägde i sitt delbetänkande Fri- ochrättighetsfrågor, Del A, SOU 1993:40 frågan om rätten till liv skulle gesgrundlagsskydd. Utredningen anförde följande.Den mest grundläggande av de mänskliga rättigheterna är rätten till liv. Denstår också främst i rättighetskatalogen såväl i FN:s universella förklaring omde mänskliga rättigheterna som i om medborgerliga och politiskarättigheter och i . Vi har därför tagit upp frågan om ettstadgande om rätten till liv skall införas i den svenska grundlagen. Vi haremellertid funnit att befintlig lagstiftning väl motsvarar de krav som kanställas i en rättsstat. Vi lägger därför inte fram några förslag i denna del.Vi vill emellertid framhålla att en inkorporering av , som viföreslår i detta betänkande, innebär att rätten till liv kommer till positivtuttryck i svensk rätt.Enligt lagen (1994:1219) om den europeiska konventionen, som trädde i kraft den1 , skall konventionen gälla som lag i Sverige.Enligt konventionens artikel 2 punkt 1 skall envars rätt till livet skyddasgenom lag.Utskottets bedömningUtskottet delar Fri- och rättighetskommitténs bedömning att något behov intefinns av att införa ett stadgande om rätten till liv i den svenska grundlagen.Som kommittén framhöll motsvarar befintlig svensk lagstiftning väl de krav somkan ställas i en rättsstat. Inkorporeringen av innebär ocksåatt rätten till liv kommer till positivt uttryck i svensk rätt. Utskottetavstyrker motionerna.Allemansrätten, m.m.MotionenI motion 1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) hemställs att riksdagenbegär att regeringen återkommer med sådant förslag till grundlagsändring attallemansrätten tryggas (yrkande 75). har en unik möjlighet till ettrikt friluftsliv tack vare våra vidsträckta skogar och marker, men också tackvare vår allemansrätt, som garanterar var och en möjlighet att kunna ta sigfram på andras mark. Rätten finns inte reglerad i lag och riskerar enligtmotionärerna därför att urholkas, i synnerhet efter vårt medlemskap i , då EUsaknar tradition av allemansrätt. Motionärerna vill garantera allemansrätten igrundlag.I motion 1997/98:K324 av () hemställs att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i 2 kap. regeringsformen att en nyparagraf införs där varje individs rätt till en god miljö fastställs. Rättentill en bättre, renare och mer ekologiskt balanserad miljö introducerar nyadimensioner inom området mänskliga rättigheter och miljöskydd. Rätten till enbättre miljö är inte bara föreskriven i internationella konventioner ochdeklarationer utan har trätt i kraft i åtskilliga regionala dokument ommänskliga rättigheter.BakgrundEnligt 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen (RF) är varje medborgaresegendom tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmännaeller till någon enskild genom expropriation eller annat sådant förfogandeeller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utomnär det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen.Enligt paragrafens tredje stycke skall alla ha tillgång till naturen enligtallemansrätten oberoende av vad som föreskrivs ovan.Bestämmelsen trädde i kraft den 1 januari 1995.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1993/94:KU24 bl.a. regeringensförslag till ändringar i regeringsformen. Utskottet gjorde följande bedömningnär det gällde allemansrätten.Det skydd som den enskildes egendom tillförsäkras genom den i det föregåendeförordade bestämmelsen om egendomsskyddet får inte utgöra något hinder mot attallmänheten utnyttjar naturen enligt vad som följer av allemansrätten.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag att det igrundlagsbestämmelsen om egendomsskyddet görs ett uttryckligt förbehåll förallemansrätten. På detta sätt ges allemansrätten en grundlagsförankring.Utskottet vill liksom regeringen framhålla att avsikten inte är att geallemansrätten en bestämd innebörd och därigenom låsa den tilljust den rörelsefrihet i naturen som får anses ha stöd i denna rätt. Motbakgrund härav och då allemansrättens gränser kan anses föränderliga är det somregeringen anför inte lämpligt att - som begärs i vissa motioner - i dettasammanhang ange något om hänsyns- och ansvarstagande eller föreskrivabegränsningar i allemansrätten. Också utskottet vill för tydlighets skullunderstryka att syftet med förbehållet för allemansrätten inte är att ge enlängre gående rätt att utnyttja naturen än enligt nu accepterade former.Regeringen överlämnade proposition 1997/98:45 Miljöbalk tillriksdagen. Enligt 1 kap. 1 § förslaget till miljöbalk syftar bestämmelserna ibalken till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande ochkommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådanutveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och attmänniskans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar föratt förvalta naturen väl.Enligt paragrafens andra stycke skall tillämpas så att1. människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett omdessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan,2. värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas,3. den biologiska mångfalden bevaras,4. mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk,social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållningtryggas,5. återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material,råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås.Utskottets bedömningEnligt 2 kap. 18 § tredje stycket regeringsformen skall alla ha tillgång tillnaturen enligt allemansrätten. Utskottet är inte berett att föreslå någonändring av denna bestämmelse med anledning av motion 1997/98:Kr270 yrkande 75,varför denna avstyrks.Enligt 1 kap. 1 § förslaget till miljöbalk syftar bestämmelserna i balkentill att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommandegenerationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Enligt utskottet kommerrätten till en god miljö väl till uttryck genom förslaget till miljöbalk.Utskottet anser inte att en ändring i regeringsformen till skydd för en godmiljö är påkallad och avstyrker därför motion 1997/98:K324. beträffande förstärkt grundlagsskydd för fri- och rättigheteratt avslår motion 1997/98:K326,res. 1 (v)2. beträffande ökat grundlagsskydd för fri- och rättigheteratt avslår motion 1997/98:K202 yrkandena 2, 8, 10 och 13,res. 2 (m)3. beträffande diskriminering av homosexuellaatt avslår motionerna 1997/98:K314 och 1997/98:K345 yrkandena 2 och3,res. 3 (fp, v, mp)4. beträffande hets mot homosexuellaatt avslår motionerna 1997/98:K312, 1997/98:K315, 1997/98:K328,1997/98:K337, 1997/98:K339 och 1997/98:K345 yrkande 1,res. 4 (fp, v, mp)5. beträffande förnekande av förintelsenatt avslår motion 1997/98:K331 yrkande 1,6. beträffande förbud att bära mask vid demonstrationatt avslår motion 1997/98:K313,7. beträffande negativ föreningsrättatt avslår motionerna 1997/98:K202 yrkande 3 och 1997/98:K335,res. 5 (m, fp)8. beträffande organisationers brottslighetatt avslår motion 1997/98:K307,9. beträffande åsiktsregistreringatt avslår motion 1997/98:K401,res. 6 (fp, v, mp)10. beträffande rätten till livatt avslår motionerna 1997/98:K306 och 1997/98:So347 yrkande 1,11. beträffande allemansrättenatt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 75,12. beträffande rätt till en god miljöatt avslår motion 1997/98:K324.res. 7 (mp)den 21 april 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), Axel (), (), BirgittaHambraeus (c), (), (), (),(), (), (), (),(), (), () och GöranLindblad (m). Förstärkt grundlagsskydd för fri- och rättigheter (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Bestäm-melsernai? och slutar med ?K326 avstyrks.? bort ha följande lydelse:En omfattande revidering av fri- och rättighetskapitlet genomfördes efterförslag från Fri- och rättighetskommittén 1993. Bl.a. gavs grundlagsstatus åtden europeiska konventionen för mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter. Skyddet för äganderätten förstärktes. Allemansrätten noterades liksomnäringsfriheten och samernas rätt till renskötsel. Genom förstärkningen aväganderätten kan enligt utskottet samhällets miljöarbete komma att försvåras.Dessutom är äganderätten en grundval för sociala olikheter och olikheter imakt. Enligt utskottet bör de anställdas rättigheter på arbetsplatsernabehandlas och ges ett starkt skydd i rättighetskatalogen. Det krävs vidare ettuttalat diskrimineringsskydd för vissa utsatta grupper t.ex. homosexuella ochhandikappade. Frågan om rättighetsskyddet för utländska medborgare som bor iSverige måste prövas. Enligt utskottet bör uppdra åt regeringen atttillkalla en utredning för ett stärkt skydd av de grundläggande fri- ochrättigheterna i 2 kap. regeringsformen. Utskottet tillstyrker motion K326.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande förstärkt grundlagsskydd för fri- och rättigheteratt med bifall till motion 1997/98:K326 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.2. Ökat grundlagsskydd för fri- och rättigheter (mom. 2), , och (allam) anserdels att utskottets yttrande som på s. 7 börjar med ?Som utskottet? och på s. 8slutar med ?2 avstyrks.? bort ha följande lydelse:Avtalsfriheten har enligt utskottet en central betydelse för vårtsamhällsskick och bör ges ett uttryckligt skydd i grundlagen. Rätten att slutaavtal spelar en väsentlig roll inom många områden och är fundamental för en välfungerande marknadsekonomi. Denna frihet kan emellertid inte vara helt utanbegränsningar vilka också bör anges i grundlagen.Utskottet delar uppfattningen att det finns behov av ett värn också förriksdagsminoritetens vilja. Utskottet tillstyrker därför förslaget om attinföra krav på kvalificerad majoritet vid lagstiftning som innebärbegränsningar av de medborgerliga fri- och rättigheterna.Vid tillämpningen av generalklasuler och annan svårförutsebar lagstiftningsom utgör ett reellt hot mot den enskildes rättssäkerhet bör, för attupprätthålla rättssäkerhetskraven, en grundlagsfäst tolkningsregel införas.Denna tolkningsregel bör enligt utskottet gälla vid tvister mellan enskilda ochdet allmänna med innebörd att lagstiftningen skall tolkas till den enskildesförmån om tveksamhet uppstår vid tolkningen av gällande rätt.Frågan om ett förtydligande och en skärpning av förbudet mot retroaktivskattelagstiftning samt frågan om beskattningsmaktens gränser bör enligtutskottet bli föremål för en utredning.Regeringen bör enligt utskottet återkomma till med förslag tillerforderlig lagstiftning i enlighet med vad utskottet uttalat samt snarasttillsätta en parlamentarisk utredning med ovan angivna inriktning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande ökat grundlagsskydd för fri- och rättigheteratt med bifall till motion 1997/98:K202 yrkandena 2, 8, 10 och 13 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Diskriminering av homosexuella (mom. 3)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 som börjar med?Utredningen mot? och slutar med ?Motionerna avstyrks.? bort ha följandelydelse:Förslaget från utredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning bereds i . Regeringen avseratt överlämna en proposition till . Enligt utskottet börregeringen i propositionen lämna dels förslag till lagstiftning som innebärförbud i regeringsformen mot lagstiftning som diskriminerar homosexuella, delsförslag till lagstiftning om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grundav sexuell läggning.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande diskriminering av homosexuellaatt med bifall till motionerna 1997/98:K314 och 1997/98:K345yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.4. Hets mot homosexuella (mom. 4)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Den utredning?och slutar med ?avstyrker motionerna.? bort ha följande lydelse:Den utredning som regeringen avser att tillsätta för att bl.a.överväga dels frågan om kriminalisering av hets mot homosexuella, dels fråganom kriminalisering av aktivt deltagande i organisationer som sysslar medorganiserad brottslighet bör enligt utskottet ha som uppgift att lägga fram ettlagförslag som gör att även homosexuella skyddas av bestämmelsen om hets motfolkgrupp.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande hets mot homosexuellaatt med anledning av motionerna 1997/98:K312, 1997/98:K315,1997/98:K328, 1997/98:K337, 1997/98:K339 och 1997/98:K345 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Negativ föreningsrätt (mom. 7)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Dengrundlagsskyddade? och på s. 21 slutar med ?därför motionerna.? bort haföljande lydelse:Den negativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför olikasammanslutningar är inte fullt ut reglerad i grundlagen. haruttalat att rätten till föreningsfrihet enligt artikel 11 i Europakonventioneninbegriper rätten att inte vara medlem av en förening. Enligt utskottet börrätten att inte vara medlem av en förening uttryckligen framgå av den svenskagrundlagen. Regeringen bör återkomma till med förslag till ensådan grundlagsändring.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande negativ föreningsrättatt med bifall till motionerna 1997/98:K202 yrkande 3 och1997/98:K335 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.6. Åsiktsregistrering (mom. 9)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med ?Genom treolika? och slutar med ?avstyrker motionen.? bort ha följande lydelse:Utskottet noterar att regeringen har tagit initiativ till utredningar omförekomsten av åsiktsregistrering inom den civila och militäraunderrättelsetjänsten. Utskottet anser emellertid att det är angeläget att enoberoende parlamentarisk kommission, liknande den s.k. iNorge, tillsätts. Kommissionen bör granska den åsiktsregistrering somförekommit i fram till . Kommissionen bör få friahänder att bl.a. gå igenom material hos olika myndigheter och förhöra depersoner den finner nödvändigt samt även i övrigt vidta de åtgärder den finnerbehövliga. Enligt utskottet bör regeringen återkomma till med deförslag som krävs för att en sådan kommission skall komma till stånd.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande åsiktsregistreringatt med bifall till motion 1997/98:K401 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.7. Rätt till en god miljö (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Enligt 1 kap.1 §? och slutar med ?1997/98:K324.? bort ha följande lydelse:Enligt 1 kap. 1 § förslaget till miljöbalk syftar bestämmelserna i balkentill att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommandegenerationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. För att ytterligaresäkerställa rätten till en god miljö bör, enligt utskottets mening, dock ävengrundlagen stärkas inom detta område. I 2 kap. regeringsformen bör därförinföras en paragraf där varje individs rätt till en god livsmiljö fastställs.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande rätt till en god miljöatt med bifall till motion 1997/98:K324 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeFörnekande av FörintelsenBo Könberg () och () anför:Var och en har självfallet rätt att uttrycka uppfattningar om hur olikahistoriska händelser ha gått till. kan vi konstatera att förnekelseav Förintelsen utgör ett viktigt inslag i den antisemitiska propagandan.Den kan ta sig sådana former som gör att det rimligen är fråga om hets motfolkgrupp. Svensk rättspraxis har här länge inneburit en mycket snäv tolkningav vad som skall anses vara hets mot folkgrupp. Ett skäl kan vara att Sverigeunder inte direkt drabbades av Förintelsens fasor och attmedvetenheten om antisemitismen därför har varit låg. Deinformationsaktiviteter om Förintelsen som vidtas på bred front i detsvenska samhället bör kunna innebära en ökad medvetenhet på denna punkt. Dettabör kunna bidra till en rimlig rättspraxis vad avser brottet hets motfolkgrupp.