bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — I motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 2 föreslås att villkor för kreditgaranti skall införas sominnebär att endast miljö- och hälsoriktigt byggande skall beviljaskreditgaranti.Utskottet delar motionärernas syn på vikten av att byggnader uppförs på ettekologiskt hållbart och hälsoriktigt sätt. Det kan emellertid ifrågasättas omkrav på miljöriktigt byggande m.m. som går utöver gällande bestämmelser ibyggnadslagstiftningen eller de villkor som gäller för statligbostadsbyggnadssubvention bör hävdas med stöd av kreditgarantisystemet. Dagensadministration av kreditgarantisystemet är inte heller anpassad för en prövningoch kontroll i detta avseende. Utskottet avstyrker således motionerna1997/98:Bo14 (c) yrkande 10 och 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 2. Förslag om andraformer av stöd för ett ekologiskt byggande behandlas nedan.Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhetRegeringen föreslår att ett särskilt statligt stöd skall kunna lämnas tillmerkostnader för att införa och tillämpa ekologiskt hållbar teknik vid ny- ochombyggnader av hyres- och bostadsrättshus i sammanhållna bostadsområden.Bidraget skall kunna användas för att införa kvaliteter som inte direkt kanförräntas av fastighetens ägare. Stödet förutsätts i första hand riktas tillåtgärder som minskar den fortlöpande belastningen på omgivningen och lämnas iform av bidrag för kostnader som inte ryms inom de schablonbelopp som bestämmerunderlaget för räntebidrag och kreditgarantier. Regeringen föreslår att ettbidrag med denna inriktning skall kunna uppgå till högst /m2 bruksareaför bostadsändamål ovan mark upp t.o.m. per lägenhet. få lämnas inom en årlig ram om 250 miljoner kronor.Frågor om införande av ett ekologiskt investeringsbidrag har tagits upp ifyra motioner.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 yrkande 6 föreslås attriksdagen helt avvisar regeringens förslag. Motionärerna anser attregeringsförslaget skulle leda till ökad byråkrati.Centerpartiet framhåller i sin partimotion 1997/98:Bo14 att krav på ekologiskhållbarhet bör gälla för allt byggande som uppbär statligt produktionsstöd,oavsett om detta utgår som räntebidrag eller investeringsbidrag. I motionensyrkande 9 föreslås att i ett tillkännagivande begär att regeringenåterkommer till med ett nytt förslag med denna inriktning.Även i motion 1997/98:Bo21 (mp) förutsätts att de generella kraven som ställspå byggandet som villkor för statlig bostadssubvention skall höjas. I avvaktanpå att miljövänlig teknik har utprovats anser dock motionärerna att regeringensförslag om ett riktat bidrag bör tillstyrkas. I motionens yrkande 3 föreslåsemellertid att stödet skall kunna utgå även i egnahemsområden och inte baratill hyres- och bostadsrättshus som regeringen föreslår.I partimotion föreslås att investeringsbidrag tillmiljöriktig ny- och ombyggnad av bostadshus införs. Enligt vad som preciseratsunder utskottets beredning bör dessa bidrag ses som alternativ tillregeringsförslaget om ett ekologiskt investeringsbidrag. Som villkor förinvesteringsbidraget till nyproduktion bör enligt motionens yrkande 6 bl.a.gälla skärpta krav på miljöriktigt byggande samt att hyran i nyproduktioneninte får överstiga /m2. Storleken på detta investeringsbidrag föreslåsvara ca per lägenhet. I motionens yrkande 9 föreslås att även ettinvesteringsbidrag till ombyggnation skall kunna utgå med motsvarande belopp.Stödet förutsätts utgå till miljöanpassningsåtgärder som allergisanering,utbyte av miljöfarliga byggmaterial, energieffektivisering, åtgärder på va-sidan m.m.Bostadsutskottet vill anföra följande angående förslagen ominvesteringsbidrag för ekologiska åtgärder i samband med ny- och ombyggnad avbostadshus.Utskottet har i olika sammanhang framhållit vikten av attbostadsbyggandet sker på ett miljöriktigt sätt. Inte sällan har en bred enighetkunnat uppnås inom utskottet vid behandlingen av förslag som syftat till attunderlätta en utveckling i denna riktning. har riksdagenpå utskottets förslag bl.a. initierat ett brett utredningsarbete som syftattill att öka kunskapen om långsiktigt ekologiskt hållbara åtgärder inom bygg-och bostadssektorn.Ett fullgott kunskapsunderlag är en grundförutsättning för att sektornsuccessivt skall kunna anpassa sina investeringar och sin verksamhet så attekologiska hänsyn tas inom alla områden. Det finns emellertid skäl att på olikasätt söka påskynda denna utveckling genom att stimulera initiativ tillmiljöriktigt byggande som går utöver de krav som kan hävdas med stöd avgällande lagstiftning. Regeringens förslag om att införa ett investeringsbidragmed denna inriktning bör enligt utskottets mening kunna fylla ett sådant syfte.Det avslagsförslag i m-motionen som motiveras med risken för ökad byråkrati böravvisas. Krav på en effektiv bidragshandläggning bör givetvis gälla även fördetta stöd.Vad gäller de övriga motionsförslag som väckts i frågan har utskottetförståelse för synpunkterna som förs fram i motion om att kravpå ekologisk hållbarhet bör gälla för allt statligt byggstöd. Risken med ettsådant krav är emellertid att det i praktiken inte bidrar till att successivtflytta fram positionerna på området. Krav på miljöriktigt utförande som är såväl underbyggda att de i princip kan ställas på allt byggande bör i ställetkunna hävdas genom byggnads- och miljölagstiftningen. Därigenom omfattas alltbostadsbyggande av de generella bestämmelserna, vilket naturligtvis är attföredra.Vänsterpartiet har i sin motion endast mycket kortfattat skisserat ettalternativt förslag om investeringsbidrag med en delvis annan inriktning än vadregeringen förordat. Någon närmare värdering av hur förslagen förhåller sigtill varandra är därför inte möjlig att göra. Utskottet gör emellertidbedömningen att syftet med v-motionen i betydande utsträckning torde kunna blitillgodosett även med regeringens förslag.Vad slutligen gäller förslaget i mp-motionen om att också egnahem skall kunnaomfattas av investeringsbidraget anser utskottet liksom regeringen att denförordade inriktningen av stödet talar för att bidrag lämnas till sammanhållnabostadsområden med flerbostadshus. De tillämpningar av en ekologisk hållbarteknik som i första hand bör kunna komma i fråga för stöd bör vara lösningarsom omfattar så många hushåll som möjligt. Även den rambegränsning som föreslåsgälla för stödet talar för att bidragskretsen avgränsas på föreslaget sätt.Utskottet anser således att bör godkänna regeringens förslag ominförande av bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet. Det bör dock framhållas att den närmare utformningen avbidragsvillkoren i vissa avseenden samt avgränsningen av de bidragsberättigadeåtgärderna inte klarlagts i propositionen. Det finns därför, som ävenkonstateras i propositionen, skäl för regeringen att under hösten 1998återkomma till med de ytterligare frågor som i sammanhanget kanbehöva underställas riksdagen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98:Bo14(c) yrkande 9, 1997/98:Bo15 (m) yrkande 6, 1997/98:Bo20 (v) yrkandena 6 och 9samt 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 3.BosparandeRegeringen anför i propositionen att betydelsen av eget kapital i samband medstörre investeringar som t.ex. bostadsinvesteringar har ökat avsevärt ochdärmed även betydelsen av ett långsiktigt sparande. Denna typ av sparande börenligt regeringen i första hand stimuleras genom information ochopinionsbildning. Det anges vara en uppgift för bl.a. det nybildade Spar- ochplaceringsfrämjandet att svara för detta. Enligt propositionen har ocksåregeringen från främjandets huvudmän, de stora bankerna och försäkringsbolagen,erfarit att man avser att arbeta mycket aktivt för att verksamheten skall fåett brett genomslag hos allmänheten.Sammanfattningsvis redovisar regeringen bedömningen att tillräckliga motivsaknas för att införa generella sparpremier eller ett av staten på annat sättinitierat bosparande, bl.a. mot bakgrund av det utbud av olika sparformer sommarknaden erbjuder. Härtill kommer att statliga sparpremier enligtpropositionen inte är fördelningspolitiskt effektiva, eftersom de ekonomisktmest svaga hushållen inte har möjligheter att spara. Dessa hushåll kan därmedinte heller tillgodogöra sig av detta slag.Förslag om insatser för att åstadkomma ett förbättrat och därmed ökatbosparande förs fram i fem motioner.Sparandet till egen bostad bör enligt Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 yrkande 7, i motsvarande del, stimuleras. Utöver de fördelar ettbosparande innebär för det enskilda hushållet bidrar det enligt motionen stabilisering av bostadsmarknaden. Ett bosparande som bygger på ett systemmed statlig kreditgaranti bör därför införas i enlighet med det förslag somlades fram i betänkandet Bosparande (SOU 1994:121).För att minska det generella stödet till boendet och sänkafastighetsskatten bör enligt motion 1997/98:Bo19 (c) ett målinriktat bosparandeinföras. Sparandet bör enligt förslaget utformas så att en sparare tecknar ettbosparavtal med en särskild bosparkassa till låg sparränta för att därigenomkvalificera sig för ett lån som löper med en låg fast ränta. Till dettasparande skall enligt förslaget kopplas en statlig bosparpremie. Enligtmotionens yrkande 3 bör regeringen förelägga ett förslag med dennainriktning. Dessutom förordas i motionens yrkande 1 att särregler för s.k.bosparkassor skall införas och i yrkande 2 att samtliga svenskregistreradebosparinstitut skall omfattas av tillsyn.Det finns enligt motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 6 knappast behov av attstaten tillskapar ytterligare sparformer för bosparande. Däremot bör frågan ombosparande skall premieras övervägas - detta för att skapa stabilaförhållanden kring boendet genom att prioritera sparande framför att låna. Detskulle enligt motionen kunna ske genom att bosparandet ger skattebefrielseeller genom att sparandet ger rätt till statlig kreditgaranti. En förutsättninganges dock vara att det sker i former som särskilt vänder sig till resurssvagagrupper.De senaste årens i och för sig nödvändiga minskning av bostadssubventionernahar enligt motion 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 8 ökat behovet av ett svensktbosparsystem. Enligt motionen bör därför ett individuellt bostads- ochpensionssparande införas. Sparformen skall enligt förslaget tillskapas genomatt dagens individuella pensionsparande modifieras till att också bli ettbosparande. På detta sätt sparade medel skall bara kunna disponeras för förvärvav egen bostad. Till sparandet skall också knytas en lånemöjlighet. Lånademedel skall sedan löpa med förmånsränta och vara återbetalade innan pensionenenligt avtal skall börja utgå.Det är enligt partimotion 1997/98:Bo26 yrkande 5 viktigtatt lära ungdomar att bospara. Det kan därför vara motiverat med statligaregler som särskilt uppmuntrar ungdomar att spara till en egen bostad. Enligtmotionen bör det undersökas om inte dagens ungdomsbosparande kan utvecklas såatt det blir mer attraktivt. Ett annat intressant alternativ som bör studerasanges vara det bosparsystem som Bofrämjandet föreslagit, och som bygger på dettyska systemet med s.k. bosparkassor.Som framhålls i såväl proposition som motioner har det blivit allt viktigaremed ett eget kapital för den som vill skaffa en bostad. Det innebärnaturligtvis att vikten av ett långsiktigt bosparande har ökat. har tidigare gett uttryck för denna uppfattning (senast i bet.1997/98:BoU1 s. 49). Vi har i haft en situation därbostadsinvesteringar till helt övervägande del finansierats med lånat kapital.Inte minst utvecklingen och det tidiga harvisat att den egna insatsen måste öka vid bostadsförvärv - något somförutsätter ett sparande. Frågan är mot bakgrund härav hur en erforderligökning av bosparandet skall komma till stånd. I samtliga motioner hävdasuppfattningen att ett ökat sparande förutsätter statliga insatser i form avsparpremier, kreditgarantier eller särskilda bosparkassor m.m. Utskottet delarinte denna uppfattning.Det finns banker, försäkringsbolag och bosparinstitut av olikaslag som erbjuder bosparande med olika utformning och villkor. Det finns inteheller något i dagens finansiella lagstiftning som hindrar tillkomsten avslutna bosparkassor där både sparande och utlåning sker till låg ränta. Detfinns också sparinstitut med i princip denna utformning som är verksamma på densvenska marknaden. Den som bestämmer sig för att bospara torde sålunda ha godamöjligheter att finna en sparform som passar den egna situationen.När det gäller möjligheterna att öka bosparandet genom någon form avsparpremier har bl.a. den bostadspolitiska kommittén redovisat uppfattningenatt det inte har kunnat visas att sådana leder till ett ökatnysparande. Som framhålls i propositionen är inte heller sparpremierfördelningspolitiskt effektiva, eftersom de ekonomiskt svaga hushållen harsvårt att tillgodogöra sig premierna. Utskottet delar den uppfattning som försfram i propositionen - att bosparande i första hand bör stimuleras genominformation och opinionsbildning, bl.a. genom de insatser som Spar- ochPlaceringsfrämjandet planerar. Till detta kommer att den låga inflationenoch den relativt höga realräntan i sig utgör stimulanser till ett ökatsparande.Utskottet avstyrker med det nu anförda Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del samt motionerna 1997/98:Bo19 (c),1997/98:Bo21 (mp) yrkande 6, 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 8 och 1997/98:Bo26 (kd)yrkande 5.De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndetDe bostäder som färdigställdes och uppbär räntebidrag enligt de äldre räntebidragssystem som då gällde, dvs.enligt regler och äldre. För dessa bostäder trappas den ursprungligas.k. garanterade räntan upp . I denbostadspolitiska propositionen framhålls att de högre kostnader som följer avdenna successiva avtrappning av räntebidragen blir alltmer märkbara förfastighetsägarna. Till detta kommer enligt propositionen att fastigheterna nuockså fasas in i fastighetsskattesystemet. upphörskattefriheten för de fastigheter som har värdeår 1989-1992 genom att de dettaår börjar betala halv fastighetsskatt. Beroende på den låga inflationen innebärdetta enligt propositionen avsevärda reala kostnadsökningar för dessafastigheter.För att minska de ekonomiska påfrestningarna för fastigheter byggda under denaktuella perioden föreslår regeringen att avtrappningen av räntebidragen börske i långsammare takt än vad som följer av gällande regler. Härigenom mildrasenligt förslaget de likviditetsmässiga påfrestningarna i förhållande till vadsom annars skulle ha gällt och fastighetsägarna får tid att ställa om till deförändrade ekonomiska villkoren. Regeringen föreslår därför att den s.k.garanterade räntan trappas upp - i stället för med 0,35procentenheter - för det bidragsår som i det enskilda ärendet påbörjas närmastefter för nyproducerade hyres- och bostadsrättshus därbidragstiden började löpa och som har räntebidrag enligt 1992års bidragsregler eller äldre regler. Efter detta bidragsår fortsätterupptrappningen av räntesatsen enligt nu gällande regler.Statens kostnader för den långsammare upptrappningen av räntebidragenberäknas i propositionen till för treårsperioden1999-2001. har i en skrivelse till utskottet den 29 april1998 redovisat en reviderad kostnadsberäkning. Enligt skrivelsen kan kostnadenför regeringens förslag till långsammare nedtrappning av räntebidragen nuberäknas till sammanlagt . Den lägretotala kostnaden beror dels på att ränteantagandena reviderats ned, dels på attden ursprungliga kostnaden beräknats på en för stor grupp fastigheter.Förslaget om att trappa av räntebidragen i långsammare takt avvisas i fyramotioner. I dessa motioner förordas att påfrestningarna för de s.k.krisårgångarna, dvs. de bostäder som byggdes åren kring 1990, i stället minskasgenom att de inte fasas in i fastighetsskattesystemet.Enligt partimotion 1997/98:Bo14 bör fastighetsskatten användassom ett mer träffsäkert och effektivt instrument. I motionens yrkande 2föreslås att skall besluta om fortsatt befrielse från fastighetsskattför de s.k. krisårgångarna i avvaktan på att beslut fattas om ändradfastighetstaxering och ändrade principer för fastighetsskatteuttag. Regeringensförslag till långsammare nedtrappning av räntebidragen avvisas med hänvisninghärtill - yrkande 7.Även i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 förespråkas attfastighetsskatten används för att lindra påfrestningarna i krisårgångarna.Regeringens förslag om långsammare nedtrappning av räntebidragen bör därförenligt motionens yrkande 5 i motsvarande del avslås. Enligt motionen börriksdagen i stället besluta att befria årgångar med värdeår 1989-1992 frånfastighetsskatt - yrkande 2.I dagsläget är det enligt motion 1997/98:Bo22 (fp) effektivare att, i ställetför en långsammare avveckling av räntebidragen, använda fastighetsskatten föratt lindra påfrestningarna för årgångarna 1989-1992. Regeringens förslagavseende räntebidragen bör därför avslås - yrkande 5. De aktuella årgångarnabör enligt motionens yrkande 6 i stället slippa fastighetsskatt under år 1999.Regeringens förslag att minska upptrappningen av räntebidragen under ett årär enligt motion 1997/98:Bo26 (kd) ovanligt kortsiktigt. Förslaget bör därföravvisas - yrkande 3. I stället föreslås att de s.k. krisårgångarna (värdeår1989-1992) inte skall betala halv fastighetsskatt , utan helt befriasfrån den - yrkande 4.Förslaget om en långsammare nedtrappning av räntebidragen accepteras iVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo20. Enligt motionen är åtgärden nödvändigför att minska påfrestningarna för de s.k. krisårgångarna. Enbart denlångsammare nedtrappningen anges dock inte vara tillräcklig eftersom sammaårgångar fasas in i fastighetsskattesystemet. I motionens yrkande 10föreslås därför att infasningen i fastighetsskattesystemet för nybyggda hyres-och bostadsrättshus i årgångarna 1989-1992 skjuts upp de närmaste tre åren.Under beredningen i utskottet av frågan om hur påfrestningarna för de s.k.krisårgångarna skall kunna minskas har flera olika lösningar kommit attdiskuteras. Frågan har främst gällt om åtgärder inom fastighetsskatte- ellerräntebidragssystemets ram bör väljas för att uppnå de önskvärda effekterna. Dethar därvid kunnat konstateras att det är angeläget att fastighetsägarna i detaktuella bostadsbeståndet ges tillräcklig tid för att ställa om till deförändrade ekonomiska villkoren. En sådan omställning förutsätter också attklara besked ges om villkoren för räntebidrag och fastighetsskatt under denärmaste åren. Genom en överenskommelse mellan Socialdemokraterna ochCenterpartiet under slutskedet av utskottets beredning av detta ärende harförutsättningar för ett sådant klarläggande skapats.Överenskommelsen innebär i korthet att fastighetsskatten sänks förfastboende i attraktiva kustområden och att den generella fastighetsskattenivånför bostäder sänks från till redan under innevarande år. Detta gerenligt överenskommelsen också bra förutsättningar för att genomföra förslaget iden bostadspolitiska propositionen om en begränsning av upptrappningen av dengaranterade räntan. Utskottet återkommer nedan till överenskommelsens innebördvad gäller fastighetsskatten (se avsnittet Utformningen avfastighetsbeskattningen). Vad gäller den nu aktuella frågan om åtgärder för des.k. krisårgångarna vill utskottet anföra följande.Regeringens förslag om att räntebidragen endast skall trappasupp i vissa årgångar bör vinna bifall. Detfinns flera skäl till att denna lösning är att föredra framför alternativet attvänta med infasningen av de aktuella årgångarna i fastighetsskattesystemet.Bland fördelarna med den förordade räntebidragsåtgärden kan nämnas att dennaleder till att fler fastigheter omfattas av de ekonomiska lättnaderna än vadsom är fallet med de diskuterade alternativen. Vidare ger räntebidragsåtgärdenen mer varaktig effekt för många fastigheter. För vissa årgångar bostädermedför den minskade upptrappningen av den garanterade räntan att enkostnadsbegränsning kvarstår ännu . Slutligen är åtgärden attföredra även ur statsfinansiell synvinkel eftersom finansieringsfrågan i dettafall redan är löst.De överväganden som utskottet ovan redovisat har således lett fram tillslutsatsen att regeringens förslag om ändrade regler för vissa räntebidrag fördet sent byggda beståndet (avsnitt 9 i propositionen) bör godkännas avriksdagen. Det aktuella fastighetsbeståndet kommer därutöver att få ekonomisklindring genom den generella sänkning av fastighetsskatteuttaget som kommer attgenomföras enligt den refererade överenskommelsen. Utskottet vill ocksåframhålla att fastighetsskattesystemets konsekvenser för detta bostadsbeståndäven i vissa andra avseenden kommer att övervägas. I direktiven för den översynav reglerna för fastighetsskatt som regeringen beslutat tillsättaanförs således att fastighetsskatteuttaget under de inledande åren av enfastighets livstid behöver ses över. Det finns i detta sammanhang även skäl attbeakta effekterna av reglerna för beräkning av taxeringsvärdet särskilt för dehyreshus som producerats under senare år.Utskottets ställningstagande vad avser åtgärder för de s.k. krisårgångarna ärinte förenligt med de aktuella motionsförslagen om åtgärder inomfastighetsskattesystemets ram. Motionerna 1997/98:Bo14 (c) yrkandena 2 och 7,1997/98:Bo15 (m) yrkandena 2 och 5, det senare yrkandet i motsvarande del,1997/98:Bo20 (v) yrkande 10, 1997/98:Bo22 (fp) yrkandena 5 och 6 samt1997/98:Bo26 (kd) yrkandena 3 och 4 avstyrks av detta skäl.Utformningen av fastighetsbeskattningen m.m.Regeringen redovisar i den bostadspolitiska propositionen bedömningen att enallmän översyn bör göras av fastighetsskatten och anslutande frågor. Ipropositionen aviserar regeringen därför sin avsikt att tillkalla enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att göra en allmän översyn avfastighetsskatten m.m. Enligt regeringen skall översynen bl.a. omfatta- en noggrann analys av de olika övergångseffekter som kan uppkomma vid olikaförändringar i skatteunderlag och skattestruktur,- neutraliteten mellan olika upplåtelseformer, varvid inverkan av såvälfastighetsskatteregler som reglerna för räntebidrag skall beaktas samt- en vidareutveckling av den analys av alternativa underlag förfastighetsskatten som gjorts i departementspromemorian Fastighetsskatt -alternativa underlag m.m. (Ds 1998:3).Förslag om förändringar i fastighetsskatten läggs fram i sju motioner.I partimotion 1997/98:Bo14 yrkande 3 begärs ett riksdagenstillkännagivande om de aspekter på fastighetsskatten som måste behandlas i denaviserade översynen. De frågor som översynen bör omfatta är enligt motionenbl.a. neutraliteten i beskattningen och infasningen av nya hus ifastighetsskattesystemet. I motionen förs även fram förslag till omedelbaraändringar av fastighetsbeskattningen. I yrkande 1 föreslås attfastighetsskatten på bostäder skall sänkas till med verkan fr.o.m. år1999. Dessutom förordas i motionens yrkande 4 att belägenhetsfaktorn skallslopas för fastboende i vissa attraktiva områden och att storleken på en s.k.normaltomt skall fastställas till . Slutligenförordas att den årliga omräkningen av taxeringsvärdena inte längre skallgenomföras - yrkande 5.Även i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 yrkande 7 imotsvarande del föreslås att fastighetsskatten skall sänkas till fr.o.m.år 1998. Därefter skall skatten sänkas . Förslaget imotionen innebär vidare att hälften av markvärdet, med början , skallundantas från fastighetsskatt. bör fastighetsskatten enligt motionenhelt avvecklas och ersättas med en schablonbeskattning.Förslagen i partimotion 1997/98:Bo20 yrkandena 2, 11 och 12innebär bl.a. att den aviserade översynen av fastighetsbeskattningen skallutökas till att omfatta även skattereformen, förändringarna av räntebidragenoch den pågående saneringen av statens finanser. Vidare förordas attneutraliteten mellan olika boendeformer skall vara en central fråga iöversynen. Dessutom bör översynen enligt motionen omfatta alternativabeskattningsmodeller som den s.k. Kalifornienmodellen där inköpspriset utgörbas för beskattningen.