bet · GL01SkU15 · 1998-02-10 00:00:00 — Innan jag går in på de aktuella yrkandenafrån vår sida vill jag sammanfatta några av synpunkter på dessafrågor och de åtgärder på skatteomådet som vi då föreslog.Folkpartiets förslag innehöll omfattande åtgärder för att skapa bättre före-tagsklimat och fler jobb genom företagande. Vår ekonomiska politik handlar omatt förändra själva strukturen i svensk ekonomi så att högkonjunkturerna blirhögre och längre och lågkonjunkturerna grundare och kortare än med den nuva-rande politiken. En högre och uthålligare tillväxt krävs för attmassarbetslösheten ska besegras. En uthållig tillväxt skapas genom bra ochstabila företagarvillkor, genom en politik för social sammanhållning, genomöppenhet mot omvärlden och genom hänsyn till naturens villkor.Sedan hösten 1994 har mängder av företagsfientliga beslut fattats, inte minstgenom kraftiga skattehöjningar. Som bara några exempel på detta kan nämnasbl.a. högre arbetsgivaravgifter, värnskatt, återinförd dubbelbeskattning avaktieutdelningar, orimliga regler för momsinbetalning och skatt på industri-lokaler.Som ett resultat av regeringens politik har ett av världens högstaskattetryck och det högsta skatteuttaget på arbete bland jämförbara länder.Både skatternas nivå och deras utformning bidrar till att hämma människorsvilja - och praktiska möjligheter - att starta och driva företag. De högaskatterna ställer till med mycket stor skada i den privata tjänsteproduktionengenom att de hindrar tillkomsten av nya jobb. anser att ett samlatskatteuttag är oförenligt med en dynamisk och växande ekonomi. Dagenshöga skattetryck leder också till en hög skattebelastning på de stora och bredaskattebaserna, dvs. de inkomstskikt där majoriteten av befolkningen befinnersig. Kombinationen av höga inkomstskatter, avtrappningsregler i bostads-bidragen, differentierade dagistaxor, m.m. leder till totala marginaleffekterpå som drabbar barnfamiljerna. Detta är en ohållbar situation.Viktigt är att snabbt sänka de skatter som är mest skadliga för tillväxt ochsysselsättning. Det gäller skatter på arbete och den skattebelastning påsparande och kapital som försämrar förutsättningarna för investeringar ochtillgång till riskkapital. Ett avskaffande av dubbelbeskattningen påaktieutdelningar är därför viktig liksom att sänka och avskaffaförmögenhetsskatten. Förenklingar i systemen och sänkta skatter för fåmans-företag är andra viktiga inslag. Vi vill också utreda lättnader i bolagsskattenför tillväxtföretag.Sammanlagt förslog att skatterna sänkas med nära 30 miljarderkronor. Därtill kommer en sänkning av inkomstskatten med ca 10 miljarder kronorsom motsvaras av höjda försäkringspremier inom arbetslöshetsförsäkringen ochdärför mest har karaktären av växling. Skattesänkningarna är i princip nästanhelt koncentrerade på att skapa förutsättningar för fler jobb. Ungefär 23miljarder kronor avser lägre skatt på arbete. Resten avser bl.a. skattesänk-ningar för att förbättra försörjningen med riskkapital. Enligt regeringenskalkyler finns ett ?utrymme? Om dettautrymme skulle komma att realiseras, vilket är mer sannolikt och kan ske tidi-gare med vår politik, anser vi att huvuddelen bör användas till skattelättnaderför låg- och medelinkomsttagare. Inräknat alla våra förslag torde vi ha nått ner till ett skattetryck kring 46 %.En skattepolitik med den nämnda inriktningen lades fram i motionerna Fi212och Sk735 av m.fl. (fp). Motionerna innebar bl.a. att skatte-reformen återupprättas med en återgång till en marginalskatt på högst ochmed viktiga skattesänkningar för att få en positiv utveckling och en minskadarbetslöshet. Bland skatteförslagen ingick också sänkt fastighetsskatt till 1,och ytterligare lättnader till bl.a. permanentboende i attraktivafritidsområden. En höjd avdragsrätt för sparande i privata pensionsförsäkringaringick också bland förslagen. Åtgärderna skulle finansieras med besparingar medsamma belopp som skattesänkningarna, bl.a. på olika former av företagsstöd.Våra förslag avslogs av . En del av våra yrkanden återstår dock attbehandla. Under den aktuella rubriken behandlas motion Sk735 av . (fp) yrkandena 14 och 15 om ansvarsfulla skattesänkningar och en grönskatteväxling. Vidare begär m.fl. (fp) i motion A806 yrkande 13ett uttalande om att man bör uppmärksamma de fattigdomsfällor som uppstår genomhöga marginalskatter och inkomstprövade bidrag och avgifter till framför alltbarnomsorgen.Som anförs i motionen är de alltför höga marginaleffekterna utvecklings-hämmande för den enskilde och därmed också för samhället. Dessa fattigdoms-fällor bör minimeras inte endast genom att sänka marginalskatterna utan ocksågenom att öka det generella och minska det selektiva inslaget ifamiljepolitiken. Vad som här har anförts bör med bifall till motionA406 yrkande 13 som sin mening ge regeringen till känna.I den förstnämnda motionen framhålls att skattesänkningar inte får medföraunderskott i de offentliga finanserna och att det tvärtom är nödvändigt med ettvisst överskott i finanserna så länge som statsskulden överstiger av BNP.Sänkt skatt måste därför finansieras med sänkta statsutgifter. När det gällerskatteväxlingsproblematiken framhåller motionärerna att det är viktigt att kon-kurrerande länder går fram i ungefär samma takt och att EU kan ses som etteffektivt instrument för att lösa gränsöverskridande problem genom beslut omgemensamma miljöskatter. Motionärerna noterar också att effektiva miljöskatterleder till att de miljöfarliga verksamheterna - och därmed också skattebaserna- minskar, vilket reducerar möjligheten att finansiera andra skattesänkningarannat än temporärt.Vi delar motionärernas uppfattning även i dessa frågor och anser att rege-ringen vid utformningen av sina förslag bör beakta vad som här har anförts.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk735 i aktuella delar.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motionerna 1997/98:-Sk735 yrkandena 14 och 15 och1997/98:-A806 yrkande 16 och med avslag på övriga motionsyrkanden sombehandlas i detta moment som sin mening ger regeringen till känna vad somhär har anförts om ansvarsfulla skattesänkningar och grön skatteväxlingoch om vikten av att minimera s.k. fattigdomsfällor.4. Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - v)() hardels anfört följande:Bland de motionsyrkanden som utskottet behandlar i detta sammanhang finnsyrkande 36 i motion Sk326 av m.fl. (v) om en skatteväxling försänkt inkomstskatt och höjd skatt på energi och miljöskadlig konsumtion. Defrågor som tas upp i motionen ingår som ett av leden i den skattepolitik somVänsterpartiet lade fram i samband med behandlingen av budgetproposi-tionen. återkommer till den ekonomiska politiken i annatsammanhang. Med anledning av det aktuella yrkandet bör dock framhållas att detav flera skäl är viktigt att genomföra en sådan skatteväxling som motionärernaförordar. Som framgår av motionen kan åtgärder av detta slag bidra till attfinansiera önskvärda sänkningar av skatten på arbete och styra pro-duktion och konsumtion i banor som gynnar hushållning med energi och natur-resurser och motverkar sådant som är negativt för miljön. Skatteväxlingen måsteemellertid ses i ett samhällsekonomiskt sammanhang som tar hänsyn till syssel-sättnings- och fördelningspolitiska effekter.Enligt Skatteväxlingskommitténs slutbetänkande Skatter, miljö och syssel-sättning (SOU 1977:11) skulle en selektiv skatteväxling, där arbetsgivar-avgifterna sänks i de sektorer som har störst potential för ökadsysselsättning, ha större möjligheter att minska arbetslösheten och ökavälfärden än generella skattelättnader. Som exempel nämndes då tjänstesektorn.Debatten kring förslag i betänkandet Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) visar dock på stora gränsdrag-ningsproblem med en särbehandling av vissa branscher. Som framhålls i motionenkrävs det ytterligare beredning av denna fråga.Vad som här har anförts rörande skatteväxling bör med bifall tillmotion Sk326 i denna del som sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motion 1997/98:-Sk326 yrkande 36 och med avslagpå övriga motionsyrkanden som behandlas i detta moment som sin mening gerregeringen till känna vad som här har anförts rörande frågan omskatteväxling.5. Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - mp)() hardels anfört följande:Miljöpartiets förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken harpresenterats i motion Fi219 av m.fl. (mp), som i motionSk325 också har utformat detaljerade förslag på skatteområdet i enlighet meddessa riktlinjer. Motion Fi219 och de delar av motion Sk325 som berörinkomstberäkningarna har tagits upp av finansutskottet i samband medbudgetbehandlingen . Vad skatteutskottet nu behandlar under denaktuella rubriken är bl.a. förslag i huvudsakliga delar rörandeskattepolitiska åtgärder för och senare.Miljöpartiets förslag innebär att grundläggande fel i ekonomi skallrättas till genom en grön ekonomisk politik som på skatteområdet innebär enskatteväxling från skatt på arbete till skatt på energi, råvaror och utsläpp. Imotionerna Sk325 av m.fl. (mp) och N311 av . (mp) förordas också bättre villkor för små och medelstora företag och enmer solidarisk fördelning av tillgångar och besparingar. Miljöpartietsskattepolitik innebär att skattetrycket minskar av BNP ochsedan ligger kvar på denna nivå under en överblickbar framtid. Denskatteväxling som vi föreslår med lägre skatt på arbete och högre skatt påenergi, utsläpp och råvaruförbrukning omfattar t.o.m. år2000 och . Förändringarna innebär bl.a. attvärnskatten behålls från en något högre inkomstnivå, att grundavdraget höjs förlågavlönade och att arbetsgivaravgifterna och de allmänna egenavgifterna sänks.Vår politik omfattar även ändringar av fastighetsskatten som behandlas under ensärskild rubrik i detta betänkande.Våra förslag innebär att en nödvändig omläggning av den ekonomiska politikengenomförs med sikte på att radikalt minska arbetslösheten och miljöproblemen.Grundläggande och långsiktiga förändringar av ekonomins funktionssätt måstegenomföras för att utarmningen av naturresurserna och de ökade kostnaderna förmiljöförstöringen skall kunna stoppas. En grön skattereform där beskattningenav arbete minskar och i stället skatterna på energi och miljöstörande utsläpphöjs är en avgörande förutsättning för att miljöinriktade investeringar ochsatsningar skall kunna ge avsedd effekt . Åtgärderna innebär också attsmå och medelstora företag kan expandera och i ökad omfattning bidra till enpositiv utveckling.För att vrida utvecklingen i rätt riktning yrkar jag bifall till motionernaSk325 och N311 i aktuella delar.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motionerna 1997/98:-Sk325 yrkandena 7 och 8, 11och 12, 17, 34 och 35 och 1997/98:-N311 yrkandena 2 och 8 och med avslagpå övriga motionsyrkanden som behandlas i detta moment begär förslag frånregeringen om en sådan omläggning av skattepolitiken som här harförordats.6. Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - kd)() hardels anfört följande:I samband med ställningstaganden till den ekonomiska politi-ken krävde vi att skattepolitiken läggs om för att sänka det totalaskattetrycket. De skattebelastningar på arbete, sparande och kapitalbildningsom försämrar förutsättningarna för företagande och investeringar måsteavskaffas. Som vi då framhöll är det synnerligen riskabelt att låtaskattetrycket överskrida nivån av BNP, vilket emellertid är vad som skettsedan regimskiftet . Vi betonade också vikten av specifikaskattesänkningar för att förbättra företagsklimatet, särskilt för mindre ochmedelstora företag inom tjänstesektorn, och underströk behovet av sådanaskattesänkningar som gör det möjligt för fler människor att leva på sin lön.Där ingick också sänkt fastighetsskatt, en fråga som vi återkommer till senarei detta betänkande.Till de motioner från vårt håll, som återstår efter riksdagsbehandlingen ihöstas, hör Sk327 yrkande 16 och Jo757 yrkande 5 av m.fl. (kd) ochSk654 av () med allmänna krav på skattesänkningar med deninriktning som vi har angivit och med uttalanden om vissa besparingar ochom skatteväxling som ett led i finansieringen. Andra motioner från vårt hållsom framför allt inriktar sig på nödvändigheten av att på olika sätt nedbringaskattekilarna inom den privata tjänstesektorn och andra åtgärder för att fåfram en expansion inom denna sektor behandlas i nästa reservation.Vi vidhåller vår uppfattning att skattepolitiken måste läggas om och att detkrävs kraftiga skattesänkningar - och - för att sätta fartpå och skapa en bättre tillväxt och fler riktiga arbetstillfällen.Riksdagen bör med anledning av de här angivna motionerna hos regeringen begäraförslag om skyndsamma åtgärder i denna riktning.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motionerna 1997/98:-Sk327 yrkande 16, 1997/98:-Sk654 och 1997/98:-Jo757 yrkande 5 och med avslag på övriga motionsyrkan-den som behandlas i detta moment som sin mening ger regeringen till kännavad som här har anförts om skattepolitikens inriktning.7. Tjänstesektorn (mom. 2 - m, fp, kd)(), (), (), HolgerGustafsson (kd), () och () hardels anfört följande:Vid budgetbehandlingen anförde , och Krist-demokraternas företrädare i finansutskottet i en gemensam reservation (FiU1reservation 1 i denna del) att särskilda insatser krävs för en expansion i denprivata tjänstesektorn, särskilt i fråga om tjänster till enskilda hushåll, sompåverkas mycket negativt av de stora skattekilarna på arbete. Enligtreservationen borde en rejäl belysning av samtliga de förslag i denna riktningsom finns i debatten genomföras. I avvaktan härpå föreslogs attarbetsgivaravgifter inte skall tas ut för sedvanliga hushållstjänster somexempelvis städning, trädgårdsarbete och icke-subventionerad barn- ochäldreomsorg. Vidare föreslogs att en skattereduktion skall införas för den somköper tjänsten. Förslaget var menat som ett provisorium som skullefullföljas med permanenta regler fr.o.m. 1999.Vi anser att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag av den angivnainnebörden. Därmed tillgodoses de aktuella motionsyrkandena om sådana åtgärder.Vad som här har anförts bör som sin mening ge regeringen till känna.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande tjänstesektornatt med anledning av motionerna 1997/98:-Sk321 yrkande 5, 1997/98:-Sk629 yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk653 yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk659,1997/98:-Sk700, 1997/98:-So407 yrkande 5, 1997/98:-N217 yrkande 13 och1997/98:-A806 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad somhär har anförts om åtgärder för expansion av tjänstesektorn.8. Fallskärmsavtal m.m. (mom. 3 - v)() hardels anfört följande:I motion A428 tar m.fl. (v) upp den kraftiga kritik som frånmånga håll riktats mot att chefslönerna överhettning drivitsupp till oetiskt hög nivå. Denna alltför höga lönenivå består fortfarande -trots insikten om många överdrifter - och fortsätter till och med att öka,tillsammans med häpnadsväckande fallskärmsavtal och andra förmåner. Kritikenåterfinns bl.a. i en rapport från Socialdemokraterna om ?Öppenhet, Tydlighet,Rimlighet?, som är ett viktigt dokument i debatten kring fallskärmar, fiffeloch fusk. I motionen föreslås flera åtgärder med denna utveckling, bl.a. attorimliga löner och andra ersättningar inom den statliga sektorn skallomförhandlas och att regeringen bör föra samtal med det privata näringslivet omåtgärder för att begränsa förmånerna bland toppchefer och andra högabefattningshavare i det privata näringslivet till en etiskt hållbar nivå. Ettav kraven i motionen går ut på att progressiviteten i beskattningen, som görhöga ersättningar mindre värdefulla, inte bör urholkas och att regeringen böriaktta detta vid utformningen av sina skattepolitiska förslag.Även yrkande 7 i motion Fi912 av och ()och motion Sk702 av och () vänder sig mot dennautveckling. De förslag som läggs fram i dessa motioner riktar sig särskilt motmånga alltför generösa fallskärmsavtal för dessa grupper och innebär attbeskattningen av sådana förmåner bör skärpas. Med tanke på de alltför storagränsdragningsproblem som detta skulle innebära kan jag inte ställa mig bakomdessa förslag.Enligt min uppfattning bör ansluta sig till det aktuella förslageti motion A428. Därmed tillgodoses till väsentlig del även deangivna förslagen i motionerna Fi912 och Sk702.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande fallskärmsavtal m.m.att med bifall till motion 1997/98:-A428 yrkande 2 och med anledningav motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 7 och 1997/98:-Sk702 som sin meningger till regeringen känna vad som här har anförts om att progressionen ibeskattningen bör upprätthållas så att värdet av alltför höga chefslönerbegränsas.9. Fallskärmsavtal m.m. (mom. 3 - mp)() hardels anfört följande:Motion Sk702 av och () går ut på att genomföra en särskildbeskattning av de s.k. fallskärmsavtalen. Yrkande 7 i motion Fi912 av IngbrittIrhammar och () och yrkande 2 i motion A428 av . (v) har samma inriktning. Bakgrunden till motionerna är en berättigadkritik mot de kraftiga avgångsvederlag som i många fall utgår till personer somhaft chefspositioner, som andra drabbats av besparingar ochnedskärningar inom den offentliga sektorn. Därtill kommer att förmånliga avtalav detta slag i realiteten kan ha inneburit att olämpliga chefer blivitsärskilt belönade.Det är ett rimligt krav att man ingriper mot dessa ersättningar genomsärskilda beskattningsregler, och det finns praktiska lösningar på degränsdragningsproblem som kan anses föreligga.Ett annat förslag i motion Sk702 innebär att man också bör utreda huravgångsvederlag drabbar vanliga löntagare. Som anförs i denna motion äravgångsvederlagen också en billig form för företagen att bli av med ej önsk-värda, lågavlönade personer. Enligt motionen kan konsekvenserna i sådana fallbli att den avskedade arbetstagaren förlorar sin rätt till ersättning frånförsäkringskassan och tvingas gå raka vägen till socialen. Det är motiverat attutreda hur man kommer till rätta med utslagningsproblemen i denna situation.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande fallskärmsavtal m.m.att med bifall till motion 1997/98:-Sk702 och med anledning avmotionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 7 och 1997/98:-A428 yrkande 2 hosregeringen begär en utredning om en särskild beskattning av kraftigafallskärmsavtal till ledande befattningshavare och om deutslagningsproblem som kan uppstå i samband med blygsamma avgångsvederlagtill vanliga löntagare.10. Fastighetsskattens nivå (mom. 4 - m)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:I motionerna Fi912 av och () yrkande 6,Bo202 av m.fl. (m) yrkande 6 och Bo203 av m.fl. (c)yrkande 6 krävs bl.a. att fastighetsskatten på bostäder sänks från 1,7 till1,av taxeringsvärdet. Som framgår av de olika skatteförslagen i samband medbudgetbehandlingen ingår en sänkning till också i ,och skattepolitik. Bakgrunden till dessayrkanden är bl.a. att höjningen av skatteuttaget från 1,5 till i kombination med höjda taxeringsvärden har inneburit enkraftigt ökad belastning för många boende. Skärpningarna har enligt vår upp-fattning lett till alltför stora olägenheter. Eftersom många har drabbats hårtbör man återgå till . Denna lägre procentsats böralltså tillämpas , dvs. normalt sett för hela det innevarandebeskattningsåret.I ett flertal motioner krävs även andra åtgärder beträffande bostadsbeskatt-ningen. Vi återkommer till dessa frågor i en särskild reservation rörandeinriktningen av bostadsbeskattningen.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande fastighetsskattens nivåatt med bifall till motion 1997/98:-Bo202 yrkande 4 i denna del ochmed anledning av motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 6 och 1997/98:-Bo203yrkande 6 i denna del antar följandeFörslag till lag om ändring i lagen (1994:1052) om statlig fastighetsskattHärigenom föreskrivs att procenttalet 1,7 i 3 § första stycket lagen (1994:-1052) om statlig fastighetsskatt skall bytas ut mot procenttalet 1,5.-------Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid 1999års taxering. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fastighetsskattför beskattningsår som påbörjats före utgången av juni 1996.11. Fastighetsskattens nivå (mom. 4 - c, fp, mp, kd)(), (), () och IsaHalvarsson (fp) hardels anfört följande:I motionerna Fi912 av och () yrkande 6Bo202 av m.fl. (m) yrkande 6 och Bo203 av m.fl. (c)yrkande 6 krävs bl.a. att fastighetsskatten på bostäder sänks från 1,7 till1,av taxeringsvärdet. Som framgår av de olika skatteförslagen i samband medbudgetbehandlingen ingår en sänkning till också i ,och skattepolitik. Bakgrunden till dessayrkanden är att höjningen av skatteuttaget från 1,5 till i kombination med höjda taxeringsvärden har inneburit enkraftigt ökad belastning för många boende. Skärpningarna har enligt våruppfattning lett till så stora olägenheter att man nu bör återgå tillprocentsatsen 1,5. Åtgärden leder till ett skattebortfall på 2,5 miljarderkronor och bör inte påverka den statsbudget som har fastställts för 1998.Nedsättningen bör alltså införas med verkan fr.o.m. den 1 januari 1999.I ett flertal motioner krävs även andra åtgärder beträffande bostadsbeskatt-ningen. Vi återkommer till dessa frågor i särskilda reservationer rörandeinriktningen av bostadsbeskattningen.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande fastighetsskattens nivåatt med bifall till motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 6 och 1997/98:-Bo203 yrkande 6 i denna del och med anledning av motion 1997/98:-Bo202yrkande 4 i denna del antar följandeFörslag till lag om ändring i lagen (1994:1052) om statlig fastighetsskattHärigenom föreskrivs att procenttalet 1,7 i 3 § första stycket lagen (1994:-1052) om statlig fastighetsskatt skall bytas ut mot procenttalet 1,5.-------Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid2000 års taxering. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fastighets-skatt för beskattningsår som påbörjats före utgången av juni 1997.12. Inriktningen av bostadsbeskattningen (mom. 5 - m)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Som framhålls i motion Bo202 av m.fl. (m) har fastighetsskatten fåtthelt absurda effekter. Denna skatteform bör avvecklas i den ordning som före-slås i motionen (yrkande 4). I ett första steg bör skatten sänkas till avtaxeringsvärdet fr.o.m. . Denna åtgärd har vi föreslagiti en särskild reservation. Skatteuttaget bör sedan stegvis sänkas ytterligaremed ned till nivån . Vidare bör underlaget förskatten begränsas genom att ta upp markvärdet endast till hälften och genom attinföra ett tak för att eliminera de stötande effekter som fastighetstaxeringenannars kan medföra i vissa fall. För en del fastighetsägare begränsasbostadskostnader också av vårt förslag att slopa förmögenhetsskatten. Viföreslår också att reglerna ändras så att krisårgångarna i hyresbeståndet inteskall drabbas av höjd fastighetsskatt.På sikt bör fastighetsskatten avvecklas helt. För att behålla den allmännasymmetrin i beskattningen och motverka risken för att rätten till avdrag förränteutgifter ifrågasätts bör en beräknad schablonintäkt för egna bostäder tasupp till beskattning som kapitalinkomst. Denna kapitalinkomst bör beräknas väsentligt lägre nivå än vad som motsvarar dagens fastighetsskatt. Vårt för-slag är att ta upp intäkten till av det taxerade byggnadsvärdet. Att endastbyggnadsvärdet räknas med i beskattningsunderlaget gör att förslaget i genom-snitt leder till ett skatteuttag på av hela taxeringsvärdet.Långsiktigt måste skattesystemet inom bostadsmarknaden förändras i syfte attåstadkomma neutralitet i beskattningen av olika upplåtelseformer och att suc-cessivt minska beskattningen av boendet som helhet. Enligt Moderata samlings-partiets uppfattning bör skattesystemet inte vara konstruerat så att det gynnareller missgynnar vissa boendeformer.