bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Det börinföras en ny princip innebärande att lärosäten sominte får tillräckligt många sökande i förhållandetill antalet platser skall överföra ej utnyttjademedel till ett nytt anslag, i motionen kallat B 57Medel att fördela för grundutbildning ochinternationell utveckling m.m. Genom detta anslagskall lärosäten som har fler sökande änstudieplatser kunna erhålla utökade resurser, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om att bygga in en kvalitetspremie iresursfördelningssystemet har behandlats i riksdagenupprepade gånger, (bet. 1997/98:UbU12 s. 11 f.). Utskottet är fortfarande av denuppfattningen att det program för systematiskgranskning av lärosätenas kvalitetsarbete somHögskoleverket genomför stimulerar lärosätenasarbete med kvalitetsutveckling. Resultaten av degranskningar som genomförts efter att den förrabudgetpropositionen lades fram redovisas nu underrespektive lärosätes anslag. Genom attHögskoleverkets bedömningar publiceras i trycktarapporter och även bekantgörs på detta sätt ibudgetpropositionen förstärks incitamentet tilllärosätena att ytterligare utveckla sittkvalitetsarbete. Utredningen om uppföljning av 1993års universitets- och högskolereform (-93)noterade i sitt slutbetänkande Reform och förändringatt resurstilldelningssystemet egentligen ärofullständigt, eftersom det från början bedömdesbehöva en kvalitetskomponent som emellertid inteinfördes, men att kvalitetspremien inte förefallersaknas av någon (SOU 1996:21 s. 61).De nuvarande reglerna för resursfördelninginnefattar att lärosätena i efterskott får avräknahelårsstudenter och helårsprestationer enligt des.k. Om antalet helårsstudenter ochhelårsprestationer vid ett lärosäte under ettbudgetår är mindre än vad det anvisade takbeloppetmedger ersättning för, får outnyttjat takbelopp tasmed till följande år i form av anslagssparande. Dockfår högst av takbeloppet sparas till nästabudgetår. Även helårsprestationer som man inte kanfå ersättning för inom takbeloppet ett visst år fårföras över till följande budgetår. Dessa möjligheteratt överföra både över- och underprestationerbyggdes in i resursfördelningssystemet redan närdetta infördes efter förslag från den dåvaranderegeringen (prop. 1992/93:169, bet.UbU14, rskr. Genom denna ordning fårlärosätena rimligt utrymme att göra egnaprioriteringar och rimlig överblick över vilkaresurser de disponerar. En ordning som skulleinnebära att anslag dras in under ett redan påbörjatbudgetår (t.ex. på grund av svagstudenttillströmning till en viss utbjudenutbildning) är enligt utskottets uppfattning inteförenlig med det självständiga ansvar somuniversitet och högskolor numera har för sinverksamhet. Den situationen att ett lärosäte över enperiod av inte har haft så många studenteroch redovisat så många prestationer att takbeloppenutnyttjats, har inte inträffat. Tvärtom har- som framgått av inledningen till detta avsnitt -de allra flesta lärosäten presterat väsentligt merän vad de fått ersättning för inom ramen föranslagen.När det gäller naturvetenskapliga och tekniskautbildningar förordar regeringen att tyngdpunkten iutbyggnaden av högskolan budgetåren 1999 och 2000skall ligga inom dessa områden, att Göteborgsuniversitet skall anvisas förett nationellt resurscentrum i matematik och attLunds universitet för skall anvisas 5miljoner kronor för att vidmakthållatrafikflygarutbildning i Ljungbyhed.U t s k o t t e t anser att bör godkännavad regeringen förordat.Utskottet noterar beträffandetrafikflygarutbildning i att regeringensom en planeringsförutsättning räknar med att Lundsuniversitet för engångsvis skall erhålla 5miljoner kronor för denna utbildning. har fått ett uppdrag att i samråd medHögskoleverket och göra en översynav det statliga stödet till olika flygutbildningar.Uppdraget skall redovisas till regeringen i februari1999.Regeringen har låtit följaverksamheten med s.k. NT-utbildning med särskiltvuxenstudiestöd. bedömning är atterfarenheterna och resultaten av satsningen ihuvudsak är positiva. Regeringen delar dennabedömning. Enligt propositionen har efter den sistaantagningen samtliga 9 000 platser i NT-utbildning med särskilt vuxenstudiestöd utnyttjats.Utskottet har emellertid under hand erfarit att det,sedan terminen kommit i gång och registreringarnakunnat sammanställas, visat sig att en mindre del avplatserna inte heller i denna sista omgång harkunnat fyllas.Regeringen förordar vidare att det för lärarutbildningarnasforskningsanknytning skall anvisas 26,1 miljonerkronor och för lärarutbildares kompetensutveckling5,. Dessa belopp motsvararvad som i förra årets budgetproposition angavs somplaneringsförutsättningar för år 1999.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen förordat.Utskottet noterar att regeringen bedömer att detidigare beslutade examensmålen förgrundskollärarutbildning med inriktning påårskurserna 4-9 och gymnasielärarutbildning förperioderna 2000-2002 och 2003-2005 skall ligga fast.För att examensmålen skall kunna nås måstehögskolorna enligt regeringens bedömning ökarekryteringen av redan ämnesutbildade till depraktisk-pedagogiska utbildningarna. Vidaremotiverar skolans långsiktiga behov att minsthälften av det totala antalet examineradegrundskollärare och gymnasielärare bör ha inriktningpå områdena matematik, naturvetenskap och teknik.För grundskollärarexamen med inriktning påårskurserna 1-7 bör det ske en fortsatt minskningunder de kommande perioderna. I fråga om barn- ochungdomspedagogisk examen är behovet fortsatt svårtatt bedöma, och regeringen avser att återkomma idenna fråga.När det gäller konstnärliga utbildningar förordarregeringen att det även anvisas 4 miljonerkronor till samarbetsprojekt mellandesignutbildningar, tekniska utbildningar ochnäringslivet. Projekten skall genomföras så atterfarenheterna långsiktigt tas till vara ihögskolans verksamhet. De skall slutligt redovisasefter . Vidare förordar regeringenatt Kungl. i anvisas4 för integrering av kammarmusikaliskutbildning som bedrivits vid . Anslaget till stiftelsenreduceras med motsvarande belopp. Slutligen förordarregeringen att de sju konstnärliga högskolorna iStockholm sammanlagt tillförs förförstärkning av resurserna med anledning av attregeringen fastslagit nivåerna för styrelsearvodenoch bl.a. bestämt att arvode skall utgå även tillstudenternas representanter i styrelserna.U t s k o t t e t tillstyrker att riksdagengodkänner vad regeringen förordat.Regeringen meddelar i propositionen attHögskoleverket och fåtti uppdrag att se över arkitekt- ochdesignutbildningarna och bl.a. komma med förslag omförändringar t.ex. vad gäller utbildningarnasinnehåll, omfattning och organisation. I uppdragetingår också att kartlägga forskning och konstnärligtutvecklingsarbete inom dessa områden. Uppdragetskall redovisas till regeringen . Närdet gäller de konstnärliga högskolorna i (utom Kungl. ) skall en arbetsgruppinom analysera kostnader för etteventuellt campus för konst förlagt tillKonstfacksområdet. En särskild utredare har fått iuppdrag att undersöka förutsättningarna för enverksamhetsmässig integrering mellan de berördakonstnärliga högskolorna. Regeringen avser attåterkomma i frågan under år 1999.Som nämnts i det föregående förordar regeringen etttillskott av resurser för stöd till studenter medfunktionshinder på . Därmedskulle de medel som disponeras centralt för dettaändamål uppgå till . Medlen anvisasunder anslaget till universitet:Grundutbildning; har som ettsärskilt uppdrag att fördela dessa medel.U t s k o t t e t tillstyrker att riksdagengodkänner vad regeringen förordat.I regeringens budgetförslag ingår vissa satsningarpå forskning och forskarutbildning vid universitetoch högskolor. Under anslaget till forskning ochforskarutbildning vid harregeringen beräknat ytterligare medel förGustavianum samt medel för ett centrum för forskningoch utbildning om Förintelsen och andra folkmord.Lunds universitet föreslås få ytterligare medel tillverksamheten vid och till ökadehyreskostnader för nya och ombyggda lokaler förBiomedicinskt centrum. föreslås fåmedel för hyreskostnader för ett kemiskt-biologisktcentrum och för forskning vid samt för verksamheten vid Demografiskadatabasen. föreslås få medelför ett teknik- och naturvetenskapscentrum kallatHimmel och hav. Tekniska högskolan föreslåsfå medel för hyreskostnader för ett nytt bibliotek.Luleå tekniska universitet föreslås få ytterligaremedel för uppbyggnad av forskning ochforskarutbildning inom det humanistisk-samhällsvetenskapliga vetenskapsområdet. Flertaletav dessa satsningar var i förra åretsbudgetproposition angivna somplaneringsförutsättningar för budgetåret 1999.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen har förordat.Planerna på ett centrum vid förutbildning och forskning om Förintelsen och andrafolkmord presenterades för i proposition1997/98:117 (bet. UbU17, rskr. Ingaresurstillskott beräknas nu för Stockholmsuniversitet och Kungl. Tekniska högskolan budgetåret1999 för det planerade , vilket i förraårets budgetproposition angavs somplaneringsförutsättning för . Sådanatillskott anges nu i stället somplaneringsförutsättning för budgetåret 2000.Anslagen till forskning och forskarutbildning viduniversiteten, inklusive ochKungl. Tekniska högskolan, föreslås nu bli anvisadeper vetenskapsområde, inte som tidigare perfakultet. Detsamma gäller de blivande nyauniversiteten i , och samtHögskolan i /. Detta överensstämmermed vad beslutade med anledningav proposition 1996/97:141 (bet. 1997/98:UbU3, rskr.1997/98:12).Även och , som hittillsvarken har tilldelats vetenskapsområde eller fåttställning som universitet, föreslås få särskildaanslag för forskning. Till de övriga mindre ochmedelstora högskolorna samt iStockholm och i föreslåsliksom tidigare medel för forskning under anslaget B53 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor.Moderata samlingspartiet kritiserar i motion1998/99:Ub802 regeringens handläggning beträffandede nya universiteten (yrk. Enligt motionärernahar , genom regeringens beslut att motHögskoleverkets förslag ge även i ställning som universitet,fått tre nya universitet som av regeringen inte gesrimliga förutsättningar att leva upp tillförväntningarna. vill genomföra enstegvis ökning av anslagen till forskning ochforskarutbildning i och med 10, 15respektive vardera underden kommande treårsperioden, medan Karlstadsuniversitet ges en anslagsram som är 25miljoner kronor större än vad regeringen föreslagitoch som de två följande åren ökar med ytterligare 25miljoner kronor per år.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotion 1998/99:Ub802 yrkande 5. Regeringen markerari propositionen (s. 105) att dess beslut att görahögskolorna i , och tilluniversitet innebär ett åtagande av regeringen fören framtida resurstillväxt som stärker kvalitetensåväl av utbildning som forskning. Utskottet noterarockså att de tre blivande universiteten redan år1998 fick en påtaglig ökning av sina anslagsposterunder anslaget Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor. I regeringensförslag till budget för får nu Karlstadsuniversitet ytterligare tillforskning och forskarutbildning. Jämfört har därmed anslagen till forskningoch forskarutbildning vid vart och ett av de treblivande universiteten ökat med . ÄvenMitthögskolan har fått en ökning av sammastorleksordning. Regeringen har ännu inte tagitställning till ansökan om ställningsom universitet fr.o.m. år 2000.Anslagsbeloppen inom verksamhetsområdet högskolor har av regeringen som tidigare nämntsberäknats med hänsyn till beslutad utbyggnad ochdess fördelning mellan lärosäten samt i enlighet medvad regeringen har förordat om naturvetenskapligaoch tekniska utbildningar, lärarutbildningar,konstnärliga utbildningar, stöd tillfunktionshindrade studenter och satsningar påforskning och forskarutbildning. Beloppen har pris-och löneomräknats och räknats ner medbesparing . Regeringens förslag tillanslagsbelopp framgår av bilaga 4 till dettabetänkande.Under anslaget B 51 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. föreslås ett belopp som ärväsentligt lägre än de beräknade utgifterna. Detgäller anslagsposten Momsmerkostnader för och Stiftelsen iJönköping. Regeringen anmäler sin avsikt attåterkomma om finansieringen av momsmerkostnadernaför budgetåret 1999.Även under anslaget B 54 Sunet har regeringenföreslagit ett anslagsbelopp som är betydligt lägreän de kostnader som regeringen beräknar för år 1999.Enligt regeringen måste universiteten ochhögskolorna själva genom avgifter finansieramerparten av kostnaderna för Sunet under de närmasteåren. kan den avgiftsfinansierade delenberäknas till ca . Denavgiftsfinansierade kostnaden för Sunet skall enligtregeringen fördelas mellan lärosätena i proportiontill högskolesektorns totala intäkter. I praktikeninnebär detta enligt utskottets uppfattning attresurserna till övrig verksamhet vid universitet ochhögskolor krymper mer än vad som följer avbesparingen på . Att kostnader för Sunetsuppgradering kunde komma att behöva finansieras medavgifter från lärosätena aviserades i proposition1996/97:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.14.I proposition 1995/96:22 om vissa åtgärder för atthalvera arbetslösheten aviserades enbesparing inom område år1999 med . Av beräkningstekniskaskäl har den kommande besparingen ibudgetpropositionerna förtsupp under anslaget till Ersättningar för kliniskutbildning och forskning. Sedan en del avbesparingen efter förslag i den senastevårpropositionen överflyttats till utgiftsområde 15kvarstår en besparing på 530 miljoner kronorför vilken regeringen inte har funnit utrymme inomutgiftsramen för utgiftsområde 16. Det nu föreslagnaanslagsbeloppet under B 55 Ersättningar för kliniskutbildning och forskning är därför 530 miljonerkronor lägre än de beräknade utgifterna, vilkaföljer av de tidigare nämnda avtalen mellan statenoch vissa sjukvårds- och tandvårdshuvudmän.Regeringens förslag är att underskottet år 1999skall täckas genom att reservationer ochanslagssparande från budgetåren 1995/96 (artonmånader) och 1997 på vissa anslag får föras tillanslaget B 55.Fyra oppositionspartier för i motioner fram andrabudgetförslag än regeringen för verksamhetsområdetUniversitet och högskolor. Deras avvikelser frånregeringens förslag framgår av bilaga 4 till dettabetänkande.Moderaternas budgetalternativ i motion1998/99:Ub802 (yrk. 8, 19-28) innebär att anslagentill forskning och forskarutbildning vid de blivandenya universiteten i , och ökasutöver regeringens förslag med respektive 25, 10 och10 . Även för Högskolan iKarlskrona/, som vill bygga upptill ett IT-universitet, föreslås i motionen 10miljoner kronor utöver regeringens förslag tillanslaget för forskning och forskarutbildning.Moderaterna anser att resurserna till forskning vidMalmö högskola bör byggas upp successivt, och deföreslår för knappt 21 miljoner kronormindre än regeringen föreslagit. Vidare föreslås attanslaget B 52 Särskilda utgifter inom universitetoch högskolor m.m. avskaffas. Ett nytt anslag B 57Medel att fördela för grundutbildning ochinternationell utveckling m.m. föreslås bli uppförtmed . Detta skallkunna användas för att ge lärosäten som har flersökande än studieplatser utökade resurser. Påmotsvarande sätt föreslås ett nytt anslag B 56 Medelatt fördela för forskning och forskarutbildning bliuppfört med . Detavses bli använt för att ge ökade resurser tillforskning och forskarutbildning vid de universitetoch högskolor som regeringen vill tilldelaobetydliga ökningar och som håller hög kvalitet,uppnår goda resultat och drar till sig mångasökande. föreslår att anslaget B 53Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor minskas med 50 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Vidare vill de ökaanslaget B 54 Sunet med utöverregeringens förslag. anser att det ärviktigt att Sunet verkar för att Internetkompetensenhöjs i och att Sunet stöder och fördjupardet alltmer nödvändiga samarbetet mellan dekommersiella Internetleverantörerna.Kristdemokraterna välkomnar i motion 1998/99:Ub711högskolesatsningen, men de anser att den bör ske ilångsammare takt (yrk. Av en annan motion(1998/99:Ub483), som utskottet kommer att behandlasenare, framgår att vill attutbyggnaden skall omfatta 7 500 nya platser.De vill tillföra utöverregeringens förslag för fler doktorandtjänster,huvudsakligen inom humaniora, och 50 miljoner kronorutöver regeringens förslag till kompetenshöjning avlärarna inom högskolan. De sistnämnda förslagenframförs även i motion 1998/99:Ub447 (yrk. 4 och 9).Det kristdemokratiska budgetalternativet innebär attanslagen B 1-B 54 minskas med sammanlagt 317miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.Centerpartiets budgetalternativ enligt motion1998/99:Fi210 (yrk. 16) innebär för forskning ochforskarutbildning mer änregeringen föreslagit till vartdera , och till och 10miljoner kronor mer än regeringen föreslagit tillHögskolan i /. Under anslaget B 52Särskilda utgifter inom universitet och högskolorföreslår mindre änregeringen föreslagit. Även i motionerna1998/99:Ub430 (c) yrkande 1 och 1998/99:Ub460 (c)föreslås mer till forskning ochforskarutbildning vid respektive Karlstadsuniversitet.Folkpartiets budgetförslag i motionerna1998/99:Fi211 (yrk. 16) och 1998/99:Ub803 (yrk. 20)innebär utöver regeringens förslag 210 miljonerkronor till kvalitetssäkring av grundutbildningen,till fler doktorandtjänster och95 till sommaruniversitet. Avpraktiska skäl för upp summan av dessaökningar, , under anslaget B 52Särskilda utgifter inom universitet och högskolor.Folkpartiet påpekar (mot. 1998/99:Ub803 yrk. 3) attutan disputerade lärare kan lärosätena inte erbjudaden vetenskapliga kvalitet som studenterna har rätttill.Ytterligare till Högskolan iBorås föreslås i motion 1998/99:Ub417 (c), därmotionären skriver att anslaget i propositionen hardragits ner med ett liknande belopp. Hon föreslåratt ökningen skall finansieras genom motsvarandeminskning av anslaget A 1 . - Imotion 1998/99:Ub473 (c, m, kd) föreslås en ökningav forskningsresurserna till Högskolan iSkövde med jämfört med budgetåret1998. Motionärerna framhåller att isina magisterexamensprövningar har givit Högskolan iSkövde goda vitsord. - En överföring av 1 miljonkronor från anslaget A 1 tillanslaget B 41 /Uddevalla:Grundutbildning föreslås i motion 1998/99: Ub410 (c)för etablering av ett utvecklingscentrum för COOP-utbildningen, som är ett profilområde för dennahögskola (yrk. - I motion 1998/99: Ub412 (fp, c)föreslås ett bemyndigande för regeringen att användamedel från anslaget B 52 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor till de högskolor som harextra kostnader för decentraliserad utbildning.Decentralisering av kurser från tillSkellefteå, och medförexempelvis en kostnadsökning för påcirka , meddelar motionärerna.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp inom verksamhetsområdetUniversitet och högskolor och avstyrker samtliga nuredovisade motionsyrkanden i berörda delar.Riksdagen fattade beslut omen utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen med 15 000helårsplatser. budgetförslaginnebär att de vill frångå detta. Såväl Moderaternassom förslag förutsätter en högreutgiftsram för utgiftsområde 16 än den somregeringen föreslagit och som finansutskottetnyligen har tillstyrkt. förslag är intemöjligt att förverkliga inom den av regeringenföreslagna utgiftsramen annat än genom en minskningav , något som utskottet i föregåendeavsnitt har avstyrkt. När det gäller Högskolan iBorås vill utskottet påpeka att takbeloppet tilldenna högskola i propositionen föreslås ökat i enomfattning som motsvarar den beslutade ökningen avpermanenta helårsplatser där . Att det totalaanslagsbeloppet inte föreslås ökat i motsvarandeomfattning beror på en minskning av det särskildaåtagandet när det gäller s.k. NT-platser.Motion 1998/99:Ub473 förutsätter en högre utgiftsrameller att något annat anslag inom utgiftsramensänks, vilket utskottet inte kan ställa sig bakom.Det anslagsbelopp som regeringen har föreslagit föranslaget A 1 har utskottet i detföregående tillstyrkt och därmed avstyrkt motionerna1998/99:Ub410 yrkande 2 och 1998/99:Ub417. Varjelärosäte bestämmer själv om sitt utbildningsutbudoch om undervisningsformer och förläggning ochrum. Då det nuvarande resurstilldelningssystemetbeslutades utgick utskottet från atthögskolestyrelserna i det nya systemet skulle kommaatt vara beredda att ta minst lika stort ansvar somdittills för kompetensförsörjningen i landet och isin respektive region (bet. 1992/93:UbU14 s. 36).Riksdagen bör enligt utskottets mening inte göranågot tillkännagivande i enlighet med motion1998/99:Ub412.U t s k o t t e t anser också att ienlighet med regeringens förslag bör medge att högst530 förs till anslaget B 55 Ersättningarför klinisk utbildning och forskning frånreservationer och anslagssparande.Utskottet noterar i detta sammanhang att frågan ombesparingen på inte har fåttnågon lösning inför år 2000.4 är central myndighet för frågor somrör universitet och högskolor med offentlig huvudmansamt enskilda anordnare av utbildning påhögskolenivå vilka har tillstånd att utfärdaexamina.Under myndighetsanslaget redovisar regeringenHögskoleverkets uppgifter och det arbete som utförtsav verket inom de olika verksamhetsgrenarnanationella kvalitetsbedömningar, beskrivning ochanalys, tillsyn, stöd och utvecklingsinsatser föruniversitet och högskolor, rekrytering till högreutbildning samt internationell rörlighet.Regeringen anför att , som inrättadesden , successivt har fått ett störreansvarsområde. Arbetet med att utvärdera och säkrahögskoleutbildningarnas kvalitet har tillsammans medtillsynsuppgiften varit de centrala uppgifterna.Verket har också på regeringens uppdrag fullföljtett flertal utredningar.För föreslår regeringen att tillHögskoleverket anvisas 129 113 000 kr.U t s k o t t e t föreslår att anvisardet begärda anslagsbeloppet.Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice (VHS) skall på uppdrag avuniversitet och högskolor biträda vid antagningen avstudenter, med juridisk rådgivning och service, medrådgivning och service i fråga om administrativutveckling och ADB samt vid upphandling av i förstahand utrustning. Verksamheten vid myndighetenfinansieras med avgifter, med undantag försystemutveckling och systemunderhåll avdatorbaserade system som finansieras medanslagsmedel.Regeringen redovisar att den produktivitetsökningsom har åstadkommits bl.a. genom VHS:sutvecklingsprojekt "nytt antagningssystem" medföratt verket kan sänka kostnaden per sökande med 5 %för år 1999.VHS beräknas erhålla iavgiftsintäkter . I propositionenföreslås ett anslag till VHS på 10 177 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill medel under anslaget.Centrala studiestödsnämndenCentrala () ärförvaltningsmyndighet för studiesociala frågor.Nämnden skall på ett rationellt och ekonomisktansvarsfullt sätt svara för beviljning av studiestödoch administration av återbetalning av studielån,effektivisera hanteringen av ärenden med iakttagandeav kraven på likformighet och rättssäkerhet samtkraftfullt verka för att information om studiestödennår alla berörda grupper i samhället.Enligt regeringen visar CSN:s årsredovisning för år1997 att myndigheten har haft vissa svårigheter attuppfylla de för myndigheten fastställda målen.Regeringens satsning på utbyggnad inom högskolan ochvuxenutbildning inom medförde enkraftigt ökad belastning på CSN till följd av ettstort antal ansökningar om studiestöd respektivesärskilt utbildningsbidrag. För innevarande budgetår1998 har CSN fått ökade resurser och har därmedkunnat förbättra sin service till de studerande ochlåntagarna. Sammantaget har anvisats 314 miljonerkronor, efter ett tillskott på 60 miljoner kronorvåren 1998. I tilläggsbudget för föreslås enytterligare anslagsökning om ,vilket tillstyrkts av utbildnings- ochfinansutskotten (prop. 1998/99:1, volym 1, yttr.UbU1y, bet. FiU11).Regeringen föreslår att till CSN anvisar 313 566 000 kr.Det anges i propositionen att avsikten är attåterbetalningsverksamhetens administrationskostnaderskall täckas av intäkter från avgifter.