bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att det i lagskall fastställas att skjutvapen som förvarashemma hos hemvärnsmän skall förses medpatronlägeslås.1998/99:N333 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att brytasotningsmonopolet.1998/99:T223 av m.fl. (kd) variyrkas41. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attintensifiera arbetet med omställning avdatorsystem inför år 2000.1998/99:T818 av m.fl. (m) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om 2000-problematiken. Ärendet och dess beredningTotalförsvarsbeslutet för harfattats genom beslut i två etapper.Den första etappen beslutades av den 6december 1995 (prop. 1995/96:12, bet. I denförsta etappen tog ställning tillsäkerhetspolitiken, försvarspolitiken,övergripande mål och uppgifter för totalförsvaret,övergripande inriktning av totalförsvaretsutformning samt ekonomin för perioden.Den andra etappen beslutades av den 13december 1996 (prop. 1996/97:4, bet. FöU1).Riksdagen tog därvid ställning till en närmareinriktning av det militära försvaretskrigsorganisation och dess organisation i fredsamt mål och inriktning av det civila försvaretsfunktioner. Vidare behandlades totalförsvaretsledningssystem, personal- och pliktfrågor,materielförsörjning samt ekonomin under perioden1997-2001.Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:83,bet. 1997/98:FöU10) att behandling avden säkerhets- och försvarspolitiskakontrollstationen skall senareläggas från år 1998till år 1999.I detta betänkande behandlar utskottet regeringens31 förslag till riksdagsbeslut i proposition1998/99:1 Budgetpropositionen ,utgiftsområde 6 Totalförsvar - i det följandebenämnt budgetpropositionen.Alla motioner som behandlas är väckta under1998/. Totalt behandlas 31 förslagfrån regeringen samt 25 motioner med sammanlagt 61yrkanden. Ett betydande antal motioner som harväckts rör totalförsvarsplikten,räddningstjänstfrågor i fred samt Kustbevakningenm.m. kommer att behandlas av utskottet i senarebetänkanden.Inför arbetet med betänkandet har utskottet tagitdel av föredragningar bl.a. från (Försvarsdepartementet och ),Försvarsmakten och Överstyrelsen för civilberedskap.Gemensamma ärenden för totalförsvaretBeredskapskredit för totalförsvaretRegeringenRegeringen föreslår att för år 1999bemyndigar regeringen att utnyttja en kredit om 40miljarder kronor i . Kreditenskall kunna utnyttjas om krig, krigsfara ellerandra utomordentliga förhållanden föreligger.Riksdagen bemyndigade regeringen att utnyttja enkredit i om 40 000 miljonerkronor för om krig, krigsfaraeller andra utomordentliga förhållanden föreligger(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FöU1, rskr.1997/98:82). Regeringen anser att ett motsvarandebemyndigande om samma belopp bör lämnas förbudgetåret 1999.Krediten är beräknad att täcka de utgifter sommotsvarar en månads beredskapshöjande verksamhet.Krediten är beräknad att utnyttjas i ungefär likadelar mellan militärt och civilt försvar.Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringenatt återkomma med redovisning av behovet av medelför den fortsatta verksamheten.UtskottetBeredskapskrediten skall säkerställa att ennödvändig beredskapshöjning inte förhindras ellerfördröjs på grund av att regeringen intedisponerar erforderliga betalningsmedel.Utskottet föreslår därför att bifallerregeringens förslag till beredskapskredit förtotalförsvaret.Statlig kreditgaranti till Stiftelsen föreslår att bemyndigarregeringen att låta ställa ut enkreditgaranti för investeringar i StiftelsenGällöfsta Kurscentrums anläggning och byggnaderunder , upp till en nivåav högst 24 000 000 kr.Stiftelsen har tillregeringen hemställt om en statlig kreditgarantigenom för att möjliggöralångsiktiga investeringar som behövs i och omkringbyggnaderna för att säkra driften av anläggningenoch minska driftkostnaderna. Arbetena är tänktaatt genomföras successivt under en längre periodvid sådana tider då beläggningen avanläggningen är låg.För att möjliggöra banklån till sådana långsiktigainvesteringar som Stiftelsen , bör staten ställa ut en kreditgarantiupp till en nivå av under enfemårsperiod. Regeringen förutsätter därvid attstiftelsens styrelse beslutar i varje fråga omkommande investeringar och budgeterar förkostnaderna hänförliga till lånen så att betalningav räntor, amorteringar och Riksgäldskontoretsavgifter säkerställs.UtskottetUtskottet har inget invända mot att riksdagenbemyndigar regeringen att ställa ut enkreditgaranti till Stiftelsen . Regeringens förslag bör sålundabifallas av riksdagen.IT inför år 2000Utskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen för (Volym 5,utgiftsområde 6 Totalförsvar, s. 13 och 14) anförtom översyn av IT-system . Utskottetbehandlar även motionerna T223 (kd) yrkande 41 ochT818 (m) yrkande 15.RegeringenProblemen med IT-system vid övergången från år1999 väntas beröra hela samhället.Regeringen har därför krävt att alla myndigheterskall vidta erforderliga åtgärder för att minimerakonsekvenserna av tänkbara fel.Från och med den 15 februari 1997 gäller för-ordningen (1997:30) om översyn av statligamyndigheters informationssystem inför år 2000.Enligt förordningen skall Statskontoret varjehalvår lämna en samlad bedömning till regeringenom hur anpassningarbetet fortskrider.Regeringen beslutade att tolvmyndigheter inom Försvarsdepartementetsverksamhetsområde kvartalsvis för skallredovisa arbetet med att anpassa sinainformationssystem.Försvarsmakten är den myndighet inomutgiftsområdet som till följd av såväl storlek somverksamhetens innehåll står inför det i särklassstörsta anpassningsarbetet. Parallellt med de ge-nerella kraven på återrapportering har regeringendärför , och därefter Försvarsde-partementet , anmodat För-svarsmakten att lämna fördjupade redovisningar avanpassningsarbetet. Försvarsmakten skall vidareredovisa eventuella konsekvenser för allmänhetenoch för försvarsförmågan i händelse av uteblivenanpassning. har Försvarsmaktenbeslutat att anpassningsarbetet skall ha högstaprioritet inom myndigheten.Försvarsmakten räknar med att erforderligaanpassningsåtgärder kan ske i deverksamhetskritiska informationssystemen. För-svarsmakten kommer däremot inte att hinna åtgärdaalla inbäddade och tekniska system före år 2000.Arbetet inriktas mot att prioritera och 2000-säkrasystemen så att Försvarsmakten kan upprätthållaerforderlig förmåga. Målet är attverksamhetskritiska informationssystem skall varaåtgärdade och attprioriterade tekniska och inbäddade system skallvara åtgärdade . De system somFörsvarsmakten kommer att använda efter år 2000skall vara testade och säkra. Ett nyttjandeförbudkommer att utfärdas för de system som inteuppfyller detta krav. En slutlig bedömning avnyttjandeförbudens konsekvenser och därmed densamlade försvarsförmågan kommer Försvarsmakten attkunna redovisa under senare delen av år 1999.Av övriga myndigheter inom utgiftsområdet kannämnas som, ilikhet med andra centrala myndigheter, iregeringsbeslut fick i uppdragatt bedöma risker och överväga behov av åtgärderför att säkerställa viktiga samhällsfunktioner isamband med omställningen av informationssysteminför . Överstyrelsen fick även i uppdragatt stödja områdesansvariga myndigheter i arbetetmed att förbereda hanteringen av konsekvenser somkan uppstå i informationssystem.Regeringen konstaterar att arbetet med attanpassa myndigheternas IT-system påsina håll kommit i gång . Detta arbetemåste prioriteras och bedrivas med högambitionsnivå. Det är därför tillfredsställandeatt anpassningsarbetet numera har högsta prioritetinom Försvarsmakten. Målet för samtligamyndigheter måste vara att helt elimineraallvarliga konsekvenser för allmänheten. Frånförsvarssynpunkt är det av stor vikt attkrigsdugligheten och beredskapen inte påverkasnegativt.MotionernaI kommittémotion T223 (kd) av m.fl.anförs bl.a. att behovet är högst påtagligt vadavser anpassningen av datorsystem inför år 2000.Kristdemokraterna begär att regeringen använderstor kraft till att för det första säkra desamhällskritiska systemen och för det andra nogafölja utvecklingen. Enligt motionärerna leverfortfarande många organisationer och företag -trots upprepade varningar från olika håll - ifalsk förhoppning om att inte drabbarderas datorsystem. I motionen nämns också att trestatliga myndigheter - Kriminalvården, Försvaretoch - har kritiserats för att liggaefter med omställningen. Motionärerna anser attregeringen inte har påbörjat sittansvarsfulla arbete på detta område, utan anseratt en ordentlig slutspurt måste till nu (yrkande41).I partimotion T818 (m) anser motionärerna bl.a.att med kraft måste leda statensarbete med att anpassa datorsystemen för att . Kommissionen måste kunna avgöravilka system som är mest vitala och som måsteåtgärdas först. Kommissionen måste också se tillatt avvägningar görs huruvuda nuvarande programoch system skall omprogrammeras eller bytas ut föratt klara . Kommissionen bör ocksåerbjuda sig att leda och samordna det civilasamhällets anpassning och tillse att kommunikationmellan samhällets olika delar fungerar (yrkande15).UtskottetUtskottet hade i samband med budgetbehandlingenhösten (1997/98:FöU1 s. 35-38) en utförligbehandling av frågan om omställningen avdatorsystem m.m. inför år 2000.Utskottet kunde då notera att regeringenvidtagit ett antal åtgärder på området i syfte attförhindra allvarliga samhällsstörningar i sambandmed övergången ; bl.a. omnämndesregeringens beslut om en förordning om översyn avstatliga myndigheters informationssystem inför år2000 (SFS 1997:30). Vidare att det iregleringsbrev för lämnades uppdrag förvissa myndigheter att redovisa konsekvenser av IT-omställningen inför år 2000.Utifrån vad som då hade kommit till utskottetskännedom i fråga om sekelskiftesanpassningen avvåra datorsystem fanns det enligt utskottetsmening stor anledning att med störstauppmärksamhet följa förberedelsearbetet. Utskottetansåg det vara ytterst viktigt att regering ochriksdag tydligt markerar betydelsen av dennafråga. Inom samtliga verksamheter som berörs avsekelskiftesanpassningen måste frågan omomställningen av datorsystem m.m. till år 2000föras högt upp på dagordningen. Utskottet utgickifrån att regeringen aktivt följer utvecklingennär det gäller att lösa 2000-problematiken och vidbehov vidtar ytterligare åtgärder för attunderlätta övergången till år 2000.Utskottet har erfarit att regeringen den 29januari 1998 tillkallat en särskild delegation föratt behandla frågor rörande omställningen avdatorer och system vars funktioner måste ses överinför . Delegationen har övertagit arbete med 2000-frågan. Delegationenföljer och analyserar arbetet med anpassningeninför och utvärderar löpande hur arbetet ide olika samhällssektorerna fortlöper. Regeringenhar även uppdragit till samtliga länsstyrelser attbedöma risker och överväga behov av åtgärder införomställningen. ett regeringsuppdrag att lämna stöd tilllänsstyrelserna i detta arbete samt att tillregeringen redovisa erfarenheterna avstödverksamheten och bedömningar avledningsförberedelserna.Regeringen kommer att överlämnaen särskild skrivelse till om IT införår 2000. I skrivelsen kommer enligt vad utskotteterfarit förhållandena i de samhällsviktigafunktionerna samt regeringens bedömning av lägetatt redovisas.Av en sammanställning, som Försvarsmakten i samverkan utarbetat, kanutskottet med tillfredsställelse notera attFörsvars-makten räknar med att de åtgärder somkrävs kan genomföras i deverksamhetskritiska informationssystemen. Allainbäddade och tekniska system kommer dock inte atthinnas med till dess. Arbetet inriktas därför påatt prioritera och 2000-säkra system så attFörsvarsmakten kan upprätthålla erforderligförmåga och att ingen kommer till skada.Även om utskottet nu kan notera att frågan 2000 noga följs upp av regeringen bedömerutskottet alltjämt att sekelskiftesanpassningen avdatasystem och andra system som innehållerdatorstyrd elektronik är en ytterst angelägenfråga och därför fortsatt bör prioriteras avstatsmakterna och av ansvariga i samhället iövrigt. Utskottet bedömer att en stor del avsamhällets verksamhet kan komma att påverkasnegativt, om brister i sy-stemen inte hunnitsåtgärdas . Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till om regeringenbefarar att säkerheten i samhällsviktigadatasystem inte kan upprätthållas vid övergångentill år 2000.Mot bagrund av vad utskottet nu anfört finns detenligt utskottets mening inte anledning attfrån sida vidta ytterligare åtgärder idenna fråga. Motionerna T223 (kd) yrkande 41 ochT818 (m) yrkande 15 behöver därför inte bifallasav riksdagen.Inför 1999 års säkerhets- och försvarspolitiskakontrollstationI detta avsnitt behandlas motionerna 1998/99:Fö204yrkandena 1, 6 samt 8-10 (kd kommitté),1998/99:Fö205 yrkande 1 (fp parti), 1998/99:Fö210yrkandena 1, 3 och 5 (mp parti), 1998/99:Fö211,1998/99:Fö304, 1998/99:Fö305, 1998/99:Fö306,1998/99:Fö307, 1998/99:Fö309, 1998/99: Fö314,1998/99:Fö315, 1998/99:Fö317 yrkandena 1 och 3 (mkommitté) samt 1998/99:Fö318.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion1998/99:Fö317 yrkandena 1 och 3 (m kommitté) att1996 års försvarsbeslut har havererat. Deekonomiska och säkerhetspolitiskaförutsättningarna gäller inte längre. handlarförsvarspolitikens utmaningar om att skapa bästamöjliga grund för ett framtida starkt försvar.Därför behövs det underlag för ett nyttförsvarsbeslut (yrkande 3). Denkommande kontrollstationen bör utgöra förstasteget i en helt ny beslutsprocess.Försvarsplaneringens femåriga cykler bör övergestill föremål för en mer flexibel planering.Begreppet försvarsbeslut i traditionell mening börutmönstras.Vänsterpartiet anser i motion 1998/99:Fö211 (vparti) att osäkerheten om utvecklingen ochfastlåsningarna i en felaktig, kostnadskrävandeoch stelbent struktur är så allvarliga att detinte räcker med korrigeringar i den kommandekontrollstationen. Det krävs ett helt nyttförsvarsbeslut som är baserat på en aktuellsäkerhetspolitisk analys och en rationell strukturför våra samlade försvarsresurser.Kristdemokraterna lyfter i motion 1998/99:Fö204,yrkandena 1, 6 samt 8-10 (kd kommitté) fram ettantal frågor som hör samman med en merlångsiktande och principiell översyn avförsvarspolitiken.I yrkande 1 framhålls att Försvarsmaktenslångsiktiga styrka inte får ur-gröpas. Etthelhetsgrepp måste tas vad gällerförsvarspolitiken i stället för att genombesparingar och ominriktningar lappa, laga ochsenarelägga olika pro-jekt. Den säkerhetspolitiskakontrollstationen 1999 bör därför bli ett avstampför ett nytt försvarsbeslut med största möjligahandlingsfrihet inför framtida hot.För att möjliggöra effektiva och snabba svenskafredsfrämjande insatser krävs enligt yrkande 6anpassning till internationell standard vad gällermetoder och materiel. Arbetet måste intensifierasmed att åtgärda de brister som finns beträffandeinteroperabiliteten. Det framstår som ett klartsvenskt intresse att förmågan till samverkan medandra nationer kan utvecklas.I yrkande 8 framhålls attförsvarsområdesledningarna måste ha god kompetensoch kraft att leda och samordna den omfattandeverksamheten. En uppföljning av den nyaförsvarsområdesorganisationen bör göras sombelyser konsekvenserna för det militära försvaret,kommunerna, frivilligorganisationerna och detcivila försvaret.Det civila försvaret hämtar enligt yrkande 9 singrundbemanning från det fredstida samhälletsresurser och är en viktig del av totalförsvaret. Idet nya försvarsbeslut, som behöver komma ,förutsätter att det civilaförsvaret och dess integrerade roll och status fåren central belysning.I 1996 års försvarsbeslut bestämdes attberedskapspolisorganisationen skall byggas ut till15 000 personer. Det målet kommer med nuvarandeutbildningstakt inte att nås. Enligt yrkande 10måste få en redovisning för hur skyddetav samhällsviktig verksamhet skall organiserasunder höjd beredskap.Miljöpartiet de gröna pekar i motion 1998/99:Fö210yrkande 1 (mp parti) på behovet av att formuleraen ny inriktning av försvarspolitiken i sambandmed den aviserade kontrollstationen våren 1999.En självklar inriktning på anpassnings- ochomorienteringsarbetet är rimligtvis att förberedaför en anpassning till den nya och breddadehotbilden. För att kunna möta de nyasäkerhetspolitiska behoven och möjliggöra en meromfattande svensk medverkan i FN:s fredsbevarandearbete måste anslaget till internationellainsatser öka.Enligt (yrkande 3) står det heltklart att dagens utbildningsstruktur är kraftigtöverdimensionerad och att ett mycket stort antalregementen, flygflottiljer och örlogsbaser måsteavvecklas.I yrkande 5 framhålls att en bibehållentraditionell militär invasionsstruktur fortfarandestår i fokus. Ett av skälen är ett alltförotillräckligt beslutsunderlag. Regeringen bördärför uppdra åt Försvarsberedningen och andraberedande myndigheter att ombesörja en breddningoch bättre balans vad gäller beslutsunderlag föratt forma försvarspolitiken.Folkpartiet liberalerna redovisar i motion1998/99:Fö205 yrkande 1 (fp parti) att deutgångspunkter för framtida försvars-och säkerhetspolitik som redovisades avFolkpartiet under processen årsförsvarsbeslut kvarstår. skall bidra tillatt skapa en alleuropeisk fredsordning. Det finnsinte nu anledning att ompröva den militäraalliansfriheten, men full handlingsfrihet bör rådainför den fortsatta utvecklingen. Skulle Natoutvidgas med de baltiska staterna och Finlandkommer frågan i ett nytt läge.I motion 1998/99:Fö304 av ()framhålls att starka regionalpolitiska hänsynmåste tas vid översynen av försvaret. De orter somi hög utsträckning är beroende av försvaret måsteundantas från nedläggningar. tillhörenligt motionären denna grupp.I motion 1998/99:Fö305 av och () framhålls att det finns i bådeÖrebro och stor oro för de planer somFörsvarsmakten redovisat förskjutfältsverksamheten i Mellan- Sverige.Motionärerna anser det nödvändigt med enövergripande översyn av skjutfältsverksamheten iMellansverige så att allmänpolitiska hänsyn kanvägas in utan att förmåga till ettfullgott försvar äventyras.Lars och () föreslår imotion 1998/99:Fö306 att bör uppdra åtregeringen att starta utbildning av miljösoldaterlämpade för insatser med såväl internationella somnationella uppdrag, samt att denna utbildning börförläggas till Borås.I motion 1998/99:Fö307 begär ()att regeringen låter undersöka möjligheten attöverlåta övningsfältet i Remmene till Herrljungakommun. Eftersom Älvsborgsregementet (I 15) lagtsned så är behovet att behålla övningsfältetminimalt.I motion 1998/99:Fö309 lämnar ochMargareta () förslag till hurTotalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum i skall kunna utvecklas.Lars och () redovisar imotion 1998/99:Fö314 den månsidighet avutbildnings- och förvaltningsresurser som finns iSkövde garnison. Garnisonen spelar enligtmotionärerna en viktig roll i länoch för förbanden i . Motionärerna anseratt regeringen bör beakta de fördelar som Skövdegarnison har i detta avseende inför kommandeöverväganden och beslut om försvaret.Sofia och () framhålleri motion 1998/99:Fö315 att planerna på framtidaanvändningen av Villingsbergs skjutfält väckeroro i länet. Motionärerna anser därför attutvecklingen av Villingsbergs skjutfält iKilsbergen mot ett s.k. storskjutfält inte börkomma till stånd.Johan () föreslår i motion 1998/99:Fö318att utredningar om framtida användning avVillingsbergs skjutfält och skjutfältmåste samordnas. Användningen av Villingsbergsskjutfält bör minimeras och skjutfältutvecklas.UtskottetDen säkerhets- och försvarspolitiskakontrollstationenFörsvarsutskottet vill inledningsvis erinra om attriksdagen beslutat (bet. 1997/98:FöU10, rskr. 269)senarelägga behandlingen av den säkerhetspolitiskakontrollstationen . Utskottet erinrarom att systemet med kontrollstationer skall bidratill en fortlöpande politisk prövning av detsäkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser förtotalförsvarets beredskap, omfattning, utvecklingoch förnyelse. I flera motioner framhållsemellertid att kontrollstationen bör ha karaktärenav ett nytt försvarsbeslut och därmed ge en nyinriktning av försvarspolitik.Utskottet delar många motionärers uppfattning attdet är angeläget att nu på olika punkter se överförsvarspolitikens inriktning och därvid pröva ivad mån försvarsbeslut bör omprövas.Det finns emellertid inte anledning för riksdagenatt redan nu ta ställning till om det beslut omSveriges säkerhets- och försvarspolitik som kommeratt fattas kommer att bli sågrundläggande att det skall ses som ett helt nyttlångsiktigt försvarsbeslut för helatotalförsvaret. Det är utskottets bedömning attdet inte kommer att finnas ett tillräckligtgenomarbetat beslutsunderlag för att riksdagenskall kunna besluta i alla de frågor som ingår iett traditionellt försvarsbeslut. Det är sålundainte sannolikt att all verksamhet inomtotalförsvaret blir föremål för en omprövning avriksdagen . Därför är det intemeningsfullt för att nu rubricera 1999års säkerhets- och försvarspolitiskakontrollstation som ett försvarsbeslut itraditionell mening.Det är utskottets bedömning att riksdagensbeslut snarare lägger fast vissasäkerhets- och försvarspoltitiska grunder och blirinledningen till fortsatt utredningsarbete ochsuccessiva beslut av , det kan gällat.ex. frågor om totalförsvarspliktens närmaretillämpning, Försvarsmaktens detaljorganisationsamt totalförsvarets ledningsorganisation, m.m.Flera myndigheter inom totalförsvaret har underhösten 1998 lämnat underlag för kommandesäkerhets- och försvarspolitiska överväganden.Försvarsberedningens slutrapport, vilken beräknasöverlämnas till regeringen kring årsskiftet1998-1999, får central betydelse som underlag förkontrollstationen. Eftersom samtligariksdagspartier är representerade iFörsvarsberedningen ges dessa sålunda insyn i ochinflytande över förberedelsearbetet.Det är utskottets bedömning attutredningsunderlaget från de olika myndigheternasamt Försvarsberedningens kommande slutrapport ärtillräckligt underlag för regeringens ochriksdagens överväganden om principernaför säkerhets- och försvarspolitiken. Därmedskapas det förutsättningar för att besluta om enreviderad inriktning av försvarspolitiken, omdetta då anses motiverat.Moderata samlingspartiet förordar i motion1998/99:Fö317 yrkande 1 att den kommandekontrollstationen bör utgöra första steget i enhelt ny beslutsprocess.Genom etappindelningen av det nu gällandeförsvarsbeslutet och systemet medkontrollstationer har redan steg tagits mot enflexiblare rytm i försvarsplaneringen än tidigare.Olika försvarspolitiska beslut får konsekvenser iolika tidsmässiga perspektiv. Enligt utskottetsbedömning kommer ett antal försvarspolitisktviktiga beslut att - vid sidan av den årligabudgetregleringen - fattas successivt under dekommande åren. Försvarsplaneringen utvecklasenligt utskottets mening mot att vara mindrebunden till femårsperioder. Motionärernas önskemåltorde därmed i allt väsentligt komma atttillgodoses.Mot bakgrund av vad utskottet ovan anförtbeträffande den säkerhets- och försvarspolitiskakontrollstationen bör några uttalanden frånriksdagens sida inte göras med anledning avmotionerna 1998/99:Fö204, yrkandena 1, 6 samt 8 -10, 1998/99:Fö205 yrkande 1, 1998/99:Fö210yrkandena 1, 3 och 5, 1998/99:Fö211 samt1998/99:Fö317 yrkanden 1 och 3. Motionerna börsålunda inte bifallas av riksdagenFörsvarsmaktens framtida utbildningsresurser m.m.I flera motioner aktualiseras olika frågor som rörFörsvarsmaktens organisation i fred och dessresurser bl.a. för utbildning. Det gäller bl.a.den framtida användningen av olika övnings- ochskjutfält samt utnyttjandet av garnisonerna iSollefteå, , och Eksjö.Tidigast i samband med behandlingen av densäkerhets- och försvarspolititskakontrollstationen uppkommer frågan om huruvidaFörsvarsmaktens organisation och dessutbildningsresurser m.m. bör genomgå en omfattandeöversyn. Utskottet anser sålunda det för tidigtför att nu uttala sig om de eventuellariktlinjerna för de organisationsöverväganden somkan komma att röra Försvarsmakten.