bet · GL01BoU7 · 1998-02-19 00:00:00 — På motsvarande sättsom i förvärvslagen skall, om avskrift av köpehandlingen inte bifogats anmälan,tiden räknas först från det att kommunen mottog sådan handling. kan det finnas skäl att uppmärksamma om inte också tidsfristen enligtförköpslagen bör utsträckas . Utskottet utgår från attregeringen gör de överväganden som kan behövas.BostadsförvaltningslagenEnligt regeringen bör det inte göras någon förändring i bostadsförvaltnings-lagen (1977:792).I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 8 föreslås att ingripande skall kunna ske påett tidigare stadium och på ett mildare sätt genom att enförvaltningsanmärkning utfärdas i enlighet med vad anfört i sittremissvar.Regeringen finner det tveksamt om behovet av en mildare sanktionstyp är såstort och pekar på hyresgästernas nuvarande och förslagna möjligheter attenligt hyreslagen begära åtgärdsföreläggande och de föreslagna ändringarna iförvärvslagen. Mot denna bakgrund anser regeringen att ytterligare erfarenheterbör vinnas innan en skärpning av bostadsförvaltningslagen övervägs. Regeringenanser därför att lagen inte bör ändras.Utskottet anser att det inte nu finns anledning att genomföra den i motionenföreslagna förändringen av bostadsförvaltningslagen. Ytterligare erfarenheterav hyreslagens och förvärvslagens tillämpning bör vinnas innan man överväger enskärpning av bostadsförvaltningslagen. Utskottet avstyrker således motion1997/98:Bo9 (v) yrkande 8 om ytterligare möjligheter till ingripande enligtbostadsförvaltningslagen.Vissa följdändringar i anledning av propositionens lagförslagRegeringens förslag till ändringar i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m.m. bör vinna bifall. Förslaget avser bl.a. införandet av ettnytt andra stycke i 10 §. Det stycke som utgör paragrafens tredje styckekommer till följd av detta att utgöra paragrafens fjärde stycke. I 9 § förstastycket, 10 a § första stycket och 13 § första stycket samma lag hänvisas till10 § tredje stycket. Dessa hänvisningar bör ändras till att avse 10 § fjärdestycket. Ett förslag till lagändring som omfattar dessa ändringar har bifogatsdetta betänkande som bilaga 2. Utskottet föreslår att antar det avutskottet med anledning av propositionen förordade förslaget till lag omändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. Förslaget har sombilaga 2 fogats till detta betänkande.Propositionens förslag i övrigtUtskottet har beträffande de lagförslag som inte berörts ovan inte funnitanledning till erinran eller särskilt uttalande.Utskottet föreslår sålunda att antar de i propositionen intagnalagförslagen i vad mån de inte behandlats ovan. De har som bilaga 1 fogats tilldetta betänkande.Vissa överväganden i anledning av propositionens lagförslagEnligt lagen (1986:1242) om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt fårregeringen försöksvis lämna ekonomiska föreningar tillstånd och medge undantagfrån viss lagstiftning så att de kan bedriva verksamhet med kooperativhyresrätt. Försökslagen gäller t.o.m. utgången av . Utskottet anser detönskvärt att det särskilt övervägs om de nu föreslagna reglerna som germöjlighet att säga upp ett åtagande om borgen eller pant bör gälla deföreningar som deltar i försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt liksomandra föreningar som upplåter kooperativ hyresrätt. Det gäller främst i frågaom de föreningar som själv hyr lägenheter och upplåter dem i andra hand tillsina medlemmar när det gäller de säkerheter som kan ha ställts för föreningensfullgörande av det avtal föreningen har med fastighetsägaren. Utskottet utgårfrån att ett ställningstagande i denna fråga kommer att ingå i de övervägandensom regeringen förväntas göra om denna upplåtelseforms framtid.Övriga motionsförslagHyressättningModerata samlingspartiet har i sin partimotion 1997/98:Bo202 från allmännamotionstiden tagit upp vissa frågor om hyressättningssystemet. I motionensyrkande 15 föreslås att beslutar om att återupprätta det ursprungligabruksvärdessystemet. Motionärerna hänvisar till att bruksvärdessystemetursprungligen var avsett att ha en starkare koppling till marknadshyror.Förslaget omfattar fri hyresbildning efter förhandling mellan hyresvärd ochhyresgäst i kombination med bevarat besittningsskydd. Vidare förutsätts att deallmännyttiga bostadsföretagens hyresledande roll avskaffas.Bostadsutskottet har , senast ibetänkande 1996/97:BoU8, behandlat motionsyrkande motsvarande vad som föreslåsi den nu aktuella motionen. Utskottet har inte funnitanledning att överväga sådana förändringar i bruksvärdessystemet sommotionärerna förordar. Inte heller nu har i motionen presenterats argument somger utskottet anledning att ändra sitt ställningstagande. Motion 1997/98:202(m) yrkande 15 avstyrks således.Det kollektiva hyresförhandlingssystemetI motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 16 föreslås att hyresförhandlingslagen skallavskaffas.Ett kollektivt förhandlingssystem har många fördelar både för hyresgästernaoch hyresvärden. Det underlättar regleringen av hyrorna och andra hyresvillkor.Det ger också trygghet åt den enskilde hyresgästen eftersom denne inte behöveruppträda ensam i förhandlingarna med hyresvärden. En lagstiftning som gerhyresvärdarna en förhandlingsskyldighet gentemot en hyresgästorganisation ärnödvändig. Det kan nämligen befaras att vissa hyresvärdar annars skulleundandra sig förhandlingar med hyresgästorganisationen. Särskilt mot s.k.oseriösa hyresvärdar är hyresgästernas behov att uppträda kollektivt stort.Hyresförhandlingslagen innebär också rättssäkerhetsgarantier för de enskildahyresgästerna. Den påbjuder en likabehandling av hyresgästerna vad gällerhyressättningen för att bl.a. förhindra att de oorganiserade hyresgästernadiskrimineras. Den ger hyresgästerna en särskild rätt till prövning av denersättning en hyresgästorganisation kan erhålla för sin förhandlingsverksamhet.Av vikt är också att hyresgästerna genom lagen tillagts en särskildprövningsrätt avseende de kollektiva överenskommelser om hyresvillkoren somträffas mellan hyresvärden och hyresgästorganisationen. Lagen garanterardessutom de enskilda hyresgästerna en rätt att förhandla enskilt, om de såönskar, vilken möjlighet ett av lagstiftningen oreglerat kollektivt systemhyresvärden annars ensam skulle ges bestämmanderätt över.Enligt utskottets mening kan mot den angivna bakgrunden inte komma i frågaatt lämna det kollektiva förhandlingssystemet oreglerat. Hyresförhandlingslagenskall därför inte avskaffas. Utskottet avstyrker motion 1997/98: Bo202 (m)yrkande 16 om ett avskaffande av hyresförhandlingslagen.BostadsrättVillkor för ändringarna av stadgarnaI motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 19 föreslås att medlemmarnas inflytande översina bostadsrättsföreningar bör stärkas genom att andra villkor för ändringarav föreningsstadgarna än de som framgår av bostadsrättslagen bör förklarasogiltiga.I bostadsrättslagen anges att om det i en förenings stadgar intagits någotvillkor för ändring av stadgarna utöver vad som följer av lagen så gäller detvillkoret (9 kap. 24 § bostadsrättslagen). Ett exempel på ett villkor av dettaslag är att en vid sidan av en bostadsrättsförening ståendebostadsrättsorganisation skall godkänna ett beslut om stadgeändring.Senast under förra (bet. 1996/97:BoU8) avstyrkte utskottet enmotsvarande motion med motiveringen att det får anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att själva besluta om organisationenskall ha det inflytande ett i motionen åsyftat stadgevillkor ger.Utskottet finner inte anledning att ändra sitt ställningstagande ochavstyrker motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 19 om en bostadsrättsföreningssjälvbestämmanderätt över sina stadgar.Partiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelseI motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del föreslås att förbudetmot dubbelupplåtelse bör slopas i de fall kommun eller kommunala bolag ombildarhuset till bostadsrätt i syfte att ombildning skall underlättas.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär att bostadsrätt inte får upplåtas lägenhet som är upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 § bostadsrättslagen).Bostadsrätt kan dock upplåtas till en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissa fall försvåra ombildningentill bostadsrätt.Förbudet har behandlats vid många olika tillfällen. Bl.a. behandlades det ien departementspromemoria om s.k. bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tas bort eftersom detta skullekunna innebära oklarheter och missförstånd som i sin tur skulle kunna leda tillrättsförluster för hyresgäster i bostadsrättslägenheter. Bakgrunden till denbedömningen står att finna i att hyreslagen i vissa avseenden särregleraruthyrning av bostadsrättslägenheter, bl.a. vad gäller hyresgästensbesittningsskydd.Under /96 avstyrkte utskottet en motion med samma innehåll(bet. Utskottet delade då en av regeringen redovisad uppfattning om attnegativa effekter skulle uppstå om förbudet togs bort helt eller delvis. Detbefarades att risken för oklarheter och missförstånd skulle kunna leda tillrättsförluster för hyresgästerna i bostadsrättslägenheter. Ett partiellt förbudskulle dessutom, för att skydda hyresgästerna, behöva medföra ett förbud förkommunen eller dess bolag att överlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte anledning ändra uppfattning i frågan. Utskottetavstyrker motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del om ettpartiellt upphävande av förbudet mot dubbelupplåtelse.Bostadsrättshavarens rättigheter mot föreningenI motion 1997/98:Bo403 (c) föreslås att den enskilde bostadsrättshavaren skallges ett inflytande över standardhöjande åtgärder som föreningen vidtar i sitthus motsvarande den rätt som tillkommer en hyresgäst.Bostadsrättsutredningen (dir. 1996:10 och 1997:116) skall göra en systematiskjämförelse mellan hyreslagen och bostadsrättslagen vad gäller regleringen avden boendes rättigheter och skyldigheter. Utredningens resultat bör avvaktasinnan tar ställning till den av motionären väckta frågan. Utskottetavstyrker motion 1997/98:Bo403 (c) bostadsrättshavarens inflytande överstandardhöjande åtgärder.Personligt låneansvar för bostadsrättshavarenI motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 13 i motsvarande del föreslås att varjebostadsrättshavare skall ansvara för sin del av hela bostadsrättsföreningensbelåning. Bostadsrättshavaren skulle därmed kunna tillgodogöra sigprivatpersonens rätt att dra av räntekostnader i inkomstdeklarationen.Det föreligger inte något hinder enligt bostadsrättslagen för enbostadsrättsförening att ordna det så att medlemmarna i stället för föreningentar upp lån för en ny- eller ombyggnad av föreningens hus. Vidföreningsbildningen kan t.ex. insatserna sättas så att föreningen inte behöverta något lån. I departementspromemorian Förstärkt bostadsrätt (Ds 1994:59)föreslogs att möjligheter skulle införas för en ny typ av bostadsrättsföreningi vilken bostadsrättshavarna skulle svara för lånen och att föreningen skulleförbjudas att ta lån och inteckna fastigheten. Regeringen har inte funnit skälatt föra fram promemorieförslaget till riksdagen.Bostadsrättsutredningen skall analysera vilka problem ett system meddifferentierade insatser kan innebära och om ett sådant system närmare börregleras i lagen (dir. 1996:10 och 1997:116). Utredningen skall också övervägaom det skall finnas från föreningslagen avvikande regler bl.a. vad gäller enhöjning av insatserna.Utskottet finner inte skäl att förorda lagstiftning där det görs till regelatt de enskilda bostadsrättshavarna personligen skall ansvara för de skuldersom gäller huset. Däremot kan det finnas fördelar med att varjebostadsrättshavare har möjlighet att efter eget val betala en större insatseller göra annat kapitaltillskott mot att han erhåller en lägre årsavgift.Sådana ordningar tillämpas av en del föreningar. Problem i förhållandetill den lagstiftning som gäller kan dock uppstå. En lagreglerad ordningkan därför vara av värde. överväganden bör avvaktas.Mot den angivna bakgrunden anser utskottet att motion 1997/98:Bo218 (kd)yrkande 13 i motsvarande del om ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren bör avstyrkas.Utskottet vill i detta sammanhang anmärka att utskottet inte behandlarförslaget ur skatterättslig synvinkel. Denna fråga behandlades bl.a. av denbostadspolitiska utredningen (SOU 1996:156) som föreslagit att bostadsrättensbehandling i skattelagstiftningen bör ses över i enlighet med tidigareutredningars förslag.Bostadsrättens pantvärdeI motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del framförs krav på vissaförbättringar av bostadsrättens pantvärde. Det gäller att en långivare som tari anspråk en pantsatt bostadsrätt bör få en ovillkorlig rätt till inträde iföreningen och till andrahandsuthyrning. Vidare gäller att enbostadsrättsföreningens fordran på förfallna avgifter inte bör prioriterasframför andra fordringar.Riksdagen beslutade om vissa ändringar av bostadsrättslagen somsyftar till att stärka bostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3). Genomdenna lagstiftning har en juridisk person tillagts en rätt att under tre årutöva bostadsrätten utan att vara medlem i föreningen, om den juridiskapersonen har förvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljning ellertvångsförsäljning och då hade panträtt i bostadsrätten. Till denna rätt ärkopplad en rätt att upplåta den i bostadsrätten ingående lägenheten i andrahand. Denna lagtekniska lösning har delvis som förebild de regler som gällerdödsbons rätt att utöva bostadsrätt efter en avliden.I samma lagstiftningsärende infördes en legal panträtt för föreningenomfattande fordran på förfallna avgifter. Genom regleringen erhöll föreningen,jämfört med tidigare, en mindre omfattande rätt till företräde i förhållandetill en panthavare för fordringar gentemot bostadsrättshavaren.Ett motionsförslag med samma innebörd som det som väckts behandladeriksdagen vid sitt ställningstagande till de nya reglerna. Utskottet anförde dåsammanfattningsvis bl.a. följande. De betänkligheter som är förknippade med attpanthavaren inte har rätt till medlemskap är inte av sådan styrka att någonannan lösning bör väljas. Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslagen inte ger juridiska personernågon rätt till medlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrätten somsäkerhet är uteslutande personligt betingade och behöver därför inte behandlaspå samma sätt som en juridisk persons förvärv. Motionsförslagen avslogs avriksdagen.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sitt redovisade tidigareställningstagande. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del beträffande en panthavares rätttill medlemskap och andrahandsupplåtelse.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunkten att omfattningen av denlegala panträtten utgör en bra avvägning mellan å ena sidan föreningensintressen och å andra sidan panthavarens krav att erhålla betalning för sinfordran (bet. 1995/96:BoU3). Utskottet finner inte heller på denna punkt skältill annat ställningstagande. Utskottet avstyrker med hänvisning till detanförda motion 1997/98:Bo202 (m) yrkande 18 i motsvarande del beträffande enbostadsrättsförenings förmånsrätt.I motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 13 i motsvarande del föreslås enutvärdering av ändringar om en förstärkning av bostadsrättens värdesom pant. Enligt motionärerna finns det behov av kompletteringar ochförtydliganden vad gäller omfattningen av den legala panträtten och köparensförpliktelser vid överlåtelse av bostadsrätt.De nya reglerna trädde i kraft . Utan att i gå in påbehovet av en utvärdering anser utskottet att de nya reglerna varit i kraftalltför för att det skall vara meningsfullt att göra en utvärdering.Därtill kommer att utreder ett helt nytt system förpantsättning. Den förväntas i denna del bli klar senast den 30 juni 1998.Utredningsuppdraget har inte direkt den inriktning motionärerna föreslår, menövervägandena avseende ett nytt pantsättningssystem bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till frågan om en utvärdering av reglerna som påverkaren bostadsrätts pantvärde, eftersom en förändring av pantsättningssystemet kanpåverka bostadsrättens värde som pant. Utskottet avstyrker på anförda skälmotion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 13 i motsvarande del om en utvärdering avreglerna om förstärkning av bostadsrättens pantvärde.I motion 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 13 i motsvarande del föreslås ettinrättande av ett allmänt bostadsrättsregister där ägare och pantsättningarfinns införda.Frågan om ett centralt bostadsrättsregister är föremål förBostadsrättsutredningens överväganden (dir. 1996:10 och 1997:116) som i dennadel förväntas bli klara . Resultatet av de pågåendeövervägandena bör avvaktas. Utskottet avstyrker med det anförda motion1997/98:Bo218 (kd) yrkande 13 i motsvarande del om ett centraltbostadsrättsregister.ÄgarlägenheterI två motioner, 1997/98:Bo202 (m) yrkande 17 och 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 12,föreslås att ägarlägenheter skall införas som ny upplåtelseform.Utskottet behandlade ingående vid /95 (bet. BoU19) likalydandemotionsyrkanden av (m), (kd) och (mp). Dessa avstyrktes av utskottet. Det finnsinte anledning för utskottet att inta en annorlunda ställning till frågan ominförandet av en ny upplåtelseform. Utskottet avstyrker därför m- och kd-motionerna om ägarlägenheter.Bostadsförmedling och annan bostadsanvisningTvå motioner behandlar frågor om bostadsanvisningsrätt och bostadsförmedling. Ibåda motionerna hänvisas till ökande problem på bostadsmarknaden, särskilt försvaga hushåll. Motionärerna anser att många fastighetsägare ställer allt högrekrav på nya hyresgäster. Kraven uppges avse såväl ekonomiska som andraförhållanden.I motion 1997/98:Bo219 (s) lämnas tre förslag om ett ökat samhällsinflytandeöver bostadsanvisningen. I yrkande 6 föreslås ett tillkännagivandeom införandet av en ny bostadsanvisningslag. Motionärerna framhåller attkommunerna måste få starkare instrument för att kunna skydda dem som har detbesvärligt på bostadsmarknaden. Vidare tas i motionen upp frågor om privatbostadsförmedling och förekomsten av ?svarta pengar? i detta sammanhang. Enligtmotionens yrkande 8 bör privata bostadsförmedlingar omfattas av samhällsinsynpå ett sätt motsvarande vad som gäller vid förmedling av bostadsrätter. Iyrkande 7 föreslås att lagstiftningen bör ses över i syfte att försvåra denolagliga handeln med hyreskontrakt.Även i motion 1997/98:Bo231 (v) yrkande 3 föreslås i etttillkännagivande framhålla behovet av en lagstiftad bostadsanvisningsrätt föratt stärka de svaga hushållens möjligheter på bostadsmarknaden.Anvisningsrätten föreslås omfatta både de kommunala och privatabostadsföretagens lägenhetsbestånd. I yrkande 6 föreslås hosregeringen begära förslag till sådana regler att kommunerna ges rätt attingripa mot såväl kommunala som privata fastighetsägares möjlighet att ställaorimliga eller diskriminerande krav på de bostadssökande. Kommunerna föreslåsockså få rätt att överklaga fastighetsägarnas fördelning av bostäder.Bostadsutskottet delar den oro som framkommer i de två motionerna över deproblem som vissa hushåll har att komma in på den ordinarie bostadsmarknaden.Många ungdomar och hushåll med begränsade ekonomiska resurser är i daghänvisade till osäkra hyresförhållanden med andrahandskontrakt eller andratillfälliga lösningar. Förutsättningarna på bostadsmarknaden varierar starktöver landet. I vissa delar är tillgången på hyresbostäder mycketgod. En självklar strävan bör givetvis vara att en god bostadsförsörjning kantryggas även på orter med hög efterfrågan och för hushåll med begränsadeekonomiska resurser. Utskottet anser liksom motionärerna att förekomsten avoseriös bostadsförmedling och handel med hyreskontrakt självfallet är heltoacceptabel.Frågor om det ansvar som kommunerna respektive övriga parter påbostadsmarknaden har för bostadsförsörjningen har under de senaste årenövervägts i olika sammanhang. En fråga som därvid varit central är ansvaret förbostadsförsörjningen för de grupper som har svårt att av egen kraft hävdasina intressen. Diskussioner har förts i denna fråga mellan företrädare förInrikesdepartementet och bostadsmarknadens parter. Vidare har denbostadspolitiska utredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1996:156) övervägtfrågan om kommunernas ansvar och styrmedel i sammanhanget. Utredningen ansågvisserligen att det inte fanns skäl att ge kommunerna lagstöddmöjlighet till förmedlingsrätt för privata hyresbostäder men att kommunerna böråterfå en sådan möjlighet om deras förmåga att uppfylla sitt bostadssocialaansvar allvarligt hotas.Utgångspunkten för de överväganden som gjorts i fråganom hur bostadsförsörjningen för utsatta grupper skall kunna förbättras harvarit att i första hand frivilliga överenskommelser skall eftersträvas. gör bedömningen att samförståndslösningar inte sällan kan ge bästresultat. Utskottet instämmer emellertid även i den bostadspolitiskautredningens bedömning att nya kommunala styrmedel bör aktualiseras om sådanalösningar inte kan uppnås. Denna inställning redovisade utskottet ävenföregående år (se bet. 1996/97:BoU8 s. 11).Bostadsutskottet gör bedömningen att den rådande situationen påbostadsmarknaden är sådan att åtgärder behöver vidtas för att säkerställa attbostäder förmedlas på ett sätt som bättre står i överensstämmelse med detbostadspolitiska målet att alla människors behov av en god bostad skall kunnatillgodoses. Utskottet förväntar sig därför att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag med syftet att trygga en god tillgång till bostädersärskilt för de på bostadsmarknaden utsatta grupperna. Det finns i dettasammanhang även skäl att överväga om större krav på samhällsinsyn bör gälla vidprivat förmedling av hyresbostäder.De i motionerna aktualiserade frågorna har givetvis ett starkt samband medövriga bostadspolitiska frågor som kan förväntas bli behandlade i denproposition om bostadspolitiken som regeringen har aviserat till iår. Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen i den bostadspolitiskapropositionen att redovisa överväganden i frågor som gäller bostadsanvisningoch bostadsförmedling.Mot den ovan redovisade bakgrunden gör utskottet inte nu en närmare bedömningav motionsförslagen om bostadsanvisning och bostadsförmedling. Ett bättreunderlag för vidare överväganden och beslut i frågan bör avvaktas. Motionerna1997/98:Bo219 (s) yrkandena 6-8 och 1997/98:Bo231 (v) yrkandena 3 och 6avstyrks av detta skäl. beträffande andrahandsuthyrning för att pröva ettsamboförhållandeatt med bifall till proposition 1997/98:46 samt med avslag på motion1997/98:Bo8 yrkande 1 antar regeringsförslaget i motsvarande del ienlighet med bilaga 1 till detta betänkande,res. 1 (m) - motiv.2. beträffande tidsgränsen för hyresnämndens tillstånd tillandrahandsuthyrningatt med bifall till proposition 1997/98:46 samt med avslag på motion1997/98:Bo9 yrkande 2 antar regeringsförslaget i motsvarande del ienlighet med bilaga 1 till detta betänkande,res. 2 (v)3. beträffande uppsägning av borgen och pantatt med bifall till proposition 1997/98:46 samt med avslag på motion1997/98:Bo8 yrkande 2 antar regeringsförslaget i motsvarande del ienlighet med bilaga 1 till detta betänkande,res. 3 (m)4. beträffande en lagreglering av när borgen kan krävasatt avslår motion 1997/98:Bo9 yrkande 3,res. 4 (v)5. beträffande dröjsmål med hyresbetalningatt avslår motionerna 1997/98:Bo9 yrkande 4 och 1997/98:Bo231 yrkande7,res. 5 (v)6. beträffande åtgärdsföreläggande vid ursprunglig bristatt med bifall till proposition 1997/98:46 samt med avslag på motion1997/98:Bo8 yrkande 3 antar regeringsförslaget i motsvarande del ienlighet med bilaga 1 till detta betänkande,res. 6 (m)7. beträffande informationsskyldighet för hyresvärdenatt med bifall till proposition 1997/98:46 samt med avslag på motion1997/98:Bo8 yrkande 4 antar regeringsförslaget i motsvarande del ienlighet med bilaga 1 till detta betänkande,res. 7 (m)8. beträffande avskaffande av förvärvslagenatt avslår motion 1997/98:Bo8 yrkande 5,res.