bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — De strukturreformersom borde ha vidtagits för att geSverige en stark tillväxtkraft, ettbra företagsklimat och godaförutsättningar för nya jobb harlyst med sin frånvaro. Tvärtom harstrukturproblemen ökat de senasteåren, skriver motionärerna.Budgetpropositionen saknar åtgärderi syfte att stärka företagandet.Därmed saknas också de långsiktigaförutsättningarna för tillväxt ochnya jobb. Enligt motionen måsteskatterna på arbete och företagsänkas, skattelättnader för s.k.hemnära tjänster införas,arbetsmarknaden ocharbetsrättsreglerna förändras.Dessutom måste företagskrånglet tasbort.Utskottet vill till att börja medkonstatera att det grundläggandeklimatet för företagande, expansionoch högre sysselsättning nu ärbättre än under1990-talet.De offentliga finanserna harsanerats, vilket gett en stabil ochhållbar ekonomisk situation.Räntorna har sjunkit mycketkraftigt. Räntefallet innebär enmycket betydelsefull stimulans avföretagens investeringsverksamhetoch den inhemska efterfrågan.Räntemarginalen mot är nuomkring , vilketbetyder en nedgång med ungefär 4procentenheter sedan sommaren 1994.Det ekonomiska utfallet för visar också på enstark investeringsuppgång inom bådeindustrin och den privatatjänstesektorn, trots den osäkerhetsom Asienkrisen skapat. Specielltkraftig är investeringsexpansioneni de sektorer som styrs av denprivata konsumtionen och hushållensefterfrågan. De låga räntornabidrar nu också till att ökaaktiviteten på byggmarknaden.Inflationen har fallit mycketkraftigt, till en nivå som nuunderstiger den i våra viktigastekonkurrentländer. Resultaten av1998 års avtalsrörelse tyder ocksåpå att arbetsmarknadens parterbörjar anpassa lönekraven till denlåga inflationen. Det är ennödvändig utveckling om företagenskonkurrenskraft skall kunna bevarasoch förstärkas. En låg och stabilinflation innebär attföretagens möjligheter att planeraför framtiden förbättras.Enligt utskottets mening är densvenska företagsbeskattningen somhelhet konkurrenskraftig i ettinternationellt perspektiv.Utbildnings- och kunskapsnivån hosden svenska arbetskraften är högoch stiger ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetenssom regeringen gör i alla delar avutbildningssystemet. Regeringenaviserar också ibudgetpropositionen att den ivårpropositionen 1999 avser attkomma med förslag på hurkompetensutvecklingen i arbetslivetskall förbättras. En annan mycketviktig del i näringsklimatet är attden inhemska svenska efterfrågan nustiger relativt starkt efter ensvag utveckling under i stort setthela . Det är specielltgynnsamt för de mindre ochhemmamarknadsinriktade företagen.I den offensiv för uthålligtillväxt och ökad sysselsättningsom regeringen presenterade ivårpropositionen 1998 och som nuupprepas i budgetpropositionenspelar företagsklimat, företagandeoch småföretagande en avgöranderoll. Därför har under desenaste åren beslutat om en radförbättringar för företagen och dåframför allt för de mindreföretagen. T.ex. har enskildanäringsidkare och delägare ihandelsbolag fått regler som är merlikvärdiga dem som gäller föraktiebolag. För nystartad enskildnäringsverksamhet har möjlighet attkvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mottjänsteinkomster införts. Dessutomhar en lättnad i ägarbeskattningenför ägare till onoterade aktiebolaggenomförts. Lättnaden utvidgadesnyligen ytterligare efter förslag ivårpropositionen.Arbetsgivaravgifterna harreducerats för att särskilt gynnade mindre företagen och dennybildade AP-fonden har fåttmöjligheter att investera ionoterade aktier för 10 miljarderkronor. Reglerna för s.k. F-skattesedel har mjukats upp ochskattetillägg vid periodiseringsfeli momsredovisningen har lindrats.Vidare harreserveringsmöjligheterna förenskilda näringsidkare ochhandelsbolag förstärktsytterligare. Den särskilda skattenpå vattenkraft har avskaffats.Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattning avpersonaloptioner och avdraget förpensionssparande för enskildanäringsidkare har förenklats etc.Utskottet vill också erinra om attregeringen i budgetpropositionenanger att småföretagsperspektivetän mer måste sättas i fokus. mening visar dessutomden organisatoriskasammanslagningen av Kommunikations-, Arbetsmarknads-, Närings- ochHandelsdepartementen och vissadelar av tillett sammanhållet Näringsdepartementpå den betydelse som tillväxt,expansions- och företagsfrågor hari regeringens politik.Det som i motion Fi208 (m) anförsom tjänstebeskattning ochbeskattning av hushållsnäratjänster behandlas i samband medutskottets genomgång av motionFi211 (fp) liksom i avsnittet 3.2om skatter. För behandling avöverskottsmålet för de offentligafinanserna hänvisas till utskottetstext i samband med behandlingen avFi209 (kd).Men hänvisning till vad utskottetanfört ovan avstyrks motion Fi208(m) yrkande 1, motion Fi203 (m) ochmotion Fi204 (m).Finansutskottets ställningstagandetill förslagI motion Fi209kritiseras regeringen för attbudgetpropositionen saknar förslagsom kan öka tillväxten ochsysselsättningen och bryta Sverigesfärd nedåt i välfärdsliga.För att öka tillväxten krävs enligtmotionen en mängd strukturellaförändringar som förbättrarekonomins funktionssätt ochavlägsnar de bromsmekanismer som i25 år underminerat den svenskaekonomins konkurrenskraft. Imotionen föreslås storaskattesänkningar bl.a. genom enskattereduktion på förhushållens köp av tjänster i detegna hemmet, att grundavdraget iden kommunala beskattningen höjsoch att arbetsgivaravgifterna sänksför bl.a. mindre företag.Företagsklimatet måste förbättrasbl.a. genom att reglerna förföretagande förenklas. ÄvenKristdemokraterna kallarregeringens samarbete medVänsterpartiet och förtillväxtskeptiskt. Motionärernaanser vidare att budgetsaneringenvarit okänslig och misslyckad urett fördelningsperspektiv. Dessutomkritiseras regeringen för attminska arbetslösheten och uppnå enhalvering av arbetslösheten till år2000 genom att sänka utbudet avarbetskraft. Motionärernakritiserar också målet om 2 %överskott i de offentligafinanserna över en konjunkturcykel.Målet ses främst som ett ideologiskmål som handlar om att sparandet isamhället skall ske i denoffentliga sektorn och inte ihushållen.I motion Fi207 av Skånberg(kd) anförs att den ekonomiskaetiken måste stärkas, bl.a. genomett återupplivande av den klassiskakristna etiken och genom att ettvårdnadsbidrag införs så attföräldrarna skall kunna välja enbarnomsorgsform som ger dem mer tidmed barnen.Utskottet vill angåendebudgetkonsolideringens effekterunderstryka att det inte fannsnågot alternativ till saneringen avde offentliga finanserna. Den varnödvändig för att återställaförtroendet för svensk ekonomi ochfå ned de höga räntor somallvarligt dämpade tillväxtkraften,inte minst i de mindre ochmedelstora företagen. Dessutom kanman konstatera att om intebudgetsaneringen varit framgångsrikhade effekterna på svensk ekonomiav Asienkrisen och höstensinternationella finansoro varitbetydligt större än vad de hittillsvarit. motståndskraft motoro i omvärlden har ökat betydligtjämfört med situation vid mitten av1990-talet.Analysen i budgetpropositionenvisar dessutom att den svagaekonomiska utvecklingen första hälft inte har gettnågon dramatisk ökning av klyftornai samhället. Dock finns en visstendens till ökad spridning undersenare år. har andelen hushåll med lågekonomisk standard (under halvamedianinkomsten) ökat. Men detberor främst på att fler personerhar lägre inkomster på grund avstudier. Om de studerande räknasbort har inte andelen hushåll medsvag ekonomi ökat speciellt mycket.Enligt utskottets mening ärresultaten ett gott betyg för densvenska välfärden och det socialatrygghetssystemet.Enligt utskottets mening innebärmålet om ett överskott i deoffentliga finanserna på av BNPöver en konjunkturcykel ett ansvarför att omvärldens förtroende försvensk ekonomi bevaras. Dessutominnebär målet ett långsiktigtansvarstagande för välfärden ochsysselsättningen. Utskottet villerinra om att regeringen ibudgetpropositionen föreslår enskärpning av budgetmålet ,från av BNP till avBNP. Anledningen är bl.a. attAsienkrisen och höstens oro på deinternationella finansmarknadernavisat att det fortfarande finns enviss misstro mot den svenskaekonomiska politiken.När de offentliga finanserna nuvisar överskott gårsaneringspolitiken in i en ny fas.Nu handlar det om att vårdaframgången och hålla ett stadigttag i de offentliga finanserna. Detfinns flera orsaker till varförfinanspolitiken måste vara fortsattstram och de offentliga finansernavisa ett överskott. Mycket tyder påatt den svenska ekonomin står infören period av hög tillväxt, även omden internationella utvecklingenden har ökat denkortsiktiga osäkerheten. Finans-och budgetpolitiken bör därförinriktas på att skapa ensäkerhetsmarginal. Den buffert somöverskotten ger kan användas föratt aktivt motverka nästakonjunkturnedgång utan att detoffentliga underskottet växer såkraftigt att t.ex. räntorna stigerkraftigt. Överskottet gör att denhöga offentliga skulden kanamorteras av, vilket minskarSveriges känslighet för svängningarpå den internationellafinansmarknaden. En amorteringminskar också bördorna på kommandegenerationer. Utan överskottminskar möjligheterna att i nästalågkonjunktur upprätthålla detsociala skyddsnätet på dagens nivå.Som utskottet tidigare påpekat blirockså kraven på en resursstarkoffentlig sektor större iframtiden, bl.a. genom attefterfrågan på vård och omsorgstiger när antalet äldre blir fler.Vidare har i stabilitets-och tillväxtpakten i EU åtagit sigatt ha ett medelfristigt mål för deoffentliga finanserna som liggernära balans eller visar ettöverskott.Avslutningsvis vill utskottet passapå att kommentera s.k.köpkraftskorrigerade BNP-statistikper capita, vanligen kallad . har i liganhalkat ned från en fjärdeplats 1970till 15:e plats , enligtKristdemokraterna.Enligt utskottets mening bör manvara mycket försiktig med att draalltför långtgående slutsatser avOECD:s statistik. Den reviderasofta kraftigt och siffrorna överden köpkraftskorrigeradebruttonationalprodukten består aven omfattande mängd statistik frånett trettiotal länder. Värdena förde allra erhålls genomen trendframskrivning av tidigareberäkningar. Den statistiskaosäkerheten är mycket stor. EnligtOECD:s riktlinjer för statistikenbör uppgifterna endast användas somen indikation på den relativautvecklingen mellan länderna.Kvaliteten på statistiken tillåterinte en strikt rangordning av deländer som ingår. De slutsatser somkan dras är att en viss grupp avländer ligger högre än en annangrupp länder som i sin tur liggerhögre än en tredje grupp av länderetc.Utskottet kan ändå konstatera attSverige tappat i relativ positionunder de närmare , från1970-1997, som beräknat köpkraftskorrigeradetillväxt. Nedgången har dock intevarit jämn, utan nedgången varsärskilt kraftig från mitten av1975 och framåt och ibörjan av . Den störstanedgången kom då BNP föllsamtidigt som flera andra länderfortsatte att ha en positivtillväxt. Utskottet vill erinra omatt en hög ekonomisk tillväxt är enviktig del av regeringensekonomiska politik. Det bör isammanhanget också tilläggas atttillväxten skall vara ekologiskthållbar.Utskottet vill dessutom erinra omatt det finns andra undersökningarsom kan komplettera mått. Ensådan undersökning är den rapportom utvecklingsnivån i världen somFN:s utvecklings- ochbiståndsorgan, UNDP, publicerarvarje år. Även om den statistiskaosäkerheten också är hög i de måttUNDP tar fram, får i 1998års rapport högsta betyg när detgäller bedömningen av i vilket landfattigdomen är lägst. Sverigehamnar även i topp när det handlarom jämställdheten i samhället. IUNDP:s generella mått överutvecklingsnivån i ländernaplacerar sig på en tiondeplats, efter en tredjeplats ibörjan av 1990-talet.Utvecklingsnivån mäts genom ensammanvägning av tre indikatorer -förväntad livslängd hos nyfödda,utbildningsnivå i form avläskunnighet hos vuxna och andeleninskrivna på grundskole-, gymnasie-och eftergymnasial nivå samt denköpkraftskorrigeradebruttonationalprodukten per capita.När det gäller skattesänkningar förhushållstjänster hänvisas tillutskottets ställningstagande isamband med behandlingen av motionFi211 (fp) och till avsnittet 3.2om skatter. I frågor omföretagsklimat, strukturfrågor ochsmåföretagsfrågor hänvisas tillställningstagandena i samband medbehandlingen av motion Fi208 (m).Med anledning av vad som anförtsovan avstyrker utskottet motionFi209 (kd) yrkandena 1 och 10 ochmotion Fi207 (kd).Finansutskottets ställningstagandetill förslagI motion Fi210framhålls att utgångsläget för densvenska ekonomin är gott.Saneringen av statsfinanserna, ivilken deltog, göratt budgeten nu visar överskott.Sverige har dock fortfarandestrukturella brister. Trots attarbetslösheten är hög finnsarbetskraftsbrist på flera områden.Lönebildningen fungerar dåligt.Skattetrycket är ett av världenshögsta och statsskulden ärfortfarande hög. Enligt motionenmåste skatter och avgifter påarbete sänkas och företagsklimatetmåste förbättras för att ökatillväxten i ekonomin. Dessutommåste arbetsmarknadspolitikenförbättras, bl.a. genom attkvalitet ersätter kvantitet ochgenom att resurserna inomarbetsmarknadspolitikendecentraliseras. villockså att en utredning tillsätts omhur olika ersättningssystem tillden arbetslöse samverkar.Utgångspunkten bör vara att arbetealltid måste löna sig och attincitamenten att ta arbete ellerutbilda sig ut ur arbetslöshetenmåste bli starkare. Vidare börlönebildningen förbättras genom attmedlingsinstitutet förstärks.Motionärerna föreslår också sänktainkomstskatter genom ett höjtgrundavdrag. För att öka antaletarbetstillfällen i tjänstesektornföreslås en skattesubvention på på hushållstjänster som utförs ihemmet, ett s.k. RUT-avdrag.Enligt utskottets mening finns detanledning att i den stigandekonjunkturen begränsa antaletarbetsmarknadspolitiska åtgärderför att minska vakanstiderna förlediga platser och minska riskernaför flaskhalsar på arbetsmarknadengenom att öka kvaliteten på t.ex.de utbildningsåtgärder som vidtas.Utskottet konstaterar också attantalet personer som deltar ikonjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärderminskar med ca 20 000 mellan 1997och 1998, främst till följd av attantalet platser inomarbetslivsutveckling ocharbetsplatsintroduktion minskat. Ibudgetpropositionen har regeringenreviderat ned volymen på antaletpersoner i åtgärder ,från 179 000 i vårpropositionentill 165 000. Utskottet noterar attregeringen i sina prognoser räknarmed att volymen ligger kvar på 165000 för attsjunka till 150 2001. Ibudgetpropositionen angerregeringen vidare att den pågåendeomställningen från höga volymer avåtgärder till mertillväxtbefrämjande åtgärderytterligare bör påskyndas.Enligt utskottets mening måste detalltid vara mer lönande att jobbaän att vara arbetslös. Utskottetdelar därför regeringensuppfattning i budgetpropositionenatt de marginaleffekter somuppkommer när en person går frånarbetslöshet till jobb börreduceras.När det gäller frågan om ökaddecentralisering av resurserna inomarbetsmarknadspolitiken villutskottet erinra om att det i fjolbedrevs försöksverksamhet med enfriare användning avarbetsmarknadspolitiska medel i 29kommuner och kommundelar. Vissutvidgning har beslutats för 1998.Erfarenheterna är relativtgoda, men utskottet anser att detbehövs ytterligare kunskaper omeffekterna innan en utvidgning avantalet försöksområden kangenomföras.Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är av avgörandevikt ur tillväxt- ochsysselsättningssynpunkt attlönebildningen fungerar väl och attden totala svenskalönekostnadsutvecklingen begränsastill vad som gäller i våraviktigaste konkurrentländer. Högalöneökningar leder framför allttill ökade rationaliseringar iföretagen, vilket dämparsysselsättningen. Klarar inteföretagen av att rationalisera isamma takt som reallönerna stigersjunker vinstmarginalerna, vilketockså påverkar sysselsättningennegativt.Enligt utskottets mening tyder deavtal som slutits på attarbetsmarknadens parter börjatanpassa löneavtalen till omvärldenoch det låga inflationstryck sområder i den svenska ekonomin.Dessutom har det på vissaavtalsområden skett relativt storaförändringar iförhandlingsordningen jämfört medförra avtalsrörelsen . Desamtal om tillväxtavtal som pågårmellan arbetsmarknadens partermåste i detta sammanhang betecknassom positiva.Med utgångspunkt från åretsavtalsrörelse räknar regeringen ibudgetpropositionen med att detotala lönekostnaderna, inklusivelöneglidning, stiger med 3,3 %1998, 1999, 2000 och3,. Det kan jämföras meden lönekostnadsökning på igenomsnitt . Denstörsta osäkerheten ligger enligtutskottets mening i utvecklingen avlöneglidningen. Regeringen angerden till , vilket ärett sammanvägt genomsnitt av debedömningar som parterna eller deoberoende medlarna gjort. Utskottetkonstaterar att detta historisktsett är en mycket låg löneglidning.Enligt utskottets mening är detännu för tidigt att avgöra om deförändringar som skett ärlångsiktigt hållbara. En centralfråga i sammanhanget är om deframsteg som gjorts även är giltigai ett läge där arbetslösheten ärbetydligt lägre än vad den är idagsläget. Vad gäller åtgärder inomlönebildningens område villutskottet avvakta resultatet av denutredning som har till uppgift attse över t.ex. medlingsfunktionensamt utvärdera andra förslag tillförändringar. Utredningenpresenterade ett delbetänkande islutet av och ettslutbetänkande skall presenterasden sista november 1998.Med anledning av vad som i motionFi210 (c) sägs om företagsklimatoch strukturåtgärder hänvisas tillutskottets behandling av motionFi208 (m). När det gällertjänstebeskattningen hänvisas tillbehandlingen av motion Fi211 (fp)och till avsnitt 3.2 om skatter.Med anledning av vad som anförtsovan avstyrks motion Fi210 (c)yrkande 1.Finansutskottets ställningstagandetill liberalernasförslagI motion Fi211 (fp) framhålls attde grundläggande förutsättningarnaför produktion, investeringar,företagande och arbete i Sverigeinte är tillräckligt goda för atten uthållig hög svensk tillväxtskall vara säkrad. Det behövsenligt motionärerna en ny kurs förden ekonomiska politiken, etttillväxtprogram som gör Sverigetill ett attraktivt land attinvestera i. Skatter som ärskadliga för företagandet måstesänkas och riskkapitalförsörjningenbli bättre. Regler och lagstiftningsom omger företagandet måsteförenklas. Arbetsmarknadslagarnamåste moderniseras ochlönebildningen förbättras genombl.a. att avgifterna till a-kassorna tillåts variera inom olikaområden med avseende på lönelägeoch arbetslöshet. Motionärernaföreslår inför skattesamtalen medregeringen en skattereform i fyrasteg om totalt 65 miljarder kronor.Därutöver har Folkpartiettillsammans med Moderatasamlingspartiet ochKristdemokraterna föreslagit enmodell för skattelättnader förhushållstjänster. Vidare kritiserasmålet om en halvering av den öppnaarbetslösheten, som enligtmotionärerna enbart lett till attmänniskor förts bort frånarbetsmarknaden.När det gäller målet om enhalvering av den öppnaarbetslösheten vill utskottet tillatt börja med konstatera att lägetpå den svenska arbetsmarknadenförbättrats avsevärt under detsenaste året. Under de tre förstakvartalen minskadearbetslösheten med i genomsnitt 71000 personer jämfört med sammaperiod , enligt statistiskacentralbyrånsarbetskraftsundersökningar perkvartal. Andelen arbetslösa sjönkmed från8,till . Antaletsysselsatta var under samma periodi genomsnitt 45 000 högre jämförtmed . Den stigande inhemskaefterfrågan i den svenska ekonominoch det ökade antalet nyanmäldalediga platser indikerar också attsysselsättningen stiger ytterligareframöver, även om den svagareinternationella konjunkturen ökatosäkerheten. Utskottet delar dockuppfattningen iarbetsmarknadsutskottets yttrande(bilaga 4 till protokoll 1998/99:4)att det kraftigt ökade antaletvarsel om uppsägningar är ett oroande tecken.Men enligt finansutskottets meninggår det inte att dra någraslutsatser av en månads statistik.Dessutom ligger antalet varselhittills , inklusiveokotobersiffran, kraftigt undernivån samma tid i fjol.Utskottet instämmer i att en del avnedgången i den öppnaarbetslösheten beror på attarbetskraftsutbudet minskar genomt.ex. det höga deltagandet iKunskapslyftet. Utskottet villdäremot bestämt avvisa att dethandlar om en förvrängning avstatistiken. Tvärtom ärsatsningarna på utbildning, kunskapoch kompetens mycket viktiga föratt långsiktigt höja den svenskasysselsättningen. framtidligger i mångt och mycket i att vihar en kvalificerad arbetskraft medgod utbildning och hög kompetens.En hög utbildningsnivå är enförutsättning för att somland skall kunna tillverkakonkurrenskraftiga varor ochtjänster. Dessutom kan konstaterasatt det inom vissa branscher, typIT-branschen, råder brist påkvalificerad arbetskraft. Det ärutifrån detta perspektiv somregeringens stora satsningar påskola och utbildning under desenaste åren skall ses. De personersom deltar i t.ex. Kunskapslyftetblir bättre rustade för de krav somdagens arbetsmarknad ochglobaliserade värld ställer.Utskottet vill i detta sammanhangockså nämna att regeringen ibudgetpropositionen kompletterarmålet om en öppen arbetslöshet år2000 på med ettsysselsättningsmål. Målet innebäratt andelen reguljärt sysselsattaav befolkningen mellan 20 och 64 årskall öka från 1997 till 80 %år 2004. Detta motsvarar ungefär375 000 nya arbetstillfällen , eller i genomsnitt 55 000nya arbetstillfällen per år.Utskottet behandlar frågan omsysselsättningsmål mer utförligt iavsnitt 1.4.När det gäller skattesänkningar ochsärskilda satsningar inomtjänstesektorn vill utskottetavvakta den beredning som pågår iRegeringskansliet av den s.k.Tjänstebeskattningsutredningensbetänkande. Utskottet vill ocksåavvakta med ställningstagande ifrågan med anledning av deöverläggningar om skattepolitikensframtida inriktning som regeringeninbjudit samtliga riksdagspartiertill. När det gäller skattesamtalenvill utskottet på nytt upprepa attförutsättningarna är att eventuellaskatteförändringar inte fåräventyra de starka statsfinansernaeller resurserna till skolan,vården och omsorgen. Samt atteventuella åtgärder utformas på ettfördelningspolitiskt rättvist sätt.I frågor om investeringsklimat ochföretagande hänvisar utskottet tillbehandlingen av motion Fi208 (m).Vad gäller lönebildningen hänvisastill utskottets ställningstagande isamband med behandlingen av motionFi210 (c).Med anledning av vad som anförtsovan avstyrker utskottet motionFi211 (fp) yrkande 1.1.4 SysselsättningsmåletMotionernaI motion Fi208 (m) ansermotionärerna att ettsysselsättningsmål är bättre än ettarbetslöshetsmål. Det mål somföreslås i budgetpropositionen ärdock inte problemfritt. Benämningenantyder att människor till varjepris skall sättas i arbete.Dessutom sägs ingenting om varsysselsättningen skall ske och ivilken utsträckning. Enligtmotionärerna kan man misstänka attregeringen avser att uppfylla måletgenom en massiv expansion av denoffentliga sektorn.I motion Fi209 (kd) framhålls attmål måste kunna följas upp ochutvärderas. Motionärerna anser attdet är beklagligt att regeringenåterigen väljer att sätta slutåretför sitt mål till mitten av nästamandatperiod. Därmed kan inte måletutvärderas i samband med ordinarieriksdagsval. borde istället besluta om ettsysselsättningsmål i enlighet meddet som jobballiansen förslagit -minst 300 000 nya arbetstillfällennetto under den innevarandemandatperioden, dvs. fram till år2002. Det målet innebär omkring 60000 nya arbetstillfällen ochkan utvärderas i nästa ordinarieval. Resonemang av liknandeinnebörd förekommer i motion A257(kd). Motionärerna i motion A257kritiserar också regeringen förmålet om en halvering av den öppnaarbetslösheten , somfokuserar på arbetslösheten istället för sysselsättningen.Dessutom är det ingen oberoendeinstans som tror att måletuppfylls.I motion Fi211 (fp) ansermotionärerna att det är hög tid attregeringen sätter fokus påsysselsättningen. Det långatidsperspektivet isysselsättningsmålet innebäremellertid att målet blir svårt attfölja upp och utvärdera.