bet · GL01NU8 · 1998-03-10 00:00:00 — Utveckling av nya bilmotorer och alternativa drivmedel 1997/98NU8ÄrendetI detta betänkande behandlas - helt eller delvis - 12 motioner från allmännamotionstiden med yrkanden om utveckling av nya bilmotorer och alternativadrivmedel. Utskottet avstyrker samtliga motioner i betänkandet. I allt väsentligt villdock utskottet ansluta sig till de ambitioner som ligger bakom motionärernasförslag om insatser för att få till stånd en ökad användning av alternativabränslen. Utskottet hänvisar till de omfattande forsknings- och teknikut-vecklingsprogram som från statens sida administreras av bl.a. och (). Vidare åberopas denmångfald projekt som genomförs i samarbete - ofta baserade på finansielltpartnerskap - med industrin. Utskottet påminner om de resursinsatser som statenoch industrin var för sig och samfällt lägger ner för att finna de ekonomisktoch miljömässigt bästa lösningarna inom det fordons- och energitekniskaområdet. I utskottets ställningstagande sägs också att bara en bredinternationell samverkan, kanske organiserad i nätverk mellan universitet ochindustriföretag, förmår att tillhandahålla de nödvändiga och avgöranderesurserna för forskning om t.ex. vätgasteknik.I betänkandet konstateras att ett planeringsarbete har inletts i syfte att urekonomisk, teknisk och vetenskaplig synvinkel bedöma förutsättningarna för attuppföra en etanolproduktionsanläggning. Utskottet välkomnar det frivilligaåtagande som svensk bilindustri iklätt sig för att minska bränsleförbrukningeni de nya generationerna av bilmodeller. Strategin att med industriföreträdarnanå konsensus inom ramen för ett hänsynstagande till tekniskutvecklingsnivå, konkurrenskraft, ekonomi och internationella miljö-överenskommelser - i stället för att staten ensidigt proklamerar och lagfästertvingande, specifika nivåer - är ett förfarande som under vissa omständigheterär att föredra, menar utskottet. Skälet är att i sådana förhandlingar kanmiljötekniskt höga krav balanseras mot de ekonomiska och marknadsmässigakonsekvenser som följer av dessa anspråk. De motioner som behandlas här är följande:1997/98:T213 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandena att riksdagen8. hos regeringen begär förslag till strategi för hur hälften av Sverigesbilar skall kunna drivas av annat än fossila bränslen,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denmiljövänliga bilen.1997/98:T231 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet (5) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt regeringen bör initiera förhandling med berörda parter såsom bilindustrinoch producentorganisationer etc. om hur en övergång från fossila drivmedel tillalternativa skall ske.1997/98:Jo755 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena att riksdagen3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attkrav skall ställas på tillverkarna vad gäller tillverkning av bensinsnålafordon,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav påhur mycket bensin en bil får förbruka.1997/98:Jo759 av m.fl. (s) såvitt gäller yrkandet (1) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljövänliga drivmedel.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att riksdagen21. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutredning av lagstadgat mål för inblandning av biobränsle i fossila drivmedel,22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravpå tillhandahållande av drivmedel producerade av biobränslen,23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöverläggningar med berörda parter om övergång till biobaserade drivmedel.1997/98:N236 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om etablering av enpilotanläggning i för produktion av etanol baserad på skogsråvara.1997/98:N241 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attAlternativbränsleutredningen även bör inkludera vätgas,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enöversyn bör göras för att klargöra om styrmedel och regelverk hindrarutvecklingen av vätgas.1997/98:N251 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attvätgas som alternativt drivmedel skall ingå i ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att enutredning om stimulansbidrag eller skatteregler kommer till stånd, som gynnarframtagning av alternativa drivmedel, såsom vätgas.1997/98:N264 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om viktenav fortsatta och förstärkta forskningsinsatser för utvecklandet av drivsystemför fordon som baseras på vätgas,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attunderlätta introduktionen av vätgas som drivmedel inom befintliga regelverk,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enkompletterande utredning om vätgas som alternativbränsle.1997/98:N267 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om etanoltillverkning.1997/98:N270 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena attriksdagen3. begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se påmöjligheten att införa krav på att påfyllningsstationer skall finnas,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attämnet vätgas skall klassas som alternativt bränsle,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attutveckling av elfordon skall uppmärksammas och stimuleras,8. begär att regeringen tillsätter en utredning med upgift att se påbiogasens potential i Sverige.1997/98:N300 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskningsinriktning förbiobaserad bränsleutveckling. Alternativa drivmedelMotionernaI svarar vägtransporterna för av alla persontransporter ochför av all godsbefordran, påpekas det i motion 1997/98:Jo759 (s). Detta är orsaken till det stora inhemska inslaget av kväveoxider,anför motionärerna och efterlyser motverkande insatser till utsläppen. Syftetmed sådana åtgärder skall vara att få till stånd en övergång till biologiskabränslen som minskar både svavel- och kväveutsläppen och att göra motorernarenare, lyder budskapet i motionen.I motion 1997/98:Jo784 (c) sägs att ambitionen måste vara att ersättamiljöskadliga bränslen med miljövänliga. Därför måste systemet med miljö-klassning av bränslen utvecklas och ekonomiska styrmedel användas. För att ökaanvändningen av förnybar energi i trafiksektorn krävs det tydliga mål, påpekasdet. Inom andra sektorer har uppställda mål haft stor betydelse förutvecklingen. Motionärerna anser att det nu finns anledning att överväga ominte ett lagstadgat mål för inblandning av biobränsle, t.ex. etanol ochrapsmetylester (), bör införas. I motionen yrkas att frågan skall bliföremål för en utredning. Vidare begärs att bensinstationer skall vara skyldigaatt tillhandahålla sådana drivmedel som är baserade på förnybara råvaror.Slutligen argumenteras för att regeringen bör initiera en förhandling medberörda parter, såsom producentorganisationer, bil- och petroleumindu-strinsamt ansvariga statliga myndigheter, om hur en övergång från fossila tillbiobränslebaserade drivmedel skall ske.Tiden är nu mogen för att börja använda biologiska drivmedel både iexplosionsmotorer och elbilar, understryks det i motion 1997/98:N300 (c).Biobaserade drivmedel kan tankas på vanligt sätt i en bil och omvandlas tillvätgas och el genom bränslecellsteknik, menar motionären. I en kritisk ton sägsatt det finns en tröghet i att stödja den tekniska forskningen påområdet.För att åstadkomma en snabb infasning av icke-fossila bränslen behövsutveckling och provning samt en ökad tillgänglighet till alternativa bränslen,framhålls det i motion 1997/98:T231 (c). Sannolikt, menar motionärerna, kandetta inte åstadkommas enbart med hjälp av ekonomiska styrmedel. Branschenmåste tydligare involveras. Förhandlingar måste, sägs det, inledas med berördaparter, såsom bilindustrin, producentorganisationer och staten, om hur enövergång från fossila till alternativa drivmedel skall ske.Användningen av alternativa bränslen ökar, konstateras det i motion1997/98:N270 (v). Både producenter och konsumenter har fått upp ögonen för attdet finns alternativ till fossila bränslen som går bra att använda. Problemetär att introduktionen går för trögt. Motionärerna anser att det är statensuppgift att påskynda utvecklingen i rätt riktning genom att på olika sätt gynnatillverkning och användning av sådana bränslen. Krav måste vidare införas attvarje försäljare av fossila bränslen skall kunna erbjuda biobränsle. Idagsläget är detta inte aktuellt men frågan bör utredas, menar motionärerna.Det sägs också att biogasen av många anses vara det biobränsle som är mestintressant och har den största framtidspotentialen. Därför förordarmotionärerna att också en utredning om biogasens potential i tillsätts.I motionen begärs vidare att ämnet vätgas skall klassificeras som ettalternativt bränsle. Det påpekas att väte är det vanligaste grundämnet inaturen. Vätet är helt rent och en introduktion av vätgasdrivna fordon bordevara intressant, särskilt för städer med luftproblem. I motionen hänvisas tillett uttalande av med innebörden att vissa lagändringar (utan någon närmare precisering av vilka lagar det gäller ( måste göras för attvätgas skall kunna användas som alternativt drivmedel. Motionärerna efterlyserdärför en översyn av sådana, hindrande bestämmelser för användning av vätgas iSverige.Vätgas är en energibärare och i kombination med bränslecellen kanvätgasfordon vara något för svensk industri att satsa på, anförs det i motion1997/98:N241 (mp). Det hänvisas till att världens tio största biltillverkaresatsar på vätgas och bränsleceller. I motionen uppges att bil- ochmotortillverkarna och har för avsikt att investeramotsvarande på att införa vätgasdrivnabränsleceller. Dessa biltillverkare har utfäst sig, fortsätter motionären, attproducera 100 000 fordon av denna typ . Detta betyder, sägs det,att när serieproduktion av bränslecellsfordon kommer i gång under perioden2000-2010 kommer de gamla miljöskadliga fordonen att konkurreras ut. Motionärenhyser dock farhågor för att en sådan utveckling för svenskt vidkommandemotverkas av nuvarande lagar, andra regler och ekonomiska styrmedel. I motionenbegärs därför att en översyn skall göras med sikte på att klargöra om styrmedeloch regelverk hindrar utvecklingen av vätgas.En liknande misstanke framförs i motion 1997/98:N251 (mp). Där begärs att enöversyn skall göras av de bestämmelser som finns uppsatta för Närings- ochteknikutvecklingsverket () när beslut skall fattas om stöd till utvecklingav vätgasfordon. Vidare yrkas på att en granskning skall genomföras om vilkahinder som står i vägen för framväxten av vätgasfordon. Motionärerna menar attvätgasdrivna personbilar ur miljösynpunkt är ett mycket bra alternativ tillfossilbränsle när det gäller att åstadkomma minskade utsläpp. Det påpekas attbränsleceller som drivs med vätgas och tankas med metanol, ur vilken vätgasenframställs, förutom ytterst litet koldioxid inte ger upphov till avgaser somkväveoxider och kolväten. Även här hänvisas till ett pågående utvecklingsarbeteinom bil- och motorföretagen . En uppmaning riktas tillsvenska biltillverkare att ligga steget före eller jämsides med övriga storabiltillverkare i världen så att marknadsandelar inte går förlorade. Dessutomefterfrågar motionärerna statligt stöd till utvecklingsarbetet för attstimulera fram tillverkning av fordon som är mer miljöanpassade än andra.Sverige har mycket goda förutsättningar för att framställa förnybaradrivmedel för fordon, hävdas det i motion 1997/98:T213 (kd); detta anses ävengälla vid ett samtida stort uttag av biobränslen för att ersätta elproduktionmed kärnkraft. I motionen förordas en introduktion av biobränslen både genominblandning av i konventionella bränslen (s.k. låginblandning)och genom att utveckla nya motorer som kan drivas med ren alkohol. Motionärernaanser att tydliga mål bör fastställas för att utvecklingen skall drivas i rättriktning och för att öka aktörernas möjlighet att arbeta med en godframförhållning. Ett tydligt mål, sägs det, bör vara att minst hälften av allabilar skall drivas med annat än fossila bränslen. För att nå detta målkrävs att en tydlig strategi utarbetas, framhåller motionärerna.I motion 1997/98:N264 (kd) riktas kritik mot att för liten uppmärksamhet harägnats åt vätgasdrivna bilar. Motionären påpekar att vätgas kan användas sombränsle i bilar på flera sätt. Vätgas kan utnyttjas som drivmedel i enförbränningsmotor, men kan genom omvandling till elenergi i bränsleceller ävendriva elmotorer i en bil. I motionen sägs att motortekniken i sig inte är detstörsta problemet. Den stora utmaningen är, understryks det, att hitta sättetför att kunna lagra vätgasen i bilen på ett säkert sätt. En samlad bild avforskningsläget beträffande vätgasen ger vid handen att vägen till kommer-sialisering är lång. I motionen hänvisas till bedömningar som talarom tidsrymder . På sina håll har det formulerats mål om vadsom skall uppnås . Som exempel framhålls vars ambition försitt forskningsprogram - som i motionen sägs pågå fram - är attförsöka skapa ett samhälle där energianvändningen helt skall bygga påvätgasanläggningar. Motionären ser det som angeläget att forskningen ochutvecklingsarbetet kring att driva fordon med vätgas får en mer framskjutenplats i forskarsamhället. Praktiska problem måste undanröjas för att ta tillvara och använda befintlig teknik på detta område. För att understödja ettsådant arbete borde regelverken vara utformade på ett ändamålsenligt sätt. Imotionen begärs därför att vätgasens förutsättningar och möjligautvecklingspotential närmare klarläggs.Vissa kompletterande uppgifterI avlämnade (särskild utredare:förvaltningschefen ) sitt betänkande Bättre klimat, miljö ochhälsa med alternativa drivmedel (SOU 1996:184). Där föreslogs bl.a. en ny lagför drivmedel och ett nytt system för miljöklassning av alternativa drivmedel,vilket skulle infogas i den nya lagen. Det föreslagna systemet avses bygga påalternativa drivmedels påverkan på klimat, miljö och hälsa m.m. i jämförelsemed dieselolja. Dock identifierade utredningen ett fortsatt behov avutredningsarbeten med sikte på att dels klara ut vilka samhällsekonomiskakostnader som drivmedlens emissioner m.m. ger upphov till, dels utarbeta enmetod för att utvärdera hur rena drivmedel och blandningar av drivmedelpåverkar klimat, miljö och hälsa m.m. (en s.k. värderingsmatris). Ett annatförslag i utredningen var att tilldela Kommunikationsforskningsberedningen(KFB) ett särskilt bevakningsansvar i fråga om den framtida inriktningen avforsknings- och utvecklingsverksamheten för alternativa drivmedel.Olika frågor med anknytning till en ökad introduktion av biobränslebaseradedrivmedel bereds i . Detta görs i samband medbl.a. utarbetandet av trafik- och miljöpolitiska propositioner som är aviseradeatt avlämnas till under våren 1998.I 1997 års energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. NU12) avsattes enekonomisk planeringsram för forskning och utveckling om sammantaget för . Ramen fördelas enligt följande: är beräknade för energiforskning, skallgå till introduktion av ny energiteknik, skall finansieraforskning om energisystemet, avses stödjaforskningssamarbete med länderna i , ärdestinerade för forskning om etanolproduktion från skogsråvara.I sitt ställningstagande till regeringens förslag i denna del (bet. 1996/97:NU12 s. 75) konstaterade utskottet att det i huvudsak råder samstämmighet omregeringens förslag till principer och riktlinjer för utvecklingen av nyenergiteknik. De ökade resurser som kommer energiforskningsprogrammet till delskall, menade utskottet, användas bl.a. för att fördjupa det interna-tionellaforskningssamarbetet. Syftet med detta engagemang är att i ökad utsträckningkunna utnyttja resultaten nationellt. Utskottet underströk också attforskningsinsatserna måste ha ett långsiktigt perspektiv. Avgörandeteknikgenombrott torde bero mera på den internationella teknikutvecklingen änpå de enskilda svenska insatserna. Därför, menade utskottet, är det destoviktigare att de i global jämförelse relativt små resurser som bidrarmed används så klokt som möjligt. Utskottet framhöll vidare vikten av ettutvidgat samarbete med industrin om utveckling av energiteknik. Ett nära ochaktivt samarbete, sades det, mellan staten och näringslivet är en grundläggandeförutsättning för att de statliga insatserna för forskning och utveckling skallge långsiktigt uthålliga resultat.I en reservation (m), där det yrkades avslag på propositionen i dess helhet,framhölls det positiva med en förskjutning av tyngdpunkten i de energipolitiskaprogrammen från investeringsbidrag till anslag för energiforskning ochutveckling av nya energikällor. Dock menade reservanterna att i avsaknad avtillräcklig information om finansieringen av programmen borde inte idet aktuella sammanhanget ta slutlig ställning till de föreslagnaomställningsprogrammen. Företrädaren för liberalerna förklarade ien annan reservation att han ställde sig bakom omställningsprogrammensekonomiska omslutning och huvudsakliga inriktning. En annorlunda argumentationframfördes i en reservation från företrädaren för de gröna, avvilken framgick att anslagsnivån för omställningsprogrammen inledningsvis bordeligga högre jämfört med regeringens förslag. Dessa medelborde, sades det, bl.a. användas till mer omfattande insatser för att främjaforskning och utveckling av ny energiteknik. I en reservation (kd) anfördes attinriktningen av de föreslagna programmen i huvudsak kunde godtas, men attbeslut om anslagsnivåer borde anstå tills dess att regeringen hade presenteraten redovisning över hur programmen skall finansieras.För har beslutat (prop. 1997/98:1, bet. NU2) att påstatsbudgeten inom utgiftsområde 21 Energi uppföra förenergiforskning. Inom utgiftsområdet anslogs vidare tillEnergiteknikfonden och till introduktion av nyenergiteknik. Även i detta sammanhang framfördes avvikande uppfattningar (m;fp; mp). Företrädarna för Moderata samlingspartiet underströk att statligt stödtill energiforskning bör förekomma även fortsättningsvis, men önskade attsatsningarna på etanolproduktion lyftes ut ur den sjuåriga ekonomiskaplaneringsramen. I enlighet därmed förordade de en besparing med 30 miljonerkronor på energiforskningsanslaget. menade i sin budgetmotion attomställningsprogrammen bl.a. av besparingsskäl inte borde fullföljas i den taktsom regeringen hade föreslagit, utan ansågs kunna utsträckas i tiden iåtminstone , vilket minskar de årliga utgifterna. Följaktligenförespråkades en kassamässig besparing i förhållande till regeringens förslagpå de tre nämnda anslagen på sammanlagt . Företrädarenför pläderade i stället för en utökning av de tre anslagen på sammanlagt 78 miljoner kronor.Statens energimyndighet, som inrättades , har ett särskiltansvar för att genomföra omställningsprogrammen. Bland annat pågår och planerasen rad projekt med inriktning mot en förbättrad transportteknik. Anslaget förenergiforskning skall bl.a. användas för att bygga upp och vidmakthållakompetenscentra för förbränningsmotor- och katalysteknik. En rad företag -däribland AB , , , , och - delfinansierarprogrammet. Vidare skall ett projekt genomföras med syfte att utveckla teknikför reduktion av kväveoxider från dieselfordon. Även arbeten avgrundforskningskaraktär pågår med syfte att vidareutveckla bensinmotorn vadgäller automatisk bränsleflexibilitet för alkohol- och bensinblandningar ochatt nå en förbättrad verkningsgrad. Vidare disponerar KFB 10 miljoner kronorfrån energiforskningsanslaget för transportsystemrelateradenergiforskning.Riksdagen beslutade, som en del av energipolitiska beslut (prop.1990/91:88, bet. NU40) om ett tidsbegränsat program för att stimulerautvecklingen av teknik för alternativa drivmedel, att genomföra försök medfordon i tätortsmiljö. I samband med den pågående beredningen av dentrafikpolitiska propositionen, som regeringen avser framlägga för idagarna, diskuteras hur den kunskap som byggts upp inom området skall kunnatillvaratas och vidareutvecklas inom ramen för en ny satsning på detta område.Utvecklingen av vätgas och bränsleceller för fordonsdrift befinner sigfortfarande på forsknings- och teknikutvecklingsstadiet. Det finns endast ettfåtal handbyggda fordon för vätgas- och bränslecellsdrift i hela världen. KFBskall finansiera demonstrationsprojekt och utveckling av transportsystem medredan befintlig teknik snarare än ren teknikutveckling. KFB bedömer att dettaför vätgasens vidkommande kan ske tidigast . Den tekniskautvecklingen vad gäller fordon sker normalt inom industrin under stor sekre-tess. Enligt uppgift har bl.a. och Toyota kommit tämligen långt iutvecklingen av vätgas- och bränslecellstekniken. Man kan dock anta attflertalet av de större fordonstillverkarna bedriver sådan forskning.Ett nationellt tvärvetenskapligt forsknings- och utvecklingsprojekt harnyligen påbörjats inom området energiomvandling med vätgas som energibärare.Projektet - som finansieras ur energiforskningsanslaget inom utgiftsområde 21och i samarbete mellan och - syftar till att konstrueraett litet, sammanhållet system för småskalig omvandling av ljusenergi tilllagrad vätgas. I ett senare skede av forskningsarbetet är den lagrade vätgasentänkt att utnyttjas i en bränslecell. I projektet deltar mikrobiologer,kemister och fysiker.Inom ramen för det nordiska energiforskningssamarbetet finansierasdoktorandtjänster inom området vätgasteknik. I EU:s femte ramprogram förforskning (som omfattar ) är avsikten att reservera ca 1 miljardecu (motsvarande ) för energiforskning där projekt förvätgasutveckling ingår. deltar även i forsknings- ochutvecklingsprojekt på det fordonstekniska området genom det samarbete sombedrivs under ledning av den internationella energiorganisationen (). Detta forskningssamarbete genomförs inom ramen förspecifika samarbetsavtal, s.k. Implementing Agreements. Medlemsländerna -däribland - deltar genom samfinansiering av gemensamma projekt ellerdeltagande med projekt som finansieras på nationell basis. ansvarar för deltagandet från svensk sida i dessaöverenskommelser. Här återfinns projekt om alternativa motorbränslen,elektriska fordon och hybridfordon, avancerade bränsleceller, användning ochproduktion av vätgas samt effektiviserad förbränningsteknik.Enligt finns inga egentliga hinder i lagstiftningensom förhindrar en ökad användning av vätgas. De lagkrav som gäller förförbränningsmotorer skulle även gälla för ett vätgasdrivet fordon. EU-reglerför typgodkännande finns för bensin- och dieseldrivna fordon. För t.ex.vätgasdrivna fordon finns inga EU-regler men nationella bestämmelser skullekunna införas. Eftersom ingen tillverkare har försökt typgodkänna ett sådantfordon, finns dock inte någon nationell lagstiftning. Om en sådanblir aktuell finns det enligt uppgift inget som hindrar överenskom-melser omutformningen av ett sådant typgodkännande och en lämplig provmetod.NUTEK:s stöd till forskning, utveckling och demonstration inom detfordonstekniska programmet uppgår till . Riksdagengodkände (prop. 1996/97:1, bet. NU1) en femårig programperiod för ettfordonstekniskt forskningprogram. Ett av målen för programmet är att skapaförutsättningar för utveckling av fordon och fordonskomponenter, som kan mötalångtgående krav på kretsloppsanpassning, minskad miljöbelast-ning ochbränsleförbrukning. Programmet utgår från avtal mellan staten ochfordonsindustrin. KFB, , och medverkar frånstatens sida i programmet.