bet · GL01SkU15 · 1998-02-10 00:00:00 — Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen.Reavinst på fastigheter m.m.Vinstberäkningen i huvuddrag1990 års skattereform innebar skärningar av beskattningen av reavinster påfastigheter. I princip skall det verkliga inköpspriset anses som anskaffnings-kostnader, utan indexuppräkning, med tillägg för förbättringskostnader efterförvärvet. I fråga om fastigheter som förvärvats får man dock ta uppanskaffningsvärdet till av taxeringsvärdet 1952. De nya reglerna innehölls.k. takregler som begränsade skatten till en viss andel av försäljningspriset,högst 9 eller för privatbostäder och högst för näringsfastigheter.De uppskovsregler som gällt i fråga om bostadsbyten slopades. - I samband medatt uppskovsreglerna återinfördes (prop. 1993/94:45, SkU11) ersattestakreglerna av att beskattningen begränsades till en del av den beräknadevinsten, för privatbostäder och för näringsfastigheter. - Enligtövergångsbestämmelser i skattereformen får man i fråga om försäljningar somsker som anskaffningsvärde ta upp detomkostnadsbelopp som skulle ha gällt vid en försäljning ,dvs. med indexuppräkning t.o.m. det året, ökat med förbättringskostnader efter1990. Hela den vinst som har beräknats på detta sätt skall tas upp tillbeskattning.MotionernaI motion Sk639 av m.fl. (m) begär motionärerna en översyn avreglerna för beskattningen av realisationsvinster på fastigheter. I motionenanförs bl.a. att reglerna tillhör det mest komplicerade i skattesystemet ochleder till en rättsosäkerhet och nyckfulla resultat. Slopandet avövergångsregeln leder i många fall till en avsevärt högreskattebelastning än tidigare, vilket i sin tur kan leda till skattebetingadeförsäljningar och återköp i syfte att konservera dagens skattefriaomkostnadsbelopp. Enligt motionärerna är det därför nödvändigt att omgående seöver reavinstreglerna för att skapa rimliga regler som kan tillämpas under långtid.I motion Sk665 av och () yrkas en utvärdering avbeskattningen av reavinster vid försäljning av jordbruksfastigheter. Motionenriktar sig mot de s.k. återläggningsreglerna som innebär att värdeminsknings-avdrag som återvinns vid en försäljning skall beskattas i inkomstslagetnäringsverksamhet och på så sätt kan utsättas för en väsentligt högreskattebelastning än reavinsten i övrigt.Motion Jo244 av m.fl. (c) går ut på att lösa de enligtmotionärernas uppfattning orimliga konsekvenser som uppstår genom att desärskilda övergångsreglerna upphör att gälla fr.o.m. (yrkande 4).Enligt motion Sk710 av () bör bostadsrättshavare ochvillaägare få information om att man bör spara på kvitton.UtskottetMed anledning av vad som anförts i motionerna vill utskottet i likhet med förraåret (1996/97:SkU15) erinra om att skattesatsen för realisationsvinster ochandra kapitalinkomster genom skattereformen sänkts till från en iallmänhet väsentligt högre nivå och att - som framgår av redogörelsen ovan -endast en del av vinsten på en fastighetsförsäljning skall beskattas. Deändringar som har genomförts även i andra hänseenden måste bedömas mot dennabakgrund. I motionerna har inte åberopats några nya omständigheter som börföranleda att reglerna nu omprövas. Vidare anser utskottet att det är allmäntkänt att man bör spara på kvitton bl.a. med tanke pårealisationsvinstbeskattningen och att det inte behövs några särskilda åtgärderfrån utskottets sida i denna informationsfråga. Utskottet avstyrker alltsåmotionerna.Kommunernas beskattningsrätt, m.m.MotionernaI motion Sk326 av m.fl. (v) yrkande 16 begär motionärerna enutredning om att överföra fastighetsskatten till det kommunala beskattnings-området. Enligt motionen finns det flera skäl som talar för en sådan ordning,t.ex. att det är kommunerna som svarar för den infrastruktur som krävs för atten fastighet skall kunna användas. Vidare yrkas i motion Sk714 av Per ErikGranström och () ett riksdagsuttalande om att kommunerna börfå möjligheter till en bättre kostnadsfördelning och kunna få intäkter för sinservice inte bara från kommunens egna invånare utan också från företagen och defritidsboende.UtskottetSom utskottet anförde (1996/97:SkU15) är frågan om kommunernasmöjligheter att få intäkter för sin service gentemot företagen och de fritids-boende något som beaktas inom ramen för den kommunala skatteutjämningen ochinom det utredningsarbete som bedrivs av kommittén om uppföljning ochutveckling av det nya utjämningssystemet för kommuner och landsting.Kommunernas ekonomiska problem kan till väsentlig del lösas inom ramen fördetta arbete. Utskottet har också erinrat om att Plan- och byggutredningen isitt betänkande SOU 1996:168 föreslagit ändringar i plan- ochbygglagstiftningen och va-lagen för att förbättra kommunernas möjligheter attta ut avgifter för olika ändamål. Frågorna bereds inomInrikesdepartementet.Finansutskottet har senast i sitt betänkande 1997/98:FiU3 avstyrkt likartademotionsyrkanden.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.Stiftelsen motion Kr270 av m.fl. (mp) yrkas ett riksdagsuttalande omStiftelsen bör skattebefrias (yrkande 8).UtskottetStiftelse- och föreningsskattekommittén har genomfört en översyn av skatte-reglerna för stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:53), och de framställ-ningar om skattebefrielse för olika stiftelser som har inkommit under senaretid har fått vila i avvaktan på regeringens prövning av utredningens förslag.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen.Dubbelbeskattningsavtal m.m.MotionernaI motion Sk638 av och () begär motionärernaett riksdagsuttalande om att den nya gränsgångarregeln mellan ochDanmark bör utvärderas. I motion U702 begär och (),yrkande 4, ett riksdagsuttalande om att regeringen bör följa upp gränsgångaresproblem i avsikt att främja ökad rörlighet och smidigt vardagsumgänge överlandgränserna. Yrkandet riktar sig närmast mot de problem som uppstått isamband med gränspassager till och från och Norge.UtskottetEnligt det nya Nordiska dubbelbeskattningsavtalet och ett särskilt avtal medDanmark har den tidigare gränsgångarregeln upphört att gälla i förhållande tillDanmark. Detta innebär i princip att gränsgångare i ifortsättningen skall beskattas i verksamhetslandet. Enligt en särskildövergångsbestämmelse kommer emellertid de tidigare reglerna fortfarande attgälla för dem som tidigare behandlats som gränsgångare och som fortsätter attuppfylla de villkor som gällt för tillämpningen av dessa regler.Vid sin behandling av dessa frågor uppmärksammade utskottet dekommunalekonomiska konsekvenser som ändringarna kunde väntas medföra här ilandet (1996/97:SkU12). Enligt utskottets bedömning skulle dessa effekter ihuvudsak komma att utjämnas mellan alla kommuner inom ramen förgällande regler om skatteutjämning. Utskottet utgick ifrån att regeringenskulle komma att följa utvecklingen i uppmärksamt och vidbehov återkommer till med de förslag som kan erfordras. Utskottetförutsatte också att regeringen fortsätter de förhandlingar som förts medDanmark om att förbättra möjligheterna att få in skatt från gränsgångarna.Utskottet ansåg att det för tillfället inte fanns tillräckliga skäl för någonsärskild åtgärd från sida i dessa frågor.Vad som har anförts i motion Sk638 innebär inte något nytt som börföranleda en annan bedömning. Utskottet avstyrker alltså denna motion.De problem som tas upp i motion U702 sammanhänger med de tillämpnings-svårigheter som uppstått på grund av att man i tar ut en hög försälj-ningsskatt på bilar medan vi i inte har någon sådan skatt. Motsvarandegäller i viss mån även i förhållande till . Dessa skiljaktigheter har letttill ej acceptabla förhållanden, till en särskild kontroll av biltrafikenmellan och och till konflikter mellan pendlare och de finskamyndigheterna. Enligt vad utskottet erfarit har de överläggningar som har förtsmellan de båda länderna medfört förbättringar. Utskottet förutsätter att manskall kunna uppnå en tillfredsställande lösning av problemen.Eftersom de frågor som har tagits upp i motion U702 redan har uppmärksammatsav regeringen finner utskottet att någon åtgärd från sida inteerfordras med anledning av motionen. Utskottet avstyrker alltså även motionU702 yrkande 4.TaiwanMotionernaI motion Sk614 av () yrkas beslut om att representa-tionskontor i skall betraktas som utländsk beskickning vid bedömningenav frågor rörande moms och punktskatter. Vidare yrkas i motion U627 av MichaelStjernström m.fl. (kd, m, c, fp) ett riksdagsuttalande om behovet av ettdubbelbeskattningsavtal med (yrkande 3).UtskottetI sitt betänkande 1996/97:SkU5 avstyrkte utskottet ett likartat motionsyrkandeeftersom inte ännu erkänt som en självständig stat.I höstas prövades frågorna på nytt av utrikesutskottet (1997/98:UU1) somockså avstyrkte motionerna. konstaterade att följer enett-Kina-politik, vilket innebär att inte erkänner som ensuverän stat. Enligt utrikesutskottets uppfattning lade detta inga hinder ivägen för livaktiga kontakter av icke-officiell natur inom en rad områden.Däremot var det enligt utrikesutskottets uppfattning inte möjligt atttillerkänna representation samma villkor som tillkommer utländskabeskickningar i . betänkande godkändes av riksdagen.Med hänsyn till de principer som ligger till grund för nyligenfattade beslut i dessa frågor avstyrker utskottet även de aktuella motionerna. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att avslår motionerna 1997/98:-Sk325 yrkandena 7 och 8, 11 och 12,17, 34 och 35, 1997/98:-ttSk326 yrkande 36, 1997/98:-Sk327 yrkande 16,1997/98:-Sk621, 1997/98:-Sk654, 1997/98:-Sk698 yrkande 1, 1997/98:-Sk734yrkande 1, 1997/98:-Sk735 yrkandena 14 och 15, 1997/98:-Jo757 yrkande 5,1997/98:-N311 yrkandena 2 och 8, 1997/98:-A203 yrkande 1, 1997/98:-A236yrkande 2, 1997/98:-A458 yrkande 4, 1997/98:-A804 yrkande 3 och 1997/98:-A806 yrkande 13,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)res. 6 (kd)2. beträffande tjänstesektornatt avslår motionerna 1997/98:-Sk321 yrkande 5, 1997/98:-Sk629yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk653 yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk659,1997/98:-Sk700, 1997/98:-So407 yrkande 5, 1997/98:-N217 yrkande 13 och1997/98:-A806 yrkande 9,res. 7 (m, fp, kd)3. beträffande fallskärmsavtal m.m.att avslår motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 7, 1997/98:-Sk702 och1997/98:-A428 yrkande 2,res. 8 (v)res. 9 (mp)4. beträffande fastighetsskattens nivåatt avslår motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 6, 1997/98:-Bo202yrkande 4 i denna del och 1997/98:-Bo203 yrkande 6 i denna del,res. 10 (m)res. 11 (c, fp, mp, kd)5. beträffande inriktningen av bostadsbeskattningenatt avslår motionerna 1997/98:-Fi912 yrkande 5, 1997/98:-Sk311yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk325 yrkande 25, 1997/98:-Sk326 yrkandena18-20, 1997/98:-Sk601, 1997/98:-Sk603, 1997/98:-Sk609 yrkande 2, 1997/98:-Sk618, 1997/98:-Sk633, 1997/98:-Sk640, 1997/98:-Sk641, 1997/98:-Sk642,1997/98:-Sk671 yrkandena 1 och 2, 1997/98:-Sk672, 1997/98:-Sk673,1997/98:-Sk674, 1997/98:-Sk675 yrkande 2, 1997/98:-Sk712, 1997/98:-Sk713,1997/98:-N272 yrkande 1, 1997/98:-A455 yrkande 5, 1997/98:-A459 yrkande 4,1997/98:-Bo202 yrkande 4 i denna del, 1997/98:-Bo203 yrkande 4 och yrkande6 i denna del samt 1997/98:-Bo218 yrkandena 6 och 15,res. 12 (m)res. 13 (fp, mp, kd)res. 14 (v)6. beträffande tomträttatt avslår motionerna 1997/98:-Sk620 och 1997/98:-Sk675 yrkande 1,7. beträffande förmögenhetsskattenatt avslår motionerna 1997/98:-Sk324 yrkande 3, 1997/98:-Sk628,1997/98:-Sk631, 1997/98:-Sk632 och 1997/98:-Sk671 yrkande 3,res. 15 (m)res. 16 (c)res. 17 (fp, kd)8. beträffande byte av varor och tjänsteratt avslår motionerna1997/98:-Sk655 och 1997/98:-Sk701,res. 18 (mp)9. beträffande bisamhällenatt avslår motion 1997/98:-Sk705,res. 19 (mp, kd)10. beträffande självförvaltning av hyreshusatt avslår motion 1997/98:-Sk608,11. beträffande föräldraaktivitet vid kommunala förskoloratt avslår motion 1997/98:-Ub807 yrkande 1,res. 20 (mp)12. beträffande barnomsorgatt avslår motionerna 1997/98:-Ub204 yrkande 4 och 1997/98:Ub212yrkande 2,13. beträffande tjänstebilar m.m.att avslår motionerna 1997/98:-Sk325 yrkande 6 och 1997/98:-Sk660,res. 21 (mp)14. beträffande glesbygdsavdrag och liknandeatt avslår motionerna 1997/98:-Sk707, 1997/98:-T231 yrkande 1 och1997/98:-T335 yrkande 1,res. 22 (mp)15. beträffande ökade levnadskostnaderatt avslår motionerna 1997/98:-Sk616, 1997/98:-Sk630 och 1997/98:-Sk706,16. beträffande förmån av flygresoratt avslår motion 1997/98:-Sk617,res. 23 (m)17. beträffande engångsbelopp från försäkringskassanatt avslår motion 1997/98:-Sk656,18. beträffande pensionssparandeatt avslår motionerna 1997/98:-Sk657 och 1997/98:-Sf305 yrkande 9,res. 24 (fp)19. beträffande startkonto, kompetenskontoatt avslår motionerna 1997/98:-Sk658 och 1997/98:-Ub810 yrkande 18,res. 25 (c)res. 26 (kd)20. beträffande sparavdrag för barnatt avslår motion 1997/98:-Sk605,21. beträffande reavinst på fastigheter m.m.att avslår motionerna 1997/98:-Sk639, 1997/98:-Sk665, 1997/98:-Sk710och 1997/98:-Jo244 yrkande 4,res. 27 (m)22. beträffande kommunernas beskattningsrätt, m.m.att avslår motionerna 1997/98:-Sk326 yrkande 16 och 1997/98:Sk714,res. 28 (v)23. beträffande Stiftelsen avslår motion 1997/98:-Kr270 yrkande 8,res. 29 (mp)24. beträffande dubbelbeskattningsavtal m.m.att avslår motionerna 1997/98:-Sk638 och 1997/98:-U702 yrkande 4,25. beträffande Taiwanatt avslår motionerna 1997/98:-Sk614 och 1997/98:-U627 yrkande 3.res. 30 (m, fp, kd)den 10 februari 1998På skatteutskottets vägnarLars HedforsI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), HolgerGustafsson (kd), (), () och (). Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - m)(), (), () och CarlErik () hardels anfört följande:Moderata samlingspartiets riktlinjer för den ekonomiska politiken och skatte-politiken redovisas i fem partimotioner av m.fl. (m) - motionernaFi202 Förnyelsen av , Fi205 Företagande, arbete och utveckling, Fi206Sverige kan bättre, Fi403 En social skattepolitik och Bo202 Bostadspolitik förvalfrihet och mångfald. Motionerna innehåller förslag till en nödvändig förny-else av och inriktas på( en reform för arbete och företagande( en reform för att det skall gå att leva på sin lön( en reform för trygghet i förändringen, där det offentliga prioriterarkärnuppgifterna.Motionerna innehåller konkreta förslag till skatte- och avgiftssänkningar påca , ca och drygt 79miljarder kronor , framför allt i fråga om arbetsinkomster ochstimulanser för tjänstesektorn, företagande, kapitalbildning och enskiltsparande. Marginalskattereformen återställs och marginalskatterna sänksytterligare för i huvudsak låg- och medelinkomsttagare. Bland åtgärderna ingåren statlig finansiering av väsentligt lägre kommunalskatter. Bland åtgärdernaingår höjt grundavdrag, grundavdrag för barn och avdrag för barnomsorg. Påföretagsbeskattningens område föreslås lättnader bl.a. i form av slopaddubbelbeskattning, lindringar av spärreglerna för fåmansbolag och en avvecklingav förmögenhetsbeskattningen. Vi föreslår också en skattereduktion förvissa hushållstjänster och ett permanent avdrag för reparation och underhåll avegna bostäder i syfte att skapa arbetstillfällen genom att stimulera hushållensefterfrågan på tjänster av detta slag. På andra områden föreslåsskattelättnader genom att återgå till tidigare regler omdieseloljebeskattningen av arbetsredskap, att inkomster av royalty på patentskall beskattas som kapitalinkomst och att den särskilda löneskatten påvinstandelsmedel skall avskaffas. Vi yrkar också en återgång till tidigareprinciper i fråga om förfallodagar och inbetalningstider för skatter ochmervärdesskatt i syfte att undanröja beslutade försämringar. Skatten påkapitalinkomster sänks successivt till och möjligheterna tillpensionssparande förbättras genom att återställa avdragsrätten till 1basbelopp. Motionerna innehåller också krav på en avveckling avfastighetsskatten och en omläggning av bostadsbeskattningen. Förslag läggs framäven i andra mer detaljbetonade skattefrågor. Åtgärderna finansieras fullt utgenom ändrade regler för transfereringar, minskade subventioner ocheffektiviseringar. Förslagen skapar förutsättningar för tillväxt, ökadsysselsättning och förbättrat budgetsaldo.De förslag som har lagts fram i många andra motioner från Moderatasamlingspartiets sida har samma inriktning som de nämnda partimotionerna.Gemensamt för förslagen är att undanröja eller begränsa de negativa effektersom regeringens skattepolitik har medfört i olika hänseenden. Till de detaljersom bör ses över hör t.ex. de begränsningar i avdragsrätten förrepresentationskostnader till som regeringen genomdrivit med verkanfr.o.m. Åtgärden har undergrävt restaurangbranschens lönsamhet ochförmåga att överleva och har lett till konkurser, ökad arbetslöshet för derestauranganställda och nackdelar bl.a. för turistindustrin.Våra partimotioner och andra motioner från vår sida i dessa skattefrågor harmed några undantag tagits upp av finansutskottet i samband med budgetproposi-tionen och har avslagits av . Vi avser att återkomma tilldessa viktiga frågor i samband med den vårproposition som regeringen läggerfram . En del yrkanden från vår sida på skatteområdet kvarstår dockatt behandla och skall nu tas upp av skatteutskottet, bl.a. under olikarubriker i detta betänkande. Innan vi går in på dessa yrkanden vill vi härsammanfatta några bedömningar som ligger till grund för vår skattepolitik.Regeringen har drivit upp skattetrycket i till allt högre nivåer.Ingenstans i den fria världen är de enskilda människorna så beroende avpolitikers värderingar och beslut för sin ekonomiska standard och för sinsociala trygghet som i . De som är hänvisade till bidrag för sinvardagsförsörjning saknar verkliga möjligheter att själva förbättra sinsituation. En ökad egen insats omöjliggörs för en del av att man saknar arbeteoch för andra av att marginaleffekterna av en ökad arbetsinsats ofta är närmastkonfiskatoriska.Det höga totala skattetrycket kan få rent absurda konsekvenser. även personer med låga inkomster av en beskattning på av dentotala lönekostnaden. Många jobb slås ut därför att de blir så dyra att ingenhar råd att betala dem. Den höga beskattningen på arbete förorsakar särskiltstora problem när det gäller tjänster som skulle kunna efterfrågas avhushållen. Människor tvingas att övergå från produktiv verksamhet tillbidragsberoende. De många skatterna med direkt negativa effekter påföretagandet förstärker problemen. har regeringen genomförtskattehöjningar på ca som till en betydande del riktat sigmot företagen och försvårat expansion och nyanställningar. Av budgetpropositio-nen framgår också att det enligt regeringen inte är aktuellt att sänka de allthögre marginalskatterna. Regeringen anser tvärtom att den ?tillfälliga? s.k.värnskatten, som enligt tidigare planer skulle upphöra vid utgången , bör permanentas genom ett nytt fast steg i skalan.Skattetrycket i har i en internationaliserad värld fått alltmernegativa effekter och har lett till att många företagare emigrerat med sinkompetens, sitt entreprenörskap och sin inspirationsförmåga. Den nyaförmögenhetsskattelag som antogs av leder vidare i dennanegativa utveckling och har medfört en mängd problem som dessutom harförstärkts genom ändringar som regeringen genomdrev i form avytterligare snedvridningar mellan olika aktieägare. Vi vidhåller att dennaskatt måste avvecklas.Om massarbetslösheten och den sjunkande sysselsättningen skall kunna hävaskrävs det enligt vår uppfattning ett program för förändring där företagande ochinitiativkraft står först på dagordningen. Företagen måste få verkligamöjligheter att växa om de skall kunna ge riktiga och trygga jobb. En sådanutveckling kan åstadkommas endast genom en djupgående och snabb förbättring avföretagandets villkor och en ökad frihet för människor att själva forma sittliv. Den politik som vi lägger fram har denna inriktning.Till de motionsyrkanden från vårt håll, som återstår efter riksdagsbehandlingeni höstas, hör yrkande 1 i motion Sk734 av () med krav på ettriksdagsuttalande om att behöver en skattepolitik som gör att allt flerfår så mycket kvar efter det att skatten är betald att de kan stå på egna benoch känna en trygghet i den personliga välfärden. I motion A458 av FredrikReinfeldt m.fl. (m) konstateras att av statens inkomster av inkomst-, företags-, fastighets- och förmögenhetsskatterna härrör frånStockholmsregionen och att de senaste årens skattehöjningar slagit hårt i dettaområde. Motionärerna vänder sig bl.a. mot tanken på regionala höjningar avbensinskatten eller arbetsgivaravgifterna, och de vänder sig också mot denegativa effekter som den regionala skatteutjämningen inneburit iStockholmsområdet. Motionen utmynnar i krav på ett tillkännagivande om behovetav sänkta skatter för att få fart på tillväxten och öka den enskildes frihet.Som framgår av den redogörelsen anse vi att skattepolitiken måsteläggas om så att fler skall kunna leva på sin lön och så att man kan få fart påtillväxten och öka den enskildes frihet. Vi delar alltså motionärernasuppfattning och tillstyrker motionerna i dessa delar.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motionerna 1997/98:-Sk734 yrkande 1 och 1997/98:-A458 yrkande 4 och med avslag på övriga motionsyrkanden som behandlas idetta moment som sin mening ger regeringen till känna vad som här haranförts om att skattepolitiken måste läggas om så att fler skall kunnaleva på sin lön och så att man kan få fart på tillväxten och öka denenskildes frihet.2. Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - c)() hardels anfört följande:I motionerna Sk698 yrkande 1 och A203 yrkande 1 av m.fl. (c)lägger fram riktlinjer för en skattepolitik för ökad tillväxt ochsysselsättning, en ekologisk skatteväxling och ett stort antal betydelsefulladetaljändringar för ökad välfärd och rättvisa. politik skapar utrymmeför att successivt sänka skattetrycket under nästa period, utan att äventyramänniskors vardagliga behov av offentlig service. Dessa skattesänkningar måstevara finansierade från början och hållas inom ramen för en balanserad budget.Risken med skattesänkningar som skall betalas med s.k. dynamiska effekter äratt dessa inte uppstår och att statens finanser på kort sikt drabbashårt. Det utrymme som kommer att bli tillgängligt för skattesänkningar undernästa mandatperiod bör framför allt utnyttjas för sänkt skatt på låga ochmedelstora inkomster, sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt ägarbeskattning,avveckling av värnskatten och - - avskaffad förmögenhetsskatt.Fastighetsskatten tas upp i andra motioner som behandlas under särskildarubriker i detta betänkande. De nu nämnda motionerna berör också en annanviktig del av skattepolitik, nämligen att göra skatterna tillett viktigt instrument i det ekologiska lyftet. Detta innebär attskattestrukturen bör utformas så att reglerna ingår som ett led i miljö- ochenergipolitiken och kan bidra till en strukturomvandling där ett nytt Sverigeväxer fram med avancerad teknik som motsvarar miljöns krav. Dessa synpunkterframhålls också i motion A236 av (), yrkande 2.Riksdagen bör med bifall till motionerna Sk698, A203 och A236 i dessa delarsom sin mening ge regeringen till känna vad som här har anförts om skattepoli-tikens inriktning fr.o.m. 1999.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning, skatteuttagetm.m.att med bifall till motionerna 1997/98:-Sk698 yrkande 1, 1997/98:-A203 yrkande 1 och 1997/98:-A236 yrkande 2 samt med avslag på övrigamotionsyrkanden som behandlas i detta moment som sin mening ger regeringentill känna vad som här har anförts rörande skattepolitikens inriktningfr.o.m. Skattepolitikens inriktning, skatteuttaget m.m. (mom. 1 - fp)() hardels anfört följande:Den ekonomiska politik som lade fram och de skattefrågorsom ingår i denna politik har i väsentliga delar behandlats i samband med bud-getpolitiken. En del frågor återstår dock och kommer att behandlas av skatte-utskottet bl.a. i detta betänkande.