bet · GL01FöU11 · 1998-05-07 00:00:00 — Här borde gå att spara pengar liksom påövningar inom ramen för PFF (yrkande 6). Enligt motionärernas uppfattningbör endast delta i övningar som har med miljöskydd, räddningstjänstoch strikt fredsbevarande verksamhet att göra.I motion Fö11 (fp) av hävdas behov av omedelbaraåtgärder som går utöver dem som regeringen redovisar i propositionen(yrkande 2). Motionären anser det vara viktigt att stoppa 1996 årsförsvarsbeslut i de delar som ännu inte har genomförts om en sådan åtgärdskulle underlätta den ominriktning av försvaret som motionären förordar.Motionären pekar särskilt på behovet av:Stoppa avvecklingsåtgärder som styrs av en överspeladorganisationsmodell enligt försvarsbeslut.Pliktlagstiftningen bör reformeras, bl.a. i syfte att reducera kostnaderna förpliktutbildningen.De reduceringar som lades fast försvarsbeslut - och som ännuinte är genomförda - bör stoppas i avvaktan på en klar och tydligförsvarsindustripolicy.Ekonomisk stabilitet genom ett antal exemplifierade besparingar(reducerad leveranstakt för JAS 39, förändrad förbandsstruktur, överföringav underhåll från FMV till försvarsindustrin, översyn av förmåner förpersonal).Utskottets övervägandenOrsakerna till obalansenDet finns flera orsaker till den rådande obalansen i Försvarsmaktensekonomi. Utskottet bedömer, med utgångspunkt från regeringens redovisningi propositionen samt föredragningar av företrädare för ochFörsvarsmaktens ledning, att de främsta orsakerna ärfelbudgetering av kostnaderna för IT-satsningar och förbandsverksamheteninom armé- och marinprogrammen,olika uppfattningar i och Försvarsmakten om vilkaekonomiska resurser som går att frigöra genom rationalisering,tillkommande ofinansierade uppgifter och likviditetsindragningar samtsvårigheter att prognostisera anslagsutfallet till följd av osäkerheten omeffekterna av anslagsförordningens fulla tillämpning.Försvarsmakten förtjänar kritik för brister i planeringen. Det är t.ex.anmärkningsvärt att kostnaderna för förbandsdriften regelmässigtunderskattas. Det är självklart, vilket regeringen betonar i propositionen, attstatsmakterna måste kunna utgå från att myndigheternas underlag är korrektoch noga kontrollerat. Lika självklart är det att skall kunna lita påatt uppgifterna i regeringens beslutsunderlag är korrekta.Nytt försvarsbeslut?I sex motioner förordas ett nytt försvarsbeslut eller att dennuvarande femårsrytmen för försvarsbesluten överges.Utskottet konstaterar att det ärende som är i fråga gäller vilka åtgärdersom behövs under innevarande budgetår för att åstadkomma balans mellanverksamhet och ekonomiska resurser i Försvarsmaktens planering.Regeringen bedömer att dessa åtgärder kan vidtas utan att nu behövaompröva försvarsbeslut, utom i ett avseende, nämligen riksdagenskrav på För-svarsmaktens beredskap.Utskottet delar den bedömningen. Redan när försvarsbeslutfattades bestämdes tillfällen då beslutet skulle kunna omprövas, s.k.kontrollstationer. En sådan förutsattes men kommer attsenareläggas till år 1999.Utskottet har försvarsbeslut i skilda betänkanden pekat påolika områden som bör behandlas i den förestående kontrollstationen, t.ex.den säkerhetspolitiska utvecklingen,totalförsvarets ekonomi,totalförsvarets ledningssystem samttotalförsvarets personalförsörjning.Utskottet har erfarit att regeringen avser att ge flera myndigheter inomtotalförsvaret utredningsuppdrag som syftar till att geunderlag för kommande säkerhets- och försvarspolitiska överväganden.Därmed skapas förutsättningar för en i vissa avseenden ny inriktning avförsvarspolitiken, om en sådan skulle anses vara motiverad. Detta påtalarockså utskottet i betänkande 1997/98:FöU10 Förändrad styrning avFörsvarsmakten, m.m., där utskottet tar ställning till frågan om ensenareläggning av kontrollstationen.Genom etappindelningen av det nu gällande försvarsbeslutet och systemetmed kontrollstationer har steg tagits mot en flexiblare rytm iförsvarsplaneringen . Försvarsplaneringen utvecklas enligtutskottets mening således mot att vara mindre bunden till femårsperioder.Utskottet anser att det därför är för tidigt för ett riksdagensställningstagande om ett beslut om säkerhets- och försvarspolitikenskall anses vara så grundläggande att det skall rubriceras som ett nyttlångsiktigt försvarsbeslut. Det vore att föregripa resultatet av kommandeöverväganden.Det anförda innebär, enligt utskottets mening, att vad i skilda motioneranförts om ett nytt försvarsbeslut i väsentliga delar kommer att blitillgodosett. bör därför inte bifalla partimotion Fö10 (m) yrkande2, kommittémotionerna Fö12 (v) yrkande 1, Fö16 (mp) yrkande 7 och Fö17(kd) yrkandena 2-3 samt motionerna Fö11 (fp) yrkande 1 och Fö13 (m).AnslagsförordningenUtskottet har i det föregående pekat på att osäkerheten omanslagsförordningens (1992:760) konsekvenser gjort det svårt attprognostisera anslagsbelastningen.Partimotion Fö10 (m) behandlar denna fråga och förordar (yrkande 3) attFörsvarsmakten kompenseras för uteliggande förskott.Utskottet noterar att det i pågår en analys avkonsekvenserna av att fullt ut tillämpa anslagsförordningen och attregeringen avser att återkomma till i frågan.När anslagsförordningen infördes gavs dispens för desstillämpning när det gäller Försvarsmaktens materielanskaffning. Riksdagenhar senare medverkat till denna förordnings tillämpningäven för materielanskaffningen. I proposition 1994/95:100 bilaga 5 (s. 99)anmälde sålunda regeringen att Försvarsmakten framgent inte borde undantasfrån att tillämpa anslagsförordningen. Regeringen redovisade att den avsågatt låta utreda förutsättningarna för en ny ordning och analysera eventuellabudgetkonsekvenser. Regeringen återkom i proposition 1995/96:105 medförslag om att skall lånefinansieraförskottsbetalningar samt om en särskild kredit för ändamålet vidRiksgäldskontoret. beslutade i enlighet med förslaget (bet.1995/96:FöU3, rskr. försvarsbeslut (prop. 1996/97:1utg.omr. 6, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109) bemyndigade riksdagenregeringen att tillgodose behov av rörelsekapital.Det hade varit en fördel om effekterna av anslagsförordningenstillämpning varit ordentligt utklarade i samband med dessa beslut. Utskottetvälkomnar den nu pågående analysen och emotser en redogörelse frånregeringen i frågan. Det är viktigt för förtroendet för regelverket attövergången till den fulla tillämpningen av anslagsförordningen inte i sigframtvingar om-avvägningar. Utskottet utgår således från att denna övergångsker på ett verksamhetsneutralt sätt. Härav följer att yrkande 3 i partimotionFö10 (m) bör bli beaktat. Yrkandet bör därför inte bifallas av riksdagen.Budgetåret 1998Regeringen sammanfattar i propositionen de åtgärder som den ansernödvändiga under innevarande budgetår, nämligen ett riksdagsbeslut omförändrat mål för Försvarsmaktens beredskap samt beslut av regeringen ochFörsvars-makten som rör plikttjänstgöringen, materielanskaffningen ochfrivilligverksamheten. Utskottet återkommer i det följande till dessa frågoroch med dem sammanhängande motionsyrkanden.Härutöver har avgivits tre motionsyrkanden med anknytning till åtgärderunder innevarande budgetår.I kommittémotion Fö16 (yrkande 5) uppmärksammasRiksrevisionsverkets granskning av förmåner och lönebildning iFörsvarsmakten. Motionärerna förordar att ansvaret för Försvarsmaktenslöneförhandlingar skall återgå till Statens arbetsgivarverk.Utskottet konstaterar att myndigheterna med utgångspunkt i tvåriksdagsbeslut numera har hela ansvaret för lönebildningen ochpersonalkostnaderna (prop. 1985/86:219, bet. 19985/86:AU46, rskr.1985/86:48, 1985/86: UbU5, rskr. 1985/86:50 samt prop. 1992/93:100 bil. 8,bet. 1992/93:AU10, rskr. 1992/93:205). Utskottet, som har tagit del avRiksrevisionsverkets rapport i frågan, anser att det är högst befogat medöversynsåtgärder för lönebildning och förmåner inom Försvarsmakten.Liksom regeringen anser utskottet att detta är Försvarsmaktens uppgift.Försvarsmakten måste, som påtalar, förstärka sinarbetsgivarroll i linje med verksamhetsintresset. Utskottet förutsätter attregeringen återkommer till och redovisar de initiativ som den tagitför att komma till rätta med de angivna förhållandena. Kommittémotion Fö16(mp) yrkande 5 bör därför inte bifallas.I samma motion föreslås besparingar inom den internationellaverksamheten, exemplifierat med reducerad medverkan i PFF-övningar samtindragning av personal som tjänstgör i Natostaber. Utskottet anser att deninriktning för vårt deltagande i internationell verksamhet som riksdagengenom flera beslut har lagt fast fortfarande skall gälla. Kommittémotion Fö16(mp) yrkande 6 bör därför avslås.Motion Fö11 (fp) yrkande 2 av hävdar behov avomedelbara åtgärder utöver dem som regeringen redovisar. Utskottetkonstaterar att de åtgärder som motionären föreslår främst har karaktär avomavvägningar inom ramen för ett försvarsbeslut. Sådana förslag börbehandlas i den kommande kontrollstationen. Motionsyrkandet bör därföravslås.AnpassningBeredskap m.m.RegeringenRegeringen anför att en viktig del totalförsvarsbeslut är attFörsvarsmakten skall ha en sådan beredskap att organisationens huvuddelinom efter beslut skall ha uppnått full krigsduglighet. Dessutom skallFörsvarsmaktens förmåga långsiktigt kunna anpassas till att motsvaraframtida krav och behov.1996 års försvarsbeslut utgick från bedömningar om en i huvudsak positivsäkerhetspolitisk utveckling i omvärlden. Enligt regeringens mening harförhoppningarna härom i de flesta avseenden infriats. Vår säkerhetspolitiskasituation har förbättrats och angreppshoten ter sig mer avlägsna. Regeringenanser att vårt behov av hög krigsduglighet och beredskap i motsvarande gradhar minskat.För att skapa förutsättningar för att åstadkomma balans i Försvarsmaktensekonomi och planering föreslår regeringen att nämnda krav på beredskap nuskall omfatta endast utvalda delar av organisationen.Regeringen föreslår sålunda att den del av det övergripande målet förFörsvarsmakten som rör beredskap skall ändras och få följande lydelse:Försvarsmaktens beredskap skall medge att utvalda delar av organisationeninom efter beslut har uppnått full krigsduglighet. Beredskap,organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktensförmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvaraframtida krav och behov.Som exempel på förband som kan gesreducerade tidskrav för att kunna uppnå full krigsduglighet nämnerregeringen förband inom territorialförsvaret, artilleri- och underhållsförband,en flygdivision JA 37 och en patrullbåtsdivision.Regeringen betonar att förband och funktioner som omfattas avettårskravet på full krigsduglighet skall ges en erforderlig operativ förmågaför att kunna upprätthålla den territoriella integriteten och för att kunnahantera de påfrestningar som kan följa av kriser i vårt närområde. Dessaförband och funktioner skall också kunna möta sådana begränsade militäraföretag som skulle kunna genomföras mot oss i nuvarande omvärldsläge.Sådana förband skall även kunna delta i internationella insatser och stödjasamhället vid svåra påfrestningar i fred.De högst prioriterade förbanden skall, enligt regeringen, efter en veckasförberedelser kunna mobilisera . Övriga prioriteradeförband skall efter högst för mobiliseringsförberedelser ochkompletterande utbildning och materielanskaffning kunna mobilisera inomen vecka.Resterande förband omfattas inte av dessa tidskrav på mobilisering. Deskall i stället kunna öka sin krigsduglighet i förhållande till en utvecklingsom motiverar beredskapshöjningar.Regeringen anser att en viss nedgång i kompetensen kan accepteras för endel av befälskåren. En prioritering måste dock ske så att kompetensen kanförbättras för de grupper som är betydelsefulla för den långsiktigaanpassningsförmågan.De verksamhetsreduceringar som regeringen förordar omfattar tvåkategorier åtgärder. Den första kategorin består av inskränkningar iutbildningen för vissa förband, främst inom territorialförsvaret. Vidareförändras mobiliseringssystemet från en utspridd förrådshållning mot att ihögre grad förvara materielen i centrala förråd. Verksamhetsreduceringarnauppges motsvara under år 1998.Den andra kategorin av åtgärder utgörs av minskad och senarelagdmaterielanskaffning. Dessa reduceringar motsvarar 1 200 miljoner kronor.MotionernaI kommittémotion Fö18 konstateras att regeringens propositioninte innehåller några andra förslag till riksdagsbeslut än en något förändradinriktning av målet för Försvarsmaktens beredskap. Regeringen sägs vidaregöra ett halvhjärtat försök att motivera sitt förslag med slutsatserna i dendelrapport som försvarsberedningen redovisade - Svensksäkerhetspolitik i ny omvärldsbelysning (Ds 1998:9). Motionärerna betonaratt givetvis står bakom försvarsberedningens bedömning att detsäkerhetspolitiska läget för ytterligare förbättrats sedan 1996 årsförsvarsbeslut.Motionärerna anser att regeringens förslag inte nämnvärt strider motrapportens slutsatser men att slutsatserna i sig inte motiverar ett hastigtframlagt förslag till förändrat övergripande mål för Försvarsmakten. Det vorerimligare att i detta och andra avseenden, som planerat, avvakta en samladbedömning i samband med den kontrollstation som framflyttats till våren1999. Motionärerna föreslår därför att avslår regeringens förslag.I Moderata samlingspartiets partimotion Fö10 föreslås också att riksdagenavslår regeringens förslag till ändring av det övergripande målet för För-svarsmaktens beredskap (yrkande 1).Motionärerna i kommittémotion Fö12 noterar regeringensbedömning att de högst prioriterade förbanden skall kunna genomföramobilisering efter en veckas förberedelsetid. Övrigaprioriterade förband skall kunna mobilisera inom efter upp till ettårs förberedelsetid. Motionärerna anser att beredskapskravet för de högstprioriterade förbanden kan ifrågasättas. De kan inte se att någonsäkerhetspolitisk utveckling motiverar en dryg veckas mobiliseringstid,vilket som sin mening bör ge regeringen till känna (yrkande 2).I kommittémotion Fö17 hänvisas till att försvarsutskottetinför försvarsbeslut betonade att förmågan att hävda denterritoriella integriteten är en grundläggande förutsättning för vårsäkerhetspolitik. Kravet på att kunna ingripa mot varje form av kränkning ärväsentlig och styrande för det militära försvarets utveckling. Motionärernaanser det därför vara av stor vikt att Försvarsmaktens operativa förmågabehålls på en sådan nivå att hävdandet av vår territoriella integritet intenedgår. Vad som sålunda anförts om incidentberedskapen bör somsin mening ge regeringen till känna (yrkande 1).Motionärerna motsätter sig inte den av regeringen föreslagna förändringenav det övergripande målet för Försvarsmaktens beredskap men framför oroför konsekvenserna av ett sådant beslut. En förutsättning för tillämpningenav anpassningsdoktrinen är att nödvändiga beslut om beredskapshöjningarkan fattas . Effekterna av de nu aktuella besparingarna skärper kraven påframförhållningen i beslutsfattandet. Motionärerna föreslår därför attregeringen i sin årliga redovisning till om anpassningsåtgärdertydligt redogör för konsekvenserna för vår återtagningsförmåga som följd avden nu föreslagna beredskapssänkningen (yrkande 5).Motion Fö14 av och () vänder sig motden av regeringen aviserade åtgärden att sänka beredskapen för en divisionJA 37. Enligt propositionen skall inriktningen för denna division vara att fullkrigsduglighet kan uppnås . Motionärerna utgår från att det är enav divisionerna vid F 21 i som är i fråga. I motionen anförs en radargument till förmån för att behålla verksamhet med tre divisioner vid F 21.Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verksamheten med tre divisioner på F 21bibehålls.Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens syn att vår säkerhetspolitiska situation harförbättrats och att angreppshoten ter sig mer avlägsna. I motsvarande gradhar vårt behov av hög krigsduglighet i krigsorganisationen och kravet påberedskap minskat. Utskottet kan därför godta regeringens förslag omändring av det övergripande målet för Försvarsmaktens beredskap.Försvarsmaktens beredskap skall sålunda medge att utvalda delar avorganisationen efter beslut har uppnått full krigsduglighet.Beredskap, organisation och planläggning skall medge att Försvarsmaktensförmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för att motsvaraframtida krav och behov. Härav följer att partimotion Fö10 (m) yrkande 1och kommittémotion Fö18 (fp), som båda förordar avslag på regeringensförslag, bör avslås av riksdagen.Riksdagen bör likaledes avslå kommittémotion Fö12 (v) yrkande 2, somförordar ytterligare beredskapssänkningar i förhållande till vad regeringenhar föreslagit.Utskottet förutsätter att incidentberedskapen upprätthålls så att vi kanhävda vår integritet. Utskottet delar därför inte den oro förincidentberedskapen som kommittémotion Fö17 (kd) ger uttryck för.Motionens yrkande 1 bör sålunda inte bifallas.Regeringen redovisar till hur genomförd verksamhetbidragit till försvarsförmågan. I denna redovisning ingår en beskrivning avberedskapen. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsviskommer att lämna sådana redovisningar till och attberedskapslägets betydelse för återtagningsförmågan då blir belyst.Kommittémotion Fö17 (kd) yrkande 5 bör därför inte bifallas.I motion Fö14 (s) av och föreslås attverksamhet med tre flygdivisioner behålls vid F 21 i . Utskottet noteraratt propositionen inte preciserar vilken flottilj som får vidkännas sänktberedskap för en flygdivision JA 37. Utskottet anser att det ankommer påregeringen att besluta om hur beredskapen bör sänkas. Motionen bör därföravslås.PlikttjänstgöringRegeringenRegeringen redogör för inskränkningar i plikttjänstgöringen i syfte att bidratill ekonomisk balans i planeringen.I 1996 års totalförsvarsbeslut förutsattes att Försvarsmakten utifrånbehovet att omsätta krigsorganisationen behövde grundutbilda ca25 000 totalförsvarspliktiga. För budgetåren 1998 och 1999 bedömderegeringen, efter förslag från Försvarsmakten, att det var möjligt att minskaden årliga grundutbildningsvolymen till ca 21 000 totalförsvarspliktiga.Skälet var dels finansiellt, dels att det fanns ett överskott av utbildadetotalförsvarspliktiga från de krigsförband som skulle avvecklas.Regeringen anser, som tidigare framgått, att den nu aktuella obalansen iFörsvarsmaktens planering kräver extraordinära åtgärder. Regeringen hardärför, på förslag av Försvarsmakten, beslutat att ytterligare reduceragrundutbildningsvolymen med ca 3 700 totalförsvarspliktiga /99 till ca 17 300. Denna neddragning bedöms motsvaraen besparing på och år1999. kommer att informera berörda ommöjligheterna att söka högskolestudier och att efteranmäla sig tillhögskoleprovet.Regeringen meddelar vidare att Försvarsmakten i sitt underlag tillregeringen har anfört att även utbildningstiden för inneliggande åldersklassbör avkortas. har beslutat (prop. 1994/95:6, bet. FöU1, rskr. 78och 79) att den sammanlagda grundutbildningstiden för entotalförsvarspliktig får vara . Regeringen har bestämt attgrundutbildningen för en totalförsvarspliktig som har skrivits in för värnpliktskall vara lägst . Regeringen har överlåtit åt Försvarsmakten attnärmare bestämma grundutbildningstidens längd i intervallet mellan 615 och220 dagar. En förutsättning för att kunna korta grundutbildningen är enändring av det av fattade inskrivningsbeslutet. Detankommer sålunda på berörda myndigheter att besluta om en avkortning avgrundutbildningen, dock till lägst 220 dagar.Berörda värnpliktiga får fem månaders förvarning eller mer om att de intekommer att kallas in (besked , tidigare beslutad inryckning i vecka32 eller senare).Utskottets övervägandenRegeringen redogör i propositionen för vissa beslut som den fattat omtillfälliga inskränkningar i plikttjänstgöringen för att bidra till ekonomiskbalans i planeringen. Bl.a. kommer ca 3 700 färre värnpliktiga att kallas inunder /99 och utbildningstiden kortas för delar avinneliggande årsklass.Utskottet har ingen erinran mot de av regeringen redovisade extraordinäraåtgärderna i plikttjänstgöringen åren 1998 och 1999.Materielanskaffning m.m.RegeringenRegeringen redogör för förändringar i Försvarsmaktens materielanskaffningår 1998. Försvarsmakten har föreslagit att åtgärder vidtas som för detta årminskar utgifterna för materiel med . Förslagettill reduceringar omfattar endast materiel som ännu inte har beställts. Enligtregeringen kan förändringen i materielplaneringen genomföras inom ramenför beslut om inriktningen av Försvarsmaktens olika program.Regeringen avser att fatta erforderliga beslut genom ändring avregleringsbrev för Försvarsmakten för . Regeringen återkommer ibudgetpropositionen för med en investeringsplan för samt förslag till ny bemyndiganderam.Regeringen exemplifierar åtgärderna för med att den planeraderenoveringen och modifieringen av Haubits 77 samt utvecklingen av ett nyttpansarskott inte kommer att genomföras. Vidare kommer anskaffningen avkortvågsradio 90 att reduceras. I övrigt kan Försvarsmakten själv genomförareduceringarna utan särskilda beslut av regeringen. Det är härvid fråga omuteblivna eller uppskjutna beställningar av s.k. mängdmateriel.Regeringen anför att på regeringens uppdragkommer att redovisa sin bedömning av industrikonsekvenserna som följd avde föreslagna förändringarna i materielanskaffningen.Regeringen anser att det är väsentligt att behovet av industrikompetensövervägs i samband med den kommande kontrollstationen. Försvarsmaktenoch kommer att få i uppdrag att ta fram underlag försådana överväganden. Regeringen anser det vidare vara väsentligt att deninhemska utvecklingskompetens som är viktig för anpassningsförmågan intebör få nedgå innan resultatet föreligger från kontrollstationen. I beslutet omförändringar i materielplaneringen kommer därför Försvarsmakten attåläggas att säkerställa den inhemska utvecklingskompetensen inom pjäs-,pansarvärns- och ammunitionsområdena under innevarande och nästabudgetår. Den kompetensbevarande verksamheten skall, enligt regeringen,finansieras genom reduceringar och senareläggningar inommaterielanskaffningen . Möjliga sådana åtgärder, antydda i ettunderlag från Försvarsmakten, sägs kunna bestå i senareläggning av fordontill flygbassystemet, reducerad ambition för renovering av terrängbilar,senareläggning av modifiering av flygplan JA 37, senareläggning avserieförberedelser för luftvärnsrobotsy-stemet BAMSE samt senareläggningav beställning av artillerigranaten BONUS.MotionernaMaterielanskaffningMiljöpartiets kommittémotion Fö16 uppmärksammar att inskränkningarna imaterielutveckling och materielanskaffning endast sker beträffande ännu intebeställd materiel. Motionärerna anser detta felaktigt och förordar att ävenredan beställda projekt skall kunna komma i fråga för besparingar (yrkande1). Med den utgångspunkten anser motionärerna att kontrakten bör brytas förJAS 39 delserie tre (yrkande 2) och utvecklingen av ubåt (yrkande 3). Inget av dessa projekt anses vara säkerhetspolitiskt motiverat.Vänsterpartiet framför likartade synpunkter i kommittémotion Fö12 ochförordar att avbryts (yrkande 3).Övriga investeringarI kommittémotion Fö16 (mp) noterar motionärerna att regeringen skärptkriterierna för när investeringar i mark, byggnader och lokaler skall beslutasav regeringen. Motionärernas uppfattning är att alla nyinvesteringar ochflyttningar av verksamhet som är en följd av försvarsbeslutet skallstoppas i avvaktan på ett helhetsgrepp i avvaktan på ett nytt försvarsbeslut(yrkande 4).I samma motion förordas att omorganisationen av skall stoppas i avvaktan på ett nytt försvarsbeslut. Detta fatt undvika investeringskostnader i och (yrkande 9). Avsamma skäl bör den beslutade flyttningen av radar- ochsignalspaningsverksamheten från Malmen till upphävas (yrkande 8).Kristdemokraterna pekar i sin kommittémotion Fö17 på att nyligenbeslutat (bet. 1997/98:FöU1, rskr. 82) om flyttningar och omstruktureringarav verksamhet och därtill hörande investeringar.