bet · GM01NU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Eftersom de mål som regeringen formulerar för de olikaverksamhetsområdena tar sin utgångspunkt i en felaktigt utformadnäringspolitik avstyrker utskottet dem.Utskottet uttryckte i föregående års anslagsbetänkande önskemål om en mertydlig mål- och resultatredovisning. Redovisningen av effekterna av destatliga insatserna för de olika verksamhetsområdena är dock, somredovisats, i flera fall ganska knapphändig.En generell notering som kan göras är att kopplingen mellan innehållet iregleringsbreven och återrapporteringen i budgetpropositionen oftaförefaller vara mindre god. innehåller i många fall olika,relativt omfattande uppdrag. Däremot redovisas inte resultaten av dessauppdrag i någon större utsträckning i budgetpropositionen. Utskottet villframhålla vikten av en bättre koppling mellan regleringsbreven ochredovisningen till riksdagen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande målatt avslår proposition 1998/99:1 utgiftsområde 24 moment 1.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse:Miljöpartiet står - tillsammans med regeringen och - bakomförslagen i budgetpropositionen för om ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomster avseende år1999 i den statliga budgeten. Samma majoritet står också bakom beräkningenav det offentliga utgiftstaket samt förslagen om preliminära utgiftstak föråren 2000 och 2001.Inom den ram för utgiftsområde 24 Näringsliv på ca somriksdagen fattar beslut om förordar emellertid utskottet - ilikhet med vad som anförs i motion 1998/99:N321 (mp) - vissa omdisponeringarmellan anslag.Anslaget Stöd till kooperativ utveckling (A 3) bör sålunda tillförasytterligare . De resurser som går till ny kooperation vialokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) är mycket kostnadseffektiva. LKUbedriver en blygsam men effektiv rådgivning under former som inteerhållit någon ekonomisk garanti. Enligt utskottets mening bör det faktumatt anslaget inte helt tagits i anspråk föranleda en mer kraftfullmarknadsföring av stödformen. För att kompensera denna anslagsökningföreslår utskottet en neddragning av anslaget till investeringsfrämjande (E4) med . Investeringsfrämjandet med Invest in Agencyhar som mål att utländska företag genomför nyinvesteringar ochnyetableringar samt samverkar med andra företag. Detta är inte primärt enstatlig uppgift, anser utskottet; bör anslaget helt utgå.Det marknadsekonomiska systemet förutsätter kritiska och kunnigakonsumenter, som har möjlighet att göra medvetna val. För att konsumenternaskall få dessa förutsättningar måste insatserna på det konsumentpolitiskaområdet öka, anser utskottet. Därför bör såväl anslaget till stöd tillkonsumentorganisationer (F 5) som anslaget till konsumentforskning (F 6)ökas med . För att kompensera dessa ökningar bör anslagentill konkurrensforskning (C 2) och till bidrag tillIngenjörsvetenskapsakademien (D 5) minskas med . Utskottetanser att konkurrensforskningen inte skall högprioriteras i förhållande tillkonsumentforskningen på det sätt som regeringen gör. Anslaget tillkonkurrensforskning bör ligga kvar på den tidigare nivån, och ökningen på 2miljoner kronor bör i stället läggas på konsumentforskning. Därmed skullekonkurrens- och konsumentforskningen få lika stora anslag. Utskottet anserockså att anslaget till bör minskas med 2miljoner kronor, eftersom det av utredningar och program från akademienframgår att den är helt oförstående till de krav som en hållbar utvecklingställer på tekniken.Med det anförda tillstyrker utskottet de av regeringen föreslagna anslagenför inom utgiftsområde 24 Näringsliv med de nyssnämnda,föreslagna omdisponeringarna inom ramen. Likaså tillstyrks de övriga häraktuella förslagen till riksdagsbeslut som framlagts i budgetpropositionen.Samtliga aktuella motioner avstyrks därmed i nu berörda delar, med undantagav motion 1998/99:N321 (mp) i den del som avser anslag för ,vilken tillstyrks. Motion 1998/99:N321 (mp) avstyrks dock i den del somavser yrkandet om anslag för budgetåren 2000 och 2001, eftersom det aktuellabeslutet endast avser budgetåret 1999.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande anslag m.m. inom utgiftsområde 24Näringslivatt med bifall till proposition 1998/99:1 utgiftsområde 24 momentenmotion 1998/99:N321 yrkande 1, med anledning av proposition 1998/99:1utgiftsområde 24 moment 11 och med avslag på motionerna 1998/99:Fi210yrkande 24, 1998/99:Fi211 yrkande 20 i denna del, 1998/99:Sk310 yrkande11, 1998/99:N233, 1998/99: N238 yrkande 10, 1998/99:N277 yrkandena 6, 10och 16, 1998/99: N299 yrkandena 7-14, 1998/99:N321 yrkande 2,1998/99:N330 yrkande 24 och 1998/99:N333 yrkande 10a)-f) (=utskottet),g) för anvisar anslag under utgiftsområde 24 Näringslivenligt förslag i bilaga.3. Patent- och registreringsverkets handläggningstider (mom. 3)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om Patent- ochregistreringsverkets handläggningstider bort ha följande lydelse:I motion 1998/99:N238 (c) föreslås ett riksdagsuttalande om förkortadehandläggningstider hos (). Utskottetanser - i likhet med motionärerna - att det är viktigt att det kommer frammånga innovationer i det svenska näringslivet. Den tidsutdräkt somhandläggningen av olika ansökningar kan vara förenad med kan emellertidinnebära stora kostnader för småföretagen.Som tidigare redovisats har regeringen påbörjat ett arbete rörandehandläggningstider hos olika myndigheter, bl.a. PRV. Detta arbete bör dockbedrivas med större kraft och med sikte på konkreta och omedelbara resultat.För att främja detta bör göra ett uttalande till regeringen omförkortade handläggningstider hos PRV. Därmed blir den nämnda motionentillgodosedd i berörd del och tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande Patent- och registreringsverketshandläggningstideratt med bifall till motion 1998/99:N238 yrkande 17 som sinregeringen till känna vad utskottet anfört.4. Exportfrämjande verksamhet (mom. 4)Per (), (), (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om exportfrämjandeverksamhet bort ha följande lydelse:Riksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs en översyn ochsamordning av de statliga insatserna för främjande av export, anförs det imotion 1998/99:N299 (m). Statens exportfrämjande utförs av många aktörer somagerar oberoende av varandra. Det förslag som harframlagt syftar till att få en mer sammanhållen struktur för deexportfrämjande aktörerna. Regeringen säger sig i budgetpropositionen delaRRV:s syn, men har underlåtit att komma med förslag till praktiska åtgärder.Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i den nämnda motionen - attexportfrämjandet bör bedrivas med tydlig roll- och ansvarsfördelning mellanaktörerna för att bli mer slagkraftigt. RRV:s förslag att förstärkaExportrådets roll som sammanhållande kraft bland de offentliga aktörerna bördärför genomföras.Riksdagen bör genom ett uttalande ställa sig bakom vad utskottet här haranfört. Den nämnda motionen tillstyrks därmed i berörd del.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande exportfrämjande verksamhetatt med bifall till motion 1998/99:N299 yrkande 15 som sin mregeringen till känna vad utskottet anfört.5. (mom. 5, motiveringen)Per (), (), (), (), () och () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet om bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening skall konkurrensutsatt verksamhet - somgrundprincip - bedrivas i privat regi och inte i statlig. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Mot denna bakgrund serutskottet regeringens förslag om att minska det statliga ägandet i AssiDomän som ett steg i rätt riktning. Utskottet vill dock gå längre ochförordar en försäljning av hela det statliga ägandet i bolaget.Utskottet kan emellertid som ett första steg acceptera den föreslagnaaffären med överföring av skogsmark från till ett nyttskogsbolag. Härigenom kan få en kapitalstruktur som är mer iöverensstämmelse med vad som gäller för andra skogsindustriföretag avmotsvarande storlek. Enligt har företaget ett förstort skogsinnehav i förhållande till sin industrirörelse.Regeringen meddelar i propositionen, som nämnts, sin avsikt att under år1999 lägga ett offentligt bud på samtliga aktier i det nya skogsbolaget isyfte att nå en ägarandel på i detta bolag. Betalningen skall utgörasav en del av de aktier i som staten äger. För attmöjliggöra detta bör ge regeringen bemyndigande att minska statensägarandel genom ett sådant aktiebyte. Vidare anser utskottet att riksdagenbör bemyndiga regeringen att genom byte av aktier i förvärva detutdelade skogsbolaget. När det gäller detta skogsbolag anser utskottet attdet av principiella skäl bör säljas så snart det är möjligt. Bemyndigandetbör också omfatta rätt för regeringen att avyttra det resterandeaktieinnehavet i vill i detta sammanhang understryka vikten av att affärengenomförs på ett börsetiskt riktigt och i övrigt professionellt sätt.Regeringens hit-tillsvarande hantering av frågan har inte varittillfredsställande. Det har varit en onödigt långdragen process, somregeringen inte skött på det sätt som kan krävas. Presentationen av affärenhade mer drag av partipolitiskt utspel i valrörelsen än kommersiell affärmed ett delstatligt, börsnoterat bolag. Agerandet skadar anseende,de statliga företagens kommersiella anseende och den svenskariskkapitalmarknaden. Vidare har , som redovisats, givitsendast för att göra en inventering av den aktuella marken. Hadedetta uppdrag i stället lämnats , då affärenoffentliggjordes, hade haft ett bättre underlag för sin behandlingän vad som är fallet.Beträffande förvaltningen av det nya skogsbolaget anser utskottet att deriktlinjer som anges i propositionen inte är helt tillfredsställande urnaturvårdssynpunkt. Som framgått av redovisning kan det inorra uppstå konflikter mellan naturvårdsintressen och intresset attförse inlandssågverken med vedråvara. Vidare ger arronderingen av det nyaskogsbolaget begränsade möjligheter att tillgodose behovet av bytesmarker,framför allt i . Enligt utskottets mening bör regeringen ochNaturvårdsverket föra fortsatta diskussioner med beträffandemöjligheterna till markbyten. Likaså bör motsvarande diskussioner föras meddet nya skogsbolaget. Även kontakter med andra skogsägare i denna fråga . Det bör vara en uttalad strävan att få tillgång till mer mark i södraSverige som kan användas som bytesmark. Utgångspunkten skall generellt varaatt alla transaktioner skall ske på marknadsmässiga villkor.Utskottet vill också framhålla att det avtal som ingicks mellanstaten och Domän om hanteringen av från naturvårdssynpunkt värdefull marksjälvklart fortsätter att gälla oberoende av de förändringar som kommer attgenomföras. En liknande överenskommelse bör också träffas med det nyaskogsbolaget.Regeringen bör i lämpligt sammanhang återkomma till med enredovisning av hur utskottets synpunkter på riktlinjerna för förvaltningenav det nya skogsbolaget har beaktats.Riksdagen bör sålunda beträffande dels riktlinjer för förvaltningen av detnya skogsbolaget, dels vidareförsäljningen av bolaget - eller lämpliga delarav dess tillgångar - till aktiva skogsbrukare ansluta sig till vad utskottetanfört. De två yrkandena om bemyndiganden i propositionen tillstyrks avutskottet. Samtliga här aktuella motioner avstyrks samtidigt.6. (mom. 5)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening skall konkurrensutsatt verksamhet - somgrundprincip - bedrivas i privat regi och inte i statlig. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Mot denna bakgrund serutskottet regeringens förslag om att minska det statliga ägandet i AssiDomän som ett steg i rätt riktning. Utskottet vill dock gå längre ochförordar en försäljning av hela det statliga ägandet i bolaget.Även om utskottet således delar regeringens åsikt att ägandet i minska är det förslag som regeringen framlägger behäftat med så storabrister att det inte bör genomföras. De effekter som regeringen vill uppnå -underlättande av markbyten och en bättre situation för köpsågverken - kommerknappast att uppnås genom affären. bedömer, som redovisats,att det är stor risk för konflikter mellan sågverkens intressen ochnaturvårdsintresset. De skogsmarker i det nya skogsbolaget som skulleunderlätta för köpsågverken i inland består till betydande del avskogsmark av naturvårdsintresse eller hyggen och yngre skog. När det gällermarkbyten - för att underlätta bildande av naturreservat - är behovet avskogsmark för detta ändamål störst i , medan det nyaskogsbolaget kommer att få ganska begränsade markområden i denna del avlandet. Framför allt är behovet av mark för naturreservatsändamål stort inärheten av storstadsområdena.Utskottet vill också framhålla att regeringen inte har hanterat frågan påett tillfredsställande sätt. Det har varit en onödigt långdragen process,som regeringen inte skött på det sätt som kan krävas. Presentationen avaffären hade mer drag av partipolitiskt utspel i valrörelsen än kommersiellaffär med ett delstatligt, börsnoterat bolag. Agerandet skadar Sverigesanseende, de statliga företagens kommersiella anseende och den svenskariskkapitalmarknaden. Vidare har , som redovisats, givitsendast för att göra en inventering av den aktuella marken. Hadedetta uppdrag i stället lämnats , då affärenoffentliggjordes, hade haft ett bättre underlag för sin behandlingän vad som är fallet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i samtligahär aktuella delar. Den kritik utskottet riktar mot regeringens handläggningav frågan överensstämmer i stort med vad som anförs i motion 1998/99: N272(fp); motionen tillstyrks därmed. I motion 1998/99:N277 (v) yrkas avslag påregeringens förslag i alla här aktuella delar och i motion 1998/99:MJ749 (c)yrkas avslag beträffande godkännande av riktlinjer för förvaltningen av detnya skogsbolaget - i dessa delar blir motionerna tillgodosedda. I övrigtavstyrks de här aktuella motionerna i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ABatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ749 yrkande 18, 1998/91998/99:N277 yrkande 14 avslår proposition 1998/99:1 utgiftsområde 24momenten 8-10 och motionerna 1998/99:MJ749 yrkande 19, 1998/99:N213,1998/99:N225, 1998/99: N252, 1998/99:N277 yrkandena 12, 13 och 15 och1998/99:N330 yrkande 23.7. (mom. 5)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det förslag som regeringen framlägger är behäftat medså stora brister att det inte bör genomföras. bedömer, somredovisats, att det är stor risk för konflikter mellan sågverkens intressenoch naturvårdsintresset. De skogsmarker i inland som föreslåsöverföras till det nya skogsbolaget består till betydande del av skogsmarkav naturvårdsintresse eller hyggen och yngre skog, varför det finns risk föratt avverkningstrycket på skyddsvärd skog kan öka vid ett genomförande avaffären. När det gäller markbyten - för att möjliggöra bildande avnaturreservat - är behovet av skogsmark för detta ändamål störst i södraSverige, men det nya skogsbolaget kommer att få ganska begränsademarkområden i denna del av landet.Utskottet anser att det är beklagligt att staten - liksom då - inte utnyttjar möjligheten att i samband med den häraktuella affären bevara skyddsvärda skogar. En möjlighet som borde hadiskuterats är att avkastnings- och utdelningskraven för det nya bolagetskulle ha utformats så att intresset att bevara den skyddsvärda skogen kundetillvaratas.Utskottet vill också framhålla att regeringen inte har hanterat frågan påett tillfredsställande sätt. Bland annat har , somredovisats, givits endast för att göra en inventering av denaktuella marken. Hade detta uppdrag i stället lämnats ,då affären offentliggjordes, hade haft ett bättre underlag för sinbehandling än vad som är fallet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet propositionen i samtligahär aktuella delar. Den kritik som utskottet riktar mot regeringenshandläggning av frågan överensstämmer i stort med vad som anförs i motion1998/99: N272 (fp); motionen tillstyrks därmed. I motion 1998/99:N277 (v)yrkas avslag på regeringens förslag i alla här aktuella delar och i motion1998/99:MJ749 (c) yrkas avslag beträffande godkännande av riktlinjer förförvaltningen av det nya skogsbolaget - i dessa delar blir motionernatillgodosedda. I övrigt avstyrks de här aktuella motionerna i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ABatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ749 yrkande 18, 1998/991998/99:N277 yrkande 14 avslår proposition 1998/99:1 utgiftsområde 24momenten 8-10 och motionerna 1998/99:MJ749 yrkande 19, 1998/99:N213,1998/99:N225, 1998/99: N252, 1998/99:N277 yrkandena 12, 13 och 15 och1998/99:N330 yrkande 23.Särskilda yttranden1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 2)Per , , och (alla m) anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgifts-taket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren2000 och 2001.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturelltoch socialt växande . Genom en större enskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kan både företag och människor växa. Massarbetslösheten kansteg för steg pressas tillbaka, som den sociala tryggheten också iandra bemärkelser kan öka genom att hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi om de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måstevara gemensamma.Då majoritet har en annan inriktning av politiken, deltar viinte i utskottets beslut avseende moment 2 om anslag m.m. inom utgiftsområde24 Näringsliv. I finansutskottets betänkande 1998/99:FiU1 om utgiftsramaroch beräkning av statsinkomsterna har företrädarna för Moderatasamlingspartiet i en reservation (16) lagt fram förslag till totala utgifterpå statsbudgeten och fördelning på utgiftsområden. När det gäller det häraktuella utgiftsområdet 24 Näringsliv innebär den föreslagna ramen enminskning med jämfört med det som kan förväntas bliriksdagens beslut. Hur den minskade ramen borde fördelas på olika anslagframgår av motion 1998/99:N299 (m) och av bilaga.Till anslaget till teknisk forskning och utveckling borde således haanvisats utöver regeringens förslag. De av regeringentidigare genomförda, mycket kraftiga besparingarna på detta anslag hotar påsikt de svenska företagens teknikförsörjning och konkurrenskraft. Ocksåregeringens tidigare besparing på anslaget till STATT innebär att tillgångenpå värdefull teknisk information för svenskt näringsliv försämras. Dennaverksamhet borde i stället tillföras . Vidare bordeNUTEK:s verksamhet med såddfinansiering tillskjutas ytterligare 5 miljonerkronor.En vital konkurrens skärper effektiviteten och ökar välståndet. Insatserför att främja konkurrensen är därmed ett viktigt inslag i en politik somgör mer utvecklingskraftigt. Framför allt inom områden avmonopoliserad tjänsteverksamhet kan mycket vinnas genom enmålmedveten konkurrensutsättning. För att underlätta denna process börkonkurrensreglerna förbättras avseende affärsverksamhet.Konkurrensverket bör bl.a. ges en starkare ställning och tillförasytterligare 2 miljoner kronor.I vårt budgetförslag förordades också att tre anslag skulle slopas helteller i huvudsak, nämligen Näringslivsutveckling i (E 5),Stöd till kooperativ utveckling (A 3) och Kostnader för omstrukturering avvissa statligt ägda företag, m.m. (G 3). Motsvarande medel som regeringenföreslår för näringslivsutveckling i bör i stället anslåspå biståndsbudgeten för under utgiftsområde 7. De näringspolitiskainsatserna bör syfta till att skapa ett generellt bra näringsklimat, ocholika företagsformer bör behandlas lika i regel- och skattesystem. Då kanett särskilt anslag för kooperativ utveckling inte motiveras. Eftersomregeringen inte har aviserat någon privatisering av något större statligtföretag kan G 3-anslaget i huvudsak utgå. För erforderliga ägarinsatser iStatens bör dock anslås under anslaget.Slutligen borde anslaget till kunna minskas med 10 miljonerkronor av statsfinansiella skäl.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (mom. 2)och (båda kd) anför:I finns en majoritet - bestående av socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samtberäkningen av statens inkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgifts-taket samt förslagen om preliminära utgiftstak för åren2000 och 2001.I finansutskottets betänkande 1998/99:FiU1 om utgiftsramar och beräkning avstatsinkomsterna har företrädarna för i en reservation(17) lagt fram förslag till totala utgifter på statsbudgeten och fördelningpå utgiftsområden. När det gäller det här aktuella utgiftsområdet 24Näringsliv innebär den föreslagna ramen en minskning med 222 miljoner kronorjämfört med det som kan förväntas bli beslut. Hur den minskaderamen borde fördelas på olika anslag framgår av motion 1998/99:N330 (kd) ochav bilaga. Då budgetförslag är en helhet är det i dettaandra steg av budgetprocessen inte meningsfullt att delta i beslut avseendefördelning av den beslutade ramen på olika anslag inom utgiftsområdet. Videltar således inte i utskottets beslut avseende moment 2 om anslag m.m.inom utgiftsområde 24 Näringsliv. I det följande redovisar vi vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområde 24 som förordats avKristdemokraterna.Anslaget till näringslivsutveckling i bör slopas.Kristdemokraterna ställer sig avvisande till statligt stöd tillföretagsetableringar utanför gränser. Vidare anser vi att anslagettill kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägda företag, m.m.borde slopas. Enligt uppfattning bör företag som ärverksamma på en konkurrensutsatt marknad inte ägas av staten. Statligaföretag bör avyttras i den takt som marknaden kan absorbera, varför någotanslag för omstrukturering alltså inte är nödvändigt.Anslaget till STATT borde ökas med . Regeringens förslagatt den av för beslutade sänkta nivån av anslaget tillSTATT skall gälla även för den kommande treårsperioden är inte förenligt medde ambitioner som bör prägla näringspolitiken. Bevakning av och rapporteringom den tekniska och industriella utvecklingen inom olika industrinationer ärav stor vikt för möjligheter att hävda sig som ettkonkurrenskraftigt industriland.3.