bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Det är också en bristatt regeringens stora miljöpolitiska proposition ännu inte presenterats förriksdagen. Den brådska med vilken MB-förslaget arbetats fram ger tyvärr ettbefogat intryck av att förslaget är framkastat utan fullständig kontroll överslutresultatet.Den osäkerhet som regeringens senfärdighet skapat inte minst vad gällerfrågan om hur MB skall förhålla sig till annan lagstiftning är inte ägnad attinge förtroende för tillämpningen av lagkomplexet. Bl.a. saknas entydiga reglerom förhållandet mellan MB och följdlagstiftningen. Som förordas i partimotionenbör den osäkerhet som skapats elimineras. Detta görs bäst genom en ordning somgår ut på att speciallagar skall gälla före MB i det fall det finnsbestämmelser som kolliderar. Även om det kan finnas anledning att återkommatill frågan vid behandlingen senare i vår av propositionen omföljdlagstiftningen finner utskottet nu inte anledning till annatställningstagande än det som förs fram i yrkande 1 i motionen och som alltsågår ut på att skall besluta att speciallagar skall gälla före MB.Vad nu föreslagits tillgodoser i inte ringa grad även förslaget iKristdemokraternas partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 2 om en precisering av MB:sförhållande till annan lag.2. Ett preciserat förslag beträffande MB:s förhållande till annan lagUlf () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet1 kap. mål och tillämpningsområde som börjar med ?Ettgenomförande? och slutar med ?till MB? bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 2 harkritiken från remissinstanserna varit mycket omfattande vad gäller miljöbalkensförhållande till annan lagstiftning. Kritiken handlar främst om atttillämpningsområdet inte är tillräckligt preciserat och att det finnsotydligheter när det gäller förhållandet till annan lag.Det är ett klart otillfredsställande förhållande att företagare och enskildainte med säkerhet kan veta vilken lagstiftning det är som skall gälla och närden skall gälla. Detta handlar om rättssäkerhet och om egendomsrätt. I dennaprincipiella del måste regeringen återkomma med ett mer preciserat förslag somsäkrar rättstryggheten och tydliggör att äganderätten med tillhörandeersättningsprinciper gäller.Vad nu anförts bör med anledning av yrkande 2 i motionen som sinmening ge regeringen till känna.Förslaget i yrkande 1 i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98: Jo32om att speciallag alltid skall gälla före MB är alltför oflexibelt för attkunna läggas till grund för ett riksdagsbeslut. Det är just frågan om MB:sförhållande till annan lagstiftning som bör övervägas ytterligare. Dessaöverväganden bör göras utan den bindning som ett bifall till Moderatasamlingspartiets partimotion i denna del skulle innebära.3. LokaliseringsprincipenErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 2kap. Allmänna hänsynsregler som börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med?Yrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det på ett tydligare sätt bör framgår att degrundläggande ställningstaganden som regleras i hushållnings- ochkretsloppsprincip har ett nära samband med den s.k. lokaliseringsprincipen. Meddagens uppdelning i två olika paragrafer finns risken att detta samband gårförlorat. Utskottet förordar därför att lokaliseringsprincipen i 2 kap. 4 § MButformas i enlighet med det i motion 1997/98:Jo35 (fp) yrkande 1 förordadetillägget. Detta tillägg har följande lydelse: ?Vidare skall för all verksamheten sådan plats väljas att hushållningen med mark, material, råvaror och energifrämjas. ?Med detta tillägg uppnås även en bättre samstämmighet mellanlokaliseringsprincipen och de detaljerade kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar som återfinns i 6 kap. 3 § MB.Utskottet föreslår att beslutar att göra ett tillägg till 2 kap. 4§ i enlighet med vad som anförs i motion 1997/98:Jo35 (fp) yrkande 1.4. Lokaliseringsprincipens förhållande till MB:s övriga bestämmelserKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 2 kap. Allmännahänsynsregler som börjar med ?Det föreligger? och slutar med ?Motionenavstyrks? bort ha följande lydelse:Regeringens val att låta NRL utgöra en del av har kritiserats avflera remissinstanser. Bl.a. har invändningar rests mot den brist på närmareanalys av vilka eventuella tolkningsproblem som kan uppkomma i förhållandetmellan allmänna hänsynsregler och dess hushållningsbestämmelser.Därutöver hävdar många att en genomgripande översyn av NRL:shushållningsbestämmelser borde ha gjorts innan de tilläts bli en viktig del avmiljöbalken.Ett av de mest pregnanta tecknen på att analysen av sammansmältningenskonsekvenser varit bristfällig är, enligt utskottets mening, den ?dubblering?av lokaliseringsprincipen som uppenbarligen förekommer i 2 kap. 4 § och 3 kap.1 § MB. För att skall kunna anses vila på en rättssäker grund bören dylik tvetydighet elimineras.Med det anförda ansluter sig utskottet till vad som föreslås i Moderatasamlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 12 om att börbesluta om att samordna lokaliseringsprincipen i en paragraf.5. Jordbruksmark som riksintresseRigmor () och () anser att den del avbostadsutskottets yttrande i avsnittet 3 kap. Grundläggande bestämmelser förhushållning med mark- och vattenområden som börjar med ?Utskottet vidhåller?och slutar med ?yrkande 6? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning råder en viss inkonsekvens i den föreslagnamiljöbalkens tredje kapitel beträffande regleringen av vad som kan avsättas somriksintresse. Regeringen anför att näringar i sig inte skall kunna klassas somriksintressen utan det är för olika näringar erforderliga naturresurser somgenom en riksintresseförklaring skall kunna ges ett långsiktigt skydd. I 3 kap.MB räknas ett antal sådana näringar upp vars naturresursbaseradeproduktionsfaktorer kan tilldelas denna status.Utskottet finner denna grundinställning i huvudsak korrekt. Vad som dock kanifrågasättas är att den nödvändiga produktionsresurs som ligger till grund förett levande svenskt jordbruk inte omfattas av möjligheterna att avsättas somriksintresse. Att på detta sätt negativt särbehandla en viss näring kanknappast anses rimma särskilt väl med den föreslagna lagens syfte. Särskiltanmärkningsvärt är detta när det handlar om en näring som ytterst står för enproduktion som i såväl ett nationellt som ett globalt perspektiv har storbetydelse. Jordbruksmarken måste dessutom ges ett bättre skydd mot bebyggelseoch andra exploateringsföretag som omöjliggör ett bärkraftigt framtidajordbruk.Bristen på hållbara argument för att inte klassa jordbruksmark somriksintresse gör att utskottet ansluter sig till vad som anförs iCenterpartiets partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 5 och Kristdemokraternaspartimotion 1997/ 98:Jo33 yrkande 6 om att beslutar om ändringar i 3kap. 4 § MB.6. Översyn och samordning av 3 kap. MBKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 3 kap.Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområden sombörjar med ?Utskottets uppfattning? och slutar med ?i ? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att hanteringen av inteuppfyller de krav på genomgripande översyn som bör kunna krävas vidtillskapandet av ett så omfattande regelverk som MB. Sådana tvivelaktighetersom vid rättstillämpningen riskerar att skapa allvarliga rättssäkerhetsproblemmåste självfallet elimineras. Ett annat skäl till en översyn är atthushållningsbestämmelserna i 3 kap. och 4 kap. MB på ett för balken apart sättdelvis utgår från skyddet av vissa näringar i stället för från skyddet avmiljön.Det är därför enligt utskottets mening nödvändigt att avpassa reglerna ilagförslagets tredje kapitel till övriga delar i . måstereglerna förändras så att de liksom i övrigt utgår från skyddet förnatur- och kulturmiljövärden samt vissa naturresurser, t.ex. . Vad nuanförts är en anslutning till vad som föreslås i partimotion1997/98:32 yrkande 11.7. VindkraftKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 3 kap.Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområden sombörjar med ?Det kan? och slutar med ?avstyrks således? bort ha följandelydelse:Utskottets uppfattning är att frågan om vindkraftsetableringar i vårakänsliga kustområden inte är tillfredsställande utredd. Visserligen kommer denutredning som är aviserad sannolikt att räta ut en del frågetecken, menfortfarande kan det befaras att vindkraftsetableringar även framgent kommer attutgöra ett hot mot oersättliga naturvärden särskilt i de sydliga kustlänen.För att eliminera denna risk föreslår utskottet att de direktiv som liggertill grund för utredningsarbetet om vindkraft kompletteras medlagstiftningsförslag om vilka kustområden som permanent bör skyddas motvindmölleetableringar i enlighet med vad som anförs i motion 1997/98:Jo29 (m)yrkande 1.Utskottet finner dessa frågor så angelägna att bör fatta beslut omett utbyggnadsstopp för vindkraftsanläggningar i avvaktan på erforderligautredningsresultat i enlighet med vad som anförs i samma motions yrkande 2.I den mån förslaget i partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 4 intetillgodoses med vad nu anförts bör förslaget avslås av riksdagen.8. VindkraftRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet3 kap. Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområdensom börjar med ?Det kan? och slutar med ?avstyrks således? bort ha följandelydelse:Vindkraft är en förnyelsebar och miljövänlig energikälla vars status måstehöjas. Alternativ till fossil- och kärnkraft måste inför den föreståendeenergiomställningen ges en mer framskjuten position i energidebatten. Ett sättatt uppnå detta är enligt utskottets uppfattning att se över lagstiftningen ochi möjligaste mån stärka vindkraftens roll som en del i energiproduktionssy-stemet.Ett osökt tillfälle att stärka vindkraftens ställning är att redan i sambandmed MB:s tillkomst göra vissa revideringar av de bestämmelser som regleraravgränsningen av riksintressen. Områden för energiproduktion kan såsom anförsovan visserligen klassas som riksintressen enligt 3 kap. 8 § MB, menregleringen är grov och gör ingen skillnad på olika slags energiproduktion. för att särskilja de alternativa och framtidsvänliga energislagen frånmer miljöovänlig energiproduktion vore att de togs upp i två olika paragrafer.Som ett första led i denna reform föreslår utskottet att beslutaratt i en särskild paragraf i MB:s tredje kapitel anges att områden som ärsärskilt lämpliga för vindkraftsproduktion skall klassas som riksintresse fördetta ändamål. Vad utskottet nu anfört ansluter till vad som föreslås iCenterpartiets partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 4.Utskottet kan inte dela den i grunden negativa inställning till vindkraftensom energikälla som förs fram i motion 1997/98:Jo29 (m). Denna motion böravslås av riksdagen.9. Riksintressenas statusRigmor () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet3 kap. Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vattenområdensom börjar med ?Enligt utskottets? och slutar med ?riksintressenas status? bortha följande lydelse:Utskottet anser det motiverat att närmare beaktar vad som anförts iCenterpartiets partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 7 om att regeringen och andramyndigheter i sina beslut måste respektera områden och anläggningar som klassassom riksintressen. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att riksdagentydligt markerar sin syn på hur statliga resurser utnyttjas i de falltvivelaktigheter uppkommer.Ett konkret exempel är den ovan beskrivna satsningen på miljöanpassning avbefintlig vattenkraft. Om sådan forskning inkluderar ansatser som innebär enutbyggnad av vattenkraft i sådana vattendrag som är skyddade somriksintressen enligt 4 kap. 6 § MB bör den enligt utskottets uppfattning inteuppmuntras genom statlig finansiering.Med det anförda tillstyrker utskottet partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 7.10. Bestämmelserna i 4 kap. miljöbalkenKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskildabestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet sombörjar med ?Utskottets uppfattning? och slutar med ?till regeringen? bort haföljande lydelse:Utskottet har tidigare redovisat att kritik riktats mot atthushållningsbestämmelserna i utan närmare konsekvensanalyser föreslås tasin i MB.I 4 kap. MB återfinns särskilda regler för hushållning med mark och vattenför vissa områden i landet. Bl.a. avgränsas områden av riksintresse för olikaändamål. Ett påtalat problem med dessa riksintressanta områden äratt de sammantaget täcker en så pass ansenlig del av den svenska land- ochvattenarealen att deras särställning påtagligt har urholkats.Riksintressebegreppet har genomgått en slags innehållslig inflation sompåkallar en närmare analys av dess framtida användning.Bestämmelserna i 4 kap. MB bör även ändras så att de inte utgår från skyddetav näringar och särintressen. Utformningen av framtidens riksintressen bör istället på ett tydligare sätt baseras på hänsynstagande till speciella natur-och kulturvärden samt till vissa naturresurser, t.ex. . Avgränsningenav vilka områden som skall åtnjuta särskild status som riksintressen börbestämmas av staten i samråd av kommunerna.Med det anförda tillstyrker utskottet Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Jo32 yrkande 13 där ett tillkännagivande till regeringenföreslås om vad som i motionen anförts om ändringar i 4 kap. 1-4 §§ MB.11. Södra som riksintresseErling () anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissaområden i landet som börjar med ?Utskottet anser? och slutar med?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Den svenska utgör en ovärderlig källa för såväl natur-, kultur-,som fritidsupplevelser av en karaktär som svårligen går att finna på andraplatser i landet. Mot den bakgrunden är det enligt utskottets mening nu hög tidatt låta hela den bohuslänska kuststräckan omfattas av denriksintresseförklaring som återfinns i 4 kap. 2 § MB. Dagens avgränsning, därendast sträckan mellan och norska gränsen klassas som riksintresseenligt 3 kap. 2 § NRL, bör därför i MB kompletteras med sträckan mellan Lysekiloch . Med denna komplettering erhålls ett heltäckande skydd för denunika bohuslänska kustmiljön, och en eventuell koncentration avexploateringsföretag till den del av kuststräckan som inte omfattas avavgränsningen som riksintresse kan därmed undvikas.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1997/98:Jo35 (fp) yrkande 2 omatt beslutar att ändra 4 kap. 2 § MB på ett sådant sätt attkustskyddet i utökas.12. Riksintresset älvskyddRigmor (), () och () anser att den delav bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser förhushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med ?Medanledning? och slutar med ?motsvarande del? bort ha följande lydelse:Som framgått tidigare av detta yttrande har frågan och innebörden avbegreppet riksintresse som sådant samt för vissa verksamheter ägnats stortintresse i motioner liksom också frågan om avgränsningar av riksintressen.Stort intresse har också ägnats frågan om riksintresset älvskydd. Frågan hartagits upp såväl i partimotion 1997/98:Jo34 yrkande 6 som iFolkpartiets partimotion 1997/98:Jo37 yrkande 1 i motsvarande del.I de båda motionerna föreslås en ändring i 4 kap. 1 § andra stycket MB. Idetta stycke anges bl.a. att bestämmelserna i första stycket samt i 2-6 §§ inteutgör hinder för utvecklingen av befintliga tätorter eller ur det lokalanäringslivet eller utförandet av anläggningar som behövs för totalförsvaret. I6 § anges att i nationalälvarna samt i vissa uppräknade vattenområden ochälvsträckor utförande av vattenkraft samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål inte får ske. I motionerna föreslås atthänvisningen i 4 kap. 1 § andra stycket inte skall ske till 2-6 §§ utan till2-5 §§. Härigenom kommer enligt motionärerna riksintresset älvskydd att öka istyrka.Utskottet delar denna uppfattning. Det är viktigt att tar initiativför att förstärka detta skydd. Denna uppfattning har inte minst mot bakgrund avden senaste tidens propåer om ytterligare forskning i avsikt att klargöramöjligheterna till ingrepp i skyddade älvar och vattenområden vunnit i styrka.Med det anförda tillstyrker bostadsutskottet de nu behandlade partimotionernafrån och Folkpartiet.13. Älvskyddets utformningErling () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark ochvatten för vissa områden i landet som börjar med ?Även de? och slutar med?utformning m.m.? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i partimotion 1997/98:Jo37 yrkande1 i motsvarande del om att älvskyddet skall utformas så att skyddsbehovet skallbedömas oberoende av vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. MB bördessutom utformas så att mindre ombyggnader och/eller utbyggnader inte blirmöjliga i sådana vattenområden som föreslås åtnjuta skydd enligt 4 kap. 6 §första och andra styckena. Enligt tredje stycket i lagrummet kommer detnämligen att vara möjligt att göra ombyggnader/utbyggnader som förorsakarendast obetydlig miljöpåverkan även i eljest skyddade vattenområden ochälvsträckor. Vad nu föreslagits om en förstärkning av älvskyddet är viktigtinte minst eftersom regeringen med stöd av vissa partier i lyckatsgenomdriva en energipolitik som i sin förlängning bl.a. innebär entvångsavveckling av kärnkraftsreaktorer. En sådan politik ökar uppenbarligenbehovet av ersättningskraft något som i sin tur dramatiskt ökar hotet motvärdefulla vattenområden.Utskottet har ovan föreslagit en skärpning av riksintresset älvskydd.Älvskydd bör också skärpas i vad frågan nu behandlas. Utskottet tillstyrker meddet anförda yrkande 1 i motsvarande del i partimotion1997/98:Jo37.14. Sölvbacka strömmar och GideälvenRigmor (), () och () anser att den delav bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskilda bestämmelser förhushållning med mark och vatten för vissa områden i landet som börjar med?Utskottet anförde? och slutar med ?denna del? bort ha följande lydelse:I två fempartireservationer (c, fp, v, mp, kd) till betänkande 1997/98: BoU3föreslogs att Sölvbacka strömmar och uppströms Björnaskulle inarbetas i 3 kap. 6 § NRL och därmed komma att omfattas av förbudet motutbyggnad för kraftändamål.Efter att ha erinrat om behandlingen av frågan om Sölvbacka strömmaroch om kommuns framställning att få köpa fallrättigheterna anfördes ireservationen följande:Sedan utskottet behandlade frågan har regeringen alltså beslutat attinte tillmötesgå kommuns begäran att få ta upp förhandlingar med statenom överlåtelse till kommunen av fallrättigheterna vid Sölvbacka strömmar.Regeringen konstaterar att en överlåtelse av fallrättigheterna endast kan bliaktuell om lämnar ett bemyndigande i frågan. Regeringen avser intebegära ett sådant bemyndigande av riksdagen.Regeringens beslut måste rimligen tolkas så att frågan om utbyggnad avSölvbacka strömmar nu är avförd från dagordningen en gång för alla, inte barafrån sida utan även från regeringens. Älvsträckan bör tas in i 3kap. 6 § första stycket NRL. Därmed kommer den att åtnjuta ?normalt älvskydd?.Vad nu förordats är en anslutning till motionerna 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp,kd) yrkande 2 och 1997/98:Bo537 (kd), denna motion i motsvarande del.Beträffande uppströms anfördes följande:Som anförs i motionerna 1997/98:Bo529 (fp) och 1997/98:Bo537 (kd) bör Gideälvenges NRL-skydd. Såväl 1996 som 1997 har fem partier i bostadsutskottet (c, fp,v, mp, kd) i reservationer stött motioner som gått ut på att älvsträckan bordeundantas från utbyggnad. Vid sistnämnda tillfälle anfördes i reservationenbl.a. följande (se bet. 1996/97:BoU10 s. 28):Uppströms utgör tillsammans med några mindre sträckor iMoälven de sista resterna av läns skogsälvforsar. hardärför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden ilänet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten av flodpärlmussla görälvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre ochgädda men även goda bestånd av harr och öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertal iakttagelser gjortssom styrker att är en utterbiotop.- - -Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö med geologiskakvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dess betydelseför det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende som gör denviktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planeradeutbyggnaden. , i ochNaturvårdsverket har också motsatt sig tillstånd för utbyggnad av älven. Deanser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarna mellanStennäs och Björna.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att en ändring görs iNRL - 3 kap. 6 § andra stycket - som tillgodoser förslaget i motionen.Sammanfattningsvis anser utskottet att 4 kap. 6 § första stycket MB beträffandeLjungan ordet ?Storsjön? utbyts mot ?Gruckensjöarna?. Därmed kommer Sölvbackaströmmar att omfattas av älvskyddet.I 4 kap. 6 § andra stycket efter tas in följande text. ?I sträckan mellan och . ?De nu föreslagna ändringarna bör träda i kraft , dvs. vidsamma tidpunkt som enligt propositionen skall gälla för MB i övrigt.Vad nu föreslagits är alltså en tillstyrkan av yrkande 1 i motsvarande del iFolkpartiets partimotion 1997/98:Jo37.15. Lagstiftningen om nationalstadsparkerKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 4 kap. Särskildabestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissa områden i landet sombörjar med ?Beslutet om? och slutar med ?anses nödvändigt? bort ha följandelydelse:När det gäller bestämmelsen om s.k. nationalstadsparker bör somföreslås i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 besluta att debedömningar som lagstiftaren gjorde i förarbetena till denna paragraf börpåverka lagstiftningen. Det finns anledning fästa uppmärksamhet på dennaomständighet eftersom den senare rättstillämpningen bortsett från centralabedömningar i proposition 1994/95:3 om nationalstadsparker. Detta gäller främstpropositionens avsnitt om förutsättningarna för förändrad mark- användning.Om det är nödvändigt för att lagstiftningen skall ges den inriktning somuppenbarligen varit avsikt kan det bli nödvändigt att direkt ilagtexten skriva in vissa delar av det som motivledes avses tjäna somtillämpning för lagstiftning.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av yrkande 14 ipartimotionen (m) som sin mening ge regeringen till känna.16. Bioindikatorer och miljökvalitetsnormerKnut (), (), () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande i avsnittet 5 kap.Miljökvalitetsnormer som börjar med ?Utskottets uppfattning? och slutar med?yrkande 7? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är förslaget om miljökvalitetsnormer ennödvändig anpassning till som säkerligen kan bidra tillatt såväl nationella som internationella miljömål uppnås.Ett av de miljömål som dock knappast kommer att kunna garanteras med hjälp avde i MB föreslagna miljökvalitetsnormerna är bevarandet av den biologiskamångfalden. I propositionen har regeringen valt att i 5 kap. 2 § MB begränsasin satsning på biologiska miljökvalitetsnormer till yt- och grundvatten utanatt klart redovisa de bevekelsegrunder som finns för denna avgränsning.Utskottet menar att denna är godtycklig och utan stöd i vetenskapliga rön omhur den biologiska mångfalden skall garanteras i ett längre perspektiv. Innanerforderlig kunskap finns anser utskottet det olämpligt att över huvud tagetknyta miljökvalitetsnormer till biologiska indikatorer.