bet · GM01FiU3 · 1998-12-03 00:00:00 — 1998/99:1)beträffande ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statens inkomsteravseende i den statliga budgeten. Sammamajoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2000 och2001.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inrikting av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våra förslagsyftar till att skapa förutsättningar för ettekonomiskt, kulturellt och socialt växande Sverige.Genom en större enskild sektor och ett starkare civiltsamhälle kan både företag och människor växa.Massarbetslösheten kan steg för steg pressas tillbakasamtidigt som den sociala tryggheten också i andrabemärkelser kan öka genom att hushållen får en störreekonomisk sjävständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattande skattesänkningarför alla, främst låg- och medelinkomsttagare. Samtidigtvärnar vi de människor som är i störst behov avgemensamma insatser och som har små eller ingamöjligheter att påverka sin egen situation. Vi slårockså fast att det allmänna skall tillföras resurser föratt på ett tillfredsställande sätt kunna genomföra deuppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom besluten den 2december valt en annan inriktning av politiken, deltarvi inte i detaljbesluten.I detta yttrande redovisar vi våra synpunkter påutgiftsområde 25. vill vi understryka det somsägs i vår reservation till detta betänkande undermoment 1 om utvecklingen inom kommunsektorn. Genom denekonomiska politik som Moderata samlingspartietredovisat i motion Fi208 skapas förutsättningar för ettsnabbt växande skatteunderlag. I nedanståendesammanställning visas hur en förbättring avskatteunderlag och produktivitetsutveckling med enprocent i kombination med minskadekostnader skulle förbättra den kommunala ekonomin. Medtanke på att den omläggning av politiken som vi föreslårinte skulle träda i kraft förrän har viinte beräknat någon ökning av skatteunderlaget för år1999 utan enbart en produktivitetsförbättring på en halvprocent.Kommunalekonomiska effekter av en bättre ekonomisk utvecklingMiljarder kronor-----------------------------------------------------------1999 2000 2001-----------------------------------------------------------Ökade skatteintäkter för 0 3,0 6,3kommunsektorn vid snabbare ökning avskatteunderlaget-----------------------------------------------------------Minskade kostnader för socialbidrag 1,0 2,5 4,0-----------------------------------------------------------Minskade kostnader för - 1,0 2,0arbetsmarknadsåtgärder-----------------------------------------------------------Lägre utgifter för kommunsektorn vid 1,7 5,4 9,3snabbare produktivitetstillväxt-----------------------------------------------------------Förbättring av den kommunala ekonomin 2,7 11,9 21,6-----------------------------------------------------------Genom en kombination av att den kommunala verksamheten renodlasoch effektiviseras, att tidigare tillskott till statsbidragetutnyttjas och ekonomin utvecklas starkare skapas utrymme föratt sänka den kommunala utdebiteringen som kvalitetenpå service säkras. I vissa kommuner kommerskattesänkningar att kunna genomföras på kort sikt. Men i andrakommuner får det betraktas som en bedrift att den kommunalaservicen kan upprätthållas med nuvarande skattesats, främsttill följd av det grundlagsstridiga skatteutjämningssystemet.För att möjliggöra sänkt kommunalskatt i hela landet föreslårvi att staten övertar kostnader som åvilar kommunerna. Viföreslår i annat sammanhang att en nationell skolpeng införs.Innebörden av förslaget är att staten övertarfinansieringsansvaret 2000, då motsvarande10 miljarder kronor tillförs kommunsektorn. tillförs20 miljarder kronor. Kommunerna svarar för mellanskillnadenintill det att staten genom fortsatta besparingar kanfinansiera helt. Kommunerna avlastas därmedkostnader för som motsvarar en sänkning avden kommunala utdebiteringen med och år 2001ytterligare 1 krona.Nedan redovisas hur ett skattesänkningsutrymme kan skapas ikommunsektorn med hjälp av en tillväxt- och sysselsättningsorienteradpolitikKommunalekonomiskt utrymmeMiljarder kronor----------------------------------------------------------1999 2000 2001----------------------------------------------------------Förbättring av den kommunala 2,7 11,9 21,6ekonomin----------------------------------------------------------Mindre ökning av statsbidragen 0,0 -8,0 -10,0----------------------------------------------------------Statligt övertagande av kommunala 0,0 10,2 21,0kostnader----------------------------------------------------------Sänkt kommunalskatt enligt 0,0 -10,2 -21,0överenskommelse med kommunerna----------------------------------------------------------Återstående utrymme2,7 3,9 11,6----------------------------------------------------------Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebär attkommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statliga beslut. Ivår ekonomisk-politiska motion Fi208 föreslås ett antal förändringar inuvarande avvägning av uppgifter mellan stat och kommun liksom skattesänkningarsom påverkar det kommunala skatteunderlaget. I alla dessa avseenden kompenseraskommunerna fullt ut för minskat skatteunderlag eller ökade kostnader. Fullkompensation lämnas således för förslagen om grundavdrag för barn vid denkommunala beskattningen, för den särskilda skattesänkningen för arbetsinkomstervid den kommunala beskattningen och för andra skatteförslag.Förändring enligt finansieringsprincipenMiljarder kronor--------------------------------------------------------| | 1999 | 2000 |2001|--------------------------------------------------------|Assistansersättningen förstatligas| | | || | -1,39 |-1,46 |-1,52|--------------------------------------------------------|Effekter av vårdnadsbidraget | -2,40 |-2,40 |-2,40|--------------------------------------------------------|Assistans för äldre | -0,09 |-0,17 |-0,25|--------------------------------------------------------|Efterlevandepensionen | -0,35 |-0,33 |-0,32|--------------------------------------------------------|Sjukpenningförändringar | 0,49 | 0,49 |0,49|--------------------------------------------------------|Föräldraförsäkringen | 0,53 | 0,48 |0,46|--------------------------------------------------------|A-kassan | 0,87 | 0,75 |0,69|--------------------------------------------------------|Aids | -0,01 | 0,00 |0,00|--------------------------------------------------------|Kompensation för förändrat | 23,72 |33,80 |41,23||skatteunderlag | | | |--------------------------------------------------------|Ersättning till staten för | 0,00 |-39,80| -||övertagande av | | |29,00|| | | | ||kostnaden för | | | |--------------------------------------------------------|Summa | | | || | 21,36 |-8,64 |9,39|--------------------------------------------------------2. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 2) (kd)och (båda kd) anför:Den 2 december 1998 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster förår 1999. beslutades om en preliminär fördelning av statens utgifterför budgetåren 2000 och 2001. Under den fortsatta beredningen av anslagen fårdessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelserna iriksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skall fastställasmed ett beslut.Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotioner lagt fram sina förslagtill inriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom beslutet valt en annan inriktningav politiken, har vi inga synpunkter på utformningen av detaljbesluten. När detgäller anslagen inom utgiftsområde 25 vill vi understryka att verksamheterna ikommuner och landsting på endast kan tryggas genom en starksysselsättningsutveckling i kombination med fortsatta strukturreformer. På kortsikt är det däremot motiverat med ökade statliga resurser för att tillgodoseomedelbara behov och få till stånd en fungerande service. Kristdemokraternaanser därför att ett nettotillskott på för ärmotiverat.3. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 2) (c)() anför:Den 2 december 1998 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster förår 1999. beslutades om en preliminär fördelning av statens utgifterför budgetåren 2000 och 2001. Under den fortsatta beredningen av anslagen fårdessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelserna iriksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skall fastställasmed ett beslut.Centerpartiet har i parti- och kommittémotioner lagt fram sina förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. När riksdagensmajoritet nu genom beslutet valt en annan inriktning avpolitiken, har vi inga synpunkter på utformningen av detaljbesluten. Våraförslag till anslag inom utgiftsområde 25 framgår av vår partimotion Fi210 (c).Centerpartiet avvisar där regeringens förslag att det fasta beloppet vidbeskattning av förvärvsinkomster skall tillfalla kommunerna. Enligt vår meningär detta en åtgärd av engångskaraktär och en eftergift åt den politiskavänstern. anser att kommunerna bör tillföras ytterligare medelenligt generella regler för att ge möjlighet till ökade statsningar på vård,skola och omsorg. Det bör dock inte ske i enlighet med regeringens förslag. Viavser i stället att kompensera kommunerna med i ökatgenerellt statsbidrag för år 1999.Centerpartiet anser vidare att de av regeringen föreslagna 150 miljonerkronorna för ombyggnad av äldrebostäder bör ingå i det generellastatsbidraget, vilket ger en total anslagsökning med förnästa budgetår på detta anslag.4. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 2) (fp)() anför:Den 2 december 1998 beslutade att fastställa ekonomiska ramar för deolika utgiftsområdena i statsbudgeten och en beräkning av statens inkomster förår 1999. beslutades om en preliminär fördelning av statens utgifterför budgetåren 2000 och 2001. Under den fortsatta beredningen av anslagen fårdessa ramar inte överskridas. Vidare gäller enligt bestämmelserna iriksdagsordningen att anslagen inom respektive utgiftsområde skall fastställasmed ett beslut.Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommittémotioner lagt fram sinaförslag till inriktning av den ekonomiska politiken och av budgetpolitiken. Närriksdagens majoritet nu genom beslutet valt en annan inriktningav politiken, har vi inga synpunkter på detaljbesluten. Vi anser att anslageninom utgiftsområde 25 för nästa budgetår bör minska med sammanlagt i föhållande till förslagen i budgetpropositionen. 800 miljonerkronor av anslaget A 1 Generellt statsbidrag till kommuner och landsting börföras till anslaget B 8 Kostnader för statlig assistansersättning inomutgiftsområde 9 som en följd av vårt förslag om återförande av ansvaret förassistansersättningen till staten.Vi anser också att anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting - den s.k. kommunakuten - bör minskas med 814 miljonerkronor. Enligt vår uppfattning kan den kommunala bolagskrisen hanteras på ettsätt som är mindre kostsamt för skattebetalarna. Inriktningen bör vara att dekommunala kärnverksamheterna och de boende i de kommunala bostadsbolagen skallhållas skadelösa. Det är däremot inget egenvärde att rädda bolagen i sig frånkonkurs. Vi avvisar därför regeringens tankar om stöd för rekonstruktioner ochvidare drift av kommunala bolag.200 miljoner kronor därav bör föras till anslag B 2 Särskilda insatser iutsatta bostadsområden inom utgiftsområde 8. bör för år 1999föras till anslag A 4 Insatser mot aids inom utgiftsområde 9.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag tillkommuner och landstingHärigenom föreskrivs att det i lagen (1995:1514) om generellt statsbidrag tillkommuner och landsting skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande ly-delse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------3 a §---------------------------------------------Ändras indelningenav kommuner ellerlandsting, beräknasbidraget på grundvalav den indelning somgäller vidbidragsårets ingång.---------------------------------------------Denna lag träder i kraft .