bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Kollektivtrafiken kan aldrig lösa samtliga transportbehov. Trår av oavbruten propaganda mot bilen finns drygt 3 600 000 bilar. Den poloch mediala elitens kamp mot privatbilismen saknar helt folkligt stöd. Motionäranser att bilen är en frihetsmaskin som alla borde ha rätt till. Även de med sminkomster skall kunna färdas vart de vill utan att fråga någon om lov. Riksdageregeringen till känna vad som i motionen anförts rörande en positiv inställningoch biltrafik (yrkande 1).Bilens betydelse för boende på landsbygden framhålls också i motion 1997/98:A46Men bilkostnaderna har ökat, särskilt för de familjer som tvingas ha två bilar.motionärerna är bil- eller transportkostnaderna ett av de viktigaste skälen tilmänniskor antingen flyttar från landsbygden eller avstår från att flytta till lRiksdagen bör göra ett uttalande rörande landsbygdens möjligheter till godakommunikationer (yrkande 12).I motion 1997/98:T28 (fp) önskas ett tillkännagivande rörande bilens roll i sam(yrkande 9). Trots att bilen påverkar miljön negativt är den oumbärlig i dagensDen innebär stor frihet för människor och är ofta det enda realistiskatransportalternativet.7.1.3 Motionsförslag om en cykelstrategiEnligt vad som uttalas i motion 1997/98:T30 (kd) har regeringen i sin propositiförbigått det miljövänligaste och energieffektivaste fordonet på väg, nämligenCykeltrafiken är visserligen i första hand en primärkommunal fråga, men rimligtborde det ligga i regeringens intresse att fokusera på cykeln och dess möjlighebidra till ett ekologiskt hållbart transportsystem. var cyklandetgånger så omfattande som , enligt beräkningar. Enpositiv strategi bör utarbetas för att stimulera fler att cykla i stället för aär detta regeringens ansvar, menar motionärerna (yrkande 17).7.1.4 Utskottets ställningstagandeI en lång rad motioner framhålls bilens betydelse i det moderna samhället. Utanskulle många människor ha varken ett fungerande arbetsliv eller socialt liv, hämotionärerna. Särskilt viktig sägs bilen vara för boende i glesbygd, för barnfaför dem som har ett aktivt fritidsliv. I flera av dessa motioner föreslås att eutredning tillsätts med uppgift att belysa bilens betydelse för ett fungerandeoch konsekvenserna av nuvarande överbeskattning.Utskottet vill med anledning av dessa motioner erinra om att tidigaremotionsyrkanden av samma innebörd. Enligt utskottets mening finns det knappastmeningar rörande bilens betydelse. I den nu behandlade propositionen konstateraatt dagens svenska samhälle förutsätter att hushållen och företagen har tillgånanvänder bil i stor omfattning. Enligt regeringen bör en realistisk transportposom utgångspunkt att bilen kommer att spela en viktig rolsvenska persontransportsystemet. som det är viktigt att bejaka bilensegenskaper och obestridliga roll finns det enligt regeringens uppfattning starkmotverka en utveckling mot ett ensidigt bilberoende där allt deltagande i samhäprincip förutsätter bil. Utskottet, som instämmer i denna bedömning och som deslikhet med regeringen vill peka på vägtrafikens obestridliga effekter på miljöhar svårt att se att en socioekonomisk studie av det slag motionärerna begär påmer påtagligt sätt skulle bidra till ökad kunskap och bättre beslutsunderlag. Mhänvisning härtill avstyrks motionerna 1997/98:T28 (fp) yrkande 9, 1997/98:T2011997/98:T202 (m) yrkande 10, 1997/98:T207 (fp), 1997/98:T210 (c) yrkande 1,1997/98:T232 (m) yrkande 1, 1997/98:Sk305 (m) yrkande 4 och 1997/98:A460 (c)yrkande 12.I motion 1997/98:T914 (fp) föreslås en utredning rörande möjligheterna till koobilägande. Enligt vad utskottet inhämtat bedrivs försöksverksamhet med bilpooleHSB:s regi. Utskottet ser positivt på åtgärder av det slag motionären efterlysekan bidra till lägre bilkostnader för den enskilde men anser att detta inte ärriksdagen att ta ställning till. Följaktligen avstyrks motionen.I motion 1997/98:T30 (kd) efterlyses en cykelstrategi. Syftet skall vara att satt cykla. Med anledning av motionen har utskottet inhämtat att inom Vägverketbildats en arbetsgrupp vars uppdrag är att i samverkan med ochandra berörda ta fram ett förslag till nationellt cyklingsprogram. Arbetet beräklart under innevarande år. Målet är att öka cykeltrafiken så att cykeln blir efärdmedel till arbetet och för kortare vardagsresor. Utskottet finner Vägverketlovvärt. Ett ökat cyklande i trafiksäkra former kan, menar utskottet, innebäraträngselproblemen minskar men framför allt ge positiva effekter på folkhälsan.programarbete som nu inlett torde syftet med det nu behandlademotionsyrkandet vara tillgodosett. Någon åtgärd från sida är inte ervarför motion 19978:T30 (kd) yrkande 17 avstyrks.7.2 Ökad användning av väginformatik7.2.1 PropositionenRegeringen anser att det behövs en grundläggande infrastruktur för användning aväginformatik. Med infrastruktur avses i detta sammanhang dels grundläggandetekniska system, dels information som är en förutsättning för framväxten av utvsystem. Som exempel på infrastruktur nämns s.k. geodetiska nät, referensstationpositionsbestämning, databaser med information om vägsystem, vägtrafik m.m., syför datafångst, databaser för informationslagring, system för bearbetning av inoch system för spridning av information.Kvalitetssäkringen av väginformatikens infrastruktur är viktig, bl.a. med hänsygrundläggande information kommer från olika håll, t.ex. polis, allmänhet,räddningstjänst och väghållare.Ansvaret för insamling av information bör enligt propositionen ligga på offentlorgan. Det kan dock tänkas att privata operatörer får anlägga utrustning. Vägveutarbeta en samlad plan för insamling av grundläggande information om tillståndflöden.Det finns s.k. intelligenta trafiksignaler som medverkar till ett smidigare trakan också inordnas i ett system för informationsinsamling. föreslår irapport satsning på trafiksignaler med . Statkommun skall betala inom ramen för sitt ansvar.Regeringen anser att väghållarna skall verka för ett effektivare utnyttjande avtrafiksystemet genom intelligenta system för information, vägledning, prissättnInriktningsbeslutet ger större möjligheter att finansiera sådana system.Frågan om utveckling av trafiksignaler bör ingå i den översyn av vägtra-fikorganisationen som regeringen avser att genomföra.7.2.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T213 (kd) begärs åtgärder för att minska bilberoendet i städerstort problem är, enligt motionärerna, bristen på samlad information om ukollektivtrafik. bör det vara naturligt att man i dator hemma ellerexempelvis järnvägsstationer, busstationer eller postkontor kan få informationlämpliga kollektiva trafikalternativ. Det förutsätter samverkan mellan olika opRegeringen bör uppdra åt en kommitté att undersöka förutsättningarna för en krasatsning på ett informationssystem, där de senaste landvinningarna på IT-områdeutnyttjas fullt ut (yrkande 10).7.2.3 Utskottets ställningstagandeEnligt vad som uttalas i motion 1997/98:T213 (kd) är bristen på samlad informautbudet av kollektivtrafik ett problem som bidrar till bilberoendet i städerna.kan konstatera att regeringen tillmäter ökad användning av transportinformatikbetydelse och avser att verka för att en grundläggande infrastruktur för väginfetableras. I slutbetänkandet från Delegationen för transporttelematik (SOU 1996som utgör en del av underlaget för regeringens bedömningar, framhålls att den loch regionala kollektivtrafiken spelar en viktig roll för att det övergripandetrafikpolitiska målet skall kunna infrias. Om flera människor utnyttjar kollekttransporter kan trafikens negativa miljöpåverkan minska. Transportinformatikenolika sätt bidra till en sådan utveckling, bl.a. genom system för informationtrafikanterna. I betänkandet visas genom ett exempel från hur informatutnyttjas i detta syfte. Den fråga som motionärerna aktualiserar är alltså i höuppmärksammad. Av propositionen framgår att avses få en pådrivande ronär det gäller utvecklingen av väginformatikens infrastruktur. Något initiativriksdagens sida synes mot den bakgrunden inte erforderligt, varför motion1997/98:T213 (kd) yrkande 10 avstyrks.7.3 Långväga linjetrafik med buss7.3.1 Regeringens förslagStatsmakterna har tidigare uttalat att den långväga busstrafiken bör slMed hänsyn härtill, samt till att en slopad skadeprövning enligt beräkniliten effekt på järnvägens konkurrenskraft, föreslår regeringen att skadeprövnilinjetrafiken med buss gentemot järnvägstrafiken avskaffas den l januari 1999.föranleder ändring av 2 kap. 16 § yrkestrafiklag. Slopandet avskadeprövningen i denna del kan enligt regeringen orsaka SJ inkomstbortfall påsikt, men på beräknas järnvägens konkurrenskraft inte komma att påvsammanhanget hänvisas till att stora delar av upprustningen av järnvägssystemetgenomförts och till att snabbtåg införts på många sträckor. I fråga om Västkustfinns dock enligt regeringen en betydande risk för att en ökad konkurrens frånbusstrafiken i kombination med kraftiga förseningar i utbyggnaden av banan kanundergräva tågtrafikens förutsättningar även på . Därför bör trafikuVästkustbanan säkerställas genom upphandling av trafik.Regeringen betonar att en slopad skadeprövning för långväga busstrafik bör kombmed att busstrafikens marginalkostnader internaliseras. Härvidlag hänvisar regetill sina överväganden rörande vägtrafikens kostnadsansvar.Enligt regeringens bedömning saknas tillräckligt underlag för att avskaffaskadeprövningen gentemot lokal och regional kollektivtrafik på väg. Men detta sregeringen som något stort problem. köper huvudmännen platser för regionaresor på interregionala busslinjer. Detta samarbete bör utökas. Mesta möjliga ibör härvidlag eftersträvas, anser regeringen.7.3.2 Motionsförslag om avslag på regeringens förslagI motion 1997/98:T30 (kd) säger sig ställa sig bakom principeett kostnadsansvar som även tar hänsyn till externa effekter. Men motionärernaregeringens föreslagna tillämpningar antingen är otillräckliga eller ogenomtänkatt de grundas på omdiskuterade teser. En fråga gäller marginalkostnadsansvaretutformning. Motionärerna delar regeringens syn att rörliga kostnader i principtäckas genom rörliga avgifter. En annan fråga gäller hur man skall beräkna kostoch ansvaret för dessa. Här råder stor oenighet, t.ex. rörande utsläppen av kväfrån vägtrafiken. Så länge man inte känner till utsläppsvolymerna omöjliggörs evälgrundad bedömning av de externa effekterna. Ett annat exempel gäller kostnadför deformation av vägytan genom lastbilstrafiken. Regeringen måste återkomma triksdagen med ett heltäckande förslag som bygger på hållbara beräkningar och engenomtänkt internaliseringsmodell som kan styra efterfrågan till miljövänliga,energisnåla och effektiva transporter. I avvaktan på ett sådant förslag avstyrkom slopad skadeprövning (yrkande 5 delvis).7.3.3 Motionsförslag om modifiering av regeringens förslagI motion 1997/98:T24 (s) föreslås jämfört med regeringens förslag sådan förändrlydelse av 2 kap. 16 § förslaget till yrkestrafiklag som innebär att den föreslavregleringen begränsas till att avse långväga busstrafik i förhållande till injärnvägstrafik. Motionärerna vill således med sitt förslag att trafikhuvudmännejärnvägstrafik inom länet skall kunna skyddas mot konkurrens från busstrafik ävfortsättningen.I motion 1997/98:T35 (c) anförs att skadeprövningen gentemot interregionaljärnvägstrafik bör tas bort. Problemet är enligt motionärerna att regeringens favser all järnvägstrafik, alltså även den lokala järnvägstrafiken. Det innebärkommersiella busslinjer kan konkurrera med bl.a. trafikhuvudmännens pendeltågstinom ett län. Dessutom kan tillämpningsproblem uppstå genom att bussar får möjlatt konkurrera med länstrafikens tåg men inte med dess bussar. På många hållkompletteras länstågen med buss-trafik. Frågan blir då om tillstånd för denkommersiella busstrafiken skall ges vid tider då trafikhuvudmannen kör tåg, mensträckan trafikeras med buss. Dessutom skulle huvudmannen kunna utestänga allkonkurrens genom att övergå från järnväg till buss. Slutligen framgår det intepropositionen om någon analys av konsekvenserna för lokal järnvägstrafik hargenomförts. Regeringen bör därför återkomma till med ett modifierat fsom tar hänsyn till den lokala och regionala järnvägstrafiken (yrkande 11).7.3.4 Motionsförslag om ytterligare avreglering av kollektivtrafikI motion 1997/98:T6 (m) föreslås att avskaffar skadeprövningen förlinjetrafiken. En sådan avreglering skulle enligt motionärerna möjliggöra förbetalningssvaga grupper som t.ex. studerande och pensionärer att resa oftare oc(yrkande 3).I motion 1997/98:T6 (m) krävs att också den lagstiftning som reglerartrafikhuvudmannaskapet luckras upp för att möjliggöra konkurrens inom länen. Demenar motionärerna, av bl.a. transportekonomiska och fördelningspolitiska skälatt all linjetrafik konkurrensutsätts (yrkande 4).I motion 1997/98:T7 (fp) krävs att skadeprövningen gentemot järnvägstrafikenavskaffas. Dagens system är, anför motionärerna, uppenbart orimligt. Exempelvistvingas en bussresenär från till att åka flera mil norrut fpå bussen, eftersom regleringen hindrar bussen från att stanna i ochstörre orter längre söderut (yrkande 4).I motion 1997/98:T202 (m) begärs att de regleringar som förhindrar konkurinom kollektivtrafiken och mellan trafikslagen avskaffas. Det gäller t.ex.trafikhuvudmännens länsvisa monopol (yrkande 8) liksom de regler som försvårarbefintlig långväga busstrafik och förhindrar nyetablering av sådan trafik (yrkaI motion 1997/98:T905 (m) redovisas bl.a. en utredning av , rubricerad Effeav avregleringen av långväga buss. har enligt motionen kommit fram till atavreglering skulle öka omsättningen inom busstrafiken med nästan 100 %.Omsättningen för långväga järnvägsresor skulle minska endast marginellt, beroenatt de tillkommande bussresenärerna främst skulle komma från biltrafiken.Konsumentnyttan beräknas öka med . Vidare beräknas densamhällsekonomiska vinsten uppgå till . Med hänvisning tillutredning begär motionärerna att den långväga busstrafiken omgående avregleras.Motion 1997/98:T920 (m) utmynnar också i krav på en avreglering av den långvägabusstrafiken. Motionären hänvisar bl.a. till en rapport från Konkurrensverket.enligt denna kan en majoritet av tillkommande bussresenärer väntas komma frånbiltrafiken. Därmed skulle en utökad busstrafik - i motsats till vad som hävdatmiljöförbättringar. En avreglering av busstrafiken är också en fråga om näanser motionären. Varje trafikslag måste konkurrera på egna meriter, inte genomskyddas av politiska regleringar.I motion 1997/98:N309 (fp) krävs att den långväga busstrafiken avregleras efterger SJ en skyddad ställning. Avregleringen skulle ge resenärerna större valfrihdessutom medföra lägre priser på de längre resorna (yrkande 2).7.3.5 Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen har och regeringen tidigare uttalat attlångväga busstrafiken bör släppas fri. Som skäl för att avvakta med enförändring har anförts att järnvägstrafiken behöver ytterligare tid på sig förkonkurrenskraft, inte minst genom de omfattande spårutbyggnader som pågår.I propositionen redovisas att den praxis som har utvecklats vad gällertillståndsprövningen av den långväga busstrafiken har inneburit begränsningar imöjligheterna att utveckla den kommersiella trafiken. Regeringen anför att enrestriktiv hållning skulle kunna ge utrymme för ökad konkurrens och för ensammantaget bättre trafikförsörjning. Därmed skulle förutsättningarna öka att ude transportpolitiska målen, inte minst tillgänglighetsmålet. Utskottet delar duppfattning. Emellertid finner utskottet, i likhet med vad som uttalas i motion1997/98:T24 (s), att ett slopande av skadeprövningen gentemot all järnvägstrafileda till problem för trafikhuvudmännen. Det finns en uppenbar risk för att konpå de lönsamma sträckorna och tiderna skulle öka trafikhuvudmännens underskottbehovet av insatser från kommuner och landsting. Dessutom kan besvärligagränsdragningsproblem uppstå. Ett sådant problem gäller om den parallella busstsom trafikhuvudmännen ofta bedriver också skall vara skyddad. Ett annat problemgäller huruvida tillstånd att bedriva busstrafik skall omprövas om trafikhuvudmersätter järnvägstrafik med busstrafik.På några håll i landet har trafikhuvudmännen slutit avtal med SJ som åtagit sigupprätthålla viss järnvägstrafik. Trafikhuvudmännens motprestation kan bestå idelfinansiering men också innebära att de integrerar sin egen busstrafik medjärnvägstrafiken, t.ex. genom att anpassa tidtabeller och utveckla gemensammataxesystem. Därmed är det inte enbart SJ:s järnvägstrafik som kan påverkas om naktörer skulle etablera parallell långväga busstrafik utan också trafikhuvudmänanslutande busstrafik. Utskottet förutsätter att den tillståndsprövande myndighdessa fall tillämpar skadeprövningsrekvisitet i 2 kap. 16 § yrkestrafiklagen ävgentemot sådan av trafikhuvudmännen bedriven anslutande busstrafik.Sammanfattningsvis finner utskottet att skadeprövningen bör behållas gentemot sjärnvägstrafik i länet där trafikhuvudman har trafikeringsrätten. Därmed kanavregleringen begränsas till att enbart avse långväga busstrafik, vilket ocksåvarit syftet med regeringens förslag. Den av utskottet förordade modifieringenföranleder en smärre ändring i 2 kap. 16 § i det förslag till lag om ändring iyrkestrafiklag som regeringen förelagt . Av utskottets ställningstaganatt utskottet inte är berett att förorda att skadeprövningen behålls oförändradföreslås i motion 1997/98:T30 (kd), eller behålls också gentemot länsöverskridajärnvägstrafik som bedrivs av trafikhuvudman, vilket föreslås i motion 1997/98:Slutligen följer av ställningstagandet att utskottet av hänsyn till trafikhuvukollektivtrafik inte kan tillstyrka förslag om ytterligare avreglering av kolleUtskottet föreslår således att med bifall till motion 1997/98:T24 (s)avslag på motionerna 1997/98:T6 (m) yrkandena 3 och 4, 1997/98:T7 (fp) yrkande1997/98:T30 (kd) yrkande 5 i denna del, 1997/98:T202 (m) yrkandena 8 och 9,1997/98:T905 (m), 1997/98:T920 (m) och 1997/98:N309 (fp) yrkande 2 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring av yrkestrafiklagen (1998med den ändringen att 2 kap. 16 § får i bilaga 3 som Utskottets förslag betecknlydelse. Med utskottets ställningstagande torde syftet med motion 1997/98:T35 (yrkande 11 vara väl tillgodosett. Något tillkännagivande med anledning av yrkantorde inte erfordras. Yrkandet avstyrks följaktligen.7.4 Principerna för vägtrafikens kostnadsansvar7.4.1 Regeringens bedömningar och förslagEnligt regeringens mening bör kostnadsansvaret utformas så att relationen mellaoch kostnader tydliggörs genom en rättvisande prissättning. Ett första steg börmed en kombination av medel få ner de största avvikelserna från en riktig prissSkattenivåerna i våra grannländer lägger hinder i vägen för att på kort sfullt ut. Regeringen prioriterar åtgärder inom EU för en mer rättvisande prissätransporter. På gäller målet om fullständig täckning genom rörligaavgifter.Regeringen föreslår att ett första steg mot en full internalisering av desamhällsekonomiska marginalkostnaderna skall var att med olika förändringar i soch avgiftsuttaget minska de största avvikelserna från en samhällsekonomiskt riprissättning av vägtransporterna (punkt 20).7.4.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört rörande prissättning avvägtransporterna och föreslår att godkänner vad regeringen föreslårprinciperna för ett förändrat skatte- och avgiftsuttag i syfte att åstadkomma esamhällsekonomiskt riktig prissättning.7.5 Drivmedelsbeskattningen7.5.1 Regeringens bedömningarKoldioxidskatt utgår med ca per kg, vilket för bensin mo0,per liter och för dieselolja per kubikmeter. Energiskatt på benärvarande per liter (miljöklass 2, som har hela marknaden).Energiskatt på dieselolja utgår med per liter (miljöklass 1, som har 8marknaden).Den totala punktskattebelastningen uppgår därmed till per liter för ben2,per liter för dieselolja av miljöklass 1.Med hänvisning till pågående utredningsarbete inom Trafikbeskattningsutredninge(TBU) säger sig regeringen inte vara beredd att nu ta ställning till frågan omdrivmedelsbeskattningen. gällande skattesatser bör alltså vara oförändrade.gäller beskattning av biodrivmedel meddelar regeringen sin avsikt att inom rameden s.k. pilotprojektsbestämmelsen fortsätta att ge skattenedsättning för vissadrivmedel i enlighet med de riktlinjer som angavs i budgetpropositionen för år7.5.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T45 (m) hävdas att den svenska lastbilsparken tillhör Europasoch att de svenska bränslekostnaderna är högre än i de flesta andra europeiskaÅkerinäringen kämpar med svåra överlevnadsproblem. Sänkta skatter är den absoluviktigaste frågan för näringen. Dessutom behöver branschen stabila spelregler.Osäkerhet om framtiden hämmar investeringsviljan. Personbilen svarar för apersontransporter i . För många människor är bilen av avgörande betydelsatt de vardagliga transporterna skall kunna utföras till rimliga kostnader. Avpropositionen framgår att ser övervägtrafikens samlade beskattning. Redan nu bör emellertid bensinskatten sänkasöre per liter, anser motionärerna. Vidare avvisar de alla tankar på en fortsattav bensinskatten (yrkande 15).I motion 1997/98:T40 (mp) föreslås att koldioxidskatten den l höjs meper kg CO2 (yrkande 32). Den allmänna energiskatten föreslås samma datum höjasbelopp motsvarande per kWh av bränslets energiinnehåll. Detta betyder enskattehöjning på bensin med ca per liter. För dieselolja tillkommer attden s.k. energiskatten som egentligen skall täcka kostnader för vägväsendet,trafikolyckor m.m. är väsentligt lägre (nästan per liter) jämfört med motsdel för bensin. Denna skatteskillnad bör successivt tas bort. benergiskatten på dieselolja höjas med ca per liter före moms, varav 12 öden generella höjningen (yrkandena 33 och 34).I motion 1997/98:T44 (c) erinras om att på hemställan av skatteutskot1997/98:SkU18) avslog en motion om skattebefrielse för etanol och metanol somdrivmedel. motivering var att frågan skulle komma att behandlatransportpolitiska propositionen. Motionären konstaterar nu att regeringen, enlden redovisar i denna proposition, avser att se över tillämpningen av de s.k.pilotprojektsdispenserna i syfte att renodla just försöksverksamheten och få tinoggrann uppföljning och utvärdering av de olika projekten. Hon konstaterar vidregeringen eventuellt kommer att försöka utverka undantag från EG:s s.k.mineraloljedirektiv för att kunna tillämpa lägre skatter för vissa biodrivmedelkan ta . För att företag skall våga satsa kapital på att bygga etanol-metanolfabriker måste de kunna bedöma villkoren så pass långsiktigt att investehinner avskrivas innan villkoren eventuellt försämras. Ett alternativ vore attså stora bidrag att produkterna kunde bära beskattning. En annan möjlighet vorestaten garanterade skattebefrielse , förslagsvis (yrkande7.5.3 Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har yttrat sig över de förslag i propositionen jämte motioner sskatteutskottets beredningsområde (yttr. 1997/98:SkU2y). konstaen arbetsgrupp inom ser över helaenergibeskattningssystemet. Resultatet av översynen beräknas kunna /99. Vidare konstaterar skatteutskottet att Trafikbeskattningsutgenomför en översyn av vägtrafikens samlade beskattning. I likhet med skatteutsdelar trafikutskottet regeringens uppfattning att det pågående utredningsarbeteavvaktas innan ställning tas till frågor om mer genomgripande förändringar avdrivmedelsbeskattningen. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attavslår motionerna 1997/98:T40 (mp) yrkandena 32-34 och 1997/98:T45 (m) yrkande15.Vad gäller beskattning av biodrivmedel, vilken fråga aktualiseras i motion 1997(c), anser trafikutskottet i likhet med skatteutskottet att regeringen genomförmålmedveten satsning på alternativa drivmedel i syfte att säkra ett tillräckligför en inhemsk produktion. har i uppdrag att följa uppbyggnaden och vbehov föreslå stimulansåtgärder för att upprätthålla uppbyggnadstakten.