bet · GL01JoU26 · 1998-03-26 00:00:00 — Eftersom de allmänna synpunktersom framförs i motionen både omfattas av och ligger i linje med aktuellariksdagsbeslut m.m. anser utskottet att motionen kan lämnas utan vidare åtgärd.Motion Jo723 (mp) yrkande 1 tar upp ett enskilt förvaltningsärende, ochriksdagen kan av formella skäl ej bifalla detta yrkande. När det gällervåtmarksskyddet i övrigt vill utskottet framhålla att de skyddade områdenasuccessivt utökas genom tillägg till den lista som är fogad till 19 h §naturvårdsförordningen (senaste tillägget, se SFS 1997:963). Denna frågatillhör regeringens kompetensområde. I förslaget till miljöbalk utvidgasdefinitionen av begreppet markavvattning, och regeringen får bemyndigande attföreskriva tillståndsplikt för andra åtgärder, t.ex. skogsdikning, som utförsför att avvattna mark i de fall åtgärden kan förväntas få en bestående negativeffekt på växt- och djurlivet (11 kap. 2 och 13 §§). I övrigt hänvisarutskottet till sina överväganden om skyddsvärda våtmarker i betänkande1997/98:JoU15 Skogsbruk, daterat . Utskottet avstyrkermotion Jo723 yrkandena 1-3.Motionerna Jo712 (s), Jo748 (kd) och Jo764 (s) avstyrks.Biologisk mångfald - djur och växter m.m.Utskottet erinrar om att den globala om biologisk mångfald ären viktig utgångspunkt för både det nationella och det internationella arbetetpå detta område (se 1993/94:JoU4). För mindre än behandladeriksdagen en omfattande proposition om skydd av hotade arter och aktionsplanerför biologisk mångfald (1996/97:JoU15). Därvid infördes bl.a. nya och skärptatillsyns-, ansvars- och förverkandebestämmelser i lagen (1994:1818) om åtgärderbeträffande djur och växter som tillhör skyddade arter, i enlighet med EU:sCITES-förordning. I samma ärende beslutades om ytterligare lagändringar medsamma syfte, nämligen att genomföra vissa rättsakter om artskydd ochområdesskydd. I övrigt inriktades beslutet på en successiv utvidgning avarbetet med biologisk mångfald till alltfler sektorer och sektorsmyndigheter,en nationell inventering av sjöar och vattendrag och en rödlista överlivsmiljöer, åtgärder på ekosystemnivå i jordbrukslandskapet, skogsbruket ochvåtmarkerna, reservat och inventering av miljöer, åtgärder motintroduktion av främmande arter och åtgärder för att bevara genetisk variation.Det bör vidare framhållas att utskottet behandlat en proposition om ettlångsiktigt hållbart fiske och jordbruk och om ett utbyggtmiljöersättningsprogram (1997/98:JoU9). Ett av huvudsyftena medmiljöersättningsprogrammet är att främja den biologiska mångfalden ijordbruket. I betänkande 1997/98:JoU11 behandlade utskottet vidare regeringensskrivelse /98:13 Ekologisk hållbarhet. I skrivelsen presenterades enlägesbeskrivning av arbetet med att föra mot målet ekologiskhållbarhet.I det förslag till miljöbalk som utskottet nu bereder föreslås bestämmelserom balkens mål och tillämpningsområde och om allmänna hänsynsregler vilka bl.a.innebär att värdefulla natur- och kulturmiljöer skall skyddas och vårdas ochden biologiska mångfalden bevaras (bet. 1997/98:JoU20). Bestämmelserna om skyddför hotade växter och djur har inarbetats i 8 kap., och straffbestämmelsernahar skärpts i vissa avseenden (29 kap.). Detta kapitel innehåller ocksåföreskrifter om kontroll av utsättning av exemplar av djur- eller växtarter imiljön.I en interpellationsdebatt om den biologiska mångfalden iodlingslandskapet meddelade miljöministern att kommer attinbjuda alla intresserade parter till en hearing somutgångspunkt för att kartlägga kunskapsläget, identifiera vilka hot som finnsoch vilka åtgärder som kommer att behövas för att man skall kunna stärkafågelfaunan i odlingslandskapet. Denna hearing kommer att ligga till grund förutvecklande av en strategi och ett långsiktigt program. Ett viktigt verktyg föratt kunna följa fågelfaunans utveckling i landet är enligt miljöministern denrikstäckande fågelövervakning som är en del av det svenskamiljöövervakningsprogrammet.I skrivelse 1997/98:60 om verksamheten i Europeiska unionen under år 1997anför regeringen (s. 157) att har agerat för att integrera bevarandetoch det hållbara nyttjandet av den biologiska mångfalden framför allt inom deareella näringarna. har då betonat principen om ett sektors-integreratmiljöansvar. Det förslag till strategi som utarbetats av kommissionen i samrådmed medlemsstaterna har sektorsansvaret för den biologiska mångfalden som enbärande princip. Den beräknas bli antagen under första delen av 1998.Regeringen anför vidare att medlemsstaterna enligt det s.k. fågeldirektivet ochart- och habitatdirektivet skall skapa ett nätverk av särskildabevarandeområden, benämnt Natura 2000. Områdena skall väljas ut med hänsyn tillde naturtyper, livsmiljöer och arter som räknas upp i direktiven. Regeringenhar rapporterat sammanlagt 225 särskilda skyddsområden enligtfågeldirektivet och 1 038 områden enligt art- och habitatdirektivet. Densammanlagda arealen uppgår till mer än och hardärmed föreslagit störst areal till Natura 2000 av alla EU-länder.Utskottet vill framhålla att de motioner som är aktuella i många fallutgör en upprepning av motionsyrkanden som behandlats i samband med ovanangivna riksdagsbeslut om biologisk mångfald och en ekologiskt hållbarutveckling. I övrigt anser utskottet att motionerna i stor utsträckning ärtillgodosedda genom redan fattade riksdagsbeslut angående inriktningen avmiljövårdsarbetet och det arbete som i övrigt pågår på området. haraktionsplaner för biologisk mångfald utarbetats av ,, och . Utskottet utgår från att arbetetfullföljs i enlighet med tidigare ställningstaganden. Ett viktigtstyrmedel i detta arbete blir givetvis, som framgår av det ovan anförda, de nyabestämmelserna i . Som framgår av redovisningen ovan har frågor omen hållbar utveckling och biologisk mångfald fått allt större betydelse ochuppmärksamhet i EU:s miljöarbete. I detta arbete spelar en aktiv roll.Utskottet hänvisar också till vad som redovisats ovan i miljöministernsinterpellationssvar angående verksamhet på detta område. Närdet gäller jakten och den biologiska mångfalden bör tilläggas att utskottethelt behandlat denna fråga i betänkande 1997/98:JoU19, med planeradriksdagsdebatt den 26 mars.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo726 (mp) yrkande 6 och Jo779(mp).Vidare avstyrks motionerna Jo735 (s), Jo742 (m), Jo753 (fp), Jo763 (kd),Jo771 (m) och A455 (fp) yrkande 15.Handel med hotade arter m.m.I anslutning till motion Jo721 (v), som tar upp vissa problem med införsel avlevande djur av skyddade arter, vill utskottet anföra följande.Frågor om införsel av djur till regleras i flera olika författningar,t.ex. veterinära införselkungörelsen (1992:56), förordningen (1994:1830) ominförsel av levande djur m.m. och lagen (1994:1818) respektive förordningen(1994:2027) om åtgärder beträffande djur och växter som tillhör skyddade arter.Vidare har såsom närmast ansvarig myndighet utfärdatdetaljföreskrifter i SJVFS 1995:48, 1995:191, 1996:27 och 1996:140. I fråga omskyddade arter gäller inom EU rådets förordning (EG) 338/97 om skyddet av arterav vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem samt kommissionensförordning (EEG) 3418/93 om fastställande av ett enhetligt förfarande förutfärdande och användning av de handlingar som krävs för genomförandet igemenskapen av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arterav vilda djur och växter (). I de angivna författningarnafinns bl.a. bestämmelser om krav på införseltillstånd, tillåtna införselorter,export och reexport av djur och växter och om förfarandet med oförtullade varorsom inte får införas till . Ytterligare reglering har skett genomkommissionens förordningar (EG) 938/97 och 939/97.I det fall som diskuteras i motionen uppstod problem på grund av att det inteansågs föreligga något straffbart försök till smuggling och djuren därför intekunde beslagtas av behörig myndighet. Detta förhållande har man nu kommit tillrätta med. Genom de nya bestämmelserna i rådsförordningen 338/97 har allmäntsträngare bestämmelser införts som syftar till ett bättre skydd för hotadearter av djur och växter. Möjligheterna att besluta om beslag eller förverkandehar utvidgats. De nya bestämmelserna om straff och förverkande beslutades avriksdagen i enlighet med utskottets betänkande 1996/97:JoU15, se SFS 1997:237.Bestämmelserna trädde i kraft (1996/97:JoU22).När det gäller samarbete med organisationer och enskilda bör nämnas attJordbruksverket som ansvarig myndighet i beslagsfrågor m.m. alltid görförfrågningar hos om djur tillfälligt kanomhändertas i avvaktan på beslut om förverkande till statsverket e.d.Djurparkerna har accepterat att fungera som s.k. rescue center(räddningsinstitution) enligt en tillämpningsresolution till CITES-förordningen. Att utplacera djur hos en vidare krets av organisationer ellerenskilda är däremot enligt verket ofta inte någon möjlig lösning, framför alltmed hänsyn till risken för spridning av smittsamma djursjukdomar.Riksdagens ombudsmän har behandlat en anmälan mot angåendehandläggningen av det aktuella ärendet rörande införsel av sköldpaddor. Ibeslut har justitieombudsmannen inte funnitanledning att rikta någon kritik mot verket (diarienummer 3978 - 1996 m.fl.).När det gäller vissa tillämpningsbestämmelser om artskydd har regeringen den19 beslutat om en artskyddsförordning. Förordningen skall i sinahuvuddelar träda i kraft den 1 juli 1998.Utskottet anser sammanfattningsvis att motion Jo721 (v) är i huvudsaktillgodosedd med det anförda och föreslår att motionen lämnas utan vidareåtgärd. Utskottet instämmer givetvis i det allmänt hållna yrkandet i motionenatt skall respekteras. Det kan tilläggas att konventionenföre endast innebar en allmänt folkrättslig förpliktelse för Sverigeatt leva upp till konventionen. Sedan blivit medlem i EU ochkonventionen omfattas av en rådsförordning är bestämmelserna direkt gällande ivårt land på EG-rättslig grund.Vidare avstyrks motion Jo774 (mp) med hänvisning till uppgifterna ovan omartskyddsförordningen. beträffande miljöpolitikens inriktning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo707, 1997/98:Jo752 yrkande 1,1997/98:Jo757 yrkande 3 och 1997/98:Jo784 yrkandena 1 och 4,res. 1 (s) - motiv.res. 2 (m)res. 3 (c)res. 4 (mp)2. beträffande tillväxt, välfärd och uthållig utvecklingatt avslår motion 1997/98:Jo722 yrkande 5,res. 5 (v)3. beträffande rättvist miljöutrymme för alla på jordenatt avslår motion 1997/98:Jo726 yrkande 8,4. beträffande hotbildsdepartementatt avslår motion 1997/98:Jo752 yrkande 3,5. beträffande Agenda 21-forum m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo722 yrkandena 2-4, 1997/98:Jo732,1997/98:Jo784 yrkande 2,res. 6 (c)res. 7 (v)6. beträffande miljöarbetet för och Kolahalvönatt avslår motion 1997/98:Jo756 yrkande 8,7. beträffande terrängkörningslagen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo703, 1997/98:Jo706, 1997/98:Jo772och 1997/98:Jo780,8. beträffande miljöavgift på kvicksilveratt avslår motion 1997/98:So346 yrkande 2,res. 8 (mp)9. beträffande klimatfrågoratt avslår motionerna 1997/98:Jo755 yrkande 1, 1997/98: Jo756yrkande 11, 1997/98:Jo757 yrkandena 1 och 2 och 1997/98: Jo785 yrkande 2,res. 9 (m)res. 10 (fp)res. 11 (c, v, mp)10. beträffande åtgärder mot oljeutsläpp och fartygsolyckoratt avslår motion 1997/98:Jo731 yrkande 16,res. 12 (m)11. beträffande miljöstationer för fritidsbåtaratt avslår motion 1997/98:Jo717,12. beträffande miljöatt avslår motionerna 1997/98:Jo702, 1997/98:Jo705 och1997/98:Jo773,res. 13 (c)res. 14 (mp)13. beträffande oljeletning i m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo740, 1997/98:Jo745 yrkandena 3 och 4och 1997/98:Jo754,res. 15 (mp)14. beträffande åtgärder mot försurningenatt avslår motionerna 1997/98:Jo709 yrkande 3, 1997/98: Jo731yrkande 2 och 1997/98:Jo756 yrkande 9,res. 16 (m)15. beträffande kväveläckage m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo738, 1997/98:Jo745 yrkande 2,1997/98:Jo749 och 1997/98:Jo770,res. 17 (v, mp)16. beträffande försiktighetsprincipens tillämplighet vidkalkningsverksamhet m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo734 och 1997/98:Jo775 yrkande 1,17. beträffande färskvatten i avloppssystematt avslår motion 1997/98:Jo726 yrkande 4,18. beträffande ersättning vid fiskdödatt avslår motion 1997/98:Jo758 yrkande 3,19. beträffande åtgärder mot växtnäringsläckage m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo731 yrkande 4, 1997/98: Jo758yrkande 1, 1997/98:Jo759 yrkande 4 och 1997/98:Jo760,res. 18 (m)20. beträffande olivinbehandling av försurade vattendragatt avslår motion 1997/98:Jo762,21. beträffande restaurering av m.m.att avslår motion 1997/98:Jo713,22. beträffande handlingsplan mot buller m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo724, 1997/98:Jo741, 1997/98:Jo783yrkandena 1-3 och 1997/98:So345 yrkande 5,res. 19 (mp)23. beträffande ändring i bilavgaslagstiftningen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo714 och 1997/98:N270 yrkandena 5och 6,res. 20 (v)24. beträffande inriktning av kemikaliearbetetatt avslår motionerna 1997/98:Jo726 yrkandena 1-3, 1997/98:Jo747yrkandena 1, 5-8, 11, 12 och 14, 1997/98:Jo756 yrkande 10 och1997/98:Jo778 yrkandena 2 och 3,res. 21 (m)res. 22 (v)res. 23 (mp)25. beträffande Esbjergdeklarationenatt avslår motionerna 1997/98:Jo726 yrkande 7 och 1997/98:Jo778yrkande 1,res. 24 (v, mp)26. beträffande den offentliga sektorns roll i kemikaliearbetetatt avslår motion 1997/98:Jo778 yrkande 4,27. beträffande båtbottenfärgeratt avslår motion 1997/98:Jo719,28. beträffande PVCatt avslår motion 1997/98:Jo769,res. 25 (m, fp)res. 26 (c) - motiv.29. beträffande användning av amalgamatt avslår motion 1997/98:Jo784 yrkande 19,30. beträffande omhändertagande av humanurinatt avslår motion 1997/98:Jo720,31. beträffande gränsöverskridande transporter av avfall m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo746 yrkandena 1 och 3 samt1997/98:Jo776 yrkandena 1 och 3,res. 27 (mp)32. beträffande uttjänta lädervaroratt avslår motion 1997/98:Jo750 yrkande 1,res. 28 (mp)33. beträffande ett utvecklat producentansvaratt avslår motionerna 1997/98:Jo784 yrkande 5 och 1997/98:So241yrkande 11,res. 29 (c)34. beträffande producentansvar för elektriska och elektroniskaprodukteratt avslår motionerna 1997/98:Kr270 yrkande 61 och 1997/98:T912yrkande 10,35. beträffande gemensamma retursystematt avslår motionerna 1997/98:Jo525 yrkande 1 och 1997/98:Jo701,36. beträffande ett retursystem för aluminiumburkar utan svensktursprungatt avslår motion 1997/98:Jo704,res. 30 (v, mp)37. beträffande strategi för det svenska miljöarbetet i EUatt avslår motionerna 1997/98:Jo756 yrkande 6 och 1997/98:Jo784yrkandena 10 och 15,res. 31 (m)res. 32 (c)38. beträffande kretsloppsfrågor m.m.att avslår motion 1997/98:Jo784 yrkandena 12-14,res. 33 (c)39. beträffande majoritetsbeslut inom EUatt avslår motion 1997/98:K715 yrkande 5,40. beträffande kemikaliestrategi i EUatt avslår motionerna 1997/98:Jo747 yrkande 13 och 1997/98:Jo778yrkande 5,res. 34 (v, mp)41. beträffande åtgärder inom EU angående återställning av sura sjöaroch vattendragatt avslår motion 1997/98:Jo784 yrkande 31,res. 35 (c)42. beträffande inrättande av organisation inom EUatt avslår motion 1997/98:Jo784 yrkande 16,43. beträffande minskad bränsleförbrukning inom EU m.m.att avslår motion 1997/98:Jo755 yrkandena 5 och 6,res. 36 (v)44. beträffande miljögarantinatt avslår motionerna 1997/98:Jo747 yrkande 9 och 1997/98:K715yrkandena 3 och 4,res. 37 (mp)45. beträffande tolkning av begränsningsdirektivetatt avslår motion 1997/98:Jo747 yrkande 10,46. beträffande EU-strategi för amalgamavvecklingatt avslår motion 1997/98:So346 yrkande 4,47. beträffande retursystematt avslår motion 1997/98:Jo525 yrkande 2,48. beträffande avfallstransporteratt avslår motionerna 1997/98:Jo746 yrkande 2 och 1997/98:Jo776yrkande 2,res. 38 (mp)49. beträffande allmänna principer för naturvården m.m.att avslår motion 1997/98:Jo731 yrkandena 5-8,res. 39 (m)50. beträffande översyn av stödsystem m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo765, 1997/98:A455 yrkande 12 och1997/98:Bo528 yrkande 6,51. beträffande naturvården i fjällvärldenatt avslår motion 1997/98:Jo731 yrkande 14,52. beträffande nationalparker m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo712, 1997/98:Jo748 och1997/98:Jo764,53. beträffande Tönningsfloarnaatt avslår motion 1997/98:Jo723 yrkande 1,54. beträffande skydd för våtmarkeratt avslår motion 1997/98:Jo723 yrkandena 2 och 3,res. 40 (v, mp)55. beträffande biologisk mångfald i jordbruket m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo726 yrkande 6 och 1997/98:Jo779,res. 41 (v, mp)56. beträffande artskyddsförordningenatt avslår motion 1997/98:Jo774,57. beträffande vissa växt- och djurarter m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo735, 1997/98:Jo742, 1997/98:Jo753,1997/98:Jo763, 1997/98:Jo771 och 1997/98:A455 yrkande 15,58. beträffande CITES-konventionenatt avslår motion 1997/98:Jo721.Stockholm den 26 mars 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), ÅsaStenberg (s), (), (), (),(), () och (). Miljöpolitikens inriktning m.m. (mom. 1, motiveringen), , , , ,, och (alla s) anför:Enligt vår mening bör avsnittet Inledning i betänkandet (s. 12) utgå.2. Miljöpolitikens inriktning m.m. (mom. 1), , och (allam) anför:Som anförs i motion Jo707 (m) bör miljöpolitiken förnyas genom trehuvudstrategier.Ð Miljöpolitiken bör få en ny inriktning där utgångspunkten är den enskildamänniskans ansvar. Inte ens de mest genomtänkta regleringar kan ersätta denkraft som ligger i det individuella ansvarstagandet. Det man äger vårdarman.Ð Staten skall ta ansvar för de uppgifter på miljöområdet som ingen annan kanutföra och inte splittra resurserna på sådan verksamhet som lika väl kanskötas av medborgarna och företagen. Regeringens neddragningar inom områdensom miljöforskning, miljöövervakning och kalkning tillsammans medmisslyckandet på det klimatpolitiska området visar enligt vår mening attstaten inte lever upp till detta ansvar.Ð Det internationella miljöarbetet bör betonas. Gränsöverskridandemiljöstörningar har drabbat vårt land hårt, och samarbete krävs för attmiljöproblemen i skall kunna minska. Detta bör riksdagenmed anledning av motion Jo707 (m) som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande miljöpolitikens inriktning m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo707 och med avslag påmotionerna 1997/98:Jo752 yrkande 1, 1997/98:Jo757 yrkande 3 och1997/98:Jo784 yrkandena 1 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,3. Miljöpolitikens inriktning m.m. (mom. 1)och (båda c) anför:Som anförs i motion Jo784 (c) måste kretsloppsprincipen ligga till grund förframtidens samhälle och för politiska beslut inom alla samhällssektorer. Detgrundläggande kriteriet för utveckling av kretsloppssamhället är människorsdelaktighet i och ansvar för denna utveckling, en insikt som är nödvändig iettkretsloppsanpassat samhälle. Ett kretsloppssamhälle kan inte byggas pådirektivuppifrån. Därför skall politiken ange ramar och riktlinjer, skapaförutsättningar och utforma styrmedel. Omställningen kan emellertid endastgenomföras genom en ändrad inställning och ett ändrat beteende hos samhälletssamtliga aktörer. Miljöpolitikens inriktning bör anges genom åtgärder för attminska miljöskulden, införande av skatteväxling och ett utvecklatproducentansvar. Detta bör med anledning av motion Jo784 (c) yrkande1 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande miljöpolitikens inriktning m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo784 yrkande 1 och med avslagpåmotionerna 1997/98:Jo707, 1997/98:Jo752 yrkande 1, 1997/98:Jo757 yrkande 3och 1997/98:Jo784 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,4. Miljöpolitikens inriktning m.m. (mom. 1)() anför:Miljöpolitikens utgångspunkt måste vara ekologisk hållbarhet. Mot dennaprincipoch mot försiktighetsprincipen måste avvägningar göras vid såväl långsiktigasom kortsiktiga politiska beslut.I motion Jo752 (mp) framhålls att miljöbegrepp och miljömål inte hardefinierats i annat än allmänna ordalag som t.ex. ?ekologiskt hållbarutveckling? eller ?miljöfarlig?. Som anförs i motionen måste regeringentydligare ange dessa begrepp och mål när de bl.a. ingår i uppdrag tillutredningar och i regleringsbrev för att därefter utvecklas som hörnstenartillsammans med redan befintliga åtaganden i myndigheternas arbete. En godbörjan vore enligt min mening att utveckla villkoren för myndigheterna enligtden modell för rättvist miljöutrymme som har utarbetats av . Begreppen bör därefter införlivas och bestämmas operationelltimiljömål och konkreta åtgärder. Härigenom underlättas också granskning ochrevision. Detta bör med anledning av motion Jo752 (mp) yrkande 1 somsin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande miljöpolitikens inriktning m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo752 yrkande 1 och med avslagpåmotionerna 1997/98:Jo707, 1997/98:Jo757 yrkande 3 och 1997/98:Jo784yrkandena 1 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,5. Tillväxt, välfärd och uthållig utveckling (mom. 2)() anför:I vårt land används tillväxtbegreppet på ett sådant sätt att faktor 10-principen saknar långsiktig verkan. Motsättningen mellan traditionellekonomiskteori och en mer resursbevarande ekonomi har sin grund i en uppskattad årligtillväxt på . Ökad tillväxt ingår sällan i ett kvalitetsresonemang utanförutsätter också en motsvarande konsumtionsökning. De ökningar av tillväxtensom utgör grund för samhällsekonomin är enligt min mening inte långsiktigthållbara.Som anförs i motion Jo722 (v) måste en strategi för ett långsiktigt hållbartsamhälle tillskapas som förbereder och banar väg för ett trendbrott och vågarifrågasätta sambandet mellan välfärd och tillväxt i ett högutvecklatindustrisamhälle. Såväl arbetarrörelsens som näringslivets traditionellttillväxtinriktade syn måste förändras om faktor 10-principen skall fålångsiktig betydelse. måste ha åstadkommit mycket mer än närnästa om miljön äger rum, vilket sker . Riksdag ochregering måste fatta en rad beslut av såväl akut som långsiktig karaktär föratt påskynda miljöomställningen och uppfylla de nationella åtaganden som vårtland har förbundit sig att genomföra. I propositioner och skrivelser frånregeringen bör därför sådant underlag presenteras att dessa frågor kan få endjup och allsidig belysning. Detta bör med anledning av motion Jo722(v) yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande tillväxt, välfärd och uthållig utvecklingatt med anledning av motion 1997/98:Jo722 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,6. Agenda 21-forum m.m. (mom. 5)och (båda c) anför:Det är av stor vikt att det fortsatta arbetet med har ett?underifrånperspektiv?. Det vore enligt vår mening en styrka för den lokalademokratin om kommunerna lyckades fullfölja arbetet med lokala ochdärigenom bana väg för det bärkraftiga samhället. Utvecklingen av detfortsattaarbetet måste ske utan påtryckningar från centralt håll i form av bl.a.föreskrifter. Centrala myndigheter och institutioner bör utveckla kanaler förstöd och hjälp när det gäller rådgivning om t.ex. problemlösning och tekniskutveckling. För det fortsatta arbetet för en hållbar utveckling är det av viktatt kommunerna på ett enkelt sätt kan få information om utvecklingen påmiljöområdet och att studieorganisationerna även i fortsättningen engagerarsigi det folkbildningsarbete som krävs för att öka kunskapen om . Isyfteatt effektivisera informations- och erfarenhetsutbytet mellan de olikaaktörerna bör ett nationellt samrådsorgan, ett Agenda 21-forum, inrättas.Som anförs i motion Jo732 (c) nämns ofta lagstiftningen som en hämmandefaktor när det gäller en fortsatt utveckling av Agenda 21-arbetet på lokalnivå. Synpunkter har framförts om anpassning av lagstiftningen till Agenda 21när det gäller frågor om demokrati och medbestämmande för att möjliggöralokalalösningar.