bet · GL01UbU13 · 1998-03-03 00:00:00 — Vissa utbildnings- och forskningsområden I betänkandet behandlas 46 motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1997 som alla berör högskolan. Samtliga yrkanden avstyrks.I motionerna framförs synpunkter på den högre yrkesutbildningen, läggs framförslag om nya högskoleutbildningar och presenteras önskemål om forskning inomvissa områden, etc.På nio punkter har m, fp, v, mp och kd reservationer. Motion från allmänna motionstiden 19961996/97:T917 av () vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att påskynda och underlätta integreringen av IT i samhället.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub231 av m.fl. (fp, m, c, v, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den högre utbildningen av bl.a. lärare och socialarbetare inom deämnen som rör alkohol, narkotika och tobak.1997/98:Ub281 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om specialpedagogisk kompetens i gymnasieskolan.1997/98:Ub403 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ANT-kunskapinom den högre utbildningen av lärare och pedagogutbildningar samt läkar- ochvårdhögskoleutbildningarna.1997/98:Ub414 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av teaterpedagogiskhögskoleutbildning.1997/98:Ub419 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning ochforskning inom frilufts- och fritidsområdet.1997/98:Ub421 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen avkommunikationsforskningen inom /98:Ub423 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utredamöjligheterna för att inrätta ett akademiskt centrum för Östersjöländerna.1997/98:Ub434 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettutbildningspaket riktat till aluminiumcentrum.1997/98:Ub437 av andre vice talman och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den statliga tillsynen över Naprapathögskolan permanentas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Naprapathögskolan ges möjligheter till examinationsrätt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att studerande vid bör få söka studiemedel.1997/98:Ub443 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om universitetsstatus tillHögskolan i /98:Ub449 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om TV-journalistutbildning.1997/98:Ub453 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningen avröntgensjuksköterskor.1997/98:Ub454 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsjöbefälsutbildningen på och Donsö.1997/98:Ub462 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av ettindustrihistoriskt och industriellt utvecklingscentrum i Eskilstuna.1997/98:Ub471 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominvandrarkunskap.1997/98:Ub472 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att ett nytt ämne benämntskuldsaneringsrätt införs inom högskolan.1997/98:Ub474 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av svenska tolkar.1997/98:Ub476 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om kylam.m.1997/98:Ub488 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge dramapedagogutbildningen högskolestatus,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra utbildningarna treåriga med examensrätt,3. att - om yrkande 1 avslås - hos regeringen begär att dentillsätter en utredning om att förändra dramapedagogutbildningen till enhögskoleutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub489 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanioras roll i utbildningen.1997/98:Ub802 av och Skånberg (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna attjournalistutbildningen skall förstärkas med utbildade språkvårdare.1997/98:Ub806 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att all basårsutbildning skall ske inom komvux,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om planering för socialt basår riktad till män.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i utbildning av förskollärare för ökade kunskaper i metodikoch organisation vid föräldraaktiva förskolor,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder i utbildning av förskollärare med anledning av förskolansväxande ansvar för förberedande träning och undervisning i nära anknytning tillgrundskolepedagogiken,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av högskollärarutbildning,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en utredning som närmare skall granska universitetsoch högskolors yrkesutbildningar med särskild prövning av olikayrkesutbildningars naturliga hemvist,29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning som skall framlägga förslag om ordnadutbildning vid universitet och högskolor av ekotekniker, miljöekonomer ochmiljö- och hälsoskyddsinspektörer samt införande av miljökunskap som baskunskapvid alla studiegångar,30. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till att sammanställa en bruksanvisning föruniversitets- och högskoleutbildningar lämpad för studenter vid studieval ochför arbetsmarknaden som vägledning vid planering av personalbehov,50. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kraftigt ökad forskning inom miljöskydd, miljöbetingathälsoskydd, miljövänlig produktion samt miljövänligare varuhantering,51. att beslutar inrätta ett centrum för miljöteknik med planering,organisation och verksamhet enligt vad som anförts i motionen.1997/98:U808 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utreda formerna för en till i Norrköpinganknuten Östersjöakademi.1997/98:Kr306 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av dansutbildningen.1997/98:Kr510 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten bör ta ansvaret för den grundläggande idrottsforskningen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att idrottsrörelsen får ett ökat inflytande över de organ somsamordnar idrottsforskningen.1997/98:Kr511 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utbildnings- och forskningscentrum för motionsidrotten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning kring sambandet mellan motion och hälsa och desskonsekvenser ur ett kvinno- och samhällsperspektiv.1997/98:Kr601 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en särskild vuxenpedagogisk utbildning.1997/98:T623 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samordnad utbildning av sjöbefäl.1997/98:T912 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om krav på utbildning för bibliotekarier.1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förberedande basår. Utskottet behandlar i det följande motioner från den allmänna motionstidenhösten och yrkanden i dessa som tar sikte på vissa avgränsade områden inomden grundläggande högskoleutbildningen och inom forskningen. Först behandlasett antal frågor som är gemensamma för viss högre yrkesutbildning. Därefter tassynpunkter upp som rör viss befintlig utbildning. Utskottet kommer så in påförslag till ny utbildning och slutligen önskemål om forskning och lokaliseringav sådan.Frågor gemensamma för viss högre yrkesutbildningI några motioner krävs att ett större mått av kunskaper på vissa områden skallingå i den grundläggande högskoleutbildningen. Fördjupad kunskap om alkohol,narkotika och tobak () i de högre yrkesutbildningarna är enligt motion1997/98:Ub231 (fp) yrkande 1 en förutsättning för att informationen om ANTskall kunna bearbetas på ett pedagogiskt och socialpsykologiskt riktigt sätt,bl.a. i verksamheten som lärare och socialarbetare. I motion 1997/98:Ub403 (kd)framförs tanken att borde kunna påverka ANT-utbildningen genom attbetrakta förekomsten av ANT-kurser som ett kriterium bland andra för hurutbildningen av lärare och vårdpersonal totalt har lyckats.Motsvarande krav på invandrarkunskap framförs i motion 1997/98:Ub471 (s), därmotionärerna åberopar en kartläggning som gjorts av . I dennakonstateras att invandrarkunskap förekommer i begränsad omfattning i fleragrundutbildningar och att skillnaderna är relativt stora både inom och mellanutbildningarna. Bristande kunskaper i nu berört hänseende ger, heter det imotionen, upphov till missförstånd och problem såväl för den enskilde individensom för personalen.I motion 1997/98:Ub489 (kd) yrkande 10 begärs ett uttalande av omhumanioras roll i utbildningen. För att skapa ett mänskligare samhälle krävsdjupare kunskaper också om andliga, kulturella, sociala och etiska värden.Ämnena inom humaniora är i stor utsträckning kulturbärande och ger studententillfälle till självreflektion och kritiskt tänkande, hävdar motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena med hänvisning till den ordning somgäller för fastställandet av innehållet i högskoleutbildningen. För drygt tvåår sedan, , erinrade utskottet om denna ordning med anledning av dåaktuella, liknande motionsyrkanden (bet. 1995/96:UbU4 s. 14). Det är regeringensom anger målen för de olika examina som får avläggas inom högskolan. Dettasker i examensordningen, som utgör bilaga 3 till högskoleförordningen (SFS1993:100). I vidare mån än så reglerar inte statsmakterna innehållet i dengrundläggande högskoleutbildningen. Om finner det påkallat, kan densom sin mening ge regeringen till känna att förordningsbestämmelser bör ändrasi viss riktning. Utbildningarnas närmare innehåll skall bestämmas lokalt vidvarje universitet och högskola. Likaså är utbildningens närmare organisationoch pedagogiska uppläggning helt och hållet en fråga för varje lärosäte. Avexamensordningen framgår att det vid alla lärarexamina med undantag förfolkhögskollärarexamen, flyglärarexamen, specialpedagogexamen och studie- ochyrkesvägledarexamen bl.a. föreskrivs att studenten skall ha ?förmåga att belysaallmänmänskliga och övergripande frågor som t.ex. existentiella och etiskafrågor, jämställdhetsfrågor, miljöfrågor samt internationella ochinterkulturella frågor?.På begäran tillkallade regeringen en parlamentarisktsammansatt kommitté för att lämna förslag till förnyelse av lärarutbildningen.I direktiven påpekas att invandringen har inneburit stora förändringar iskolans arbete. Detta förutsätter numera kunskap om andra kulturer och omspråkutvecklingen hos elever med annat modersmål än svenska (dir. 1997:54).Utskottet behandlade under förra utförligt motionsyrkanden omutbildning om (1996/97:UbU9 s. 27 f.) Utskottet hänvisade bl.a. tillexamensordningen, där det föreskrivs att studenten skall ha de kunskaper ochfärdigheter som behövs för att som lärare förverkliga skolans mål och medverkai utvecklingen av dess verksamhet. Ett av målen i som skall uppnåsär att eleven skall ha tillägnat sig grundläggande kunskaper omförutsättningarna för en god hälsa och ha förståelse för den egna livsstilensbetydelse för hälsan. Utskottet har under behandlingen av de nu aktuellayrkandena erfarit att frågor om förebyggande av narkotikamissbruk behandlas ilärarutbildningen vid samtliga berörda lärosäten. Utskottet har vidare inhämtatatt det inom () pågår ett omfattandearbete med att ta fram en aktionsplan som rör narkotikafrågor. I denna avsesberörda departements åtgärder bli redovisade, t.ex. på utbildningsområdetåtgärder som tar sikte på såväl skolan som högskolan.Som framgår av motion 1997/98:Ub471 har i en rapport kunnatkonstatera att invandrarkunskap behandlas i mycket begränsad omfattning iläkar-, tandläkar- och psykologutbildningarna (Invandrarkunskap ihögskoleutbildningen, 1997). Rapporten vänder sig tillanordnare av högskoleutbildning inom hälso- och sjukvårdsområdet och detsociala området samt till kommuner och landsting.Utskottet anser att bör kunna utgå från att berörda myndigheter -det gäller såväl universitet och högskolor som myndigheter med tillsynsansvar -ser till att högskolans utbildning uppfyller alla de rimliga krav som kanställas på densamma för att studenterna skall kunna fullgöra sina uppgifter iden kommande yrkesverksamheten på ett tillfredsställande sätt. Detta börriksdagen naturligtvis också kunna utgå från i frågan om vad som krävs avutrymme för visst ämne eller vissa ämnen i utbildningen för att t.ex. stimulerakritiskt tänkande hos studenterna.Miljöpartiet för i motion 1997/98:Ub807 åter fram kravet på en utredning somnärmare bör granska universitets och högskolors yrkesutbildningar med särskildprövning av olika yrkesutbildningars naturliga hemvist (yrk. Det är enligtmotionärerna långtifrån självklart att alla dessa utbildningar gagnats av attde - med motiveringen att de skulle vara forskningsanknutna - överförts tilluniversitet och högskolor. Lärarutbildningen är ett bra exempel, menarmotionärerna, på en yrkesutbildning som i många fall drabbats hårt.Undervisningen sker inte i kontakt med den verklighet som yrket gäller ochutbildningen ger ingen yrkesidentitet. Undervisningens tyngdpunkt måsteförskjutas mot den praktiska verksamheten i skolmiljön, och teoriundervisningenbör på ett helt annat sätt än knytas samman med erfarenheternafrån den verkliga skolvardagen.U t s k o t t e t har två gånger under de två senaste riksmötena avstyrktlikalydande yrkanden från (bet. 1995/96:UbU4 och 1996/97: UbU9).Även den här gången anser utskottet att inte bör uttala sig för denbegärda utredningen. Liksom tidigare noterar utskottet att motionärernaifrågasätter värdet av den forskningsanknytning som var motiveringen för attett antal eftergymnasiala utbildningar fördes till högskolan vid 1977 årshögskolereform. På den punkten godkände enhälligt regeringens förslag(prop. 1975:19, bet. UbU17, rskr. I övrigt nöjer sig utskottet med atthänvisa till den utredning om lärarutbildningen som arbetar. I utredningensdirektiv anförs det beträffande utformningen av yrkesinriktad utbildning attyrkets krav naturligtvis skall vara styrande för utbildningen.Enligt yrkande 30 i motion 1997/98:Ub807 (mp) bör regeringen uppdra åtHögskoleverket att ställa samman informationsmaterial (?en bruksanvisning?) omuniversitets- och högskoleutbildningar lämpad för studenter vid studieval ochför arbetsmarknaden såsom vägledning vid planering av personalbehov. Såvälstudenter som avnämare är okunniga om vad en ?fri? högskoleutbildning ellerforskarutbildning ger för yrkesmässig kompetens eller arbetsmöjligheter.U ts k o t t e t, som avstyrkte ett identiskt yrkande , hänvisartill den motivering för avslag på yrkandet som utskottet då anfördeoch anser därmed att något tillkännagivande av i enlighet medmotionärernas önskemål inte är behövligt (bet. 1996/97:UbU9 s. 30). Utskottethänvisade till uppgift att informera om bl.a. utbudet avutbildning vid universitet och högskolor samt till de databaser som finnstillgängliga på Internet och rymmer omfattande information omhögskoleutbildningen. Utskottet vill tillägga att det enligt högskolelagen(1992:1434) åligger högskolorna att informera om sin verksamhet.I tre yrkanden återkommer till sina förslag om förändringar iordningen för basårsutbildningen. Yrkandena 1 och 2 i motion 1997/98: Ub806innehåller förslag om att all basårsutbildning skall ske inom den kommunalavuxenutbildningen respektive att bör få i uppdrag att planera ettsocialt basår riktat till män, det senare i syfte att avhjälpa bristande balansmellan könen i vissa yrken. I samma syfte föreslås i motion 1997/98:A806 jämte tekniskt basår bör anordna motsvarande basår för helt andrautbildningar med iögonfallande sned rekrytering, t.ex. vissa lärarutbildningaroch vård- och omsorgsutbildningar (yrk. 15).U t s k o t t e t har tidigare avstyrkt likartadeförslag om förändringar i den nuvarande ordningen för basårsstudier (t.ex. bet.1996/97:UbU1 s. 58 och 73). Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan ochavstyrker således bifall till yrkandena.Synpunkter på vissa befintliga högre yrkesutbildningarDansutbildningen bör ses över, föreslås det i motion 1997/98:Kr306 (kd) yrkande8. Motionärerna menar - mot bakgrund av dansares ofta mycket korta karriär -att det i grundutbildningen alltid bör finnas en förberedelse för en alternativkarriär, omskolning eller vidareutbildning.Med hänvisning till vad u t s k o t te t utförligt anförde för drygt ett årsedan vid behandlingen av ett par liknande yrkanden avstyrker utskottet ävenden här gången förslaget om översyn av dansutbildningen (jfr bet. 1996/97:UbU1s. 70).Frågan om sjöbefälsutbildningen tas upp i motionerna 1997/98:Ub454 (m) och1997/98:T623 (fp) yrkande 5. Det finns enligt den förra motionen en hotandebrist på sjöbefäl varför det är viktigt att man utnyttjar de befintligautbildningsresurserna väl. Med hänvisning till detta och till krav på kvalitetsom följer av (Standards of Training, Certification andWatchkeeping for Seafarers) bör frågan om examensmöjligheter och därmedbehörighet för de studerande på skolorna på och lösas snabbt. Ävenden senare motionen kommer in på skyldigheter enligt , och motionären berör i det sammanhanget den brist på samordningsom - heter det i motionen - enligt många branschföreträdare vidlåder densvenska sjöbefälsutbildningen. Motionären föreslår att ett exekutivråd inrättassom är överordnat sjöbefälsskolorna.U t s k o t t e t avstyrker motionerna. Med anledning av vad som anförs ochföreslås i motionerna vill utskottet anföra följande.I examensordningen (bilaga 3 till högskoleförordningen, SFS 1993:100)återfinns föreskrifter om bl.a. sjöbefälsexamina. Enligt lagen (1993:792) omtillstånd att utfärda vissa examina får enskild fysisk eller juridisk personsom anordnar utbildning endast efter tillstånd utfärda sådana examina somregeringen med stöd av högskolelagen meddelat föreskrifter om. Sådant tillståndlämnas av regeringen. Innan beslut fattas i tillståndsfrågor skall yttrandebegäras in från . Utskottet har inhämtat att förnärvarande behandlar en ansökan från Stiftelsen på Tjörnom rätt att utfärda sjökaptensexamen och sjöingenjörsexamen.Kraven på yrken inom sjöfarten regleras i den internationella konventionenSTCW. Som nämns i en av motionerna skall , liksom alla andrasjöfartsnationer, före meddela generalsekreteraren iInternationella sjöfartsorganisationen (IMO) vilka åtgärder som vidtagits föratt uppfylla kraven i STCW. Syftet med konventionen är att klargöra kraven påteoretiska och praktiska kunskaper och färdigheter för olika yrken inomsjöfarten. Efter får inga utbildningar påbörjas som ärbaserade på en tidigare konvention, STCW 78. har fått i uppdragatt , efter att ha samrått med , redovisaförslag till förändringar av målbeskrivningarna för sjöbefälsutbildningarna somkan bli påkallade med anledning av bl.a. avser att redovisa en utvärdering av sjöbefälsutbildningen ilandet i början av juni 1998.Sjöfartsverket har för regeringen () redovisat ettuppdrag om behovet av utbildning för yrken inom sjöfarten. Verket anser attdimensioneringen, mot bakgrund av den ökning av utbildningen som skett,bör bibehållas på nuvarande nivå. Den samlade antagningen beräknasuppgå till 450 studerande. avser att lämna en revideradbehovsanalys . Beträffande samordning anför verket att ett närasamarbete måste utvecklas mellan som behörighetsutfärdandemyndighet och med avseende på kraven på kvalitetskontroll ochgodkännande enligt STCW 95. Ett sådant samarbete har inletts, påpekarSjöfartsverket.I motion 1997/98:Ub453 (m) anför motionären att det råder brist påröntgensjuksköterskor , varför det är hög tid att det fattas beslut om denframtida röntgensjuksköterskeutbildningen. Det pågår diskussioner om hurutbildningen skall organiseras.U t s k o t t e t föreslår att skall avslå motionen med hänvisningtill följande.Regeringen () tillsatte en parlamentarisk kommittémed uppgift att göra en samlad översyn av principerna för legitimation ochbehörighet (dir. 1994:2). Kommittén skulle lämna förslag bl.a. i frågan omlegitimation och behörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- ochsjukvården samt närliggande områden. I sitt betänkande Ny behörighetsregleringpå hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996: 138) föreslår kommittén bl.a.en treårig direktutbildning för röntgensjuksköterskor som leder tilllegitimation som röntgensjuksköterska. Regeringen gav den 29 januari 1998Högskoleverket i uppdrag att lämna förslag till målbeskrivningar avseende nyayrkesexamina för vissa vårdutbildningar, m.m. I uppdraget ingår attHögskoleverket skall lämna förslag till utbildning för specialistsjuksköterskormed olika inriktningar samt målbeskrivningar för dessa. Verket skall därvidpresentera en modell för utbildning för röntgensjuksköterskor samt förslag tillmålbeskrivning för denna. Utskottet vill i sammanhanget tillägga att regeringenden överlämnade en remiss till Lagrådet om yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område. I den föreslås att endast sjuksköterskor somgenomgått en reglerad vidareutbildning för sjuksköterskor får rätt att användaden titel som motsvaras av examen (skyddad specialistbeteckning).Två yrkanden i partimotion 1997/98:Ub807 tar sikte påförskollärarutbildningen. föreslås uttala sig för att utbildningen avförskollärare skall omfatta mer kunskaper i metodik och organisation vidföräldraaktiva förskolor. Den speciella situationen som det nära samarbetet medföräldrar innebär vid sådana skolor bör behandlas (yrk. Vidare bör, menarmotionärerna, bl.a. kunskaper i förberedande språkträning ingå iförskollärarutbildningen för att minska problemet med specifika läs- ochskrivsvårigheter i (yrk. 5).U t s k o t t e t avstyrker motionerna med hänvisning till vad utskottetsagt inledningsvis om ordningen för att bestämma innehållet ihögskoleutbildningen (s. 5). I sammanhanget vill utskottet emellertid erinra omatt frågan om integrering av den pedagogiska verksamheten för barn och ungdomarför att nå högre kvalitet i såväl förskolans som skolans och skolbarnsomsorgensverksamhet berördes i regeringens utvecklingsplan (skr.1996/97:112). Samma fråga återkommer i direktiven förlärarutbildningskommittén. Det framhålls där bl.a. att en integrerad verksamhetöppnar för t.ex. organisering i arbetslag, i vilka förskollärare, lärare igrundskolan och fritidspedagoger samverkar för barnens lärande och utveckling.Utredningen skall överväga avvägningen mellan gemensamma delar och utbildningarinriktade mot speciella kompetenser inom lärarutbildningen (dir. 1997:54 s. 4och 8).Det föreslås i motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 8 att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om specialpedagogiskkompetens i gymnasieskolan.