bet · GM01NU3 · 1998-12-01 00:00:00 — 1997/98:1, bet.1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget uppgåendetill sammantaget för perioden1998-2004.Insatserna skall huvudsakligen avse s.k. gemensamtgenomförande inom ramen för klimatkonventionen. Medgemensamt genomförande avses att parter med högaåtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammansmed ett mottagarland med lägre åtgärdskostnadervidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhålleren kreditering som kan räknas av mot egna utsläppvid uppfyllande av åtaganden att minska ellerbegränsa utsläpp av växthusgaser.Regeringen har beviljat ca förden aktuella verksamheten under perioden 1993-1997.Huvuddelen har använts för långivning tillanläggningsägare för att finansiera investeringar iuppvärmningssektorn. t.o.m. år 1997har programmet omfattat 66 projekt, varav 55 ärfärdigställda och tagna i drift. under år1998 har ytterligare 9 projekt initierats. Projektenhar genomförts i bl.a. , , Litauenoch . Sammantaget har beräknat att de genomfördainvesteringarna har medfört en minskning avutsläppen med koldioxid jämförtmed situationen innan insatserna genomförts. Motbakgrund av klimatöverenskommelsen i Kyoto,erfarenheterna under pilotfasen och de genomfördautvärderingarna av insatser på energiområdet avserregeringen att nu förändra inriktningen för deenergipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatserna. Förändringarna utgör en anpassningtill besluten i klimatkonventionen. Syftet är ocksåatt ytterligare tydliggöra insatsernas överordnadeklimatpolitiska karaktär. Avsikten är vidare att sålångt möjligt säkerställa att insatserna kan räknasSverige till godo som en del av åtagandeinom ramen för EU:s gemensamma förpliktelse enligtKyotoprotokollet.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till anslag för detta ändamål.Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet (B 8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 5miljoner kronor. beräknarregeringen anslaget till samma belopp.Anslaget disponeras för utgifter för förluster isamband med lånegarantier som har lämnats enligtdels förordningen (1981:717) om statlig garanti förutvinning m.m. av olja, naturgas eller kol, delsförordningen (1988:805) om statligt stöd urEnergiteknikfonden m.m. Ställda garantier enligtförordningen om statlig garanti för utvinning m.m.av olja, naturgas eller kol har avvecklatssuccessivt och avser numera enbart verksamhet inomnaturgasområdet. Dessa garantier är bundna genomavtal (prop. 1987/88:72, bet. 1987/88:NU16).Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet. 1991/92:NU25). Den31 uppgick summan av uteståendegarantier till ca . Någon avgiftför garantin tas inte ut. Motsvarande beloppbelastar i stället anslaget. har ingaförluster uppkommit som en följd av infriadegarantier enligt förordningen om statlig garanti förutvinning m.m. av olja, naturgas eller kol. Varkengarantiavgifter eller återbetalningar av tidigareinfriade statliga garantier har inlevererats underåret.Prognosen för anslagsbelastningen visar att ingagarantier beräknas behöva bli infriade under in-nevarande budgetår. Beräknade förluster uppgår till5 för vart och ett av åren 1999,2000 och 2001.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till anslag för detta ändamål.Åtgärder för el- och värmeförsörjning i (B 9)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 200miljoner kronor. finns ingamedel beräknade för ändamålet.Anslaget disponeras för åtgärder som stärker el- ochvärmeförsörjningen i . Regeringenbeslutade att inrätta Delegationen förEnergiförsörjning i (ordförande:landshövding ) som i enlighet medsin instruktion (1998:62) skall utveckla el- ochvärmeförsörjningen i regionen. Den skall redovisasitt arbete till regeringen senast den 1 oktober1999. godkände ekonomiskaramar för anslaget om sammantaget 400 miljonerkronor för åren 1998 och 1999.Åtgärder skall vidtas för att under de närmasteåren kompensera bortfallet av el från de bäggereaktorerna i genom effektivareenergianvändning, konvertering samt hushållning medoch tillförsel av el från andra energikällor. Ävenom de föreslagna insatserna innebär en fullkompensation med avseende på energibalansen i landetsom helhet är det regeringens bedömning attsärskilda åtgärder krävs för att utveckla el- ochvärmeförsörjningen i . Åtgärderna börkunna gälla såväl energihushållning och minskadelanvändning som utbyggnad av el- ochvärmeproduktion. Delegationen skall bidra medplanerings- och projekteringsstöd och utreda behovetav investeringar i infrastruktur. Effektivareenergianvändning och en ökad användning av förnybaraenergislag är angelägna mål liksom ett bättreutnyttjande av det befintliga naturgasnätet.Ett förslag till förordning om statligt stöd tillenergiförsörjningen i har anmälts tillEG-kommissionen. Under förutsättning avkommissionens godkännande avses stödordningen trädai kraft så fort som möjligt. Det faktum attförordningen ännu inte kunnat tillämpas innebär attbeslut om att ekonomiskt stödja utvecklingsarbeteendast har förekommit i undantagsfall.Delegationen har överlämnat en redogörelse förverksamheten . Under dennaperiod har ett omfattande kontaktnät byggts upp ochkunskaper har på detta sätt vunnits om pågåendeforskning vid universitet och högskolor och omutvecklingsverksamhet inom det privata näringslivetoch hos myndigheter. Verksamheten att sätta i gångåtgärder som stärker regionens el- ochvärmeförsörjning har påbörjats genom deninformationsverksamhet och de kontakter somdelegationen har initierat. Enligt regeringen harett stort antal projektförslag lämnats in tilldelegationen. Förslagen har varit föremål för enprelimär behandling och beslut har fattats om vilkaförslag som delegationen avser att driva vidareunder förutsättning att den nyssnämnda förordningengodkänns.MotionernaFörslaget att anslå tilldelegationen för energiförsörjningen i Sydsverigeavvisas i motion 1998/99:N299 (m). Motionärernaanser att inrättandet av ett särskilt åtgärdsprogramför den sydliga landsdelen är en följd av denplanerade förtida avvecklingen av Barsebäcksverket.Nedläggningen, sägs det, får till följd attelproduktion motsvarande av elbehovet i Skånebortfaller.I motion 1998/99:N241 (kd) sägs att delegationen ärobehövlig och bör avvecklas. Motionärerna menar attde särskilda insatser som kan komma att behövas förel- och värmeförsörjningen i kan hanterasav . I motionen yrkas att de medelsom är avsatta för delegationens verksamhet under år1999 skall minskas med 60 miljoner kronor.Även i partimotion 1998/99:Fi211avvisas regeringens förslag och motionärernaföreslår alltså att inga medel skall tillförasanslaget.Utskottets ställningstagandeRiksdagen beslöt om riktlinjer förenergipolitiken. Den svenska energipolitikens mål äratt trygga tillgången påenergi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Den skall skapa villkoren för en effektivenergianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen tillett ekologiskt uthålligt samhälle. För att nå dessamål har beslutat om ett energipolitisktprogram för omställningen av det svenskaenergisystemet. Programmet omsluter totalt ca 9miljarder kronor och avser tiden fram t.o.m. år2004. Det nämnda beloppet omfattar dels insatser förforskning och utveckling om totalt 5,6miljarder kronor, dels åtgärder för att kompenserabortfallet av elproduktion från kärnkraftverket iBarsebäck på 3,1 miljarder kronor.De förslag till anslag som regeringen framlagt förriksdagen i budgetpropositionen finner utskottetvara i överensstämmelse med detta program. Denresultatredovisning som regeringen har presenterat iform av vissa prestationer som åstadkommitsi programmet ger nu en viss information omden valda inriktningen. Dock vill utskottet återerinra om vikten av en resultatredovisning som ärframsprungen ur en verksamhetsindelning avprogrammet och i vilken anslagen ingår somfinansieringskällor. I takt med att programmetfortskrider med projekt som avslutas, anläggningarsom tas i bruk etc. kommer kraven påresultatinformationen att stiga i termer av effekterav åtgärderna i förhållande till de uppsatta målen.Det är också, enligt utskottets uppfattning, viktigtatt fortlöpande erhåller information omresursåtgången i form av efterfrågan på bidrag ochprojektmedel; en beredskap måste finnas att övervägafördelningen inom den energipolitiska budgetramen på9 miljarder kronor.Vad gäller de synpunkter som uttalas frånföreträdarna för Moderata samlingspartiet såöverensstämmer de med vad som framförts vid tidigaretillfällen och som utskottet har avvisat. Utskottethar funnit dessa invändningar starkt överdrivna ochframhållit vikten av att omställningen till en merekologiskt hållbar produktion av elektricitet skallgenomföras på sådant sätt att svensk industri ochsamhällslivet i övrigt tillförsäkras el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Ettvillkor för stängningen av den andra reaktorn iBarsebäck är, som tidigare beskrivits, attbortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användningav el. Innan en stängning av den reaktorn kangenomföras bör ges möjlighet att pröva omförutsättningarna för en stängning av reaktorn äruppfyllda (se bet. 1996/97:NU12 s. 39).Utskottet konstaterar att stöderregeringens förslag till anslag, förutom nivån påanslaget till åtgärder i . ÄvenFolkpartiet stödjer i principomställningsprogrammets inriktning, men förordar enlängre genomförandetid som ger upphov till en mindreanslagsbelastning jämfört medregeringens förslag.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 1999inom utgiftsområde 21 Energi (se bilaga). Likasåtillstyrks de övriga här aktuella förslagen tillriksdagsbeslut som lagts fram i budgetpropositionen.Samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks därmed.Affärsverket svenska kraftnätPropositionenAffärsverket ()driver och förvaltar det svenska stamnätet och destatligt ägda utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38). är enligtförordningen (1994:1806) om systemansvaret förelektrisk ström sedan den 1 januari 1995systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857).Svenska kraftnät skall enligt beslutansvara för driften av stamnätet, den löpandemomentana elbalansen och det svenska kraftsystemetsövergripande driftsäkerhet.Verksamheten vid finansieras heltgenom intäkterna från verkets affärsverksamhet, medundantag för elberedskapsverksamheten som täcks medanslag på statsbudgeten.Under år 1997 bildade tillsammansmed och det polska företaget () . Bolagetsuppgift är att bygga, äga, driva och underhålla dens.k. Polenkabeln - en likströmsförbindelse mellanSverige () och (Dunowo). Bolaget ägstill av , av Vattenfalloch av PPGC. har uppgått tilltotalt . Av detta belopp stodaffärsverket för och SwePol LinkAB för . Investeringarna istamnätet och utlandsförbindelserna uppgick till 167miljoner kronor. Investeringarna ioptofiberförbindelser uppgick till 75 miljonerkronor och i tele- och informationssystem till 37miljoner kronor.Regeringen beviljade Svenska kraftnätkoncession för Polenkabeln. ansöktevåren 1998 om komplettering av den beviljadekoncessionen i syfte att möjliggöra ett annat mermiljövänligt tekniskt utförande avöverföringsförbindelsen. Regeringen biföll i augusti1998 Svenska kraftnäts ansökan. Under år 1997tecknades ett flertal avtal rörande Polenkabeln,bl.a. ett långsiktigt transiteringsavtal mellanSwePol Link och . I avtalet åtar sigVattenfall att täcka SwePol Links kostnader förPolenkabeln mot att får rätt att utnyttjakabelns kapacitet. Betalningsåtagandet och rättenatt utnyttja kabelns kapacitet minskas om SwePolLink utnyttjar optioner till att tecknatransiteringsavtal med andra parter.Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan sammanfattas itabellen nedan. Planen bygger på verkets långsiktigainvesteringsplanering för stamnätet inklusiveutlandsförbindelserna. beräknasbeloppsmässigt till ca . Planenomfattar dels investeringar i stamnätet ochutrustning för telekommunikation (inklusiveoptofibrer) om ca , delsinvesteringen i Polenkabeln om ca 1 646 miljonerkronor. Investerings- och finansieringsplanenomfattar åtgärder i stamnätet till följd avavvecklingen av kärnkraftsreaktorerna i Barsebäck.Dessa investeringar beräknas uppgå till sammanlagt360 , varav 350 miljoner kronorutfaller . Koncernensinvesteringar i telekommunikationer ochinformationssystem beräknas till ca 150 miljonerkronor och i optoförbindelser till ca 110 miljonerkronor.Affärsverkskoncernen svenska kraftnäts investerings-och finansieringsplan (miljonerkronor)----------------------------------------------------AnskaffatPrognos BudgetBeräknatBeräknatt.o.m.1997 1998 1999 2000 2001----------------------------------------------------Investeringar----------------------------------------------------- Investeringarexkl.Polenlänken450 540279 408 520----------------------------------------------------- Polenlänken310 810 681578----------------------------------------------------Summainvesteringar 589 608 5201218 2028----------------------------------------------------Finansiering----------------------------------------------------Amortering avexterna lån500----------------------------------------------------Egenfinansiering -använt till 351delägarlån tillSwePol Link----------------------------------------------------Egenfinansiering -övrig 780 410 450 608 520----------------------------------------------------Externupplåning,SwePol Link 309 4571578----------------------------------------------------Summafinansiering 589 1 608 520218 2028----------------------------------------------------investeringsverksamhet skallfinansieras med egna medel. Investeringarna iPolenkabeln, som är avsedda att genomföras idotterbolaget , planeras attfinansieras dels genom extern upplåning om ca , dels genom delägarlån om sammanlagtca . Svenska kraftnäts andel avdelägarlånen beräknas till ca 350 miljoner kronor.Regeringen anser att den nu redovisade investerings-och finansieringsplanen för Svenska kraftnätsverksamhetsområde för treårspe-rioden ,samt omfattning och inriktning av verketsberedskapsåtgärder, bör godkännas.Regeringen föreslår att under år1999 får rätt att ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret inom en sammanlagd ram om , vilket motsvarar nivån på dennuvarande upplåningen i Riksgäldskontoret.Regeringen har bemyndigande att tecknaborgen för och lämna kreditgarantier till bolag, ivilka förvaltar statens aktier ochandelar, intill ett sammanlagt belopp om1 (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:NU2). Nivån är beräknad på förutsättningenatt skall lämna borgen ellerkreditgarantier till . Regeringenföreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändratunder år 1999.Regeringen har av bemyndigats att inom entotal ram om besluta i frågorsom rör förvärv av aktier eller bildande av bolaginom Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringenföreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändratunder år 1999.Regeringen har av bemyndigats att geSvenska kraftnät rätt att besluta om förvärv ochavyttring av aktier och bildande av bolag inom enram av högst . Regeringen föreslåratt detta bemyndigande kvarstår oförändrat under år1999.Vad gäller placering av likvida medel föreslårregeringen att bemyndigar regeringen attunder låta placera likvidamedel i och utanför i enlighet mednu gällande ordning.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag beträffande Svenska kraftnät.Vissa kompletterande uppgifterLikströmsförbindelsen mellan och - dens.k. Polenkabeln - tillståndsprövas på ett flertalsätt. Frågan om nätkoncession prövas enligt ellagen(1997:857), ledningens miljöpåverkan enligt lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. (dens.k. naturresurslagen - NRL), vattenlagen (1983:291)och lagen (1966:314) om kontinentalsockeln. Rättenatt uppföra ledningsstationer (bygglov) bedömsenligt (1987:10). Affärsverketsvenska kraftnäts investerings- ochfinansieringsplan och finansiella befogenheterprövas av i samband medbehandlingen av budgetpropositionen.Regeringen gav Svenska kraftnättillstånd enligt ellagen att anlägga Polenkabeln(nätkoncession). Enligt denna lag ankommer det påregeringen att pröva ansökningar omutlandsförbindelser. En nätkoncession skall enligtellagen förenas med de villkor för anläggningensutförande och utnyttjande som behövs avsäkerhetsskäl eller som annars behövs från allmänsynpunkt, vilket bl.a. innefattar villkor för skyddmot störningar på berörd natur- och kulturmiljö. Ibeslutet angav regeringen att kabelns miljöpåverkani den aktuella sträckningen inte kunde anses vara avden omfattningen att en prövning enligt 4 kap. NRLvar nödvändig. Regeringsprövning enligt 4 kap. 1 § iNRL är obligatorisk för vissa anläggningar med stormiljö- eller omgivningspåverkan.Sjökabelförbindelser ingår inte bland dessa. Enligt4 kap. 2 § i NRL kan dock regeringen i det enskildafallet besluta att även andra anläggningar än de somnämns i förstnämnda paragraf skall prövas enligt 4kap. Det gäller anläggningar som kan antas fåbetydande omfattning eller bli av genomgripandebeskaffenhet. Regeringen ansåg vidprövningstillfället att Polenkabeln inte kunde antasfå så betydande effekter att tillåtlighetsprövningenligt 4 kap. 2 § NRL borde ske.I december 1997 avslog i Karlshamnen ansökan från om bygglov för enomriktarstation i anslutning till kabeln.Länsstyrelsen i avvisade under våren1998 ett överklagande från medanledning av detta beslut i . i sade i februari1998 nej - med hänvisning till befaradeklorgasutsläpp - till planerna på ett elektrodnät ihavet för Polenkabeln. beslöt regeringen- efter överklagande av SwePol LinkAB - att upphävabesluten av och iBlekinge län att inte medge bygglov föromriktarstationen. I sina beslut hade Karlshamnskommun och i ansett atten detaljplan måste upprättas för att pröva markenslämplighet för de aktuella byggnaderna och attbygglov inte kunde beviljas . Regeringensbeslut innebar att kravet på detaljplan avvisadesoch att ärendet överlämnades till kommunför ny prövning.I april 1998 inkom med en ansökantill regeringen om komplettering av den koncessionför Polenkabeln som regeringen beviljade sommaren1997. Kompletteringen avsåg ett ändrat teknisktutförande av överföringsförbindelsen vad gällerströmåterledningen. Av ansökan framgick att istället för att utnyttja havsvattnet förströmåterledning avsågs denna ske via tvååterledningskablar mellan och . Deplanerade elekrodstationerna med tillhörande kablarskulle därför inte behöva anläggas. Därmed, sadesdet, kan miljöpåverkan från överföringsförbindelsenreduceras. biföll regeringen ansökan om en ny teknisk lösning förkabeln.Tillstånd enligt kontinentalsockellagen förutläggande av Polenkabeln är ett följdbeslut tillbeslutet om nätkoncession enligt ellagen.Nätkoncessionsbeslutet omfattar endast tillstånd påsvenskt territorium. ansökte ifebruari 1998, med komplettering , omtillstånd att lägga ut likströmskabel enligt 15 a §kontinentalsockellagen. Prövning enligt dennabestämmelse är tillämplig på kontinentalsockelnutanför territorialgräns. Regeringenbeslutade att ge svenskakraftnät tillstånd att lägga ut likströmskabel samttvå 20 kV-kablar (metalliska återledare) på ettområde som omfattar kontinentalsockeln från Sverigesterritorialgräns till gränsen för Sverigesekonomiska zon.Prövningen enligt vattenlagen avser bl.a. rättenatt i vattnet lägga ut kabeln och att grävakabeldike nära stranden (tillåtlighetsprövning),eventuella ersättningar för olägenheter vidkabelläggningen, uppföljning (prov) av effekter påfisket (eventuellt innefattande ån) och detföretagsekonomiska värdet av projektet.Huvudförhandlingar rörande vattendom sker i dagarna.Avsikten är att vattendom skall publiceras idecember 1998. Vattenlagen upphävs den 1 januari1999, varvid bestämmelserna i lagen infogas imiljöbalken (1998:808). Övergångsbestämmelser för delagar som skall ingå i är införda ilagen (1998:811) om införande av miljöbalken.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens framlagda förslagrörande verksamheten vid Svenska kraftnät.Ställningstagandet innefattar de delar avfinansierings- och investeringsplanen samt i övrigtfinansiella befogenheter och förpliktelser som avserbyggandet av Polenkabeln. Den omfattande prövningsom omgärdar projektet gör att utskottet inte sernågra skäl för att vidta någon särskildåtgärd. Utskottet noterar att en ny teknisk lösningför kabeln skall genomföras som kommer att innebära- i förhållande till den ursprungliga planläggningen- en minskad miljöbelastning i berörda områden.I detta sammanhang finner utskottet anledning atterinra om skälen till att dennaöverföringsförbindelse mellan och Polenetableras. Polenkabeln innebär att överskottrespektive underskott i ländernas elproduktion kanregleras genom överföring av kraft. Därmed minskar ibåda länderna behoven av att upprätthållareservkapacitet, liksom kraven på utbyggnad avelproduktionsanläggningar. På så sätt uppnåsekonomiska och miljömässiga fördelar i båda ländernasom också till viss del kommer övriga länder iregionen till del.Landsbygdens elektrifieringPropositionenEnligt ellagen är innehavare av nätkoncessionskyldig att på skäliga villkor ansluta en elabonnenttill ledningsnätet. Med begreppet skäligt avses idetta sammanhang bl.a. att kostnaden för anslutningskall motsvara de verkliga kostnaderna med tilläggför skälig avkastning i verksamheten. I normala fallär anslutningskostnaderna inte så stora att de kananses vara oskäligt betungande för hushållen. Iglesbygden, inte minst i skogs- och fjällbygderna,kan dock anslutningskostnaderna i vissa fall blioöverstigligt stora för det enskilda hushållet. Detrör sig ofta om fall där en anslutning kräverförhållandevis omfattande ledningsdragning i oländigterräng. Enligt beräkningar som Närings- ochteknikutvecklingsverket () gjorde påregeringens uppdrag uppgick de vid dennatidpunkt oelektrifierade helårsbebodda fastigheternatill 137 stycken. Den genomsnittliga kostnaden perfastighet beräknades till ca . Idenna kostnadsuppskattning medräknas dock inte defastigheter för vilka kostnaderna för anslutning kananses ligga inom intervallet för normalanslutningsavgift, dvs. Antaletsådana fastigheter var enligt 21 stycken av detotalt 137 fastigheterna. Övriga hushåll som kankomma i fråga för en elektrifiering uppgår alltsåtill 116 stycken. Den totala kostnaden för attansluta dessa hushåll beräknas uppgå till ca 200miljoner kronor.Regeringen framhåller att en tillfredsställandetillgång till elektricitet är en viktigförutsättning för ett fortsatt boende och enframtida utveckling av de aktuella fastigheterna ochberörda bygderna. Av det skälet bör kvarvarandehelårsbebodda hushåll i landsbygden som saknarel beredas tillfälle att till en rimlig kostnadanslutas till elnätet eller på annat sätt få entillfredsställande elförsörjning. Ibudgetpropositionen föreslås att ett tidsbegränsatstatligt bidragssystem inrättas för att möjliggöradetta fr.o.m. år 1999.Avsikten är att stöd skall utgå till nyanläggningav elektriska förbindelser. Ett krav skall finnas påminst helårsboende innan frågan om bidragkan komma i fråga. Berörda fastighetsägare skallbetala en anslutningsavgift motsvarande en normalanslutningsavgift. Om och på vilket sätt enelektrifiering skall genomföras blir beroende på enbedömning i varje enskilt fall med avseende påkostnaderna och förutsättningarna för enleveranssäker elförsörjning.Berättigad till bidrag skall vara företag, ellermotsvarande, som innehar nätkoncession enligtellagen. Bidrag kan också utgå till anläggningar förlokala elverk. Stöd skall inte utgå till kostnaderför drift och underhåll av elnät. Regeringensbedömning är att bidragsprogrammet i ett första stegskall kunna begränsas till att omfatta 10 miljonerkronor . Prognosengrundar sig på att alternativa former förelektrifiering i många fall kan åstadkommas och attalla fastigheter inte har önskemål omelektrifiering.