bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — För att undvika dettaskall regeringen vidta sådanaåtgärder som den har befogenhettill eller föreslå riksdagennödvändiga åtgärder.Finansutskottet har tidigareframhållit (yttr. 1995/96:FiU3y)att åtgärder inte skall behövavidtas när ett utgiftsområdeöverskrids på grund av attanslagskrediter har tagits ianspråk. Samma synsätt bör ocksågälla i de fall överskridandet avett utgiftsområde har sin grund iatt anslagssparande utnyttjas.Enligt utskottets mening fårdäremot undantag av detta slag integöras vid uppföljningen avutgiftstaket för staten, varstillämpning alltid måste varastrikt. I utgiftstaket för stateningår nämligen beräkningspostenMinskning/ökning avanslagsbehållningar, vilken äravsedd att fånga upp alltutnyttjande av anslagssparande ochäldre anslag. Dessutom ingår iutgiftstaket enbudgeteringsmarginal med vars hjälpeventuella variationer ianvändningen av anslagskrediter börkunna fångas upp.Eftersom tillämpningen avbestämmelserna i 42 § kan tolkasolika vill utskottet göra följandeförtydligande. Ramen för ettutgiftsområde bör kunna överskridasså länge budgetlagens villkor föranslagsutnyttjandet är uppfyllda,däremot inte utgiftstaket förstaten. Överskridanden av dettaslag skall täckas av antingenberäkningsposten Ökning/minskningav anslagsbehållningar ellerBudgeteringsmarginalen.Om ramen för utgiftsområde 6 nästaår överskrids och dettaöverskridande har sin grund i attanslagssparande och anslagskrediterutnyttjats bör regeringen såledesinte anses vara skyldig att vidtaåtgärder inom utgiftsområdet föratt i enlighet med föreskrifterna i42 § budgetlagen komma till rättamed överskridandet. Däremot åliggerdet regeringen att vidta åtgärderom det finns risk för attutgiftstaket för staten kommer attöverskridas. Sådana åtgärder kan dåriktas mot samtliga utgiftsområden,även utgiftsområde 6.I avsnitt 4.1.6 behandlarfinansutskottet de övrigasynpunkter som försvarsutskottetframfört i sitt yttrande.Finansutskottet anser att den avregeringen föreslagna uppläggningenger budgetpolitiken en riktiginriktning. Regeringens förslag äräven i övrigt väl avvägda och bör,enligt utskottets mening, därförligga till grund förbudgetpolitikens inriktning undersåväl 1999 som de bådaefterföljande åren.I närmast efterföljande avsnittåterkommer utskottet till deformella förslag till beslut somdetta ställningstagande föranlederi fråga om utgiftstak (2.5-2.6),fördelning av utgifter påutgiftsområden (2.7), beräkning avstatsbudgetens inkomster m.m.(3.8), anslagsbehållningar (2.9)samt Myndigheternas in- ochutlåning i (2.10).2.5 Utgiftstak för statenBudgetpropositionenRegeringen föreslår att riksdagenmed anledning avålderspensionsreformen fastställerutgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten för till 753miljarder kronor, för till761 miljarder kronor och för år2001 till 786 miljarder kronor.MotionernaAv den redogörelsenframgår att Moderatasamlingspartiet (mot. Fi208 yrkande3), (mot. Fi209yrkande 2) och Folkpartietliberalerna (mot. Fi211 yrkande 3)förordar andra nivåer förutgiftstaket. ochMiljöpartiet de gröna förordaromfördelningar mellanutgiftsområden. Dessaomfördelningar medför dock intealternativa förslag till taknivåer.För de grönas delgäller dessa förslag tillomfördelningar inte utanendast åren 2000 och 2001.Regeringens ochoppositionspartiernas förslagframgår av följandesammanställning.Tabell 24. Förslag till nyttutgiftstak för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgetenBelopp i miljarder kronorÅrRegeringensOppositionspartiernas förslag tillalternativa nivåerförslagModerata samlings-partietKristdemo-kraternaCenterpartietFolkpartiet liberalerna1999753,0-10,0-17,0±0,0-9,02000761,0-19,0-18,0±0,0-15,02001786,0-25,0-24,0±0,0-14,0Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i föregåendeavsnitt ställt sig bakomregeringens förslag till inriktningav budgetpolitiken. Utskottet hardärvid inte funnit anledning attompröva det utgiftstak för statensom regeringen föreslår. Denförändring regeringen föreslårjämfört med de utgiftstak somriksdagen har lagt fastför är en tekniskanpassning av utgiftsnivåerna tilldet nya pensionssystemet som träderi kraft . Denna anpassning,som aviserades i åretsvårpropositionen, medför attutgiftstaken revideras upp med 19miljarder kronor . Det statligautgiftstaket omfattar utgifterna påstatsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor samt utgifternaför ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten och enbudgeteringsmarginal. Bakomförslaget till utgiftstak stårSocialdemokraterna, de gröna.Utskottet tillstyrker med det ovansagda regeringens förslag tillutgiftstak för staten för åren1999-2001 (yrkande 3) och avstyrkerdärmed motion Fi208 (m) yrkande 3,motion Fi209 (kd) yrkande 2 samtmotion Fi211 (fp) yrkande 3.2.6 Utgiftstak för den offentligasektornOm man till utgiftstaket för statenlägger en beräkning av de samladekommunala utgifterna exklusiveinterna transaktioner mellan statoch kommun får man framutgiftstaket för den offentligasektorn. Nivån på detta utgiftstakär således en funktion av detutgiftstak som gäller för staten.BudgetpropositionenRegeringen föreslår ibudgetpropositionen (avsnitt 4.1)att skall godkänna en ipropositionen redovisad revideradberäkning av de offentligautgifterna (yrkande 5). Beräkningen framgår avefterföljande tabell.Tabell 25. Regeringens förslag tillberäkning av utgiftstak för denoffentliga sektornBelopp i miljarder kronor199920002001Staten inklusiveålderpensionssystemet753761786Den kommunala sektorn477496512Interna transaktioner-180-182-185Summa offentlig sektor1 0501 0751 113MotionernaModerata samlingspartiet föreslår imotion Fi208 att istället skall godkänna detta partisberäkning av de offentligautgifterna (yrkande 5).Utgiftstaken för den offentligasektorn bör därmed fastställas till1 019, 1 014 respektive åren 1999, 2000respektive 2001.Kristdemokraterna föreslår i motionFi209 att skall godkännaden kristdemokratiska beräkningenav de offentliga utgifterna(yrkande 3). Av en tabell imotionen framgår att partietberäknar de offentliga utgifternatill 1 034, 1 057,8 respektive1 undertreårsperioden 1999-2001.Centerpartiet föreslår attriksdagen skall godkänna denberäkning av de offentligautgifterna som partiet redovisar imotion Fi210 (yrkande 2). Avmotionen framgår dock varken vilkaberäkningar som åsyftas ellervilken nivå på taket för deoffentliga utgifterna somCenterpartiet förordar.Finansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottettidigare framhållit tillstyrkerutskottet regeringens förslag tillberäkning av de offentligautgifterna (yrkande 5) samtavstyrker de förslag tillalternativ beräkning av deoffentliga utgifterna som framförsi motionerna Fi208 (m) yrkande 5,Fi209 (kd) yrkande 3 och Fi210 (c)yrkande 2.2.7 Fördelning av utgifter påutgiftsområden 1999BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslårregeringen att statsbudgetensutgifter skall fördelas påutgiftsområden på det sätt somframgår av efterföljande tabell(yrkande 9).MotionernaOppositionspartierna, med undantagav och Miljöpartietde gröna, avvisar däremotregeringsförslaget och förordar istället sina respektive förslagtill utgiftsfördelning. Sådanaalternativa förslag tillutgiftsfördelning framförsav- Moderata samlingspartiet i motionFi208 (yrkande 8),- i motion Fi209(yrkande 5),- i motion Fi210(yrkande 3) samt av- liberalerna i motionFi211 (yrkande 5).Övriga utskotts yttrandenFyra utskott har yttrat sig överförslaget till utgiftsramar för1999. Det gäller justitieutskottet,socialförsäkringsutskottet,kulturutskottet samtbostadsutskottet. De har samtligatillstyrkt regeringens förslag omfördelning av utgifter påutgiftsområden för ochdärvid avstyrkt de motioner som gåremot regeringens förslag.Socialförsäkringsutskottet gör ävenett påpekande angående överföringenav medel från AP-fonden tillRiksgäldskontoret.Till yttrandena haroppositionspartiernas företrädarefogat avvikande meningar medalternativa förslag till ramnivåereller reserverat sig till förmånför respektive partismotionsförslag. Efterföljandetabell återger regeringens samtoppositionspartiernas motionsvisframförda förslag.Tabell 26. Regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillutgiftsramarför 1999Belopp i *Anm. representant iutskottet har anmält att partiethaft för avsikt att föreslåförändringar på ramarna som inteframgår av motion Fi211. I tabellenredovisas de korrigerade beloppensom gäller utgiftsområdena 8, 9, 16och 25.Finansutskottets ställningstagandeEn konsekvens av utskottetstidigare ställningstagande till deolika budgetalternativen är attutskottet även biträder regeringensförslag till fördelning av utgifterpå utgiftsområden. Utskottettillstyrker således yrkande 9 ipropositionen.Övriga motionsyrkanden som äraktuella i detta sammanhangavstyrks. Det gäller Fi208 (m)yrkande 8, Fi209 (kd) yrkande 5,Fi210 (c) yrkande 3 och Fi211 (fp)yrkande 5.2.8 Redovisning av statsbudgetensinkomster för 1999Utskottet har tidigare ställt sigbakom regeringens förslag tillinriktning av budgetpolitiken. Tillgrund för detta förslag ligger deninkomstberäkning som regeringenredovisar . Finansutskottetbeskriver längre fram i betänkandeti avsnitt 3.8 regeringens ochoppositionspartiernas olika förslagtill beräkning av statsbudgetensinkomster och tar därformell ställning till de olikayrkandena. Utskottet biträder därregeringens förslag tillinkomstberäkning vilkensummerar till 696,4 miljarderkronor.I efterföljande sammanställningredovisas regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillberäkning av statsbudgetensinkomster för 1999.Tabell 27. Regeringens ochoppositionspartiernas förslag tilltotala inkomster för år 1999Belopp i miljarder kronorReg. förslagmkdcfpSumma inkomster696 701-3 820-17 370-195-11 950Anm. Redovisningen avbudgeteffekten avoppositionspartiernas skatte- ochavgiftsförslag grundas på ensammanställning som utskottetgjort. Huvudprincipen har varit attredovisa förslagens rentstatsfinansiella effekter menundantag från detta förekommer.Vissa av partiernas förslag tillskatteförändringar påverkar främstkommunal inkomstskatt. Påstatsbudgeten syns dessaförändringar somanslagsförändringar påutgiftsområde 25.2.9 AnslagsbehållningarMedel som anvisats på ettreservationsanslag kan enligt vissaregler sparas till efterföljandebudgetår. I den mån ett ramanslaginte förbrukats får på motsvarandesätt kvarstående behållning förasöver till ett senare år.Förskjutningar i det samladeanslagssparandet påverkarstatsbudgetens utgifter ochredovisas på budgetens utgiftssidasom en nettopost, benämndFörändring av anslagsbehållningar.BudgetpropositionenI årets budgetproposition räknarregeringen med att de samladeanslagsbehållningarna skall minskamed netto 5,0 miljarder kronorunder , dvs. att utgifterav denna omfattning väntas blifinansierade av medel som finnstillgängliga på anslagen vid åretsbörjan. Jämfört medvårpropositionen har regeringenräknat upp förbrukningen avanslagsbehållningarna med 2,0miljarder kronor. Detta bedömskunna rymma den högre förbrukningav sparade medel som kan förväntasinom exempelvis utgiftsområde 23.Regeringen föreslår att riksdagenskall godkänna den gjordaberäkningen av förändringarna ianslagsbehållningarna (yrkande 10).MotionenModerata samlingspartiet begär imotion Fi208 att skallgodkänna beräkningen avförändringar ianslagsbehållningarna i enlighetmed vad som redovisas i motionen(yrkande 9). Av den tabell sommotionärerna hänvisar till framgåratt partiets förslag överensstämmermed regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen delinte anledning att göra någon annanbedömning av förbrukningen avanslagsbehållningarna änregeringen. Utskottet tillstyrkersåledes yrkande 10 i propositionen.Då förslaget i motion Fi208 (m)överensstämmer med regeringensförslag skulle ett tillstyrkandeinte tjäna något syfte. Yrkande 9 imotion Fi208 (m) avstyrks därmed.2.10 Myndigheternas in- ochutlåning i RiksgäldskontoretI sitt förslag till statsbudget för1999 räknar regeringen med attmyndigheternas m.fl. in- ochutlåning i skalluppgå till netto 27 miljarderkronor . Saldot under denärmast föregående åren har varitnegativt, dvs. inlåningen haröverstigit Riksgäldskontoretsutlåning. Att nettot under år 1999väntas bli positivt förklarasfrämst av en överföring avpremiepensionsmedel under år 1999från tillPremiepensionsmyndigheten förplacering i värdepappersfonderenligt den försäkrades val.Ålderspensionsreformen medför enpåtaglig belastning påstatsbudgeten, dvs. ett ökatlånebehov, men även en motsvarandeförstärkning avålderspensionssystemets sparande.Enligt beslut, medanledning av proposition1997/98:151, skall en kompenserandeöverföring av medel från AP-fondenpå ske och 2000.BudgetpropositionenRegeringen föreslår ibudgetpropositionen (avsnitt 4.6.3och tabell 4.15) att riksdagengodkänner den gjorda beräkningen avförändringar av myndigheters m.fl.in- och utlåning iRiksgäldskontoret budgetåret 1999samt beräkningen av överföringen avmedel från AP-fonden för budgetåret1999 (yrkande 7).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringensförslag och tillstyrker såledesyrkande 7 i propositionen.2.11 Budgetens sammansättning istortUtskottet har i de närmastföregående avsnitten tagitställning till utgifternasfördelning på utgiftsområden samttill förändringar avanslagsbehållningar ochRiksgäldskontorets in- och utlåningtill myndigheter m.fl. I avsnitt3.8 nedan redovisar utskottet sittställningstagande till beräkningenav statsbudgetens inkomster.Utskottet har därmed övergripandebehandlat de delposter somstatsbudgeten är uppbyggd av.Skillnaden mellan å ena sidanstatsbudgetens inkomster och åandra sidan summan av samtligautgifter på utgiftsområdeninklusive förändringar avanslagsbehållningar, nettot avmyndigheters m.fl. in- och utlåningi ochöverföringen av medel från AP-fonden utgör budgetsaldot, vilketdefinitionsmässigt är liktydigt medstatens lånebehov. Lånebehovetframkommer alltså som en restpost,vars nivå inte tarställning till. Utskottetsställningstaganden framgårschematiskt av följande förenkladebudgetuppställning. Det innebär attstatsbudgetens inkomster överstigerutgifterna och att amorteringen avstatsskulden föreskulddispositioner uppgår till 16miljarder kronor.Tabell 28. Utskottets förslag tillstatsbudget för budgetåret 1999Belopp i miljarder kronorUtskottet övergår därmed till attbehandla sammansättningen avstatsbudgetens inkomster på merdetaljerad nivå samt olika förslagoch synpunkter med anknytning tillde 27 utgiftsområdena inklusiveålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten.3 har ovan underrubriken 2.4.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning avbudgetförslagen behandlat förslagom budgetpolitikens övergripandedelar, bl.a. utgiftstak ochlånebehov. Här behandlar utskottetförslag om dels skattepolitikensinriktning, dels ändrade skatteroch avgifter med betydelse förberäkningen av statsbudgetensinkomster för . Avsnittetmynnar ut i en beräkning avstatsbudgetens inkomster förbudgetåret. Ställningstagandenagörs med beaktande av deöverväganden och bedömningar somredovisats tidigare i betänkandet.Det innebär att utskottet redantagit ställning till deövergripande frågorna vad avserstatens budget år 1999.Avsnittet inleds med att utskottetbehandlar förslag omskattepolitikens allmännainriktning. Därefter tar utskottetupp förslag till avgifts- ochskatteändringar. Avsnittet avslutasmed att utskottet behandlar och tarställning till olika förslag omberäkningen av statsbudgetensinkomster.Dispositionen följer i stort settordningen för inkomsttitlarna istatsbudgeten. Under respektiverubrik redovisaskonsekvensberäkningar av deinkomstförslag som regeringen ochoppositionspartierna har lagt fram.För regeringen redovisas beräknadeffekt på statsbudgeten för år1999. I de falloppositionspartierna avvisarregeringens förslag redovisasmotsvarande belopp som regeringenhar beräknat. För övrigaoppositionsförslag redovisashuvudsakligen de belopp sompartierna redovisat i sinamotioner. Oppositionspartierna harunder sitt förberedelsearbete haftmöjlighet att begära underlag försina förslag från budgetkontoretvid utredningstjänst.Budgetkontoret följerFinansdepartementetsberäkningskonventioner. Det börnoteras att vissa beräkningar ärbehäftade med stor osäkerhet.I motionerna har partierna valtolika redovisningsprinciper förberäkningarna av effekterna avinkomstförslagen. redovisasden varaktiga effekten av förslagetnär den fått fullt genomslag och iandra fall effekten för budgetåret1999 med hänsyn till uppbörd.Förslagens effekter för staten harredovisats i vissa fall, i andrafall har effekterna för denkonsoliderade offentliga sektornberäknats. Huvudprincipen för dettaavsnitt är emellertid att redovisaförslagens kassamässigastatsbudgeteffekt. Det underlättarjämförelser mellan regeringens ochoppositionens budgetalternativ förnästa år. Att föreslå enberäkning av inkomsterna påstatsbudget för hör tillutskottets uppgifter. Ibeslutsunderlaget har även ingåttden varaktiga effekten när åtgärderfått fullt genomslag och effektenför hela den offentliga sektorn.För att rätt kunna bedöma olikaförslags ekonomiska konsekvenser ärdet önskvärt att kunna beakta ävendessa beräkningar. De redovisasemellertid inte alltid ibetänkandet.3.1 Skattepolitikens inriktningBudgetpropositionenRegeringen bedömer att ytterligaresänkningar av inkomstskatten förlåg- och medelinkomsttagare börgenomföras. Utvärderingen av1990-1991 års skattereform visadeatt det behövdes kompletterandeåtgärder för att det åsyftadefördelningspolitiska utfalletskulle uppnås. hardärför värnskatten ersatts med enstatlig skatt på på taxeradeförvärvsinkomster överstigande389 . Som en tillfälligåtgärd under inkomståret 1999föreslår regeringen nu en särskildskattereduktion för personer medpensionsgrundande inkomster under245 . därefter börenligt vad regeringen anför olikamöjligheter till permanenta systemmed en likartad inriktning prövas.På sikt bör ambitionen vara attandelen skattskyldiga som erläggerstatlig inkomstskatt nedbringasfrån dagens till 15 %.Befintliga s.k. skatteförmåner börses över för att utröna i vilkenmån dessa kan minskas.Hyresgästerna har inte på sammasätt som villaägarna fått del avräntefallet de senaste åren.Regeringen föreslår därför attfastighetsskatten för hyreshustemporärt sänks med 0,2procentenheter från 1,5 till 1,3 %under 1999. Regeringen förväntarsig att den lägre skattenivånomsätts i lägre hyror och avgifter.En parlamentarisk utredning harfått i uppdrag att se överfastighetsbeskattningen och föreslåen rättvisare utformning avfastighetsskatten. En särskiltviktig fråga är hur man skallåstadkomma en lättnad för permanentboende i attraktiva kust- ochskärgårdsområden. I avvaktan på attutredningens analys blir klar avserregeringen att frysataxeringsvärdena nivåäven för år 2000.Arbetet med förenklade skattereglerför företagen drivs vidare.Reglerna för enskilda näringsidkareoch delägare i handelsbolag ärsedan 1994 i princip likvärdiga meddem som gäller för aktiebolag.Egenföretagare som startar en nyverksamhet har fått möjlighet attkvitta underskott inäringsverksamhet mottjänsteinkomster. För ägare tillonoterade aktiebolag har enpartiell lättnad iägarbeskattningen införts.Socialavgifterna har reducerats påett sätt som särskilt för de mindreföretagen gett bättreförutsättningar förnyanställningar. Skattereglerna förde mindre företagen har enligt vadregeringen anför fått en struktursom i allt väsentligt bör bestå ochtillåtas verka under en följd avår. harunder fåtttilläggsdirektiv om en förenklingav såväl redovisnings- somskatteregler med särskildinriktning på företag itjänstesektorn, och ett förslagkommer att presenteras under hösten1998. När det gäller stoppreglernaför fåmansföretag har ettutredningsförslag lämnats idagarna. Regeringen avser att underdet närmaste året föreslå att des.k. stoppreglerna förfåmansföretag med några få undantagslopas och ersätts med allmännaregler.Regeringen bedömer att frågan omkapitalinkomstskattesatsens nivåoch förmögenhetsskatten börövervägas under mandatperioden.Skattereformen innebar eneffektivisering av beskattningen avkapitalinkomster. En kombination avbasbreddningar och sänktskatteuttag kunde genomföras inomramen för ett ökat skatteuttag. Detbör enligt regeringen noteras attbeskattningen av personligakapitalinkomster i en liten öppenekonomi i första hand kan ses somen beskattning av sparande med enbegränsad inverkan på näringslivetsrealinvesteringar. att det angelägna kravet påen likformig beskattning avsparandet kan upprätthållas utannämnvärd inverkan påinvesteringarna. För nystartadeföretag och för mindre företag utantillgång till de internationellakapitalmarknaderna kan dockbeskattningen av sparande ocksåvara betydelsefull för real-investeringar och sysselsättning.I budgetpropositionen anförs vidareatt internationaliseringen ställerökande krav på politikensutformning och att uppmärksamhetenpå potentiellt eroderandeskattebaser behöver förstärkas ochberedskapen höjas för korrigerandeåtgärder. Vid beskattningen avprivat konsumtion genommervärdesskatt och olikapunktskatter har högreskattesatser än sin omvärld. Denvanliga gränshandeln utgör i dettasammanhang ett mindre problem änden framväxande elektroniskahandeln med dess lägretransaktionskostnader för konsu-menterna. Överenskommelser mellanländerna är enligt regeringen heltnödvändiga för att effektiviserakontrollen, men även för attetablera skyddsnät i form avminimiskattesatser på olikaområden. Det är därför enligtregeringens mening av stor vikt attden överenskommelse om ettskattepaket mot skadligskattekonkurrens på företags- ochkapitalskatteområdena som EU-ländernas finansministrar beslutatom genomförs såsnart som möjligt. Förhandlingarpågår också om ett direktiv ombeskattning av ränteinkomster.Medlemsländerna skall kunna väljamellan att införa en källskatt påminst och att lämna uppgifterom inkomsterna till denskattskyldiges hemland så att be-skattning i sin helhet kan ske där.Ett annat område där det enligtregeringen är angeläget medminimiskattesatser ärenergiområdet. Även här diskuterarEU:s medlemsländer ett direktiv-förslag från kommissionen medinriktningen att införaminimiskatter för samtligaenergislag, dvs. även på el, koloch naturgas.Med den starkare grund som lagtsför ekonomi genombudgetsaneringen ochlåginflationspolitiken skapasenligt vad regeringen anför ettstörre utrymme förframtidssatsningar på en radområden. Det handlar om att verkaför en uthålligt hög ekonomisktillväxt, en stigandesysselsättning, en förstärktgenerell välfärd, en bättreutbildning och en fortsattutveckling mot ekologiskhållbarhet. Det är därför enligtregeringen viktigt att göra enöversyn av skattesystemet, ochregeringen aviserar i propositionenatt den avser att bjuda in samtligariksdagspartier till överläggningarom skattepolitikens framtidainriktning.MotionernaModerata samlingspartiet anför isina partimotioner att detövergripande målet för denekonomiska politiken skall vara attskapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig höjning avantalet nya arbetstillfällen, engod reallöneutveckling och ettminskat bidragsberoende. Denpolitiska sektorns inflytande måsteminska så att utrymme skapas förprivat verksamhet och individuelltansvar. Överflyttning av kommunalverksamhet till den privatasektorn, avregleringar ochskattesänkningar är enligtmotionärerna förutsättningar förfler och växande företag och nyaarbetstillfällen.En social skattepolitik som syftartill att alla skall kunna leva påsin lön måste enligt motionärernastå på två ben. Det ena är enkraftfull skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägreskatter mot minskat behov av bidragoch offentliga subventioner. Påsikt bör målet vara att den som äri behov av bidrag och offentligtstöd inte skall betala skatt, ochatt den som betalar skatt inteskall behöva bidrag. Det andrabenet är reformer på skatteområdetsom syftar till att stärkatillväxtkraften i ekonomin så attden höga arbetslösheten kan pressastillbaka och antalet människor somav andra skäl blivit helt beroendeav det offentliga för sinförsörjning minskar.