bet · GL01SfU9 · 1998-03-11 00:00:00 — På så sätt skapas enligt motionärerna den politiska grunden för attgöra asylpolitiken till en del av den allmänna invandringspolitiken. Enligtmotionärerna är regeringens skrivelse i första hand en sorglig uppräkning avbeslut som försämrat situationen för många människor på flykt. Riksdagensbeslut att avskaffa begreppen de facto-flykting och politiskt humanitära skäloch en insnävning av anhörigbegreppet har inneburit att flyktingpolitikenblivit betydligt mer restriktiv än vad den tidigare var och enligt motionärernabör vara. Det är nu än mer nödvändigt att värna om asylrätten och ta sikte påden enskilda människans situation. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omatt värna asylrätten och att återställa den till vad som tidigare gällde.Även i motion Sf13 av m.fl. (v) kritiseras många av deändringar som genomförts i asyllagstiftningen. Enligt motionärerna var detolyckligt att genomdrev ytterligare försämringar i asylrätten, trotsatt invandringsmyndigheterna redan genom en lag- och konventionsstridigrättstillämpning i stor omfattning lyckats strypa tillströmningen avskyddssökande. Motionärerna anser att det är allvarligt att det rykte somSverige lyckats skaffa sig som en alltigenom pålitlig försvarare av demänskliga rättigheterna nu undergrävs genom systematiska brott mot asylrätten.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om det anförda. Vidare kritiseras imotionen den i lagen införda bestämmelsen om skydd på grund av kön ellerhomosexualitet i så motto att det hade varit en väsentligt bättre lösning attbredda tolkningen av flyktingkonventionens flyktingbegrepp så att detinnefattade också förföljelse på grund av kön eller homosexualitet. Enligtmotionärerna vinner en sådan tolkning successivt terräng och är numeraetablerad i , , och . I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om breddning av flyktingkonventionens begrepp så attvälgrundad fruktan för förföljelse på grund av kön eller homosexualitetinkluderas. Motionärerna anför vidare att statistik för visar att av alla de asylsökande som beviljatsuppehållstillstånd har endast åtta personer beviljats detta på grund av den nyaregeln om skydd på grund av kön eller homosexualitet. Enligt motionärerna harInvandrarverket inte utfärdat några riktlinjer till sin personal förtillämpningen av den nya regeln. I yrkande 4 begärs därför ett tillkännagivandeom att regeringen skall ge i uppdrag att utarbeta sådanriktlinjer.Även i motion Sf618 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivandeom en tolkning av flyktingkonventionen så att denna innefattar personer somförföljs på grund av kön eller homosexualitet. På så sätt kan enligtmotionärerna bli ett exempel för andra länder inom ramen för den samordning somsker på flyktingpolitikens område mellan EU-länderna.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) framhåller i motion Sf619 att det är viktigt attSverige på alla sätt söker hjälpa till vid flyktingsituationer i hemlandet menatt detta inte får innebära att vi anser oss ha rätt att vägra personer skyddnär de tagit sig till . Motionärerna vill därför värna om artikel 14 iFN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna (yrkande 2). Motionärerna anserdessutom att rätten att få stanna i som de facto-flykting skallåterinföras (yrkande 3). I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om att deasylsökande från f.d. som kommit hit sedan bör fåuppehållstillstånd i om inte synnerliga skäl talar emot detta.I motion U625 yrkande 6 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande omatt de kosovoalbaner som sökt som första asylland skall få stanna härför gott med anledning av de omständigheter som råder i Kosovo.Utskottets ställningstagandeI två motioner framförs en mer generell kritik mot många av de ändringar iutlänningslagen som beslöt om med anledning av denmigrationspolitiska propositionen. Beträffande skälen för förslagen erinraderegeringen i propositionen om att kritik från skilda utgångspunkter haderiktats mot den svenska asylpolitiken . Den svenska tolkningen avflyktingkonventionen hade ansetts vara alltför snäv. Skyddsregeln för de facto-flyktingar, vilken i stort sett saknade motsvarighet i andra länderslagstiftning, hade ansetts alltför vag och på en gång för vid och för snäv.Även den särskilda skyddsregeln för krigsvägrare var unik för ochansågs av många inte nödvändig, eftersom ett tillräckligt skydd i regel kundeerbjudas inom ramen för övriga delar av asylbegreppet. Regeringen ansåg attmycket av kritiken varit berättigad.Den svenska asylpolitiken präglas enligt utskottets mening av humanitet ochgenerositet. har i förhållande till sin folkmängdtagit emot fler asylsökande och deras anhöriga, förutom , än någotannat land i västvärlden. har också varit pådrivande i detinternationella samarbetet i syfte att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingars rättsliga skydd. De genomfördaändringarna i asyllagstiftningen motsäger inte detta.Möjligheten till uppehållstillstånd på grund av politisk-humanitära skälansågs i den migrationspolitiska propositionen i princip kunna utmönstras genomde nya skyddsregler som föreslogs. I sitt betänkande 1996/97:SfU5 uteslöt dockutskottet inte att det även fortsättningsvis kan förekomma situationer därpolitisk-humanitära skäl utgör grund för uppehållstillstånd med stöd av 2 kap.4 § utlänningslagen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf13 yrkande 2, Sf14 yrkande 1och Sf619 yrkande 2.Beträffande skydd för personer som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet anförde utskottet i betänkandet 1996/97:SfU5 bl.a. följande. Sålänge någon enhetlig uppfattning inom EU:s länder inte finns om att personersom förföljs på grund av kön eller homosexualitet skall tillerkännasflyktingstatus delar utskottet regeringens uppfattning att en särskildskyddsregel för dessa bör finnas som ansluter sig till flyktingkonventionen ochger samma starka skydd. Den nya skyddsregeln innebär en avsevärd förstärkningav skyddet i förhållande till vad som då gällde. Utskottet pekar också på atten sammanvägning av de olika skäl för skydd som personer inom dessa grupper kananföra kan innebära att de kan ges flyktingstatus. Omständigheterna kan ocksåvara sådana att de får skydd på grund av att de känner välgrundad fruktan föratt straffas med döden eller utsättas för förnedrande behandling ellerbestraffning. Utskottet vidhåller de framförda uppfattningarna och avstyrkermotionerna Sf13 yrkande 3 och Sf618. Utskottet utgår från att Invandrarverketpå lämpligt sätt hanterar frågan om riktlinjer för personalen med avseende påden nya bestämmelsen om skydd för dem som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet. Utskottet anser att något tillkännagivande med anledning avmotion Sf13 yrkande 4 inte behövs.Beträffande utmönstrandet av begreppet de facto-flykting anförde utskottet ibetänkandet 1996/97:SfU5 följande. Med det nya skyddsbegrepp som regeringenföreslagit för skyddsbehövande i övrigt delar utskottet regeringens uppfattningatt skyddsregeln för de facto-flyktingar skall utmönstras ur lagstiftningen.Inom denna grupp har det enligt utskottets uppfattning funnits både personermed så starka skyddsbehov att de borde fått flyktingstatus och personer somknappast haft behov av skydd. Med den nya flyktingdefinitionen kommer en delpersoner som betraktats som de facto-flyktingar att få skydd somkonventionsflyktingar. Många kommer att hänföras under det skydd som ges tillpersoner som känner välgrundad fruktan för att straffas med döden eller medkroppsstraff eller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling. Utskottet vidhåller de nu framförda uppfattningarna ochavstyrker motion Sf619 yrkande 3.Vad gäller de motioner vari begärts tillkännagivanden om rätt tilluppehållstillstånd för olika grupper av asylsökande som kommer från länder därde lever under svåra förhållanden vill utskottet erinra om att asylprövningenskall ske efter en individuell prövning utifrån de skäl som varje sökande kananföra för rätt till uppehållstillstånd. Utskottet avstyrker därför motionernaSf619 yrkande 4 och U625 yrkande 6.Uppehållstillstånd i andra fallGällande ordningI 2 kap. 4 § utlänningslagen regleras i vilka fall uppehållstillstånd får gestill andra personer än skyddsbehövande. Genom ändringarna i utlänningslagenpreciserades familje- och anhörigbegreppen i lagen. kunde ocksåuppehållstillstånd enligt praxis beviljas en utlänning som av politisk-humanitära skäl ansågs ha rätt att bosätta sig här i landet. Genom de nyaskyddsregler som infördes för andra skyddsbehövande än flyktingar avses enligtden migrationspolitiska propositionen med humanitära skäl främst dem som harrenodlat humanitära skäl.Enligt nu gällande bestämmelser får uppehållstillstånd beviljas make, makaeller sambo och ogifta barn till någon som är bosatt i fått uppehållstillstånd för bosättning här. Vidare får uppehållstillståndges till andra nära anhöriga som ingått i samma hushåll som en sådan person.Homosexuella förhållanden likställs med heterosexuella. Det finns också enmöjlighet att bevilja uppehållstillstånd till en utlänning som annars harsärskild anknytning till . Det kan i sådana fall exempelvis röra sig omen person som inte tidigare är gift eller sambo med någon här i landet och somskall komma hit för att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande ochsom enligt den praxis som rådde före beviljadesuppehållstillstånd. Det kan också röra sig om en nära anhörig till en som fåttuppehållstillstånd som skyddsbehövande.Enligt uttalanden i den migrationspolitiska propositionen skall systemet meduppskjuten invandringsprövning behållas när det gäller förhållanden därparterna känt varandra endast . Vid sådana förhållanden tillämpass.k. uppskjuten invandringsprövning då uppehållstillstånd ges itaget . Upphör anknytningen under den tiden skallutlänningen i normalfallet återvända hem. Undantag görs dock, t.ex. när detfinns barn i förhållandet, när förhållandet upphört på grund av misshandel, närdet finns risk för social utstötning vid återkomsten till hemlandet eller omden part som kommit hit på grund av anknytning har hunnit bli väl etablerad iarbetslivet.Uppehållstillstånd kan också beviljas en utlänning som av humanitära skäl börfå bosätta sig i eller en utlänning som har fått arbetstillstånd ellersom har sin försörjning ordnad på annat sätt. Vid prövning av en ansökan omuppehållstillstånd enligt förevarande bestämmelser skall beaktas om utlänningenkan förväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skall utverkas före inresan till Sverigeoch en ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan.Uppehållstillstånd får dock ges om det är uppenbart att utlänningen ändå skulleha fått tillstånd om prövningen skett före inresan.MotionerI motion Sf14 av m.fl. (fp) framhålls att familjer i dagsplittras genom att en familjemedlem som får avslag på sin ansökan omuppehållstillstånd tvingas resa tillbaka till sitt hemland för att där ansökapå nytt under åberopande av anknytningsskäl. Motionärerna anser att sådanaärenden bör kunna prövas i utan att den sökande tvingas återvända tillsitt hemland och i yrkande 12 begärs ett tillkännagivande om detta.Motionärerna framhåller vidare att tonårsbarn som kommer till i daginte har samma rätt som yngre barn att få ta hit sina föräldrar påanknytningsskäl. I yrkande 17 begärs därför ett tillkännagivande om atttonårsbarn skall ha samma möjligheter som yngre barn att få hit sina föräldrargenom anknytning.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) begär i motion Sf619 yrkande 11 etttillkännagivande om att den som söker uppehållstillstånd på grund av anknytningbör kunna få göra detta i och inte vara tvingad att göra detta frånhemlandet.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion Sf624 ett tillkännagivande omanknytningsutredningar. Enligt motionären bör en person som sökeruppehållstillstånd på grund av anknytning kunna få uppehålla sig här i landetunder den tid som utredning pågår.I ett antal motioner tas upp frågor som rör s.k. uppskjuteninvandringsprövning.I motion Sf14 av m.fl. (fp) anförs att s.k. kvinnoimport ochkvinnomisshandel är ett problem som alltmer börjar att uppmärksammas. Enligtmotionärerna bör sådan kvinnomisshandel i sig utgöra grund föruppehållstillstånd om det inte rör sig om ren skeninvandring. I yrkande 5begärs ett tillkännagivande härom. I yrkande 14 begär motionärerna etttillkännagivande om tro på äktenskapet. Det är enligt motionärerna inte rimligtatt enskilda tjänstemän gör subjektiva bedömningar av äktheten i makars kärlek.För att ifrågasätta ett sådant förhållande bör det enligt motionärerna krävashandfasta bevis på att det rör sig om skenäktenskap.I motionerna Ju917 yrkande 15 av och andre vice talmannenGörel Thurdin (c) och A803 yrkande 11 av m.fl. (c) begärstillkännagivanden om den s.k. tvåårsregeln. Enligt motionärerna har regelninneburit att många kvinnor hamnat i en tvångssituation. Av rädsla för att bliutvisade har de inte vågat bryta ett förhållande, trots att de utsatts förmisshandel och övergrepp. Även om denna regel används mindre restriktivtän tidigare bör det prövas om denna regel kan ändras till en ettårsregel.Barbro och () framhåller i motion Ju901 attkvinnoimport och kvinnomisshandel är ett problem som börjat uppmärksammasalltmer. Kvinnor som misshandlas vågar av rädsla för att bli utvisade inteanmäla övergrepp. Rättsskyddet för kvinnor som kommer till genom s.k.äktenskapsförmedlingar måste förbättras. Om det inte rör sig om renskeninvandring måste dessa kvinnor om de så önskar få rätt att stanna iSverige. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om det anförda.Inger m.fl. (s) anför i motion Ju934 att den s.k. tvåårsregelnunderlättat för mannen att hålla kvar en kvinna i ett förhållande sominnefattar kränkningar och övergrepp genom hot om skilsmässa och att enskilsmässa kan få till följd att kvinnan utvisas ur landet. Motionärerna menaratt vid bedömningen av om en kvinna skall få stanna här i landet trots attkravet samlevnad inte är uppfyllt så måste hänsyn tas till omkvinnan utsatts för våld eller annan kränkande behandling av mannen. Ävenrisken att kvinnan vid en återkomst till hemlandet kan bli förskjuten av sinfamilj eller av samhället måste beaktas. Enligt motionärerna bör ettklargörande av tvåårsregeln göras så att tillämpningen ger möjlighet för dessakvinnor att få stanna kvar i . I yrkande 13 begärs ett tillkännagivandehärom.Ragnhild Pohanka m.fl. (mp) anser i motion Sf619 att kvinnor som fåttuppehållstillstånd på grund av anknytning och som i ett förhållandemisshandlats av mannen bör få stanna i efter en separation. I yrkande10 begärs ett tillkännagivande om det anförda.Sten Tolgfors (m) begär i motion Sf602 yrkande 2 att regeringen skallåterkomma till med förslag som kompletterar den nuvarandelagstiftningen med en möjlighet till uppehållstillstånd för anhöriga, förutsattatt föräldrar eller andra närstående åtar sig försörjningsbördan för dem.I motion Sf607 yrkande 4 av m.fl. (m) anförs att personerfrån länder utanför och EU som söker arbetstillstånd i bör fåbättre möjligheter än vad som gäller att erhålla uppehållstillstånd.Sådana möjligheter måste enligt motionärerna bygga på att vederbörande kanförsörja sig här. I yrkande 4 begärs förslag från regeringen i enlighet meddet anförda.Utskottets ställningstagandeDe motioner som har väckts angående uppskjuten invandringsprövning behandlar ihuvudsak de problem som kan uppstå för kvinnor som lockats till av mänsom sedan misshandlar dem eller på annat sätt behandlar dem illa. Den s.k.Anknytningsutredningen har överlämnat sitt betänkandeUppehållstillstånd på grund av anknytning (SOU 1997:152). I betänkandet läggsbl.a. fram förslag som skall göra det möjligt att frångå tvåårsregeln omkvinnan eller hennes barn utsatts för våld eller allvarliga kränkningar iförhållandet. beslöt regeringen att tillsätta en parlamentariskkommitté, Ny instans- och processordning vid tillämpning av utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen samt viss översyn av utlänningslagen (NIPU) (dir.1997:20). Enligt ett regeringsbeslut har bl.a.Anknytningsutredningens betänkande överlämnats till NIPU för beaktande.Utskottet anser att resultatet av kommitténs arbete bör avvaktas och att någratillkännagivanden till regeringen därför inte är påkallade med anledning avmotionerna Sf14 yrkandena 5 och 14, Sf619 yrkande 10, Ju901 yrkande 2, Ju917yrkande 15, Ju934 yrkande 13 och A803 yrkande 11.En ansökan om uppehållstillstånd får beviljas efter inresan till en näraanhörig till en här bosatt person eller en som annars har särskild anknytningtill om det är uppenbart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats omprövningen skett före inresan. I det fall en ny ansökan om uppehållstillståndges in av en utlänning som befinner sig i och som skall avvisas ellerutvisas enligt ett lagakraftvunnet beslut är den grundläggande principen attbeslutet skall verkställas innan en anknytning prövas. Genom förslag iproposition 1994/95:179 skedde en viss uppmjukning i det att en bestämmelseinfördes att en ny ansökan skall få beviljas om det skulle strida mothumanitetens krav att verkställa beslutet. Den nämnda skallockså ta ställning till i vilken utsträckning det bör vara möjligt att fåuppehållstillstånd på grundval av en ansökan som görs efter inresan och därskälen för ansökan är anknytning till . Utskottet anser även här attresultatet av det pågående utredningsarbetet bör avvaktas och avstyrkermotionerna Sf14 yrkande 12, Sf619 yrkande 11 och Sf624.I den migrationspolitiska propositionen anförde regeringen att rätten tillfamiljeåterförening måste vara en självklar och grundläggande del i den svenskainvandringspolitiken. Åldersgränsen för ogifta barn som önskade återförenas medsina föräldrar var tidigare enligt praxis . I propositionen bedömderegeringen det vara rimligt att denna åldersgräns sänktes till , som ärden gräns som gäller i de flesta västeuropeiska länder. Det är också densvenska myndighetsåldern och det är åldersgränsen för barn enligtbarnkonventionen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Sf14yrkande 17.Frågan om krav på att försörjningen skall vara tryggad innanuppehållstillstånd beviljas för anhöriga diskuterades i den migrationspolitiskapropositionen. Regeringen framhöll därvid att ett försörjningskrav för anhörigaför rätt till uppehållstillstånd skulle kräva en mycket grundlig belysning avfrågan i hela dess vidd, och regeringen var därför inte beredd att lägga framförslag om någon form av försörjningskrav. Utskottet avstyrker motion Sf602yrkande 2.Beträffande arbetskraftinvandring anförde regeringen i denmigrationspolitiska propositionen att öppenhet bör visas för de behov som vidolika tidpunkter finns inom bl.a. näringslivet. Hänsyn måste därvid tas tillden ekonomiska situationen och arbetsmarknadsläget. Regeringen bedömde att denpraxis som redovisat när det gäller övriginvandring i huvudsak var väl underbyggd och att det inte fanns skäl attföreslå några ändringar. Enligt regeringen stämmer nuvarande praxis också välöverens med de resolutioner som antagits inom EU. Utskottet avstyrker mot dennabakgrund motion Sf607 yrkande 4.Adoption av vuxna och uppehållstillståndI motion Sf602 av () anförs att svensk domstol kan meddela ettbeslut som innebär ett godkännande till adoption av en vuxen person. Trotsdetta kan komma fram till att den adopterade inte skallerhålla uppehållstillstånd. Denna bedömning kan göras även fast den berördadomstolen vanligen inhämtar yttrande från inför sitt avgörande.Enligt motionären är detta inkonsekvent. Om domstol funnit skäl föreligga attmedge tillstånd till adoption av vuxen utländsk person bör detta varatillräckliga skäl för att skall medge en ansökan omuppehållstillstånd. Bedömningen av dessa ärenden bör enligt motionären skesamlat, och i yrkande 1 begärs förslag från regeringen som säkerställer attsamverkan mellan berörda myndigheter sker i enlighet med det anförda.Adoption av vuxna är sällsynt förekommande och kräver liksom i övrigaadoptionsärenden att domstol ger tillstånd till adoption. När det gälleradoption av en person som inte skall uppfostras av adoptanten, får tillståndtill adoption endast medges om det med hänsyn till det personliga förhållandetmellan sökanden och den som skall adopteras finns särskild anledning tilladoptionen. Normalt skall det vara fråga om ett förhållande av väsentligensamma innehåll som det som föreligger mellan föräldrar och barn. Adoption kansåsom anförs i motionen komma att medges av vuxen utländsk person även i defall där vederbörande sedermera inte beviljas uppehållstillstånd. Någonovillkorlig skyldighet för domstolen att inhämta yttrande från Invandrarverketi aktuella fall föreligger inte även om så regelmässigt sker. Det kan ocksåframstå som svårförklarligt om en domstol först finner särskild anledningföreligga för adoption med hänsyn till det personliga förhållandet mellanadoptanten och den adopterade och att därefter vägraruppehållstillstånd. Utskottet anser mot bakgrund härav att regeringen dels böröverväga om en ovillkorlig kommunikation bör ske mellan domstol ochInvandrarverket i de nämnda fallen, dels utreda om det vid vuxenadoption avutlänning bör ske en samlad bedömning av samtliga omständigheter innefattandesåväl frågan om uppehållstillstånd som adoptionsfrågan. Regeringen böråterkomma till med en redovisning och eventuella förslag i berörthänseende. Vad utskottet med anledning av motion Sf602 yrkande 1 sålunda anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.Kostnaderna för asylpolitikenSten () begär i motion Sf601 att regeringen redovisar de totalakostnaderna och intäkterna för flyktingpolitiken . Enligtmotionären visar ett antal utförda attitydundersökningar att svenska folket ärkritiskt till den förda flyktingpolitiken, och många menar bl.a. att den är fördyr. Ett klarläggande av såväl kostnaderna som intäkterna av flyktingpolitikenskulle därför enligt motionären vara av värde.Utskottet vill nämna att i en rapport till Expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi () av , biträdande professor i nationalekonomi,och , ekon. dr. i nationalekonomi (Invandring, sysselsättning ochekonomiska effekter, Ds 1995:68) har frågor om kostnader för invandringenbelysts. Utskottet finner inte anledning för begära en redovisningför flyktingpolitikens kostnader och intäkter fr.o.m. år 1985.Utskottet avstyrker motion Sf601.Asylsökande och inskrivning i försäkringskassaI motion Sf271 av () begärs ett tillkännagivande om attasylsökande förvärvsarbetande skall registreras hos ienlighet med de bestämmelser som gäller för övriga skatte- och avgiftsbetalare.Motionären framhåller att trots att en asylsökande förvärvsarbetar och betalarskatt och avgifter kan denne inte bli inskriven i . Dettainnebär att utlänningen vid sjukdom inte är berättigad till sjukpenning ochinte heller kan uppbära föräldrapenning.Enligt gällande bestämmelser kan en utländsk medborgare skrivas in i enallmän försäkringskassa först när han beviljas permanent uppehållstillståndeller uppehållstillstånd eller eller beviljas ettuppehållstillstånd som i annat fall kan ligga till grund för folkbokföringen.Således gäller för alla utomnordiska medborgare, även icke asylsökande somt.ex. feriearbetare och studerande, att inskrivning i försäkringskassa inte kanske om vistelsen varar eller är avsedd att vara än . Ibetänkandet En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72) föreslås att denpersonkrets som skyddas av svensk socialförsäkring skall utvidgas till attomfatta alla som arbetar här i landet, dvs. även personer som arbetar här undersådana förhållanden att de inte kan anses bosatta här. Utvidgningen föreslåsske genom att socialförsäkringen delas i två delar, varav en del grundas påbosättning här i landet och en del blir beroende av arbete här i landet. Dentillkommande personkretsen blir således enligt förslaget försäkrad för sådanaförmåner som är beroende av arbete här i landet.