bet · GM01NU3 · 1998-12-01 00:00:00 — Regeringen föreslår i propositionenatt stödet skall finansieras med intäkter somSvenska kraftnät har i sin verksamhet och attregeringen får rätt att meddela närmare föreskrifterom bidraget.Vissa kompletterande uppgifterStatligt stöd för landsbygdens elektrifiering harfunnits . Stödet harfinansierats från ett anslag i statsbudgeten. Våren1980 beslutade (prop. 1979/80:100 bil. 17,bet. 1979/80:NU36) om ett tioårigt stödprogram fördetta ändamål. I programmet ingick stöd förupprustning med under femår (t.o.m. /85) och förnyanläggningar med (t.o.m. /90). På förslag avnäringsutskottet (bet. 1989/90:NU25 s. 7) beslutaderiksdagen att anvisa ytterligare medel tillfrämjandet av landsbygdens elektrifiering på ett /91 återinrättat anslag med ettbelopp om . Påföljande budgetårupphörde anslaget och har därefter inte varituppfört på statsbudgeten. De närmare bestämmelserna- som fortfarande gäller - för bidraget regleras iförordningen (1959:369) om statligt stöd åtlandsbygdens elförsörjning. Av denna framgår bl.a.att är den myndighet somprövar behovet av och beviljar stöd. I föreliggandeförslag från regeringen förutsätts att Svenskakraftnät övertar den roll som har på detta område sombidragsmyndighet.I budgetpropositionen beräknas att intäkterna frånden avgiftsfinansierade verksamheten inom Svenskakraftnät skall uppgå till drygt 2 miljarder . Svenska kraftnäts verksamhetsplanför innehåller ett budgeteratresultat på 456, 470 respektive 487 miljoner kronorvid ett avkastningskrav på av justerat egetkapital. Det utdelningskrav som staten ställer påSvenska kraftnät uppgår till av resultatet.Utdelningen redovisas på statsbudgetens inkomstsida(inkomsttitel svenska kraftnätsinlevererade utdelning och inleverans avmotsvarighet till statlig skatt) och beräknas år1999 uppgå till 297 miljoner kronor.I ellagen (4 kap. 1 §) sägs att nättariffer skallvara skäliga och utformade på sakliga grunder.Hänsyn skall tas till kravet på rimlig avkastning inätverksamheten. I en prövning som nätmyndighetengjort av svenska kraftnäts nätavgifter(dnr 963-96-12100) sägs att andrakostnader än sådana som är påkallade i verksamhetenutifrån en affärsmässig bedömning inte får läggastill grund för avgifterna. Reglerna om skäliganättariffer gäller nätverksamhet generellt och någotundantag för stamnäten föreligger inte. I lagenuttalas också (12 kap. 6 §) att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddelaförskrifter om avgifter för myndighets verksamhetsom sker med stöd av ellagen. I förordning(1991:2013) med instruktion för svenskakraftnät sägs (16 §) att Svenska kraftnäts medel fåranvändas för de ändamål som regeringen harfastställt i investeringsplanen och de övrigaföreskrifter som avser Svenska kraftnäts verksamhet.Några närmare riktlinjer för Svenska kraftnätsavgiftsuttag utöver detta finns inte. Det sagdainnebär att stamnätstariffen inte får vara utformadså att den täcker kostnaden för elektrifieringen avvissa glesbygdsfastigheter - denna aktivitet kaninte sägas vara affärsmässigt motiverad. I deninvesterings- och finansieringsplan som harbehandlats i det föregående avsnittet fannsföljaktligen inte heller kostnaderna för glesbygdenselektrifiering upptagna. Elektrifieringen kommerdärmed att finansieras via det avkastningskrav somregering och riksdag ställer på svenskakraftnät, och som för - som nämndes -enligt planerna skall inlevereras till statsbudgetenoch beräknas uppgå till 297 miljoner kronor.I lag (1996:1059) om statsbudgeten (den s.k.budgetlagen) sägs (17 §) att statens inkomster ochutgifter skall budgeteras och redovisas brutto påstatsbudgeten. I den proposition som låg till grundför beslut (prop. 1995/96:220, bet.1996/97:KU3) anförde regeringen (s. 43) attbruttoprincipen särskilt har uppmärksammats eftersomsträvan har varit att ge en tydligare bild avstatens åtaganden och att underlätta förståelsen avstatsbudgeten. Enligt regeringens uppfattning, sadesdet, bör bruttoprincipen vara vägledande vidutformningen av statsbudgeten och redovisningen motanslag och inkomsttitlar. I finansutskottetsyttrande (1995/96:FiU8y) till konstitutionsutskottetmed anledning av propositionen påtalades (s. 13) attom väsentliga delar av den statliga verksamheteninte redovisas över statsbudgeten finns risk att deutanförstående delarna inte tas upp till prövning isamband med budgetbehandlingen på samma sätt som denövriga budgetbehandlingen. Likaså, fortsattefinansutskottet, minskar värdet av att fastställautgiftsramar om vissa utgifter inte omfattas av dem.Konstitutionsutskottet anslöt sig (s. 23) tillfinansutskottets bedömning i den berörda delen.Inför näringsutskottet har företrädare för Närings-och lämnat bl.a. följandekompletterande upplysningar. Bidraget skall intetäcka kostnader för drift och underhåll. Det skallutgå som en engångssumma, och därefter får berördnätkoncessionsinnehavare svara för underhållet påden aktuella ledningen. De föreskrifter somregeringen avser att utarbeta som vägledning förSvenska kraftnäts prövning av bidragsansökningarnakommer att vara omfattande, med bl.a. krav påsärredovisning av antal ansökningar, kostnader ochantalet elektrifierade hushåll. Regeringen skall ibudgetpropositionen, eller i annat lämpligtsammanhang, redovisa sådan uppföljningsinformationför att kontroll möjliggörs av t.ex.kostnadsutvecklingen.Utskottets ställningstagandeUtskottet ställer sig bakom regeringens förslag tillnytt stödsystem för den fortsatta elektrifieringenav hushåll i glesbygden. Det är enligt utskottetsmening positivt att staten tar ett förnyat ansvarför att underlätta upprättandet av elförsörjningtill oelektrifierade helårsbeboddaglesbygdsfastigheter.Det kan dock anföras vissa principiellabetänkligheter mot utformningen av det föreslagnastödet, bl.a. mot bakgrund av bestämmelserna ibudgetlagen att statens utgifter och inkomster skallgöras tydliga och bruttoredovisas i statsbudgeten.Utskottet utgår från att det avkastningskrav somfinns uppsatt för minskasmotsvarande den kostnad som bidragssystemet för medsig; detta för att undvika risken försammanblandning av det avkastningskrav som grundaspå affärsmässiga grunder - på vilketavgiftssättningen bygger - och kostnaden förstödsystemet vars finansiering utgår från andraprinciper.Bidraget är alltså tidsbegränsat och avses attupphöra efter . Utskottet vill betonavikten av att bestämmelserna för stödprogrammet gesen distinkt utformning, så att den utgiftsnivå somregeringen har förutsatt kan hållas och så att ennoggrann uppföljning från regeringens och riksdagenssida blir möjlig. Utskottet förutsätter vidare enårlig redovisning från regeringen till omstödprogrammet så att en fortlöpande kontroll avkostnadsutvecklingen kan äga rum. Med det sagdatillstyrker utskottet regeringens förslag om nyttstödsystem för landsbygdens elektrifiering. beträffande lagen om kärnkraftensavvecklingatt avslår motion 1998/99:N228 yrkande 35,res. 1 (m, kd, fp)2. beträffande ersättning för avvecklingav en reaktor i Barsebäcksverketatt med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 moment 8 och med avslag påmotion 1998/99:N241 yrkande 3 bemyndigarregeringen att under enligt 6 §andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgetenbesluta att det under uppfördaramanslaget B 11 Ersättning för avveckling av enreaktor i får överskridas omett nytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas,res. 2 (m, kd, fp)- villk. 13. beträffande anslag m.m. inom utgiftsområde21 Energiatt med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 momenten 1-7 och 14 och medavslag på motionerna 1998/99:Fi211 yrkande 20 idenna del, 1998/99:Sk707 yrkande 2,1998/99:MJ747 yrkande 2, 1998/99:MJ776 yrkande1, 1998/99:MJ803 yrkande 2, 1998/99:N205,1998/99:N228 yrkandena 5, 6 och 22, 1998/99:N241yrkandena 2, 4, 9 och 11, 1998/99:N261 yrkandena2-13, 1998/99:N299 yrkandena 2-6 och 1998/99:Bo505 yrkande 3a) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 1 Bidrag för att minskaelanvändning, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst ,b) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 2 Bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst ,c) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 3 Åtgärder föreffektivare energianvändning, besluta omåtgärder som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underåren 2000-2002,d) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 4 Energiforskning,besluta om stöd till forskning och utvecklinginom energiområdet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 952 000 000kr ,e) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 5 Energiteknikstöd,besluta om stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,f) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 6 Introduktion av nyenergiteknik, besluta om stöd till introduktionav ny energiteknik som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst ,g) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 7 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser,besluta om åtgärder som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 23 600 000kr ,h) för anvisar anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga,4. beträffande svenskakraftnätatt med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 momenten 9-12a) som inriktning godkänner investerings- ochfinansieringsplanen för Affärsverkskoncernensvenska kraftnät för ienlighet med vad som anges i propositionen,b) godkänner omfattning och inriktning avAffärsverket svenska kraftnätsberedskapsåtgärder i enlighet med vad som angesi propositionen,c) ger regeringen finansiella befogenheterrörande i enlighetmed vad som anges i propositionen,d) bemyndigar regeringen att låta Affärsverketsvenska kraftnät ta upp lån och placera likvidamedel i och utanför samt att iövrigt ge svenska kraftnätfinansiella befogenheter i enlighet med vad somanges i propositionen,res. 3 (c, mp)5. beträffande landsbygdenselektrifieringatt med bifall till proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 moment 13 bemyndigar regeringenatt meddela närmare föreskrifter om bidrag förstatligt stöd åt landsbygdens elförsörjning samtgodkänner finansieringen av verksamheten ienlighet med vad som anges i propositionen.res. 4 (m, kd, c, fp)den 1 december 1998På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per ()*, BarbroAndersson (), () (mom. 4och 5), (), ()*,()*, (), OlaKarlsson (m)*, (), MarieGranlund (s), () (mom. 4 och 5),()*, () (mom. 4 och5), (), (), EvaFlyborg (fp)*, (), () (mom. 1-3)*, () (mom.1-3) och () (mom. *) Har ej deltagit i beslutet under moment 3 Lagen om kärnkraftens avveckling (mom.1)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omlagen om kärnkraftens avveckling bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning föreligger nu skälför att frångå de ställningstaganden som gjordes avutskottsmajoriteten i samband med behandlingen avavvecklingslagen. Det faktum att Regeringsrättenförordnat om inhibition av regeringens beslut attförbjuda driften vid visar att deprincipiella invändningar som riktas motavvecklingslagen i motion 1998/99:N228 (m) måstebeaktas. Enligt utskottets uppfattning är detnödvändigt att utan tidsfördröjan upphävaavvecklingslagen. De principiella brister somvidlåder lagen är tydliga, vilket bekräftas av denprövning som Regeringsrätten nu genomför. Förutomprincipiella juridiska tillkortakommanden framståravsaknaden av beslutsunderlag vad gäller effekter iövrigt av lagens tillämpning - såsom omfattningen aversättning till reaktorägarna, verkan på Sverigesenergiförsörjning, miljöeffekter och lagensöverensstämmelse med EG-rättsliga aspekter - som ihögsta grad otillfredsställande.Med det sagda tillstyrker utskottet den aktuellamotionen i här berörd del och föreslår att riksdagenupphäver avvecklingslagen den 31 december 1998.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande lagen om kärnkraftensavvecklingatt med bifall till motion 1998/99:N228 yrkande 35antar följandeFörslag till lag om upphävande av lagen (1997:1320)om kärnkraftens avvecklingHärigenom föreskrivs att lagen (1997:1320) omkärnkraftens avveckling skall upphöra att gälla vidutgången av december 1998.2. Ersättning för avveckling av en reaktori (mom. 2)Under förutsättning av avslag på reservation 1Per (), (), (),(), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning föreligger inte någrasom helst hinder för att snabbt behandlaett förslag från regeringen om ettanslagsöverskridande och sättet på vilket ett sådantskall finansieras. Det kan också konstateras attbeslutsgången på motpartssidan hos ärsådan att något tidsmässigt pressat tidsläge intekommer att uppträda. Det faktum att motpartssidansammankallar en extra bolagsstämma med uppgift attpröva avtalet gör att utskottet anser att enmotsvarande tillämpning beträffande ersättningen börske på den statliga sidan. Det bemyndigande somregeringen begär är alltså obehövligt.Men utskottet vill också uttala det principielltfelaktiga i att bifalla regeringens förslag på dennapunkt. Det är oacceptabelt att frånhändersig beslutanderätten över statens budgetmedel på detangivna sättet. Om bemyndigandet utnyttjas kommerdetta att innebära att först i efterhandfår tillfälle att behandla en inte obetydliganslagsbelastning. Utskottets uppfattning är att ensådan beslutsordning med hänsyn tagen tillriksdagens finansmakt inte kan godtas. Dessa skältalar för, menar utskottet, att inte börbifalla det av regeringen föreslagna bemyndigandet,utan i stället skall förslag om anslagsöverskridandesamt finansieringen av ett sådant föreläggasriksdagen för avgörande. Det utskottet nu har anförtbör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion1998/99:N241 (kd) i här aktuell del.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ersättning för avvecklingav en reaktor i Barsebäcksverketatt med bifall till motion 1998/99:N241 yrkande 3och med avslag på proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 moment 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. (mom. 4)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omAffärsverket bort ha följandelydelse:Utskottet kan inte ställa sig bakom regeringensförslag beträffande som innebär attfinansiellt utrymme och befogenheter tilldelasprojektet . Enligt utskottets uppfattningär förslaget illa genomtänkt och bör därför integenomföras. Det finns långt mer angelägnainvesteringsbehov än en elkabel mellan ochPolen. Betydligt större resurser måste läggas på attåstadkomma ökad energieffektivitet och användning avförnybar energi som ersättning för kärnkraft ochfossila bränslen i såväl som Polen.Huvudproblemet med kabeln är miljöstörningarna,främst i form av elektromagnetiska fält och obotligaskador på känsliga kustområden samtsannolik påverkan på fiskbeståndet.Den finansierings- och investeringplan somregeringen framlagt för godkännande gerde finansiella förutsättningarna för det fortsattaarbetet med kabelförbindelsen. Utskottet kan inteställa sig bakom denna plan och iövrigt de finansiella befogenheter som begärs avregeringen i de delar som berör Polenkabeln och fördet bolag - - som bildats förändamålet. Enligt utskottets mening bör det ankommapå regeringen att på lämpligt sätt besluta om attSvenska kraftnät och inte ikläderstaten sådana ekonomiska förpliktelser som innebärfinansiella och juridiska svårigheter att avbrytaprojektet.Med hänvisning till vad utskottet nu har anförtavstyrks regeringens förslag beträffande Svenskakraftnät i de delar som berör Polenlänken.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande svenskakraftnätatt med anledning av proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 momenten 9-12a) som inriktning godkänner investerings- ochfinansieringsplanen för Affärsverkskoncernensvenska kraftnät för ienlighet med vad utskottet anfört,b) godkänner omfattning och inriktning avAffärsverket svenska kraftnätsberedskapsåtgärder i enlighet med vad utskottetanfört,c) ger regeringen finansiella befogenheterrörande i enlighetmed vad utskottet anfört,d) bemyndigar regeringen att låta Affärsverketsvenska kraftnät ta upp lån och placera likvidamedel i och utanför samt att iövrigt ge svenska kraftnätfinansiella befogenheter i enlighet med vadutskottet anfört.4. Landsbygdens elektrifiering (mom. 5)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omlandsbygdens elektrifiering bort ha följandelydelse:Utskottet vill inledningsvis uttala en positivinställning till att staten - inom givna gränser -kan lämna bidrag för att underlätta upprättandet avelförsörjning till oelektrifierade helårsbeboddaglesbygdsfastigheter.Emellertid kan utskottet inte ställa sig bakomregeringens framlagda förslag till nytt stödsystemför landsbygdens elektrifiering. Skälet är attförslaget strider mot grundläggande principer förutformningen av statens budget enligt vad somregleras i budgetlagen. Det är anmärkningsvärt attregeringen för framlägger ett förslag somså uppenbart strider mot de riktlinjer som riksdagenoch regeringen i andra sammanhang säger sig värnaoch som i så hög grad är förknippade med budgetlagen- t.ex. taket för de offentliga utgifterna som ärett bärande element i budgetpolitiken. En grundstenär att det offentliga åtagandet skall avspeglas istatsbudgeten.Enligt utskottets uppfattning är det inteändamålsenligt att låta Svenska kraftnätsavgiftsinkomster och den avkastning som affärsverketskall leverera in till statsbudgeten tas i anspråkför ett i princip renodlat regionalpolitisktändamål; det bidrag som skallutbetala av sina rörelseinkomster i sinaffärsdrivande verksamhet måste betraktas som ettartfrämmande inslag i verksamheten. Utskottet sätterockså frågetecken för att , som harett ansvar för att affärsmässigt förvalta landetsstorkraftnät, skall använda egna administrativaresurser för att pröva bidrag tillnätkoncessionshavare för nätdragning tillglesbygdsfastigheter. Enligt utskottets mening finnsdet en beprövad handläggningsordning för detta stödsom enligt den i sammanhanget aktuella förordningenombesörjs av Statens energimyndighet.Utskottet kan inte acceptera att riksdagenfrånhänder sig kontroll över statens medel på detsätt som förutsätts i regeringens förslag;innebörden är att prövningen av bidraget under femår överlåts till , där utbetalningenav bidraget är resultatet av en internbokföringsmässig transaktion. Utskottet ser det somprincipiellt angeläget att värna riksdagensfinansmakt och att frågan om glesbygdenselektrifiering underställs riksdagensprövning.Som tidigare nämnts motsätter sig inte utskottetatt statligt stöd inom den angivna kostnadsramenutbetalas till elektrifieringen av oelektrifieradehelårsbebodda fastigheter. Dock bör kostnaden förändamålet anvisas över statsbudgeten. Regeringen bördärför återkomma till - t.ex. i denkommande ekonomiska vårpropositionen - med ettförslag till anslag och hur detta skall finansieras.I detta sammanhang bör också klarare riktlinjer förbidragsgivningen lämnas. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande landsbygdenselektrifieringatt med avslag på proposition 1998/99:1utgiftsområde 21 moment 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 3)Per , , ochStefan (alla m) anför:I finns en majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgifts-taket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2000och 2001.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som den socialatryggheten också i andra bemärkelser kan öka genomatt hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.Då majoritet har en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi.Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som viförordar har redovisats i motion 1998/99:N299 (m).Denna syn på vilka anslag som bör anvisas förenergipolitiska ändamål bygger på de principiellautgångspunkter som Moderata samlingspartiet anserbör gälla för energipolitiken och som framgår avmotion 1998/99:N228 (m).Sammanlagt har vi föreslagit - med anfördamotiveringar under berörda anslag i detta betänkande- en minskning av ramen för utgiftsområde 21 Energimed år 1999.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 3)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna har instämt i huvuddragen när detgäller omställningsprogrammet, men vi beklagarriksdagens beslut i fråga om avställningen av denförsta . De villkor som riksdagenfastslagit för stängning av den andra reaktorn iBarsebäck, dvs. att ny elenergi skall tillföraseller motsvarande mängd sparas, borde också ha fåttgälla för den första reaktorn. Vi förordar att genomeleffektivisering, utveckling och infasning avförnybar elproduktion kunna fasa ut kärnkraft och påsikt också energitillförsel som bygger på fossilabränslen. Målet bör vara ett omställningsarbete somsyftar till att bygga ett ekologiskt uthålligtenergisystem utan drastiska prisförändringar, riskför elbrist och därmed ytterligare påfrestningar påvälfärd och sysselsättning.Denna principiella syn är styrande för denanslagsfördelning som anser börgälla inom utgiftsområdet och som har redovisats imotion 1998/99:N241 (kd). Vi betraktar dendelegation som tillsatts för somobehövlig; de speciella insatser som kan komma attbehövas för el- och värmeförsörjningen i dennalandsdel bör kunna hanteras av Energimyndigheten.Då majoritet har en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 3)() anför:Med rådande höga arbetslöshet och instabilaoffentliga finanser är en långsiktig energipolitiksom syftar till en successiv omställning avenergisystemet att föredra framför en kortsiktigpolitik som leder till snabba och kraftigaelprishöjningar. beslut attsnabbavveckla kärnkraften kommer med storsannolikhet att medföra en försämrad miljö. Likasåriskerar det långsiktiga investeringsklimatet attfördärvas i sådan omfattning att det innebär ettdirekt hot mot arbetstillfällena och välfärden. Motdenna bakgrund beklagar jag avsaknaden avbedömningar och analyser av konsekvenserna av denförordade avvecklingen av kärnkraftverket iBarsebäck - inte minst de budgetära effekterna.