bet · GM01JuU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Också kriminalvården måste ha tillräckligaresurser så att de dömdas rehabiliteringsbehov kantillgodoses och nya brott därigenom förhindras.Vi anser att regeringen bör få i uppdrag attutforma de praktiska åtgärderna inom ramen förkriminalpolitiken i linje med vad vi här medanledning av motion Ju904 i berörda delar anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande utgångspunkter förkriminalpolitikenatt med anledning av motion 1998/99:Ju904 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 1.2. Riktlinjer för budgetåren 2000 och 2001m.m. (mom. 3)() anför:Enligt min mening bör Säkerhetspolisen bantas och såmycket som möjligt av dess verksamhet föras övertill polisorganisationen. Det är därförtillfredsställande att regeringen nu tillsatt denaviserade utredningen om arbetsfördelningen mellanmyndigheterna, m.m. Den skall ha avslutat sittarbete vid utgången av . börsåledes redan nu uttala att regeringen skall gebudgetarbetet för en sådan inriktning att enomfördelning på sker frånSäkerhetspolisen till polisorganisationen. Riksdagenbör med anledning av motion Ju918 i berörda delarsom sin mening ge regeringen till känna att så skallvara fallet.Däremot bör yrkandena i motion Ju904 inte föranledanågon åtgärd.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande riktlinjer för budgetåren 2000och 2001 m.m.att med anledning av motion 1998/99:Ju918 yrkandena10 och 22 och med avslag på motion 1998/99:Ju904yrkandena 19-22 i berörda delar som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservation 2.3. Särskilt glesbygdsstöd (mom. 6)(), (), KiaAndreasson (mp) och (c) anför:På samma sätt som det finns särskilda faktorer istorstadslänen som medför ökade kostnader förpolisverksamheten finns det omständigheter iglesbygden som gör verksamheten särskiltresurskrävande. Enligt vår mening måste de särskildaförhållanden som föreligger i glesbygden beaktas vidfördelningen av medel mellan polismyndigheterna. Detfår ankomma på regeringen att ta upp denna fråga iregleringsbrevet för polisväsendet. Detta börriksdagen med anledning av motionerna Ju907 ochJu918 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande särskilt glesbygdsstödatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju907yrkande 18 och 1998/99:Ju918 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 3.4. Resultatuppföljning för åklagarväsendet(mom. 8, motiveringen)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anser att dendel av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med"Såvitt gäller" och slutar med "effektivekobrottsbekämpning" bort ha följande lydelse:Såvitt gäller har denna somtidigare nämnts endast varit verksam i någramånader. De svårigheter man haft med att starta uppverksamheten visar enligt utskottets mening att dethade varit bättre att bygga ut den samverkan mellanberörda myndigheter som fanns sedan tidigare.Härigenom skulle det ha skapats bättreförutsättningar för en mer effektivekobrottsbekämpning.5. Åtgärder mot inställdahuvudförhandlingar (mom. 9)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Antalet inställda huvudförhandlingar i brottmål harblivit ett växande problem som vållardomstolsväsendet stora kostnader och innebär en faraför rättssäkerheten. Vi anser det mycket angelägetatt komma till rätta med detta problem. För attåstadkomma detta anser vi att vissa lagändringar börgenomföras. Sålunda bör en ordning som motsvarar detcivilprocessuella systemet med tredskodom vidutevaro införas även i vissa brottmål. Vidare börpolisens möjligheter att hämta personer till enhuvudförhandling utökas. Delvis liknande förslaglämnas för övrigt i rapportDomstolsväsendet (RRV 1997:48). Vi vill utövererforderliga lagändringar också framhålla deöverväganden och rekommendationer som framförs iRiksrevisionsverkets rapport förhandlingari brottmål (RRV 1994:16). Riksrevisionsverketföreslår i den rapporten bl.a. vissa åtgärder isyfte att effektivisera delgivningsverksamheten ochpekar på hur samordningen mellan de rättsvårdandemyndigheterna kan förbättras och tingsrätternasrutiner skärpas i olika avseenden.Vi anser att hos regeringen skall begärasådana lagförslag som vi nu förordat i syfte attminska antalet inställda huvudförhandlingar. Vidareförutsätter vi att regeringen aktivt verkar för attRiksrevisionsverkets överväganden ochrekommendationer beaktas och leder till åtgärder.Vad vi nu med anledning av motionerna Ju913 ochJu916 i ifrågavarande delar anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9bort ha följande lydelse:9. beträffande åtgärder mot inställdahuvudförhandlingaratt med bifall till motionerna 1998/99:Ju913yrkande 13 och 1998/99:Ju916 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 5.6. Ersättning till nämndemän (mom. 11)(), (), AliceÅström (v), (), (), (), () ochGöran () anför:Enligt vår mening är en höjning av nämndemännensersättning i och för sig önskvärd. Detsamma gällerbeträffande ersättningen åt jurymän. Enligt vårmening är det därför glädjande att frågan om ettborttagande av det s.k. taket för ersättning förförlorad arbetsförtjänst nu är föremål för översyninom . Det statsfinansiellautrymmet för andra mera genomgripande förändringarär emellertid alltjämt begränsat. Vi avstyrkerdärför såväl motion Ju410 som motionerna Ju407,Ju411 och Ju910 i nu ifrågavarande delar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11bort ha följande lydelse:11. beträffande ersättning tillnämndemän*att avslår motionerna 1998/99:Ju407 yrkande 1,1998/99:Ju410, 1998/99:Ju411 (delvis) och1998/99:Ju910 yrkande 12.7. i allmänhet (mom.12)() anför:Som regeringen redovisar i budgetpropositionen pågårett omfattande arbete med att rationalisera ocheffektivisera domstolsorganisationen. Miljöpartietvill framhålla vikten av att domstolarnas inreorganisation reformeras. Det är också betydelsefulltatt domstolsväsendet ges en lokal och folkligförankring. Särskilt angeläget är det att avskaffadomarutbildningen. Sålunda bör notarietjänstgöringenersättas av en praktiktjänstgöring som bör erbjudasalla som genomgått juristutbildningen. Genom ensådan praktiktjänstgöring kan fler jurister fåmöjlighet att komma in på arbetsmarknaden ochmöjligheterna till specialisering inom olikaverksamhetsgrenar ökar. Vidare bör fasta tjänstersom beredningsjurist och biträdande domare inrättasoch ersätta domarutbildningen. Regeringen bör beaktadet nu anförda i sitt arbete med att reformeradomstolsorganisation och domarutbildning. Vad jag numed anledning av motion Ju918 i denna del anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 12bort ha följande lydelse:12. beträffande domstolsorganisationen iallmänhet*att med anledning av motion 1998/99:Ju918yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 7.8. Tingsrätterna (mom. 13)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:I budgetpropositionen förs ingående resonemang ombehovet av att reformera domstolsorganisationen.Bl.a. skall försök med ökad samverkan inom ochmellan domstolsslagen inledas. Regeringen avserockså att ta initiativ till fortlöpande förändringarav organisationen. Enligt vår mening antyderskrivningarna i propositionen att regeringen avseratt minska antalet tingsrätter. Härför talarsärskilt att regeringen pekar ut en tingsrätt,nämligen den i , som särskilt lämplig att lägganed. Vi vill för vår del understryka att vi intedelar regeringens uppfattning att det är angelägetatt slå samman eller lägga ned tingsrätter. Lokaltförankrade tingsrätter torde tvärtom ha ettbetydande värde för rättskipningen. Vidare hararbetet i visat att det inte finnsnågot stöd i för en nedläggning avtingsrätter. Enligt vår mening måste regeringen utgåfrån detta förhållande i arbetet med reformeringenav domstolsorganisationen och inte fatta beslut omsådana nedläggningar. Vad vi nu med anledning avmotionerna Ju401 och Ju913 i nu berörda delar anförtbör som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13bort ha följande lydelse:*13. beträffande *tingsrätterna**att med anledning av motionerna 1998/99:Ju401 och1998/99:Ju913 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 8.9. Drogfria anstalter (mom. 17)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:Vi delar majoritetens uppfattning i frågan om attmålsättningen självklart både är och skall vara attanstalterna skall vara drogfria. Vi vill ocksåunderstryka att förekomsten av narkotika ianstalterna riskerar att omintetgöra alla satsningarpå verkställighetsinnehållet.Det är därför i och för sig positivt att det påflera håll pågår ett arbete för att hitta förslag pååtgärder. Arbetet har dock pågått länge ochresultatet har låtit vänta på sig. Läget ärnu som vi ser det så akut att det är påkallat medett ingripande från sida för att kommatill rätta med problemen.Vi vill därför visa på ytterligare vägar att prövapå detta område.Enligt vår mening har kriminalvården ialltför liten utsträckning arbetat meddifferentiering som en väg att bekämpa narkotikan.Kriminalvården bör i högre utsträckning låtapersoner utan missbruksproblem avtjäna straffet påen särskild anstalt där enbart sådana personerplaceras. I denna del vill vi särskilt betona attdet är helt oacceptabelt att en person börjar ettmissbruk . De intagna som intesköter sig bör flyttas till en annan anstalt.I fråga om de besök en intagen får ta emot behövsändrade regler i syfte att stärka kontrollen ochhindra insmuggling av narkotika. Ett sätt vore attden intagne och besökaren skiljs åt, genom attbesöksrum inrättas med en glasruta mellan denintagne och besökaren.Vidare måste antalet provtagningar öka ända framtill dess att narkotikasituationen ärtillfredsställande. Detsamma gäller i fråga omvisitationer. Vi vill också se en ökad användning avnarkotikahundar inom kriminalvården.Trots att färdigställdes redan ivåras har något förslag från regeringen ännu intekommit. Skäl finns alltså att än en gång skynda påarbetet med bekämpningen av narkotikan ianstalterna.Vi anser således att regeringen bör vidtaåtgärder i den av oss förordade riktningen och vidbehov återkomma till med förslag tilllagändringar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 17bort ha följande lydelse:*17. beträffande *drogfria anstalter**att med anledning av motionerna 1998/99:Ju503,1998/99:Ju506, 1998/99:Ju507 yrkande 1,1998/99:Ju509 yrkande 2, 1998/99:Ju903 yrkande 9och 1998/99:Ju910 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 9.10. Avgiften till brottsofferfonden (mom.18)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:De medel som flyter in till brottsofferfondenanvänds för verksamhet som gagnar brottsoffren. Vianser att avgiften till fonden är för låg , ochfonden behöver förstärkas genom en avgiftshöjning.Särskilt mot bakgrund av att avgiften inte ändratssedan den infördes anser vi det angelägetatt en höjning sker med det snaraste. Beredningen avBrottsofferutredningens betänkande bör mot denbakgrunden skyndas på. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett lagförslag som tillgodoser detanförda under innevarande år.Vi anser att utskottets hemställan under moment 18bort ha följande lydelse:*18. beträffande *avgiften tillbrottsofferfonden**att med anledning av motionerna 1998/99:Ju910yrkande 8 och 1998/99:Ju916 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 10.11. Avdraget på de intagnas ersättning(mom. 19)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:Vad gäller frågan om att förstärka brottsofferfondenmed medel som motsvaras av lägre ersättningar tillde intagna har utskottsmajoriteten tidigare snarastsett den finansieringen som ett led i uppbyggnadenav fonden. Mot bakgrund av den vikt som vi fästervid att brottsofferfonden har erforderliga medeltill sitt förfogande anser vi att tiden nu kan varamogen för att ompröva den ståndpunkten. Fleraomständigheter talar i den riktningen. Trots attbetydande avgifter från dem som verkställerfängelsestraff genom intensivövervakning medelektronisk kontroll numera kommer in till fonden ärdet ändå långt kvar till det belopp om 19 miljonerkronor som den ursprungliga prognosen lödpå. förslag om en höjning avavgiften till fonden kan visserligen förväntasinnebära värdefulla tillskott. Förslaget skall dockses i ljuset av att utredningen också föreslårändrade regler för utbetalning av bidrag. Härtillkommer att en effektivare indrivning av avgiftersynes vara förenad med vissa svårigheter. Vi anservidare att det ligger en betydelsefull pedagogiskpoäng i den ordning som gällde när fonden inrättadeseftersom den dömde regelbundet påminns om att hanbetalar till brottsofferfonden. En sådan kopplinginnebär också en värdefull markering till förmån förbrottsoffret.Sammanfattningsvis innebär det anförda att viförordar en ordning som går ut på att de intagna fårvara med och finansiera brottsofferfonden. Regerin-gen får överväga vilka åtgärder som krävs och vidbehov återkomma till med ett förslag underinnevarande år.Vi anser att utskottets hemställan under moment 19bort ha följande lydelse:*19. beträffande *avdraget på de intagnasersättning*att med anledning av motion 1998/99:Ju916yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 11.12. Lokalt brottsförebyggande arbete (mom.22)(), (m), MaudEkendahl (m), () och () anför:Vi kan i stort ställa oss bakom vad utskottetsmajoritet anför om det lokala brottsförebyggandearbetet. Vi anser dock att den offentliga miljönspåverkan på brottsligheten underskattatsoch att åtgärder från sida krävs på dettaområde.Åtgärder för att åstadkomma en bättre offentligmiljö har haft stora framgångar sombrottsförebyggande metod i . I grund ochbotten handlar det om att återskapa trivseln i deoffentliga miljöerna. Det är alltså viktigt atthålla rent och snyggt i stadens parker m.m., ta bortklotter omgående och se till att gatubelysningenalltid fungerar. Vi anser att åtgärder i dennariktning skapar ett incitament för människor attuppföra sig väl och ta ansvar för sin omgivning.De goda resultaten i är följden av privatainitiativ. Sådana bör prövas också i . Vianser att näringslivet här bör uppmuntras att vidtaåtgärder för en bättre offentlig miljö. Vi villsärskilt framhålla att affärsinnehavare ochfastighetsägare har en viktig funktion att fylla ochatt det ligger i näringslivets intresse att kundernaupplever omgivningen som trygg och angenäm. Ävengrannsamverkan bör uppmuntras.Regeringen bör vidta åtgärder för att stimuleraprivata och kommunala initiativ i denna riktning.Vi anser att utskottets hemställan under moment 22bort ha följande lydelse:22. beträffande lokalt brottsförebyggandearbeteatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkande 6 och 1998/99:Ju911 yrkandena 9 och 11samt med avslag på motionerna 1998/99:Ju217,1998/99:Ju910 yrkande 20, 1998/99:So466 yrkan-de 10 och 1998/99:Bo507 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 12.13. Lokalt brottsförebyggande arbete (mom.22)(), () ochGunnel (c) anför:Vi kan i stort ställa oss bakom vad utskottetsmajoritet anför om det lokala brottsförebyggandearbetet. Vi anser dock att kommunerna har en viktiguppgift att fylla i det brottsförebyggande arbetetoch att åtgärder från sida krävs på dettaområde.I den kommunala planeringen tas alltför litenhänsyn till brottsförebyggande aspekter. Boverketsrapport kan möjligen medföra en kursändring. Som viser det är emellertid problemet att det är oklartvilket ansvar kommunerna har. Regeringen bör därförges i uppdrag att utreda frågan.I avvaktan på resultatet av en utredning börkommunerna uppmuntras att inrätta en gemensampolicy, en trygghetsplan. I en sådan plan bör bl.a.anges hur man kan skapa ökad trygghet på gator ochtorg och hur kollektivtrafiken kan utformas så attde resande kan känna sig trygga.Syftet med en sådan plan skulle vara att motverkavåldsbrott. Planen bör även inriktas på åtgärder motgängbildning och drogmissbruk för att på så sättminska den form av brottslighet som exempelvismissbruk tenderar att leda till. Den kompetens somfinns i ungdoms- och kvinnoorganisationerna bör tastill vara när planerna utarbetas.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 22bort ha följande lydelse:22. beträffande lokalt brottsförebyggandearbeteatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju910yrkande 20 och 1998/99:Bo507 yrkande 24 och medavslag på motionerna 1998/99:Ju217,1998/99:Ju904 yrkande 6, 1998/99:Ju911yrkandena 9 och 11 samt 1998/99:So466 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 13.14. Lokalt brottsförebyggande arbete (mom.22)() och () anför:Vi kan i stort ställa oss bakom vad utskottetsmajoritet anför om det lokala brottsförebyggandearbetet. Vi anser dock att lokala satsningar börgöras för att åstadkomma tryggare utomhusmiljöer ochatt åtgärder från sida krävs på dettaområde.Bakgrunden till vår uppfattning är att mångakvinnor upplever det som riskabelt att passeraparker och andra offentliga platser.Tänkbara åtgärder för att komma till rätta medproblemen är att överväga ytterligare belysning.Vidare bör tryggheten i utomhusmiljön uppmärksammasi samband med planering av nya bostadsområden. Vikan också tänka oss att lokaltrafiken organiseras såatt bussar stannar ochlåter passagerarna gå av där de själva önskar,oavsett hållplatsernas placering.Huvudansvaret för att åtgärder vidtas på dettaområde ligger som vi ser det på kommunerna.Det bör ankomma på regeringen att vidtaerforderliga åtgärder med anledning av vad vi nuanfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 22bort ha följande lydelse:22. beträffande lokalt brottsförebyggandearbeteatt med bifall till motion1998/99:So466 yrkande 10 och medavslag på motionerna 1998/99:Ju217,1998/99:Ju904 yrkande 6,1998/99:Ju910 yrkande 20,1998/99:Ju911 yrkandena 9 och 11samt 1998/99:Bo507 yrkande 24 somsin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation14.Särskilda yttranden1. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet samt riktlinjer förbudgetåren 2000 och 2001 m.m. (mom. 2 och3)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Enligt vår mening är rättsväsendet i stortbehov av både personalförstärkning ochkvalitetshöjande åtgärder inom de olikarättsvårdande myndigheternas verksamhetsområden. Föratt kunna göra mer än att tillse att myndigheternaförblir intakta efter tidigare års nedskärningarkrävs betydligt högre anslag än de som regeringenföreslår. Regeringens förslag är otillräckligt om viförutom en allmän myndighetsupprustning ävenpåtagligt skall kunna öka människors vardagstrygghetoch ligga i frontlinjen i kampen mot dengrova och gränsöverskridande brottsligheten.Vårt förslag innebar därför en ekonomisk ram sommed (fördelat )överstiger beslut om ram förrättsväsendet. Parallellt med ökade anslag börkraven skärpas på effektivt resursutnyttjande,resultatuppföljning och tydligt ledarskap inomrättsväsendet.Utgångspunkten för våra förslag när det gällerpolisen är att all brottslighet skall beivras.Polisens resurser måste räcka både till detta ochtill ett aktivt brottsförebyggande arbete framförallt inom ramen för närpolisverksamheten. Regeringenhar anammat våra tidigare krav på förstärkning avrättsväsendet och särskilt av polisen. En följdhärav är att polisen föreslås få enanslagsförstärkning på omkring 400 miljoner kronor.200 miljoner kronor är emellertid ett engångsbelopp,vilket bl.a. innebär att polisen inte fritt kandisponera dessa medel; hänsyn måste ju tas till attden delen av anslaget försvinner redan år 2000.Enligt vår mening hade hela anslagshöjningen bortutgöra en höjning av polisens ram. Regeringen harinte heller beaktat att en resursförstärkning hospolisen bör komma att medföra att fler brottupptäcks, anmäls och utreds. Detta kommer i sin turatt medföra en ökad belastning pååklagarorganisationen, domstolsväsendet ochkriminalvården, vilket innebär att det verkligaresursbehovet hos dessa myndigheter kommer att blisynligt. I vårt förslag tar vi hänsyn till vad somnu anförts och föreslår förstärkningar till nunämnda myndigheter. Särskilt bör nämnas att vi, pågrund av uppgifter som lämnats under ärendetsberedning, dragit slutsatsen attåklagarorganisationen måsteförstärkas, vilket får ske genom en överföring frånkriminalvården. Härigenom skapas utrymme för enutökad åklagarorganisation och möjlighet att anlitaexterna experter vid behov, dvs. i situationer dåenbart den juridiska kompetensen inte ärtillräcklig. I det sammanhanget vill vi ocksåframhålla åklagarens roll somförundersökningsledare. Också Rättsmedicinalverkethar behov av förstärkningar. Myndigheten har blivitutsatt för ett allt större tryck genom att antaleträttspsykiatriska undersökningar ökar. Den bördessutom få nya arbetsuppgifter när det gällerkontrollen av vapeninnehav; vi tänker närmast på attmyndighetens kompetens bör utnyttjas när det gälleratt bedöma om en person är olämplig att innehavapen. Slutligen ser vi den tilltagandebrottsligheten av s.k. veganer som mycket oroande.Denna oro delas uppenbarligen även av polisväsendet;det är Säkerhetspolisen som handlägger sådanaärenden. Det är enligt vår mening olämpligt att enstillfälligt minska anslaget till Säkerhetspolisensom regeringen föreslår. Vi föreslår alltså enmotsvarande förstärkning för att neutraliseraregeringens förslag. Slutligen anser vi attorganisationen mot ekobrott borde byggt på ett närasamarbete mellan åklagare och polis i andra formerän vad som är fallet. Vi anser det föga meningsfullt attsatsa ytterligare på den nuvarande organisationen.Sammantaget hade vi föreslagit att utgiftsramen förrättsväsendet för nästa budgetår skulle tillföras260 mer än vad nu beslutatom. Detta hade givit utrymme för de anslagshöjningarvi i detta ärende föreslagit i motionerna Ju904 ochJu913. I linje härmed hade även rättsväsendetspreliminära ram bort höjasmed respektive 409 miljonerkronor, allt i förhållande till regeringens förslag.2. Anslag under utgiftsområde 4Rättsväsendet (mom. 2)() och ()anför:Enligt vår mening bygger varje bärande system i etträttssamhälle på en process där värden, värderingaroch normer införlivas och lägger en gemensam grundför samhällslivet. All brottslighet, inklusivevardagsbrottsligheten, måste bekämpas, och den ökadebrottsligheten måste mötas med åtgärder på både kortoch lång sikt. På kort sikt handlar det främst omresurser till polisen och samarbete mellan olikamyndigheter. På lång sikt handlar det om attförebygga brott och att se till att barn och ungdomtar till sig de grundläggande värderingar somsamhället bygger på. Här spelar familjen ensynnerligen betydelsefull roll som fostrare ochöverförare av dessa värderingar, men det finns ocksåandra viktiga inslag i ett brottspreventivt arbete.Vi tänker här på att höjd upptäcktsrisk, fasthet ochkonsekvens är viktiga signaler i synnerhet i arbetetmed barn och ungdom. En fungerande rättsstatförutsätter att myndigheterna tilldelas tillräckligaresurser och att de har tillräcklig kompetens.Rättssäkerheten och rättstryggheten kräver ettkvalificerat och effektivt rättsväsende som präglasav ett medborgarperspektiv. Stora insatser behövs idet brottsförebyggande arbetet.Det sagda innebär att vi anser attpolisorganisationen bör utökas med 200 poliser och 500civilanställda. Detta möjliggör bl.a. attintentionerna med närpolisverksamheten kanrealiseras. Åklagarverksamheten behöver en allmänförstärkning för att möta de ökade kraven somföranleds av att polisen nu får ökade resurser. Inomåklagarverksamheten bör vidare särskildaungdomsrotlar inrättas och kompetensutvecklingenutvidgas. Det är viktigt t.ex. att det finnskompetent personal, både åklagare och poliser, somkan ta hand om barn som blivit utsatta för brott.