bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Isamband med detta projektgenomfördes en marknadsundersökningsom visade att drygt en tredjedelav hushållen var intresserade avatt köpa servicetjänster tillhemmet.Denna fråga har enligt vår meningnu blivit tillräckligt debatteradoch belyst för att kunna resulterai konkreta åtgärder. Även om det ärsvårt att veta exakt hur mångaarbeten som kommer att kunna bliföljden rör det sig ändå omtiotusentals nya arbetstillfällensom kommer att öka sysselsättningeni den privata sektorn. Denstatsfinansiella kostnaden förskattelättnader är mycket begränsadeftersom den vita sektorn knappastexisterar inom detta område i dag.En viktig utgångspunkt är attregler som införs är enkla atttillämpa såväl för den som utförtjänsten som för den som köpertjänsten.I partimotion omskattepolitiken föreslås ett såkallat RUT-avdrag som innebär enskattereduktion på avarbetskostnaden på hushållsnäratjänster som utförs i hemmet medett belopp perhushåll och år. I partimotionernafrån , redovisas detgemensamma förslag som de trepartierna lade fram . Detinnebär att en skattereduktion på50 % införs för betalning avarbetskostnaden förhushållstjänster i det egna hemmetupp till per år.Den exakta nivån på hur storskattereduktion som kan medges förvart år kan diskuteras, men bör somföreslås i de nämnda motionernaligga på i vart fall 20 000-25 000kr. Det är vidare viktigt attdefinitionen av hushållstjänster ihemmet blir så tydliga ochavgränsade att existerande företaginte utsätts för en oacceptabelkonkurrens.Regeringen bör enligt vår mening såskyndsamt som möjligt återkommatill med förslag tillskattereduktion förhushållstjänster i enlighet med vadsom föreslagits i motionerna frånModeraterna, . Budgetförslagen för (mom. 7, såvitt avser skatte-politiken m.m.) (v)och (bådav) anför:Vi instämmer i Per ochMarie () särskildayttrande i skatteutskottet (SkU1y).4. Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden föråren 2000 och 2001 (mom. 8) (v)och (bådav) anför:Vi utgår ifrån att utgiftsramarnaför övervägs pånytt i samband med arbetet medvårbudgeten 1999. I likhet medarbetsmarknadsutskottet anser viexempelvis att det inte kanuteslutas att de av regeringenföreslagna ramarna förutgiftsområdena 13 och 14 behöverjusteras uppåt. För oss äruppfyllandet avsysselsättningsmålet överordnat närramarna skall fastställas.5. Operativt skrattmål (mom. 22)(v)och (bådav) anför:Vi kan i sak dela uppfattningen imotion Fi912 (v) att det är mycketallvarligt att skrattandet minskar.Detta är inte något att skratta åt.Vi kan notera att motionärerna haruppdrag i lagutskottet,skatteutskottet, försvarsutskottet,revisorer ochVänsterpartiets förtroenderåd.Detta kan möjligen antas leda tillatt motionärerna mer än andra liderav brist på skratt. Vi vill dockerinra om att den egna erfarenhetenkan vara en viktiginspirationskälla till motioner.En ökning av skrattandet isamhället bör eftersträvas ochskrattandet måste vara jämntfördelat mellan kvinnor och män.Skrattet får inte fastna i halsenutan måste vara överordnatutgiftstak, budgetmål ochinflationsmål. Vid konflikt medsysselsättningsmålet bör dockskrattet begränsas till ett leende.Vi tror dock inte att motionärernasförslag är helt ändamålsenligt. Videlar således utskottetsuppfattning att det i oträngt målvore mindre lämpligt att biträdamotionärernas krav. Motionen hardock fått en förhållandevisvälvillig behandling ochmotionärerna bör kunna kosta på sigett skratt.Regeringens lagförslag1. Förslag till lag omskattereduktion påförvärvsinkomster vid 2000 årstaxering2. Förslag till lag om beräkning avviss inkomstskatt påförvärvsinkomster vid 2000 årstaxering, m.m.3. Lag om ändring i lagen(1984:1052) om statligfastighetsskattLagrådets yttrandeSkatteutskottets yttrande1998/99:SkU1yBudgetpropositionen för 1999Till finansutskottetSammanfattningUtskottet tillstyrker regeringensförslag om en skattereduktion förlåg- och medelinkomsttagare och omsänkt fastighetsskatt på hyreshus.Utskottet har inte heller någoninvändning mot att det fastabeloppet på skall utgörakommunal inkomstskatt under år1999. Regeringens beräkning avstatsbudgetens inkomster biträds avutskottet.I yttrandet tar utskottet även upputgiftsramen för Skatteförvaltningoch uppbörd (Utgiftsområde 3).Utskottet tillstyrker regeringensförslag till utgiftsramar förområdet för åren 1999-2001.Utskottet avstyrker samtligamotioner.Moderata samlingspartiet,, har i avvikandemeningar ställt sig bakom de egnabudgetalternativen.Kristdemokraterna och Folkpartiethar härvid begärt en högreutgiftsram för Skatteförvaltningoch uppbörd.Vänsterpartiet och hari särskilda yttranden redovisat denskattepolitiska inriktning sompartierna verkar för.InledningFinansutskottet har berettskatteutskottet ochsocialförsäkringsutskottet till-fälle att avge yttrande överbudgetpropositionens beräkning avstatsbudgetens inkomster (yrkandena8 och 30-32) jämte motioner i dedelar som berör respektive utskottsberedningsområde.Budgetpropositionen bygger på enöverenskommelse mellan Socialdemo-kraterna, ochMiljöpartiet. Samarbetet berör femområden - ekonomi, sysselsättning,rättvisa, jämställdhet och miljö -och innefattar både konkretaförslag och åtaganden införframtiden. Andra områden - såsomEuropapolitiken ochsäkerhetspolitiken - omfattasdäremot inte. En utgångspunkt äratt respekt visas för tidigareöverenskommelser inom andrapartikonstellationer. Hit höruppgörelserna om den nyabudgetprocessen, pensionsreformen,ställning,energipolitiken och försvars-politiken.Utskottet tar i det följande uppdels de förslag på skatteområdetsom ingår i budgetförslagen frånregeringen, Moderata samlings-partiet, ,(, dels förslagen omutgiftsramar för Skatteförvaltningoch uppbörd 1999-2001 (rubrikenUtgiftsområden).Statsbudgetens inkomsterSkattepolitikens inriktningBudgetpropositionenRegeringen bedömer att ytterligaresänkningar av inkomstskatten förlåg- och medelinkomsttagare börgenomföras. Utvärderingen av1990-1991 års skattereform visadeatt det behövdes kompletterandeåtgärder för att det åsyftadefördelningspolitiska utfalletskulle uppnås. hardärför värnskatten ersatts med enstatlig skatt på på taxeradeförvärvsinkomster överstigande389 . Som en tillfälligåtgärd under inkomståret 1999föreslår regeringen nu en särskildskattereduktion för personer medpensionsgrundande inkomster under245 . därefter börenligt vad regeringen anför olikamöjligheter till permanenta systemmed en likartad inriktning prövas.På sikt bör ambitionen vara attandelen skattskyldiga som erläggerstatlig inkomstskatt nedbringasfrån dagens till 15 %.Befintliga s.k. skatteförmåner börses över för att utröna i vilkenmån dessa kan minskas.Hyresgästerna har inte på sammasätt som villaägarna fått del avräntefallet de senaste åren.Regeringen föreslår därför attfastighetsskatten för hyreshustemporärt sänks med 0,2procentenheter från 1,5 till 1,3 %under 1999. Regeringen förväntarsig att den lägre skattenivånomsätts i lägre hyror och avgifter.En parlamentarisk utredning harfått i uppdrag att se överfastighetsbeskattningen och föreslåen rättvisare utformning avfastighetsskatten. En särskiltviktig fråga är hur man skallåstadkomma en lättnad för permanentboende i attraktiva kust- ochskärgårdsområden. I avvaktan på attutredningens analys blir klar avserregeringen att frysataxeringsvärdena nivåäven för år 2000.Arbetet med förenklade skattereglerför företagen drivs vidare.Reglerna för enskilda näringsidkareoch delägare i handelsbolag ärsedan 1994 i princip likvärdiga meddem som gäller för aktiebolag.Egenföretagare som startar en nyverksamhet har fått möjlighet attkvitta underskott inäringsverksamhet mottjänsteinkomster. För ägare tillonoterade aktiebolag har enpartiell lättnad iägarbeskattningen införts.Socialavgifterna har reducerats påett sätt som särskilt för de mindreföretagen gett bättreförutsättningar förnyanställningar. Skattereglerna förde mindre företagen har enligt vadregeringen anför fått en struktursom i allt väsentligt bör bestå ochtillåtas verka under en följd avår. harunder fåtttilläggsdirektiv om en förenklingav såväl redovisnings- somskatteregler med särskildinriktning på företag itjänstesektorn, och ett förslagkommer att presenteras under hösten1998. När det gäller stoppreglernaför fåmansföretag har ettutredningsförslag lämnats idagarna. Regeringen avser att underdet närmaste året föreslå attstoppreglerna med några få undantagslopas och ersätts med allmännaregler.Regeringen bedömer att frågan omkapitalinkomstskattesatsens nivåoch förmögenhetsskatten börövervägas under mandatperioden.Skattereformen innebar eneffektivisering av beskattningen avkapitalinkomster. En kombination avbasbreddningar och sänktskatteuttag kunde genomföras inomramen för ett ökat skatteuttag. Detbör enligt regeringen noteras attbeskattningen av personligakapitalinkomster i en liten öppenekonomi i första hand kan ses somen beskattning av sparande med enbegränsad inverkan på näringslivetsrealinvesteringar. att det angelägna kravet påen likformig beskattning avsparandet kan upprätthållas utannämnvärd inverkan påinvesteringarna. För nystartadeföretag och för mindre företag utantillgång till de internationellakapitalmarknaderna kan dockbeskattningen av sparande ocksåvara betydelsefull för real-investeringar och sysselsättning.I budgetpropositionen anförs vidareatt internationaliseringen ställerökande krav på politikensutformning och att uppmärksamhetenpå potentiellt eroderandeskattebaser behöver förstärkas ochberedskapen höjas för korrigerandeåtgärder. Vid beskattningen avprivat konsumtion genommervärdesskatt och olikapunktskatter har högreskattesatser än sin omvärld. Denvanliga gränshandeln utgör i dettasammanhang ett mindre problem änden framväxande elektroniskahandeln med dess lägretransaktionskostnader för konsu-menterna. Överenskommelser mellanländerna är enligt regeringen heltnödvändiga för att effektiviserakontrollen, men även för attetablera skyddsnät i form avminimiskattesatser på olikaområden. Det är därför enligtregeringens mening av stor vikt attden överenskommelse om ettskattepaket mot skadligskattekonkurrens på företags- ochkapitalskatteområdena som EU-ländernas finansministrar beslutatom genomförs såsnart som möjligt. Förhandlingarpågår också om ett direktiv ombeskattning av ränteinkomster.Medlemsländerna skall kunna väljamellan att införa en källskatt påminst och att lämna uppgifterom inkomsterna till denskattskyldiges hemland så att be-skattning i sin helhet kan ske där.Ett annat område där det enligtregeringen är angeläget medminimiskattesatser ärenergiområdet. Även här diskuterarEU:s medlemsländer ett direktiv-förslag från kommissionen medinriktningen att införaminimiskatter för samtligaenergislag, dvs. även på el, koloch naturgas.Med den starkare grund som lagtsför ekonomi genombudgetsaneringen ochlåginflationspolitiken skapasenligt vad regeringen anför ettstörre utrymme förframtidssatsningar på en radområden. Det handlar om att verkaför en uthålligt hög ekonomisktillväxt, en stigandesysselsättning, en förstärktgenerell välfärd, en bättreutbildning och en fortsattutveckling mot ekologiskhållbarhet. Det är därför enligtregeringen viktigt att göra enöversyn av skattesystemet, ochregeringen har bjudit in samtligariksdagspartier till överläggningarom skattepolitikens framtidainriktning. Överläggningarna skallsärskilt gälla frågan om det ärmöjligt att förbättra betingelsernaför hög tillväxt och högsysselsättning genom att stimuleraarbete, företagande, utbildning ochsparande med skattepolitiskaåtgärder. De ändradeförutsättningar för skattesystemetsom bl.a. följer av den ökandeinternationaliseringen bör beaktas.Vidare sägs att åtgärder inomskattepolitiken inte får äventyrastarka offentliga finanser eller ensund samhällsekonomi, inte äventyraen god kvalitet inom skola, vårdoch omsorg och inte leda till ökadeklyftor i samhället. Skattesystemetskall också vara enkelt,likformigt, ha låga skattesatseroch breda skattebaser.MotionernaModerata samlingspartiet anför isina partimotioner att detövergripande målet för denekonomiska politiken skall vara attskapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig höjning avantalet nya arbetstillfällen, engod reallöneutveckling och ettminskat bidragsberoende. Denpolitiska sektorns inflytande måsteminska så att utrymme skapas förprivat verksamhet och individuelltansvar. Överflyttning av kommunalverksamhet till den privatasektorn, avregleringar ochskattesänkningar är enligtmotionärerna förutsättningar förfler och växande företag och nyaarbetstillfällen.En social skattepolitik som syftartill att alla skall kunna leva påsin lön måste enligt motionärernastå på två ben. Det ena är enkraftfull skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägreskatter mot minskat behov av bidragoch offentliga subventioner. Påsikt bör målet vara att den som äri behov av bidrag och offentligtstöd inte skall betala skatt ochatt den som betalar skatt inteskall behöva bidrag. Det andrabenet är reformer på skatteområdetsom syftar till att stärkatillväxtkraften i ekonomin så attden höga arbetslösheten kan pressastillbaka och antalet människor somav andra skäl blivit helt beroendeav det offentliga för sinförsörjning minskar. För dekommande tre åren läggermotionärerna fram förslag om enserie skattesänkningar på arbete,boende och familjer som bl.a.medför att skattereformensprinciper om högst 30 %marginalskatt för de flesta och enhögsta marginalskatt på åternås.Värnskatten slopas helt fr.o.m.1999 och ett särskilt avdrag på 7 %vid den kommunala beskattningenkompenserar för uttaget avpensionsavgift. 2001 beräknasavdraget kunna uppgå till nästan12 %. Grundavdraget höjs med 1 300kr och detsärskilda grundavdraget förförtidspensionärer återställs.Kommunalskatten sänks generellt meden krona och medytterligare en krona 2001 genom attstaten övertar kostnader frånkommunerna. Familjerna får ettgrundavdrag på per barnvid den kommunala beskattningenfr.o.m. Härtill kommerförslag om sänkt skatt på bensinoch förbättringar av bl.a. reglernaom avdrag för kostnad för resortill och från arbetet med egen kollektiva transportmedel.Utrymmet för avdrag för egetpensionssparande återställs tillett basbelopp.Fastighetsskatten på bostäder sänkstill av taxeringsvärdetfr.o.m. Därefter sänksskatten medytterligare 0,1 procentenhetervartdera året. De regionalaskillnaderna lindras genom attmarkvärdet enbart tas upp tillhälften vid beräkning avfastighetsskatt.Vidare föreslår enomläggning av skattepolitiken isyfte att göra merutvecklingskraftigt och jobbenfler. Förmögenhetsskatten ochdubbelbeskattningen av riskkapitali företagen avvecklas i syfte attfrämja en sundriskkapitalförsörjning. I syfte attstimulera en kraftig ökning avjobben i den privata tjänstesektornföreslås sänkta skatter på hemnäratjänster. Merparten avSmåföretagsdelegationens 71 förslaggenomförs. Det leder också till attkrångel och uppgiftsskyldighet förföretagen begränsas kraftigt ochtill att befintliga reglerförenklas. Särskildaskattelättnader införs för fåmans-företagen, som enligt motionärernadrabbas av rigida spärr- ochstoppregler . Den somvill skall kunna erhålla F-skattsedel. De nya bestämmelsernaom skattekonto och momsuppbördändras. För att reglerna skall varaenkla och överskådliga, samt föratt inte försämra likviditeten inäringslivet, skall alla företagbetala skatter den 12:e i andramånaden efter uppbördsmånaden. Föratt öka rättssäkerheten skall deträcka att företaget har betalatskatterna på förfallodagen.Skattesänkningarna finansierasgenom besparingar i de offentligautgifterna. Besparingarna gällertransfereringar till hushållen,förtidspensioner, nyarbetsskadeförsäkring, egenavgifttill a-kassan etc. Besparingarnauppgår till drygt 30 miljarderkronor , närmare 57 miljarderkronor och drygt 66 miljarderkronor , vilket ger utrymme förskattesänkningar som uppgår tilldrygt 1999,2000och 2001.Yrkanden med angiven inriktningframställs bl.a. i motion Sk311yrkandena 1 och 4 av . (m).Kristdemokraterna anför att det ären viktig uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kanklara sig på sin egen lön och intetvingas vara beroende av bidrag föratt få hushållsekonomin att gåihop. Den nya värnskatten slopasoch grundavdraget vid den kommunalabeskattningen höjs till 17 100 krår 1999 och till år 2000.Kristdemokraterna föreslår ocksåbättre villkor för hushållenssparande genom att avdragsrättenför pensionssparande höjs till ettbasbelopp. En avdragsrätt vidsparande på individuellautbildningskonton införs fr.o.m.den 1 juli 1999. Gränsen föravdragsgilla kostnader för resortill och från arbetet sänks från7 till . Densärskilda löneskatten påvinstandelar avskaffas.Tjänstesektorn ges nya möjligheteratt växa genom en halvering avkostnaden för vitahushållstjänster. Förslaget innebäratt det nuvarande rotavdragetpermanentas och utvidgas till attomfatta hushållens köp av tjänsteri hemmet.Kristdemokraternas tillväxtpolitikför nya företag bygger på stabilaoch goda villkor för fler ochväxande företag.Grundavdragshöjningen bidrar ävenpå detta område liksom förslaget omen halvering av kostnaden för vitahushållstjänster. Företagandetgynnas genom attarbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter upp till 900 000 kr.För egenföretagare utökaslönesumman till per år.Förslaget gäller alla företagaremen gynnar främst småföretagen.Dubbelbeskattningen påutdelningsinkomster på risksparandeslopas. Royaltyinkomster frånpatent skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomstav kapital.Fastighetsskatten föreslås i ettförsta steg sänkt till ochberäknas endast på en tredjedel avden del av markvärdet somöverstiger . De s.k.krisårgångarna blandhyresfastigheterna skall inte trädain i skattesystemet som planerat år1999. Förmögenhetsskatten avvecklasi två steg. 1999 minskar den till0,och 2000 avvecklas den helt.Det är enligt ettstarkt svenskt intresse att maninom EU går över tillmajoritetsbeslut när det gällerskatter och avgifter på miljöområ-det. Härigenom skulle möjligheternaatt få till stånd en gemensamminimiskattesats på koldioxidförbättras. bör fortsättaatt hävda sitt undantag från EU:sregler om fri införsel av alkoholoch tobak och punktskatterna pådetta område bör värdesäkras. Enskatteväxling bör genomföras därskatten på arbete sänks och skattenpå energi, miljöfarliga utsläpp ochändliga naturresurser höjs.Yrkanden med i huvudsak dennainriktning framställs av AlfSvensson m.fl. (kd) i motionernaFi209 yrkande 11, Sk309 yrkandena2, 3 och 15 samt N330 yrkande 14.Centerpartiet anför att det ärviktigt att skattepolitikenutformas för att gagnaföretagsamhet i hela landet.Inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare bör sänkas. Envaraktig lösning med höjtgrundavdrag för människor med småeller medelstora inkomster är härden bästa lösningen. Centerpartietgodtar regeringens förslag om entillfällig skattereduktion menanser att den bör höjas till 1 800kr, vilket finansieras iCenterpartiets budgetalternativ.Arbetsgivaravgifterna bör sänkasoch det är enligt motionärernaangeläget att avgifterna iNorrlands inland fortsätter attvara reducerade.Förmögenhetsskatten bör fasas utoch den särskilda löneskatten påvinstandelar tas bort. Fåmansbolagoch andra mindre företag bör fålättnader i beskattningen.Centerpartiet har ihärdigt verkatför lägre skatt på boende och hargenom en överenskommelse medregeringen fått till stånd ensänkning av fastighetsskatten från1,till . Regeringensförslag om en sänkning avfastighetsskatten påhyresfastigheter avslås avCenterpartiet. Sänkningen ärtillfällig och ger liten effekt.Det är också osäkert om den kommerhyresgästerna till godo.Centerpartiet förespråkar sänktskatt på arbete för ökadsysselsättning. För att skapautrymme för detta bör skatternahöjas på verksamheter som tarnaturens resurser i anspråk.Fordonsskatten för dieseldrivnapersonbilar bör förändras så attstörre vikt läggs vidmiljöegenskaperna. För äldredieseldrivna personbilar börskrotningspremien höjas till 8 000kr som en engångsåtgärd för attskrota ut de äldsta och mestmiljöförorenande bilarna.Energibeskattningen skall ge godaförutsättningar för den svenskaindustrins internationellakonkurrenskraft. Beskattningen gerdrivkrafter för hushållning ochövergång till förnybara energislag.Vid utformningen av beskattningenskall den elintensiva industrinssärskilda behov beaktas. Utsläpp avkoldioxid vid förbränning avfossila bränslen påverkar klimatet.Det är därför angeläget att istörsta möjliga utsträckningundvika förbränning av fossilabränslen. Detta kan ske genom enaktiv energihushållning och genomatt utnyttja förnybara energislag.En ökad användning av alternativaenergislag inom trafiksektorn måstesärskilt eftersträvas. Produktionenav biobränslebaserade drivmedel iSverige måste öka. Detta bör skegenom en ökad miljörelatering avenergiskatterna i kombination meden skattebefrielse för biobränslen.Centerpartiet föreslår en stegvishöjning av produktionsskatten påkärnkraftsel som ett led i strävanmot avvecklad kärnkraft.Fastighetsskatten på vattenkraftbör återinföras liksom enmiljöskatt på inrikes flyg.I motion Sk306 yrkande 1 av LennartDaléus m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om attskattepolitiken bör ges dennainriktning.Folkpartiets politik innebär attskatter som är skadliga för arbete,företagande, sparande ochinvesteringar sänks, atttjänstesektorn släpps loss genomrejäla skattelättnader ochförenklingar och att det blirlättare att starta och drivaföretag. föreslårskattesänkningar på 10-12 miljarderredan 1999.Folkpartiet vill slopa värnskattenoch höja brytpunkten så att deursprungliga intentionernauppfylls. En skattereduktion på3 införs.Arbetsgivaravgifterna sänks med 5procentenheter och en enkel ochobyråkratisk modell för sänkt skattpå hushållstjänster ger enhalvering av det vita priset ochgör att den obalans mellantraditionellt manligt ochtraditionellt kvinnligt arbete omrotavdraget ger upphov tillkorrigeras. I princip alla som villha F-skattsedel bör också få ensådan, såvida de inte harnäringsförbud. bör ocksåverka för att EU:s momsdirektivändras så att en sänkt tjänstemomsblir möjlig.Tillgången till riskvilligt kapitalär ett ständigt problem för mångasmåföretagare. Den viktigaståtgärden är att slopadubbelbeskattningen på aktier.Vidare bör möjligheten att fåuppskov med bolagsskatten så längeinga utdelningar lämnas nu utredas.Förmögenhetsskatten bör avskaffasunder mandatperioden. Som ettförsta steg bör sambeskattningenslopas och fribeloppet höjas till1,. Värderingen avaktier till bör återställas.Företagaren bör kunna lämna enförenklad företagardeklaration. Densnabba utvecklingen i arbetslivetgör det alltmer angeläget att finnaformer för finansiering avåterkommande studier underyrkestiden. föreslåratt det nuvarande pensionssparandetbreddas till ett kompetenskonto sommöjliggör för individer att göraskattebefriade avsättningar somsedan kan användas förkompetenshöjning. Avdragsrätten förpensions- och kompetenssparande börhöjas till ett och ett halvtbasbelopp. Regeringens förslag omen skattereduktion för 1999föreslås ersatt med en höjning avbarnbidragen redan 1999.Fastighetsskatten skall lindras iutsatta områden med snabb stegringav taxeringsvärdena t.ex. på grundav efterfrågan från köpstarkasommargäster. Betalningsfristernaför mervärdesskatt bör förskjutasså att företag inte riskerar attbehöva betala skatt innan betalninginflutit.I motion Sk308 av . (fp) framställs yrkanden omriktlinjer för skattepolitiken ienlighet med det anförda (yrkande1) och om en grön skatteväxling(yrkande 18).UtskottetGenom att finanser nu återär i balans finns det en stabilgrund för en offensiv ochlångsiktig politik som skaparrättvisa genom tillväxt,sysselsättning och utbildning. Tillgrund för denna politik ligger ettsamarbete mellanSocialdemokraterna, . Politiken ärinriktad på en fortsatt strambudgetdisciplin för sundastatsfinanser. Arbetslösheten skallminskas genom att fler människorfår arbete eller utbildning som gerarbete. Alla skall ha möjlighet attöka sin kompetens och regeringenavser att lägga ettförslag om hurkompetensutvecklingen i arbetslivetkan stärkas.