bet · GL01SoU13 · 1998-03-26 00:00:00 — Inom barnsjukvården kan dock resultatenmånga gånger avläsas först efter mycket . Det finns enligt motionärernadärför anledning att vidga perspektivet och även se på faktorer i vårdensstruktur och process som har betydelse för ett gott resultat. I motionen begärsockså ett tillkännagivande till regeringen om barncentrum (yrkande 9). Enligtmotionärerna har många länssjukhus och universitetssjukhus byggt upp s.k.barncentrum där alla barn och ungdomar i åldrarna vårdas, oberoende avdiagnos och kliniktillhörighet. Barn är i utveckling, bådekroppsligt och själsligt, vilket ställer särskilda krav på medicinskaställningstaganden och omvårdnad. För att ha reella möjligheter att ha ettheltäckande team är det enligt motionärerna ofta nödvändigt att ha alla barnenpå samma klinik. Motionärerna anser därför att erforderliga initiativ bör tasför att bygga ut verksamheten med barncentrum.I motion So201 av () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lekterapi för barn som vårdaspå sjukhus. Motionären anför att nedrustningen vid lekterapienheterna inverkarnegativt på sjukhusvårdade barns situation eftersom lekterapin är av störstabetydelse för deras livskvalitet och möjligheter till tillfrisknande.Motionären anser att därför bör ges i uppdrag att inom ramenför sitt tillsyns- och kvalitetssäkringsansvar se till att barnens behov avlekterapi blir tillgodosett, att de nedskärningar som negativt går ut överbarnen stoppas och att resurserna återställs till en nivå som tillgodoserbarnens behov.I motion So252 av m.fl. (s) yrkas att regeringen ges till kännavad i motionen anförts om informationsskyldighet för hälso- och sjukvården vidbehandling av unga alkohol- eller narkotikapåverkade. Enligt motionärerna ärdet oklart huruvida personal inom hälso- och sjukvården är skyldiga attinformera vårdnadshavarna när ungdomar kommer till sjukhus med anledning avsitt missbruk, akut eller på grund av någon drogrelaterad sjukdom. Det harinträffat att föräldrarna inte fått någon information, vilket fått till följdatt missbruket kunnat fortsätta utan vårdnadshavarnas kännedom. Motionärernaanser det angeläget att lagen tydligt anger att då minderåriga besökersjukvården på grund av missbruk skall, om synnerliga skäl inte föreligger,vårdnadshavaren informeras om det inträffade.I motion So339 av m.fl. (s, m, c, fp, v, mp, kd) hemställsatt regeringen skall ges till känna vad i motionen anförts om arbetet med ensvensk amningsstrategi. Enligt motionärerna visar amningsstatistiken englädjande ökning, men det är ändå över en femtedel av barnen som inte längre får enbart bröstmjölk. Personalen på ett s.k.amningsvänligt sjukhus fann vid en undersökning att en tredjedel av de nyföddabarnen får bröstmjölksersättning på BB. Motionärerna välkomnar de signaler somkommit om att återuppliva arbetet med WHO:s Baby Friendly Hospitals Initiativeoch vill understryka behovet av en god samordning av insatser från myndigheteroch frivilligorganisationer.I motion So315 av m.fl. (c, s, m, fp, v, mp, kd) hemställs omett tillkännagivande av vad i motionen anförts om att statligtorganisationsstöd skall utgå till har enligt motionärerna som mål att stödja familjer som förloratbarn i plötslig spädbarnsdöd samt att sprida information och befrämja forskningkring plötslig spädbarnsdöd. Enligt motionärerna behöver föreningen komma iåtnjutande av statligt organisationsstöd för att kunna fortsätta sinverksamhet. Motionärerna anser att nuvarande regler för att erhålla statligtorganisationsstöd bör ändras så att även organisationer som FöräldraföreningenPlötslig Spädbarnsdöd kan erhålla sådant stöd.I motion So220 av Skånberg och () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder motfetalt alkoholsyndrom (FAS). Motionärerna anför att det enligt uppgift födsmellan 100 och 150 barn i med FAS, dvs. skador som orsakats avatt modern druckit alkohol under graviditeten. Därtill kommer 200-300 barn somfår mindre omfattande skador men ändå bestående handikapp. Den mänskligatragedin bakom siffrorna är oerhörd, anför motionärerna. Dessutom uppgårsamhällskostnaderna för FAS till . Dessa pengarborde enligt motionärerna i stället användas till exempelvis upplysning omalkoholens risker för unga kvinnor och till vård och rehabilitering avkvinnliga missbrukare.I motion So674 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande av vadi motionen anförts om olika åtgärder syftande till att stödja personer somlider av stamning (yrkande 4). Enligt motionärerna uppskattas mellan 4 och 5 %av befolkningen tala stammande av sitt liv. Motionärernaanser att utbildningskapaciteten för logopeder måste ökas och att vakantalogopedtjänster, särskilt inom primärvården, måste tillsättas. Barn medstamning kan få vänta innan de får remiss till specialist, medrisk för att stamningen blir befäst. Motionärerna anser vidare att enkompetensutveckling behövs hos BVC-personal, husläkare och lärare omstamningens orsaker och behandlingsmöjligheter. Enligt motionärerna börSocialstyrelsen och få i uppdrag att utarbeta ett rikstäckandeprogram för hur barn, ungdomar och vuxna som stammar på ett tidigt stadiumskall kunna få hjälp för sina problem.Tre motioner handlar om manlig omskärelse.I motion So247 av () yrkas att hos regeringen begär enutredning om förekomsten av manlig omskärelse i . Enligt motionärernabör utredningen kartlägga omfattning och tillvägagångssätt samt ge svar påvilka som utför ingreppen, vilken ålder de barn som omskärs har och vilkarisker dessa barn kan utsättas för.I motion So314 av () begärs ett tillkännagivande omsmärtlindring vid omskärelse. Om omskärelse sker inom hälso- och sjukvårdenmåste hälso- och sjukvårdslagens krav på bl.a. god hygien och smärtlindringvara uppfyllda. Enligt motionären bör det med utgångspunkt frånbarnkonventionen vidtas åtgärder för att möjliggöra erforderlig smärtlindringäven vid omskärelse som sker utanför hälso- och sjukvården.I motion So304 av () begärs ett tillkännagivande om att rätttill manlig omskärelse för den som så önskar skall införas i hälso- ochsjukvårdslagen samt att kostnaden skall motsvaras av gällande sjukvårdsavgift(yrkande 13). Manlig omskärelse är enligt motionärens uppfattning ett ingreppsom varken skadar eller gör någon illa. I vissa kulturer har omskärelse en renthygiensk funktion. Enligt motionären bör svensk sjukvård stå till tjänst meddetta ingrepp mot normal sjukvårdsavgift.SkrivelsenEnligt regeringen har samhällets ambitioner att distribuera välfärden så attalla får del av den varit framgångsrika då det gäller barnens fysiska hälsa.Flera olika undersökningar visar att svenska barn och ungdomar kroppsligt settär bland de friskaste i världen. Förbättringarna har kommit alla till del menresultaten har varit tydligast för dem som tidigare hade det sämst, anförs det.När det gäller barns psykiska hälsa tycks dock skillnaderna i hälsotillståndöka mellan olika socioekonomiska grupper.Regeringen anför att en väl fungerande barnhälsovård och skolhälsovård medall sannolikhet är en del av förklaringen till de svenska barnens allmänt godahälsotillstånd och anser det därför oroande att skolhälsovårdens resurser påmånga håll har minskat . Det beslut som många landsting nufattat om fri sjukvård för barn och ungdomar är enligt regeringen ett viktigtinslag i arbetet för att bevara den goda hälsan hos barn och ungdomar.Bakgrund och tidigare behandlingSpri och inledde 1987 ett samarbete medverksamhetsuppföljning inom barnsjukvården. Syftet är att utveckla arbetssätt,metoder och verksamhetsmått för att kontinuerligt kunna definiera och följavårdresurser, vårdutnyttjande och kostnader. Enligt en presenteradsammanställning av data från 38 kliniker avseende vård gårutvecklingen mot ett sjunkande antal vårdplatser för barn (från i snitt 7,9platser per 10 000 barn är 1995 till 1996). har både antaletvårdtillfällen och vårdtiderna minskat något liksom antalet jourfall ochöppenvårdsbesök. Av rapporten framgår även att det råder stora regionalaskillnader vad gäller resurser och vårdkonsumtion inom barnsjukvården. Alltflerbarn omhändertas i öppna vårdformer och barnklinikerna satsar på att bygga utdag- och hemsjukvården.I betänkande 1997/98:SoU2 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor behandlades motionerom sjukvårdens finansiering, organisation och inriktning (s. 9 f.), bl.a. ettyrkande om införande av barnhälsovårdspeng. Utskottet uttalade med anledninghärav bl.a. att erfarenheter från utländsk sjukvård och de goda erfarenheternaav det svenska systemet utgjorde starka skäl för att slå vakt omskattefinansieringen av hälso- och sjukvården.Beträffande motionsyrkanden rörande vårdnivåer, organisationen av vården,centrumbildningar m.m. uttalade utskottet följande:Hälso- och sjukvården bör präglas av närhet, tillgänglighet, helhetssyn ochkontinuitet. Primärvården är basen i sjukvårdssystemet. Alla patienter har rätttill en fast läkarkontakt enligt HSL. Den nationella husläkarlagen harupphävts. Utskottet vidhåller att det är viktigt att hälso- ochsjukvårdsinsatserna utförs på rätt vårdnivå eftersom det är mestkostnadseffektivt. - - - Bl.a. kvalitetsaspekter, geografisk närhet och bättreresursutnyttjande kan dock motivera att vissa verksamheter koncentreras ochprofileras. Kort avstånd mellan sjukhus ger förutsättningar för att profileraverksamheten vid vart och ett av dem utan att servicen till befolkningen iområdet försämras. - - - I flera motionsyrkanden framförs detaljerade förslagom hur vården bör vara organiserad. Det ankommer emellertid, enligt utskottet,på sjukvårdshuvudmännen att besluta om vårdens organisation m.m. medutgångspunkt i hälso- och sjukvårdslagens bestämmelser.I samma betänkande behandlades tre motioner om fetalt alkoholsyndrom (FAS). 80 f. finns en bakgrundsredogörelse, till vilken hänvisas. Utskottet gjordeföljande bedömning:Utskottet delar motionärernas uppfattning om angelägenheten av att informera omriskerna med användning av alkohol och droger under graviditet. Insatser görsockså redan inom mödrahälsovården. Hälsoupplysning under graviditeten gesfrämst för att fostrets och barnets hälsa skall utvecklas gynnsamt men kan ävenha betydelse för modern i ett längre perspektiv. Genom att utnyttja kvinnansstarka motivation att skydda fostret kan mödrahälsovården medverka till att honunder graviditeten ändrar ett hälsofarligt beteende. harnyligen i rapporten före, under och efter graviditet lämnat förslagpå hur detta arbete bör fortsätta.Utskottet avstyrkte samtliga motioner. följde utskottet.Utskottet har (bl.a. i betänkande 1997/98:SoU2) uttalatatt frågor om satsningar på enskilda sjukdomar eller om att vården av dessa börorganiseras på visst sätt i första hand skall bedömas av sjukvårdshuvudmännenoch att vid behov skall tillhandahålla underlag för sådanabedömningar.I 14 kap. 4 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) stadgas att sekretess föruppgift till skydd för en underårig gäller även i förhållande tillvårdnadshavaren och inte får efterges av denne om det kan antas att denunderårige lider betydande men om uppgiften röjs för vårdnadshavaren.I samband med att bestämmelsen infördes uttalade (1988/89:KU34) att utskottet delade regeringens uppfattning att det finns falldär det föreligger behov av ett förstärkt sekretesskydd för underåriga gentemotsina vårdnadshavare. Utskottet ansåg i likhet med socialutskottet, som yttratsig, att bestämmelsen var väl avvägd. ansåg vidare attdet självfallet var av största vikt att den nya bestämmelsen tillämpades på ettkorrekt sätt och att lagändringen inte fick leda till att vårdnadshavare i ickeavsedda fall undanhölls information om sina barn och att därigenomvårdnadshavares möjlighet att fullgöra sitt vårdnadsansvar försvårades.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande 1996/97:KU23 en motion varianfördes att sekretessen inom bl.a. hälso- och sjukvården inskränker föräldrarsmöjlighet att hålla sig informerade om sina barns totala livssituation.Konstitutionsutskottet hänvisade till sin tidigare bedömning och avstyrktemotionen.Utskottet behandlade motionsyrkanden om ekonomiskt stöd till FöreningenPlötslig Spädbarnsdöd senast i betänkande 1993/94:SoU20 Socialpolitik -inriktning och anslag. Utskottet ansåg att föreningen har en angelägenverksamhet samt att regeringen borde överväga om organisationen kan erhållastatligt stöd från något anslag. gav regeringen till känna vadutskottet anfört (rskr. 248).I budgetpropositionen 1994/95:100 anförde regeringen beträffandeFöräldraföreningen att föreningens verksamhet ärangelägen och att en möjlighet bör ges för denna och liknande föreningar attsöka bidrag från under förutsättning att föreningarna inteerhåller bidrag som utbetalas från andra statliga anslag.I proposition 1996/97:5 Forskning och samhälle anförs att det finnsindikationer på att klasskillnader mellan barn ökar. Enligt regeringen är detviktigt att få en klar bild av bl.a. hur barns hälsa utvecklats, inom vilkaområden det finns en positiv utveckling respektive var problemen finns ochvilka orsakerna är till skillnader i hälsotillståndet mellan barn med olikasocioekonomisk bakgrund. Regeringen anför vidare att analyser av orsaker tillsociala och könsrelaterade skillnader i hälsa kräver en tvärvetenskaplig ansatsoch tvärvetenskapliga forskningsmiljöer och att () därför skulle få i uppdrag att i samråd med berördaforskningsråd och övriga organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram förforskning om ojämlikhet i hälsa.I regleringsbrev gav regeringen ovannämnda uppdrag, vilket skallpågå även under 1998.Folkhälsoinstitutet har beviljat stöd för projekt till hälsofrämjande arbete gällande förebyggande avplötslig spädbarnsdöd med , med320 för och med för år 1998.I anges att av alla gravida kvinnorberäknas ha alkoholproblem. kommer institutets insatser på områdetatt vidareutvecklas, t.ex. genom konferenser och produktion av utbildnings- ochinformationsmaterial, bl.a. ett material i multimediaform, avsett förmödravårdscentralernas väntrum.Socialstyrelsen har i samarbete med ut skriften Plötslig spädbarnsdöd (1996:15). Rapporten hartill syfte att dels medverka till spridning av faktakunskaper om plötsligspädbarnsdöd, dels ge information och synpunkter som kan vara av värde föromvårdnaden av drabbade familjer. Av rapporten framgår att allt färre barn döri plötslig spädbarnsdöd, ca ett av 2 000 levande födda spädbarn, dvs. Plötslig spädbarnsdöd är dock fortfarande den vanligaste enskildadödsorsaken bland barn mellan en veckas och ålder.I skriften Amning av barn födda , utgiven av SocialstyrelsensEpidemiologiska Centrum (Statistik - hälsa och sjukdomar 1997:7), anges attamningsfrekvensen gick upp kraftigt . Däreftertycks en viss minskning ha inträffat men haramningsfrekvensen åter stigit. Ökningen sammanfaller enligt rapporten till stordel med en förnyad aktualisering av amningsstödjande åtgärder (Baby FriendlyHospitals Initiative, BFHI), som startades på initiativ från och somfått stor genomslagskraft och drivits framgångsrikt i , där benämningenär Amningsvänliga sjukhus. I ett första steg riktar man in sig på rutiner,utbildning, information och attityder i samband med förlossningen och vistelsenpå BB. ligger troligen högst bland i-länderna i fråga omamningsfrekvens; av barnen ammas fortfarande vid sex månaders ålder.Enligt rapporten har verkat för att stimuleraamning och genom information påpekat betydelsen av att upprätthålla en högamningsbenägenhet, åtminstone under barnets första halvår.Barnpsykiatrikommittén anför i sitt huvudbetänkande att det är viktigt attbarnsjukvården tar hänsyn till barns psykiska behov. Barn på sjukhus behöver haföräldrarna nära, möjlighet att få leka och få skolundervisning samt hatillgång till barnkunnig personal. Barn bör inte vårdas på vuxenavdelningar somsaknar speciellt barnutbildad personal och rutiner och vårdmiljö som äranpassad för barn.Kommittén anför att det har skett en uttunning av barnkompetensen inom BVC.Barnsjuksköterskor har ersatts av distriktssköterskor och barnläkare avallmänläkare. Kommittén föreslår huvudmännen att distriktssköterskor meduppgift inom BVC ägnar minst halva tiden åt barnhälsovård och att allmänläkarevid BVC har tillräckligt stor mottagning för att vidmakthålla en vidgaderfarenhet av barnhälsovård. Goda möjligheter till konsultation hos barnläkareoch barnhälsopsykolog måste finnas liksom fortlöpande vidareutbildning av såväldistriktssköterskor som allmänläkare.Utredningen om föräldrautbildning har haft i uppdrag att ta fram modeller förinformation till föräldrar om det skadliga för barns hälsomässiga utveckling iatt bruka alkohol, narkotika och tobak under graviditeten. Utredningen anseratt det är angeläget att förebyggande insatser även fortsättningsvis kanhanteras inom och ger i sitt betänkande bl.a. en kortfattadbeskrivning av FHI:s insatser på området. Enligt utredningen är det angelägetatt alla som arbetar direkt med föräldrar med missbruksproblem har god kunskapoch kompetens när det gäller att väcka medvetenhet om risker med att användaalkohol och andra droger under graviditeten.Utredningen (U 1995:14) om funktionshindrade elever i skolan har i uppdrag attutreda hur ansvaret för utbildning och omvårdnad i anslutning till utbildningav funktionshindrade elever skall fördelas mellan stat, kommun och landstingsamt vem som skall finansiera verksamheten. Uppdraget skall redovisas den 15mars 1998.Utredningen (S 1997:04) om bemötande av personer med funktionshinder syftarbl.a. till att kartlägga och analysera i vilken mån faktorer i olikaverksamheters organisation, ledarskap och struktur samt personalens kompetenskan bidra till ett förbättrat bemötande och en bättre kvalitet på insatserna.Stamning är ett av de funktionshinder som kommer att belysas inom ramen förbåda dessa uppdrag.Statens institut för handikappfrågor i skolan bedriver ett projekt som syftartill att öka medvetenheten om stamning både hos lärare och elever. Personer somär väl förtrogna med stamning söker upp intresserade skolor och sprider kunskapoch påverkar förhållningssätt hos lärare och övrig personal utifrån ettspeciellt framtaget studiematerial.Socialministern besvarade en interpellation om barn ochvuxna med stamningsproblem. Ministern uttalade bl.a. att en tidig diagnosliksom tidig behandling är viktigt för möjligheterna till rehabilitering ochatt det därför är mycket betydelsefullt att BVC-personal,skolhälsovårdspersonal och lärare blir medvetna om de problem som stamningmedför och hur man kan hjälpa barn med detta problem. Enligt ministern är detmycket viktigt att de som har behov av en kvalificerad stamningsterapi fårmöjlighet att genomgå en sådan. Socialministern uppgav sig vara beredd att taupp diskussioner med om att kartlägga behovet av hjälp ochrehabilitering för personer som lider av stamning.Enligt utgör omskärelse av pojkar av etniska och kulturellaskäl inte någon hälso- och sjukvårdande åtgärd och faller därför utanförbestämmelserna i bl.a. hälso- och sjukvårdslagen och åliggandelagen. Vissalandsting tillhandahåller ändå sådana tjänster. Läkarna är dock inte skyldigaatt utföra ingreppen. När omskärelse sker på svenska sjukhus äger ingreppenalltid rum under bedövning.Högsta domstolen har i en dom meddelad (mål nrB 2237/96) ogillat ett åtal för misshandel avseende omskärelse utan bedövning.Pojkarnas föräldrar hade givit sitt samtycke till ingreppen. HD ansåg attomskärelse av religiösa skäl uppfyller kriteriet för s.k. social adekvans ochatt samtycke till ett sådant ingrepp därför kan medföra frihet från ansvartrots att handlandet annars skulle vara att bedöma som misshandel. Ingreppetmåste emellertid utföras på ett sådant sätt att barnet inte utsätts för onödigsmärta eller för hälsorisker på grund av förhållandena vid omskärelsen. Omomskärelser sker utanför hälso- och sjukvården krävs det enligt HD attförutsättningarna inte är nämnvärt sämre för barnet. Domstolen uttalade bl.a.att hänsynen till ifrågavarande tradition bland såväl judar som muslimer måstefå vika om ett barn utsätts för alltför stor smärta vid en omskärelse utanbedövning. Huruvida detta generellt bör anses vara fallet ansåg sig domstoleninte kunna uttala sig om på grundval av den utredning som förebringats i målet.Enbart den omständigheten att den tilltalade inte använt bedövning vid de olikaingreppen var därför inte tillräcklig för en fällande dom. Det kunde hellerinte anses visat att de hygieniska förhållandena var så bristfälliga eller attföräldrarnas samtycke till ingreppen av någon annan anledning inte skullemedföra ansvarsfrihet för den tilltalade.Hovrätten över och dömde en man för bl.a.misshandel genom att ha omskärt tre pojkar. Hovrätten fann att den tilltaladegenom att vid ingreppen använda otillräcklig bedövning förorsakat pojkarnaavsevärda smärtor och att han måste ha insett att ingreppen skulle komma attförorsaka pojkarna betydande smärta. Hovrätten fann vidare att vårdnadshavarnai betydande utsträckning vilseletts om vilken grad av smärta ingreppen skullemedföra och att det därmed inte förelegat något giltigt samtycke tillomskärelserna. Domen överklagades till som den 6 februari 1998beslutade att inte meddela prövningstillstånd.Utskottets bedömningI forskningspropositionen 1996/97:5 angav regeringen att det finns indikationerpå att klasskillnader mellan barn ökar och att hälsoutvecklingen hos barndärför bör ges särskild uppmärksamhet. Regeringen ansåg det viktigt att få enklar bild bl.a. av vilka orsakerna är till skillnader i hälsotillstånd mellanbarn med olika socioekonomisk bakgrund. Socialvetenskapliga forskningsrådetfick därefter regeringens uppdrag att i samråd med bl.a. berörda forskningsrådutarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning om ojämlikhet i hälsa.Utskottet förutsätter att forskningsprogrammet kommer att omfatta ävenskillnaderna i hälsa bland barn. Enligt utskottet är motion So801 (c) yrkande13 tillgodosedd och avstyrks därför.Kommittén för nationella folkhälsomål har i uppdrag att bl.a. föreslå mål förhälsoutvecklingen samt strategier för att nå dessa mål. Måldokumentet skallenligt direktiven vara en av utgångspunkterna i ett offensivt ochmultisektoriellt folkhälsoarbete på alla nivåer. Utskottet förutsätter attkommittén tar upp barnrelaterade folkhälsoproblem, t.ex. allergier ochbarnolycksfall, samt anger mål för barnens hälsa och strategier för hur målenskall kunna uppnås. Motion So801 (c) yrkande 14 avstyrks därmed.Utskottet vidhåller sin uppfattning att starka skäl föreligger för att slå vaktom skattefinansieringen av hälso- och sjukvården. Utskottet avstyrker därförmotion So282 (fp) yrkande 11 om barnhälsovårdspeng.Vård och omsorg av barn skall liksom annan hälso- och sjukvård kännetecknas avtrygghet, kvalitet och delaktighet. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisadeinställning att det är viktigt att hälso- och sjukvårdsinsatserna utförs pårätt vårdnivå eftersom det är mest kostnadseffektivt. Bl.a. kvalitets-aspekter,geografisk närhet och bättre resursutnyttjande kan dock motivera att vissaverksamheter koncentreras och profileras. Enligt 31 § hälso- och sjukvårdslagenskall kvaliteten i verksamheten systematiskt och fortlöpande utvecklas ochsäkras. Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna So214 och So201 bl.a.om att det är viktigt för en god barnhälsovård att behovet av vårdplatser inombarnsjukvården följs upp, att primärvården har tillgång till barnläkarkompetenssamt att behovet av barncentrum och lekterapienheter beaktas. Frågor om vårdensorganisation m.m. ankommer det emellertid enligt utskottet i första hand påsjukvårdshuvudmännen att besluta om. Skolhälsovården kommer attbehandlas i en särskild utredning. betonar skolhälsovårdens och barnavårdscentralernasbetydelse för barnens hälsa, liksom vikten av barnkompetens inom dessaverksamheter.