bet · GL01FiU26 · 1998-05-26 00:00:00 — Personer som har svårt att få en fastförankring på arbetsmarknaden har inte fått del av de generella trygghets-system som ger försörjning i samband med tillfälliga inkomstbortfall. Dettahar i stor utsträckning berört ungdomar och invandrare, ensamstående kvin-nor med barn, långtidssjukskrivna och personer med sociala problem, oftamed bristande utbildning, yrkeskompetens eller arbetslivserfarenhet. Bi-dragsperiodens längd är också längre för äldre bidragstagare än för yngre.Detta förhållande återspeglar, enligt skrivelsen, situationen på arbetsmarkna-den där medianen för arbetslöshetstidens längd också är längre för äldre änför yngre personer.I motion Fi65 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om missbrukares möjlighet att väljavård och behandling (yrkande 8). Motionärerna konstaterar att socialtjänstenarbetar med ett stort mått av frivillighet. Det är enligt motionärerna rimligtatt ta hänsyn till missbrukarens val och vilja när det gäller önskemål omvård- och behandlingsinsats. beslut måste kunna överklagas.För framtiden bör regeringen ge missbrukaren möjlighet att styra mot denvård och behandling som gagnar dennes rehabilitering, heter det i motionen.I yrkande 9 begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om stöd åt anhöriga till missbrukare. Motionärerna anser att social-tjänstlagen har en allvarlig brist när den inte tar upp stöd åt anhöriga tillmissbrukare. Motionärerna anser att utredningen för översyn av socialtjänst-lagen bör få i uppgift att se över möjligheter att ålägga socialnämnden attaktivt stödja den närmaste personkretsen kring en missbrukare. I yrkande 11begärs ett tillkännagivande om socialbidraget. Motionärerna anser att kost-nadsansvaret för socialbidragen skall delas av stat och kommun. En del avansvaret skulle i så fall flyttas från kommunerna till staten, t.ex. när det gäatt få socialbidragstagare i arbete. Regeringen bör utreda hur kostnader ochen eventuell organisation av socialbidragen kan delas upp med utgångspunkti vad motionärerna anfört.Utskottets bedömningDe frågor som tas upp i yrkandena 8 och 9 i motion Fi65 (v) behandladeutskottet i betänkandet 1996/97:SoU18 i samband med behand-lingen av proposition 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen. Utskotteterinrar om att kommunen har ett ansvar enligt 11 § socialtjänstlagen för attbl.a. förebygga och motverka missbruk samt aktivt sörja för att den enskildemissbrukaren får den hjälp och vård han behöver för att komma ifrån miss-bruket. Nämnden skall i samförstånd med den enskilde planera hjälpen.Utskottet utgick ifrån att den enskilde i dessa fall får erforderligt stöd avkommunen för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Utskottet ansåg attpropositionens förslag till 6 f § socialtjänstlagen utgjorde en lämplig avväg-ning mellan kommunens självbestämmanderätt och den enskildes behov avatt få hjälp och stöd (s. 46 i betänkandet). Utskottet ansåg det också angelä-get att stöder och hjälper anhöriga till missbrukare. Genomtidiga stödinsatser för barn och andra anhöriga till missbrukare kan framtidaskador, bl.a. i form av eget missbruk och ohälsa bland de anhöriga, förebyg-gas. Utskottet gav ett flertal exempel på angelägna verksamheter, samarbetem.m. på området (s. 69). Utskottet avstyrkte de då väckta motionerna. Ut-skottet vidhåller denna inställning. Motion Fi65 (v) yrkandena 8 och 9 bördärför avstyrkas även nu.I yrkande 11 i samma motion (v) begärs en utredning om kostnadsansvaretför socialbidragen. Utskottet erinrar om att frågan omfattas av direktiven(dir. 1997:109) för den särskilda utredaren som har i uppgift att göra enöversyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och uppgif-ter. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Ut-skottet anser att inte bör föregripa regeringens kommande förslagpå området. Motionsyrkandet bör därför avstyrkas.BarnI motion Fi65 av m.fl. (v) begärs vidare ett tillkännagivandeom en barnbilaga i statsbudgeten (yrkande 10). Motionärerna anser att det ärav stort värde att budgeten granskas ur ett barns perspektiv. I några kommu-ner görs seriösa försök till barnbokslut eller redovisas konsekvensbeskriv-ningar för barn och ungdomar, heter det i motionen.I motion Fi66 av m.fl. (mp) begärs ett tillkännagivande om enutvärdering av tillämpning i kommunsektorn (yrkande 3).Motionärerna anser att det finns starka skäl att följa upp att konventionenverkligen tillämpas och används på ett framsynt sätt i verksamhet.De saknar en beskrivning och utvärdering i den delen. I nästa skrivelse omutvecklingen i den kommunala sektorn bör en sådan redovisning finnas,anser motionärerna.Utskottets bedömningI betänkandet 1997/98:SoU13 Barnfrågor, vari utskottet behandlade rege-ringens skrivelse 1997/98:79 med redovisning av arbetet med de allmännabarnfrågorna, behandlade utskottet senast frågor om dels tillämpning avbarnkonventionen i kommunerna, dels barnbilaga e.d. till budgeten (s. 27 ibetänkandet).Utskottet vidhåller att det är viktigt att verkligen beaktasi kommunerna. Utskottet vidhåller också att det är positivt att regeringenföljer utvecklingen samt har för avsikt att överväga åtgärder för att påskyndagenomförandet, om vissa kommuner fortsätter att släpa efter med den lokalaanpassningen till barnkonventionen.Utskottet konstaterade vidare att regeringen övervägde att rekommenderade statliga myndigheterna att i anslutning till sina budgetframställningarbeskriva vilka effekter förslagen har för barn. Utskottet drog vidare slutsat-sen att frågor om bl.a. genomförandet av och om kon-sekvensanalyser av förslag och beslut som rör barn sannolikt skulle kommaatt behandlas i regeringens kommande proposition med anledning av bl.a.Barnkommitténs betänkande. Propositionen borde enligt utskottet inte före-gripas. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Mot bakgrund av det sagda börmotionerna Fi65 (v) yrkande 10 och Fi66 (mp) yrkande 3 avstyrkas.Stockholm den 12 maj 1998På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och IngridBurman (v).Avvikande meningar1. Hälso- och sjukvårdSten (), (), (), (), (), () och ()anser att första och andra styckena av utskottets bedömning under avsnittetHälso- och sjukvård bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas oro för att väntetiderna för vård och be-handling kontinuerligt ökar. Utskottet delar också bedömningen att den år1992 införda vårdgarantin innebar att vårdköerna snabbt försvann. Lands-tingen organiserade sitt arbete så att patienterna snabbt fick den vård de hadebehov av. Den formen av vårdgaranti har, enligt utskottet, inte spelat ut sinroll men bör vidareutvecklas och förändras. Utskottet delar reservanternasinställning i reservation 7 i betänkandet 1997/98:SoU12, vartill hänvisas. Detär viktigt för patienterna att veta vad de kan kräva av sjukvården. Besöksga-rantin inom primärvården är i praktiken meningslös. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett förslag på en vidareutvecklad vårdgaranti.Utskottet anser att med anledning av motion Fi67 (m) yrkande 3bör ge regeringen detta till känna.2. Hälso- och sjukvårdIngrid () anser att tredje-femte styckena av utskottets bedömningunder avsnittet Hälso- och sjukvård bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas oro för att den strukturomvandling somsjukvården genomgått har inneburit att omvårdnaden minskat. Kärnverksam-heterna har inte reducerats i samma utsträckning men dock i viss utsträck-ning, vilket nu visar sig i växande vårdköer. De minskade satsningarna påomvårdnad har dessvärre bidragit till att patienter i äldrevården försummats.Även läkarinsatserna har minskat. Utskottet delar också motionärernas be-dömning att alla måste ha rätt till ett värdigt slut på livet. Utskottet oroasatt landstingen inte fullt ut levt upp till sitt hälso- och sjukvårdsansvar förpersoner inom äldreomsorgen i livets slutskede.Utskottet konstaterar vidare att antalet anställda inom vårdsektorn harminskat. Medelåldern bland vårdpersonalen blir allt högre. Intresset förvårdyrket har minskat och det är svårt att rekrytera till omvårdnads-programmet. Inför den stundande sommarledigheten väntas det bli stor bristpå vårdpersonal. Utskottet befarar att vi står inför en akut brist på vårdpersonal som risken är stor att kompetens försvinner. Utskottet anser detangeläget att regeringen snabbt vidtar åtgärder för att lösa denna för sjukvår-den så viktiga fråga. bör med anledning av motion Fi65 (v) yr-kandena 3 och 4 ge regeringen detta till känna.3. HandikappomsorgIngrid () anser att utskottets bedömning under avsnittet Handi-kappomsorg bort ha följande lydelse:Vägledande principer i det handikappolitiska arbetet är alla människorslika värde och lika rätt. Målet är full delaktighet och jämlikhet i levnadsvillkor. Utskottet konstaterar att resultatet av olika undersökningar m.m. är attdet fortfarande finns en hel del brister i tillgänglighet och ojämlikhet i lev-nadsvillkor. Utskottet anser att lagstiftning måste till för att förhindra diskminering av funktionshindrade. Regeringen bör återkomma till riks-dagen med ett lagförslag. Vad utskottet nu anfört bör med anled-ning av motion Fi65 (v) yrkande 7 ge regeringen till känna.4. Individ- och familjeomsorgIngrid () anser att utskottets bedömning under avsnittet Individ-och familjeomsorg bort ha följande lydelse:Numera gäller enligt socialtjänstlagen att beslut om vård och behandlinginte kan prövas i domstol annat än i den för kommunalbesvär stadgade ord-ningen. Den som t.ex. vill komma ifrån sitt drogberoende och önskar plats påett behandlingshem har således inte rätt att överklaga ett beslut om öppen-vård genom förvaltningsbesvär. Detta strider mot lagens portalparagraf omatt verksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmande-rätt och integritet. När det gäller att upphöra med ett missbruk är det vikti-gaste att missbrukaren själv kommit till insikt och att han vill sluta meddroger. För att nå framgång med detta krävs det oftast att den enskildes valav behandlingsform respekteras. Utgångspunkten i arbetemed missbrukare är att åtgärderna skall ske på frivillig väg. För att inte för-svåra rehabiliteringen av missbrukare anser utskottet att ett beslut av social-nämnden att avslå den enskildes begäran om viss vård- eller behandlingsin-sats skall kunna överklagas genom förvaltningsbesvär.För att rehabiliteringen skall bli framgångsrik, särskilt efter en behand-lingsinsats, bör missbrukaren kunna få aktivt stöd från sina närmaste. Ut-skottet vidhåller sin ståndpunkt att den utredning som har i uppgift att göraen översyn av socialtjänstlagen också bör få i uppdrag att undersöka möjlig-heten att ålägga socialnämnderna att aktivt stödja den närmaste personkret-sen till en missbrukare.Utskottet anser också att kostnadsansvaret för socialbidragen skall delas avstat och kommun. En del av ansvaret borde flyttas från kommunerna tillstaten så att både stat och kommun får ekonomiska motiv att få ut socialbi-dragstagare i arbete. Utskottet anser att regeringen bör tillsätta en utredningsom får i uppdrag att bl.a. utreda hur kostnader och en eventuell organisationav socialbidragen skulle kunna delas. Utskottet vill betona att det är angelä-get att finansieringsprincipen upprätthålls. Utskottet anser att medanledning av motion Fi65 (v) yrkandena 8, 9 och 11 bör ge regeringen dettatill känna.5. BarnThomas () och () anser att utskottets bedömningunder avsnittet Barn bort ha följande lydelse:Enligt artikel 3 i skall barnets bästa komma i främstarummet vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga ellerprivata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myndighetereller lagstiftande organ. har varit drivande för att FN:s barnkonven-tion skall antas av så många länder som möjligt. Trots detta har vi i Sverigeinte genomdrivit på ett sätt som man rimligen bör kräva.Utskottet anser att det finns starka skäl att följa upp att konventionen verkligen tillämpas och används på ett framsynt sätt i verksamhet.Utskottet anser att en utvärdering och en lägesbeskrivning bör ingå i nästaskrivelse om utvecklingen i den kommunala sektorn. Utskottet anser ocksåatt statsbudgeten skall granskas ur ett barnperspektiv i en särskild barnbilagamed redovisning av konsekvensbeskrivningar för barn och ungdom. nu anfört bör med anledning av motionerna Fi65 (v)yrkande 10 och Fi66 (mp) yrkande 3 som sin mening ge regeringen till kän-na.Utbildningsutskottets yttrande1997/98:UbU11yUtvecklingen inom den kommunala sektornTill finansutskottetFinansutkottet har beslutat bereda utbildningsutskottettillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse 1997/98:155 om utvecklingeninom den kommunala sektorn jämte motioner i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Utbildningsutskottet beslutade att yttra sig över de mo-tioner som kunde komma att väckas med anledning av skrivelsen och somberörde utskottets beredningområde. Motionstiden gick ut . Fyramotioner väcktes med anledning av skrivelsen, 1997/98:Fi65-68. I dettayttrande behandlar utskottet motionerna Fi65 (v) yrkandena 12 och 13, Fi67(m) yrkande 5 och Fi68 (fp) yrkandena 4, 6 och 7.BarnomsorgenI två motioner tas frågan upp om möjligheten att bereda arbetslösa och för-äldralediga barnomsorg. pekar i motion 1997/98:Fi68 på att tvåtredjedelar av kommunerna inte ger barn till arbetslösa och föräldraledigamöjlighet till pedagogisk förskoleverksamhet. Regeringen bör redovisa vilkaåtgärder den tänker vidta mot bakgrund av att utvecklingen är oroande. Dengår i fel riktning, hävdar motionärerna (yrk. Likartade tankegångar åter-kommer i motion 1997/98:Fi65, där det framhålls hur viktigtdet är att barn har möjlighet att få kontinuitet i omsorgen och att det därförangeläget att barn till arbetslösa inte stängs ute från barnomsorg (yrk. 12).U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattning om barnomsorg för ar-betslösa och föräldralediga. Så sent som uttryckte utskottet sin oroöver att rätten till barnomsorg urholkas när det gäller t.ex. barn till arbetslUtskottet utgick från att kommunerna skulle ta sitt ansvar och att Skolverketnoga skulle följa utvecklingen. Frågan återkommer för utbildningsutskottetsdel med anledning av motioner som har väckts med anledning av proposition1997/98:93 Läroplan för förskolan. Denna behandlas i utskottets betänkande1997/98:UbU16, som justeras av utskottet efter det att detta yttrande över-lämnats till finansutskottet. Utskottet hänvisar till sin behandling av frågandet betänkandet, men vill i förevarande sammanhang erinra om att har föreslagit generösare regler för barn till arbetslösa ifråga om barnomsorg (utredningens betänkande SOU 1998:31). har föreslagit försöksverksamhet med förskola för alla barn iåldern i socialt utsatta bostadsområden i storstäderna (SOU 1997:61,SOU 1998:25).I propositionen om läroplan för förskolan skriver regeringen att det ärmycket som talar för att förskolan borde erbjudas alla barn. Utan ökaderesurser är det dock inte möjligt att med bibehållen god kvalitet införa enallmän förskola, menar regeringen.Mot bakgrund av att den av motionärerna aktualiserade frågan är föremålför utbildningsutskottets överväganden i annat sammanhang och med hän-visning till vad utskottet just har anfört bör finansutskottet inte föreslå rikdagen att vidta någon särskild åtgärd med anledning av de båda nu behandla-de motionsyrkandena.I motion 1997/98:Fi67 berör yrkande 5 en rad frågor om barn-omsorgen och skolan. I den del det avser barnomsorgen begär motionärernaett tillkännagivande av till regeringen om att i ställetför kommunerna skall bevilja tillstånd att starta och driva enskilda alternativi likhet med vad som gäller för fristående skolor. Familjedaghemmen har,menar motionärerna, blivit ett dragspel i barnomsorgsplaneringen snarare änatt fungera som ett uttryck för familjernas behov och önskemål. Forskningvisar att omsorg om små barn sker bäst i hemmiljö. Vidare sägs, i det härsammanhanget, att regeringen nedvärderar förskollärarnas kompetens. Lä-rarförsörjningsfrågorna bör analyseras i särskild ordning.U t s k o t t e t föreslår att finansutskottet skall avstyrka yrkandet i förevrande del.Frågan om förskoleverksamhet i enskild regi har behandlats utförligt avutskottet tidigare under innevarande (1997/98:UbU5). Utskottetfann inte anledning att ändra de nuvarande reglerna som innebär att kommu-nerna efter egen bedömning kan lämna bidrag till enskild verksamhet inombarnomsorgsområdet. Utskottet återkommer senare till frågan i sitt betänkan-de med anledning av regeringens proposition 1997/98:93 Läroplan för för-skolan (UbU16). I propositionen kommer regeringen in på vissa personalfrå-gor. Vad motionärerna säger om att regeringen nedvärderar förskollärarnaförefaller enligt utskottet ha föranletts av regeringens förslag beträffanderiktlinjer i läroplanen för förskolan för dem som arbetar i förskolan. Utskottegår i detta yttrande inte närmare in på den frågan utan hänvisar finansutskot-tet till utbildningsutskottets överväganden och ställningstagande i nyssnämnda betänkande med anledning av proposition 1997/98:93. Utskottet villdock peka på att regeringen i sin skrivelse 1997/98:155 anför att antalethögskoleutbildade anställda i förskola och fritidshem har ökat somandelen utan särskild utbildning för arbete med barn har minskat under 1990-talet.Folkpartiet kräver i sin motion 1997/98:Fi68 en redovisning av antalet barnsom kommunerna inte kan erbjuda barnomsorgsplats inom rimlig tid(yrk. Det räcker inte med att redovisa antalet kommuner som inte kandetta.U t s k o t t e t anser att finansutskottet bör föreslå att avslå yrkandet. Ett liknande yrkande avstyrktes av såväl utbildningsutskottet somfinansutskottet (yttr. 1996/97:UbU6y, bet. FiU20).Enligt vad utskottet har erfarit är det svårt att få fram pålitliga uppgifter adet slag som begärs i motionen. De undersökningar som gjortde av kommunernas regler för rätten till barnomsorg (våren1995 och ) har inte resulterat i uppgifter om hur många barn sominte får plats inom rimlig tid. Just nu pågår en motsvarande kartläggning iSkolverkets regi. Resultatet från den kommer . Inte hellerden undersökningen kommer att innehålla de uppgifter som motionärernabegär.GrundskolanI två motionsyrkanden tas frågan upp om resurser till elever med särskildabehov. berör den i sitt yrkande 5 (i denna del) i motion1997/98:Fi67. Ifrågavarande elever får inte den hjälp de behöver, hävdarmotionärerna, som pekar på att antalet elever ökar medan antalet lärareminskar. - tar upp frågan iyrkande 13 i motion 1997/98:Fi65, där motionärerna åberopar att man imånga kommuner gör bedömningen att antalet elever med behov av särskiltstöd har blivit större. Det är djupt oroande, säger motionärerna, att grund-skolans besparingar i så stor utsträckning har drabbat de här eleverna.Moderaterna kommer i förevarande del av yrkande 5 också in på de extrastatsbidragen till kommunerna. De menar att i mer än hälften av kommuner-na har bidragen inte givit någon förstärkning till skolan. Samma motionärerberör också frågan om rätten att välja skola och föräldrarnas önskemål somgrund för kommunernas planering.U t s k o t t e t går i det här sammanhanget inte närmare in på frågan omelever med behov av särskilt stöd. bör avstyrka yrkandet idenna del med hänvisning till utskottets utförliga behandling av frågan i sitthelt av kammaren godkända betänkande 1997/98:UbU9, där fråganägnas ett eget avsnitt. Ännu utförligare avser utskottet att behandla frågan isitt snart förestående betänkande 1997/98:UbU18 med anledning av proposi-tion 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassenoch fritidshemmen m.m. Detta senare betänkande avses bli justerat innanfinansutskottet är färdigt med behandlingen av nu förevarande yrkanden,varför utskottet hänvisar även till det betänkandet. I det här sammanhangetvill utskottet dock erinra om att Utredningen om funktionshindrade elever iskolan (FUNKIS) för sedan överlämnade sina förslag tillregeringen (SOU 1998:66).När det gäller de i yrkande omnämnda extra statsbidragenvill utskottet peka på att regeringen i finansplanen ekonomiskavårproposition informerar om sitt förslag om sammanlagd nivå påett beräknat resurstillskott till kommunerna från , ett tillskotsom omfattar 20 miljarder kronor.Rätten att välja skola har utskottet senast behandlat i sitt betänkande1997/98:UbU9. Utskottet utgick bl.a. från att i sitt arbete meduppföljning, utvärdering och tillsyn även i fortsättningen har uppmärksam-heten riktad på hur kommunerna sköter informationen om valmöjligheter ochalternativa skolor. I sin verksamhetsplan 1998 anför bl.a. attinformationen om fristående skolor på vissa punkter bör förbättras. Medhänvisning till det nu anförda bör finansutskottet avstyrka även den del avförevarande yrkande som avser rätten att välja skola.Folkpartiet föreslår i sin motion 1997/98:Fi68 yrkande 7 att får iuppdrag av regeringen att ta fram uppgifter om antalet elever som tillåtitsvälja annan skola än den anvisade och hur många som har nekats att bytaskola.U t s k o t t e t anser att yrkandet bör avslås av . Både finansut-skottet och utbildningsutskottet avstyrkte ett liknande yrkande för ett årsedan (yttr. 1996/97:UbU6y, bet. erinrade omföreskriften i skollagen att kommunen vid fördelningen av elever på olikaskolor skall beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn skall tasemot vid en viss skola så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (4 kap.6 §). Utskottet, som förutsätter att lagregeln följs, ställer sig inte bakomkravet på en undersökning i enlighet med yrkandet.GymnasieskolanÄven gymnasieskolan berörs i det aktuella yrkande 5 i motion1997/98:Fi67. Motionärerna förordar ett utvecklingsarbete avseende gymna-sieskolans individuella program. Gymnasiet bör bli mer flexibelt när detgäller alternativa kurser, arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och lärlingsut-bildning. Vidare finner man det allvarligt att antalet lektorer fortsätter attminska.U t s k o t t e t föreslår att finansutskottet skall avstyrka även denna del ayrkandet och får än en gång hänvisa till utskottets tidigare behandling avfrågorna. APU och lärlingsutbildning behandlades i ett särskilt avsnitt (Sam-verkan skola - arbetsliv) i betänkande 1997/98:UbU10 tidigare i vår. Det börtilläggas att en arbetsgrupp inom sistlidna aprilmånad lade fram förslag om en ändrad utformning av det individuella pro-grammet (Ds 1998:27). Frågan om lektorer i gymnasieskolan togs upp avutskottet två gånger under förra , nämligen i betänkandena1996/97:UbU8 och UbU13, i det sistnämnda med anledning av att regeringenberört frågan i sin utvecklingsplan för skolväsendet, skrivelse 1996/97:112. Idet senare betänkandet delade utskottet regeringens uppfattning i skrivelsenatt det är angeläget att få fler forskarutbildade lärare i skolan. Utskottet utgick från att regeringen noga följer utvecklingen inom området. Även underinnevarande har frågan varit uppe till behandling (bet. 1997/98:UbU9).Utskottet finner inte anledning att ha någon annan uppfattning än motionä-rerna beträffande önskvärdheten av att kommunerna satsar mer på att rekry-tera lektorer och att utlysa lektorat.Uppföljning och utvärderingI yrkande 5 i sin motion 1997/98:Fi67 anför att kommunerna,om man på den lokala nivån skall klara av att mäta kvaliteten i skolan, måstepå ett markant sätt förbättra sin uppföljning och utvärdering.U t s k o t t e t erinrar om att utskottet i sitt betänkande 1997/98:UbU9,som behandlades och godkändes av kammaren i början av innevarande majmånad, ägnade ett särskilt avsnitt åt en utförlig behandling av frågan omutvärdering och tillsyn av skolan (s. 9-13).