bet · GL01UU11 · 1998-05-11 00:00:00 — Detta krav framförs också ipartimotionen A203 (c) yrkande 2 och enskilda motionen U637 (c).I motionerna U29 (v) yrkande 10 och U303 (v) yrkande 7 begär Vänsterpartietett ökat deltagande av parlamentariker vid betydelsefulla FN-konferenser ochvid årliga möte.Representanter för folkrörelser och parlamentariker ingår i densvenska delegationen till . De kan då t.ex. delta igeneralförsamlingens tredje utskott, där de frågor som harberett på teknisk nivå behandlas ur ett politiskt perspektiv och i förstautskottets arbete med nedrustningsfrågor. Parlamentariker ochorganisationsföreträdare har även ingått i de svenska delegationerna till ettantal FN-konferenser. Sådana exempel är världstoppmötet om social utvecklingoch NPT:s gransknings- och förlängningskonferens, vilka båda hölls 1995.Utskottet har inhämtat att det inom pågår ett arbete med attundersöka möjligheterna av ett ökat deltagande av parlamentariker i olika FN-sammanhang.I slutet av 1980- och började det bli mer vanligt meddeltagande av enskilda organisationer i FN-sammanhang. Ett sådant inslag är deparallella NGO-möten som hållits som de stora FN-konferensernagenomförts. Ofta har enskilda organisationer kunnat driva en mer aktiv ochsjälvständig politik vid dessa parallella möten än om de varit medlemmar i denofficiella svenska delegationen. Utskottet noterar också att stöder attsvenska organisationer ges konsultativ status i FN:s ekonomiska och sociala rådECOSOC. har ca 1 200 organisationer sådan status. De beredsdärmed möjlighet att delta i arbete, där de kan presenterabåde muntliga och skriftliga inlägg. Folkrörelsernas aktiva deltagande i brukar användas som förebild för hur ett utökat deltagande avenskilda organisationer skulle kunna ske också i andra FN-sammanhang. Sverigedriver frågan om att överlag öka deltagandet av enskilda organisationer i FN:sarbete. I generalsekreterarens reformförslag föreslås att det nuvarandeförvaltarskapsrådet omvandlas till ett forum där FN:s medlemsstater ochföreträdare för det civila samhället skall kunna diskutera globala problem somt.ex. miljöfrågor.Deltagande av folkrörelserepresentanter i svenska delegationer tillgeneralförsamlingen har, som ovan nämnts, en lång tradition. Regeringen harvalt att låta , som är en paraplyorganisation för alla idetta sammanhang relevanta organisationer, föreslå lämplig organisation ochperson att ingå i delegationen. Ungdomsrörelserna är alltså, liksom andraenskilda organisationer, välkomna att söka den plats som står till förbundetsförfogande. kan därutöver föreligga särskilda skäl att inbjuda någonspeciell organisation, om en fråga av intresse för just den organisationenbehandlas av generalförsamlingen, exempelvis ungdomsfrågor. Till den 49:egeneralförsamlingen, , inbjöds sålunda en representant förLandsrådet för ungdomsorganisationer - LSU - att delta eftersomtioårsfirandet av det internationella ungdomsåret sammanföll med FN:s egetfemtioårsjubileum.Sedan hösten 1997 praktiserar två högskolestuderande vid den svenskarepresentationen i under en termin och får därmed god insyn ochinblick i FN:s verksamhet. Utskottet anser att det är viktigt att ungdomar pådetta sätt kan få erfarenhet av FN-arbetet, det kan också ske t.ex. genom attungdomar ges möjlighet att delta i delegationen till generalförsamlingen.Det finns vidare, vilket motionsvis påpekas av , ett antalorganisationer som utför ett viktigt opinionsarbete för att främja intressetbland ungdomar för FN-frågor. Utskottets ledamöter deltar regelbundet bl.a. iutfrågningar och andra aktiviteter som arrangeras av sådana organisationer.Utskottet delar regeringens uppfattning om vikten av ett brett deltagande avparlamentariker, folkrörelser - inklusive ungdomsorganisationer - i FN-arbetet.I betänkande 1995/96:UU1 FN , betonade utskottet att FN utan enfast folklig förankring inte kan bli den organisation för främjande av fred,frihet, säkerhet och ekonomisk rättvisa som vi alla vill att den skall vara.Utskottet konstaterar även att det förekommer ett kontinuerligt och fruktbartutbyte mellan regeringen, parlamentariker och företrädare för enskildaorganisationer om det svenska FN-arbetet. Utskottet utgår från att dettasamarbete kommer att vidareutvecklas och att regeringen, i samband härmed,överväger att låta parlamentariker ingå i den svenska delegationen till . Utskottet ser också gärna att regeringen i kommande skrivelserredovisar samarbetet med folkrörelserna i FN-arbetet.Med detta anser utskottet motionerna U29 (v) yrkandena 4-6 och 10, U303 (v)yrkande 7, A203 (v) yrkande 2 och U637 (c) bevarade.Med anledning av ett yrkande om kvinnorepresentationen inom FN - U29 (v)yrkande 9 - vill utskottet anföra följande: Utskottet har i tidigarebetänkanden, senast i 1996/97:UU12 Mänskliga rättigheter m.m., som positivtnoterat den tjänst som tillsatts inom FN:s sekretariat med ansvar förjämställdhetsfrågor, både i FN:s personalpolitik och i organisationensverksamhet. Detta var ett initiativ som drev vid Pekingkonferensen.Utskottet kan konstatera att andelen kvinnor på handläggande nivå inom FN ärfortsatt låg. har en marginell ökning av antalet kvinnor inomdenna kategori skett från till . Påhögre nivåer (D1 och däröver) har dock en ökning under motsvarande tidsperiodskett från till . Här kan noteras att andelen kvinnor på högrenivå 1993 var 12,. Det har således nästan skett en fördubbling på 5 år.Utskottet noterar med tillfredsställelse denna ökning och konstaterar att ettantal av FN-systemets högsta tjänster, , tillsatts medkvinnor. Sådana exempel är , som utsågs till KofiAnnans ställföreträdare, den nya högkommissarien för de mänskligarättigheterna, , som är generalsekreterarenssärskilda sändebud i och , som sommaren 1998tillträder som generaldirektör för (). Utskottetbehandlar i betänkande 1997/98:UU15 Demokrati och mänskliga rättigheter iSveriges utvecklingssamarbete, frågan om en integrering av ettjämställdhetsperspektiv mellan män och kvinnor i FN:s verksamhet. Detkonstateras där att och EU-kretsen aktivt arbetar för attjämställdhetsfrågor skall beaktas i all verksamhet inom FN.Sverige ses i jämställdhetsfrågor ofta som ett föregångsland. Det är viktigtatt på grundval av detta goda anseende fortsätter att aktivt drivajämställdhetsfrågor inom FN, liksom i andra internationella fora. Utskottetutgår från att i lämplig form kommer att hållas informerad om hurarbetet fortskrider.Därmed anser utskottet motion U29 (v) yrkande 9 besvarad.I motion U29 (v) yrkande 2 krävs en förbättrad demokratisk insyn iVärldsbankens arbete.Utskottet konstaterar att verksamhet förändrats under senare år.Banken har deklarerat sin vilja att lämna den slutna kulturen bakom sig ochöppna sig mer mot omvärlden. Denna policy har emellertid ännu inte fåttgenomslag fullt ut i det konkreta arbetet. Redan nu kan dock noteras attlåntagarländerna liksom det civila samhällets företrädare involveras på ettaktivare sätt än tidigare, t.ex. i landstrategiprocesser. Ett annat initiativsom ligger i linje med dessa strävanden är det triangelsamarbete mellanVärldsbanken, ett antal regeringar och det civila samhället i dessa länder.Avsikten är bl.a. att öka berörda gruppers insyn och inflytande i ekonomiskareformprocesser. Utskottet noterar också som positivt att Världsbankenskontakter med den svenska ökat. Bl.a. har dess president besöktStockholm och svenska parlamentariker har också besökt Världsbanken.Riksdagen har under en rad år efterfrågat mer information om föratt förbättra beslutsunderlaget vid behandlingen av budgetpropositionen, senastskedde detta i betänkande 1996/97:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Utskottet har inhämtat att regeringen nu avser inkludera mer information omutvecklingsbankerna i årsboken om det svenska internationellautvecklingssamarbetet. Utskottet utgår från att detta löfte kommer att infrias.Med detta anses motion U29 (v) yrkande 2 besvarad.AvslutningSveriges starka engagemang i förblir en grundpelare iutrikespolitiken. Genom FN är vi med och bygger den internationellarättsordning som tryggar också vår egen säkerhet. FN är ett oundgängligtredskap i kampen mot de långsiktiga hoten mot mänsklig överlevnad. Mot bakgrundav den snabba politiska, ekonomiska och tekniska utvecklingen, vilken kansammanfattas som en ökande globalisering, ser dessa hot annorlunda ut.Utskottet vill därför understryka vikten av att rikta fokus på FN:s framtidauppgifter. Det planerade millenniemötet i generalförsamlingen bör i dettasammanhang kunna bli ett viktigt forum för dessa diskussioner.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen tillmäterframtidsfrågorna stor vikt. Både i skrivelsen och i utrikesdeklarationen i årbetonar regeringen dessa.I detta sammanhang vill utskottet erinra om sina tidigare ställningstagandenhärvidlag. I betänkande 1995/96:UU1 FN anförde utskottet bl.a. följande:Byggandet av fred och utveckling i en värld som präglas av ömsesidigaberoendeförhållanden måste självfallet ha en mycket bred ansats. Mångakonflikter bottnar djupast sett i fattigdom och social misär, kränkningar av demänskliga rättigheterna samt etniska och religiösa motsättningar som kanförvärras ytterligare av katastrofer och miljöförstöring.Utskottets inställning avspeglas väl i regeringens redogörelse för bredden ochdjupet i det svenska FN-engagemanget.När den svenska perioden i säkerhetsrådet nu närmar sig sitt slut kanregeringen med än större kraft - och med vunna erfarenheter från rådsarbetet -ägna sig åt mer långsiktiga och principiella frågor. En viktig sådan fråga ärhur FN:s möjligheter att agera i interna konflikter skall kunna förbättras. Denfolkliga förankringen och därmed FN:s legitimitet är en annan viktig frågaliksom den nationella och internationella uppföljningen av beslut som fattasinom FN. Enligt utskottets uppfattning lämpar sig dessa frågor väl för närmarestudier, som ett led i arbetet för att stärka och effektivisera organisationen.Utskottet ställer sig sammanfattningsvis bakom de bedömningar ochprioriteringar som redovisas i regeringens skrivelse. Utskottet föreslår attskrivelsen läggs till handlingarna. beträffande FN:s övergripande uppgifteratt avslår motion 1997/98:U27res.1 (m)2. beträffande valfrågor inom FNatt avslår motion 1997/98:U28 yrkandena 2 och 3,res. 2 (fp)3. beträffande säkerhetsrådet och vetorättenatt förklarar motion 1997/98:U29 yrkandena 7 och 8 besvarade med vadutskottet anfört,4. beträffande utseende av generalsekreterareatt förklarar motion 1997/98:U303 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,5. beträffande internationella transaktionsskatteratt förklarar motion 1997/98:U29 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört,res. 3 (m)6. beträffande FN:s agerande i interna konflikteratt med avslag på motion 1997/98:U28 yrkande 1 förklarar motionerna1997/98:U30 yrkande 4 och 1997/98:U56 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört,res. 4 (fp)7. beträffande snabbinsatsstyrkan SHIRBRIGatt med avslag på motion 1997/98:U30 yrkande 2 förklarar motion1997/98:U210 yrkande 3 besvarad med vad utskottet anfört,res. 5 (v, mp)8. beträffande nedrustningssessionen SSOD IVatt förklarar motion 1997/98:U408 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,9. beträffande ekonomiskt säkerhetsrådatt förklarar motionerna 1997/98:U29 yrkande 11 och 1997/98:Fi209yrkande 21 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande FN och miljöfrågoratt förklarar motionerna 1997/98:U30 yrkande 1 och 1997/98:U210yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,11. beträffande säkerhetsrådet och vattenförsörjningsfrågoratt avslår motion 1997/98:U221res. 6 (mp)12. beträffande reform av och inrättande avsolenergikommissionatt avslår motion 1997/98:U412 yrkande 5,res.7 (mp)13. beträffande uppföljning av FN-konferenseratt förklarar motion 1997/98:U28 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,14. beträffande insyn och delaktighet i FN:s arbeteatt förklarar motionerna 1997/98:U29 yrkandena 4-6 och 10,1997/98:U303 yrkande 7, 1997/98:A203 yrkande 2 och 1997/98:U637 besvarademed vad utskottet anfört,res. 8 (c, v, mp)15. beträffande kvinnorepresentation inom FNatt förklarar motion 1997/98:U29 yrkande 9 besvarad med vad utskottetanfört,16. beträffande insyn i Världsbankenatt förklarar motion 1997/98:U29 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,17. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:69att lägger regeringens skrivelse 1997/98:69 i Förentanationerna till handlingarna.Stockholm den 12 maj 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), (),(s), (), (), (),(), () och (). FN:s övergripande uppgifter (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 17 börjar med ?I betänkande1997/98:UU9? och på s. 18 slutar med ?U27 (m) avstyrks därmed? bort ha följandelydelse:Utskottet anser liksom motionärerna att det är en viktig uppgift att främjaen snabb ekonomisk tillväxt, som är den nödvändiga förutsättningen för attsnabbt utrota fattigdomen i . Endast genom att frigöra devälståndsskapande krafterna i kan dessa tack vare växande resurserutrota fattigdomen. Utan tillväxt förblir människorna i fattigdom.Det finns viktiga uppgifter som främst eller enbart måste hanteras inom FN-systemets ram, men utskottet noterar med tillfredsställelse skrivelsenspositiva inställning till arbete med dess fattigdomsinriktningoch att banken övertagit många uppgifter som tidigare utförts av FN-organ. ÄvenIMF har en nyckelroll i uppgiften att säkra det internationellabetalningssystemet. I-ländernas viktigaste stöd till utveckling ärändå den globala frihandeln, som ger tillträde till i-ländernasmarknader. Inget annat bidrag har visat sig mera verksamt för en snabbtillväxt.Utskottet delar de synpunkter som framförs i motion U27 (m) och föreslår attriksdagen beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:shuvuduppgifter.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande FN:s övergripande uppgifteratt med bifall till motion 1997/98:U27 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Valfrågor inom FN (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 18 börjar med ?Utskottetanser att? och på s. 18 slutar med ?yrkandena 2 och 3? bort ha följandelydelse:Förenta nationerna har stora behov av reformer, och utskottet välkomnar detförändringsarbete som pågår och som syftar till att säkra och effektiviseraFN. En starkt bidragande faktor till reformarbetets ingångsättande ärgeneralsekreterare beslutsamma agerande.Under 1997 har generalsekreteraren presenterat två rapporter angående FN:sreformarbete. Ett resultat av dessa rapporter är bl.a. att verksamheten skallfokuseras på fyra kärnområden: fred och säkerhet, humanitära frågor, ekonomiskaoch sociala frågor samt utvecklingsarbete. Utskottet menar att börarbeta för att ett femte kärnområde införs som fokuserar på valfrågor. mening bör därför en samordnande funktion för valfrågor inrättas.Utskottet tillstyrker därmed motion U28 (fp) yrkandena 2 och 3.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande valfrågor inom FNatt med bifall till motion 1997/98:U28 yrkandena 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Internationella transaktionsskatter (mom. 5), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 20 börjar med ?Därtillmåste, vilket? och på s. 21 slutar med ?yrkande 1 besvarad? bort ha följandelydelse:FN skall även fortsättningsvis finansieras genom avgifter frånmedlemsländerna. Det är principiellt fel att införa beskattningsrätt för FN. Ensådan tillkommer medlemsländerna. Det ankommer på medlemslandet självt attfinna de bästa formerna för medlemsavgifternas finansiering. Det är inte enuppgift för FN.Förslagen om en särskild skatt på internationella valutatransaktioner elleravgifter på internationella flygbiljetter är direkt olämpliga. Internationellavalutatransaktioner är viktiga, inte minst för att överföra sparande från i-länder till . En sådan skatt, ofta kallad Tobinskatt efter förslagetsupphovsman, skulle bli kostsam för de som har högt tillflöde avutländskt kapital; t.ex. skulle en sådan skatt för kosta lika mycketsom det hittillsvarande årliga biståndet från Sverige.En särskild avgift på internationella flygbiljetter är heller inte särskiltvälbetänkt. Strävan måste vara att bringa ner kontaktkostnaderna i stället föratt driva upp dem. Utbyte mellan folk och länder är ett viktigt inslag isträvan att genom internationell samverkan främja demokrati, mänskligarättigheter och fred.En skatt på valutatransaktioner eller en avgift på flygbiljetter är intelösningen på FN:s finansiella kris. Utskottet avstyrker därför motion U29yrkande 1.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:5. beträffande internationella transaktionsskatteratt avslår motion 1997/98:U29 yrkande 1,4. FN:s agerande i interna konflikter (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 22 börjar med ?Ifolkpartimotionen begärs? och på s 22 slutar med ?yrkande 4 besvarade? bort haföljande lydelse:Utvecklingen går mot allt färre väpnade konflikter mellan nationer till ettökande antal inomstatliga konflikter. Detta ställer nya krav på FN och skaparförändrade förutsättningar för FN:s insatser. På flera håll, bl.a. i fornaJugoslavien, Kosovo, , , m.fl. länder, har FN misslyckatsmed den mycket angelägna uppgiften att göra insatser när det gällerinomstatliga konflikter. Förklaringen till, eller ursäkten för, omvärldenspassiva hållning i dessa konflikthärdar har varit att FN inte skall lägga sig iländers inre angelägenheter.För att FN skall kunna bemöta den förändrade konfliktsituationen på olikahåll i världen är det angeläget att denna inställning ändras. Utskottet menardärför att bör verka för att ändras i linje med de förslagsom framförs i /Ramphalrapporten globala grannskap så att det blirmöjligt för FN att vidta åtgärder även när det gäller inomstatliga konflikter.Nationsgränser får inte utnyttjas som argument för att passivt se på närmänniskors säkerhet är allvarligt hotad. Utskottet menar att beslut om aktionersom syftar till att säkra freden vid inomstatliga massakrer, krig ochallvarliga oroligheter skall kunna fattas av säkerhetsrådet utan att FN-stadganförhindrar detta. Åtgärder får endast vidtas när människors säkerhet ärallvarligt hotad och/eller ett internationellt agerande på humanitära grunderanses vara nödvändigt.Genom att tagit plats i säkerhetsrådet har vi en reell möjlighet attpåverka, framföra konstruktiva förslag och skapa ett gott samarbetsklimat.Utskottet menar att bör arbeta för att FN:s handlingskraft, när detgäller ingripande i inomstatliga konflikter, ökar.Detta bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U28 (fp) yrkande 1 samt ansermotionerna U30 (mp) yrkande 4 och U56 (v) yrkande 4 i allt väsentligttillgodosedda.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:6. beträffande FN:s agerande i interna konflikteratt med bifall till motion 1997/98:U28 yrkande 1 och med anledning avmotionerna 1997/98:U30 yrkande 4 och 1997/98:U56 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Snabbinsatsstyrkan SHIRBRIG (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 22 börjar med ?Denationella truppenheterna? och på s. 23 slutar med ?vad utskottet anfört? bortha följande lydelse:I FN:s multinationella insatsstyrka SHIRBRIG finns 7 länder,men fler har visat intresse av att delta. har redan planer på att utökasnabbinsatsstyrkan till en hel bataljon. Samma planer kan finnas hos övrigadeltagande länder, vilket betyder att FN får en slagkraftig insatsstyrka avbetydelse. De nationella truppenheterna kan endast ställas till förfogandeefter nationellt beslut i varje enskilt land. För del innebär dettabeträffande fredsframtvingande insatser, enligt kapitel VII, attsådana enligt 10 kap. 9 § regeringsformen kräver beslut. Urdemokratisk synpunkt och med tanke på den betydelse de fredsbevarandeinsatserna har såväl nationellt som internationellt, bör besluta ävenom dessa insatser, efter framställning av FN eller OSSE.Därmed tillstyrker utskottet motion U30 (mp) yrkande 2 samt anser motion U210(c) yrkande 1 besvarad med vad utskottet anfört.dels att moment 7 i utskottet hemställan bort ha följande lydelse:7. beträffande snabbinsatsstyrkan SHIRBRIGatt med bifall till motion 1997/98:U30 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1997/98:U210 yrkande 3 besvarad med vad utskottet anfört,6. och vattenförsörjningsfrågor (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 25 börjar med?Säkerhetsrådet har dock? och på s. 25 slutar med motion ?U221 (mp)? bort haföljande lydelse:När säkerhetsrådet bedömer en situation eller en viss handling som ?hot motfreden eller fredsbrott eller angreppshandlingar? blir det möjligt att vidta deåtgärder som sägs i kapitel VII i stadgan; noninterventionsprincipen sätts urspel.När det gäller tolkningen av vad som är ett hot mot freden har säkerhetsrådetett betydande tolkningsutrymme. Rådet fastslog att ?icke militärakällor till instabilitet inom de ekonomiska, sociala och ekologiska områdenahar blivit ett hot mot fred och säkerhet?.Tillgången på vatten, vårt viktigaste livsmedel, är en sådan källa. Sverigehar nu kvar som medlem i säkerhetsrådet. Viktiga konflikter, somsäkerhetsrådet ingripit i under åren, har en nära koppling till ländernasvattensituation. En av prioriterade frågor i säkerhetsrådet har varitkonfliktförebyggande insatser, och arbete för att tacklavattenförsörjningsproblemen i världen, är konfliktförebyggande.Sverige bör utnyttja möjligheterna att påverka FN och säkerhetsrådet, så ännu starkare kopplar samman vattenförsörjningsfrågorna med hot mot fredoch säkerhet och risk för konflikter, och att vattenfrågan inlemmas isäkerhetsrådets arbetsområden som ett ?icke militärt hot mot fred ochsäkerhet?.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion U221 (mp).dels att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:11. beträffande säkerhetsrådet och vattenförsörjningsfrågoratt med bifall till motion 1997/98:U221 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Reform av och inrättande av (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 26 börjar med ?I ? och på s. 26 slutar med ?U412 (mp) yrkande 5? bort ha följande lydelse:IAEA:s safe-guard-verksamhet och arbete för kärnsäkerhet utesluter inte enförändring av organisationens målsättning. Att verka för ökad användning avkärnkraft, som delar av världen har problem med hanteringen av använtkärnbränsle och radioaktivt avfall, visar på bristande ansvar för kommandegenerationers miljö. En ännu till största delen outnyttjad energikälla ärsolen, vår tids största energikälla, som dessutom är förnybar och miljövänlig.Att solenergin ännu inte blivit kommersiellt gångbar beror bl.a. på attfossila bränslen är billiga och att energiavgifter ofta subventioneras. Detberor också på att forskning och utveckling av solenergi inte fått tillräckligtstöd. Vad som behövs är ett aktivt internationellt arbete för att föra framsolenergin som ett realistiskt alternativ till andra energikällor.Solenergin finns i så stort överflöd att den utan tvekan skullekunna utgöra grunden för världens energiförsörjning. Att inrätta inom FN är ett första steg till att underlätta ochtillfredsställa världens alltmer ökande energibehov.Utskottet ställer sig bakom förslaget att ta initiativ till inrättande av inom FN och tillstyrker därmed motion U412 (mp) yrkande 5.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:12. beträffande reform av och inrättande av solenergikommissionatt med bifall till motion 1997/98:U412 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Insyn och delaktighet i FN:s arbete (mom. 14)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 28 börjar med ?Utskottetanser att?