bet · GL01UU16 · 1998-05-14 00:00:00 — I detta betänkande behandlas huvudsakligen motionsyrkanden rörandenedrustningsfrågor från den allmänna motionstiden, både från innevaranderiksmöte och från /97. I sina ställningstaganden förespråkarutskottet ett fortsatt aktivt svenskt agerande på nedrustningsområdet, med denövergripande målsättningen att åstadkomma ett avskaffande av kärnvapnen.I betänkandet behandlas också frågor om antipersonella minor. Utskottetvälkomnar de framsteg som gjorts på detta område och konstaterar att folkrättenoch skyddet för civilbefolkningen i krig har kunnat stärkas betydligt undersenare tid. bör fortsatt verka för en bred universell uppslutning kringde konventioner som reglerar användningen av minvapnet.Samtliga motionsyrkanden besvaras eller avstyrks.Till betänkandet är fogat tre reservationer och ett särskilt yttrande. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /971996/97:U403 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ratificering och införande av ett fullständigt provstoppsavtal,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inleda förhandlingar för att upprätta en kärnvapenkonvention ocheliminera alla kärnvapen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. och nedrustningsförhandlingarna iGenève,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om subcritical tests,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att slutföra förhandlingarna om en fullständig eliminering avkärnvapen.1996/97:U406 av m.fl. (v, s, c, fp, mp, kd) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonkreta förslag i och i för nedrustning(CD) för att åstadkomma ett avtal, grundat bland annat på Canberrakommissionensrapport, om ett totalt avskaffande av alla kärnvapen.1996/97:U407 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ta upp agerande i i EU och FN,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på internationell nivå initiera en epidemiologisk kartläggningmed anledning av kärnvapenproven i Polynesien.1996/97:U408 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avskaffande avkärnvapen.1996/97:U614 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kärnvapenframställning och kärnvapenspridning.1996/97:U629 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fortsatt osäkerhet när det gäller kärnvapenpolitik.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /981997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet att få till stånd nedrustningsavtal.1997/98:U401 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall vara pådrivande på det internationella planet ifrågan om total kärnvapennedrustning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fortsätta ansträngningarna att få till stånd ett fullständigtavskaffande av kärnvapnen, inklusive subkritiska prov,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ansluter sig till Internationella domstolens uttalandeom kärnvapnens olaglighet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt driva frågan om negativa säkerhetsgarantier.1997/98:U402 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att i bilaterala och multilaterala förbindelseroch i sina kontakter i olika internationella forum samt i FN:s säkerhetsråddriver frågan om att underteckna avtalet om ett totalförbud mot personminor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att i och i andrainternationella organisationer tillsammans med andra länder tar upp frågan omfortsatt kärnvapennedrustning.1997/98:U408 av m.fl. (v, c, fp, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen tar initiativ till uppföljning och genomförande av demest näraliggande av förslag,2. att den vid nedrustningskonferensen i och iandra lämpliga internationella sammanhang verkar för att kärnvapen avlägsnasfrån kärnvapenbärarna och bevaras avskilt från dessa under betryggandeinternationell övervakning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbud mot provsprängningar måste inkluderas i NPT.1997/98:U409 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på internationell nivå i EU och FN agerar för attFrankrike tar sitt ekonomiska, sociala och ekologiska ansvar efterkärnvapenproven i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på internationell nivå initiera en epidemiologisk kartläggningmed anledning av kärnvapenproven i Polynesien.1997/98:U411 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som kärnvapenfri zon.1997/98:U413 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt bör agera för urbefolkningarnas rätttill sitt land utan livshot från uranbrytning, kärnkraft, kärnvapen ellerkärnavfall,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör agera för en skärpt övervakning av kärntekniskmateriel, för att förhindra stöld och smuggling av densamma.1997/98:U414 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder förnedrustning.1997/98:U416 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att påinternationell nivå skall begära en utredning om m.m.Övrig motion1997/98:U30 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vapenexport och minor. Sammanfattning av motionernaI flerpartimotionen 1996/97:U406 (v, s, c, fp, mp, kd) behandlas frågan om ettfullständigt avskaffande av kärnvapen. undertecknades ettavtal om ett totalt stopp för provsprängningar med kärnvapen - CTBT. Dettaundertecknades av de allra flesta av FN:s medlemsländer. Dessutom lade den s.k.Canberrakommissionen fram en rapport . Där identifierades ettantal konkreta åtgärder som bör genomföras stegvis. Au-straliens regering ladefram rapporten för . Mot denna bakgrundanser motionärerna att konkreta förslag nu bör läggas fram i FN:sgeneralförsamling och vid för nedrustning (CD) för attåstadkomma ett avtal om ett totalt avskaffande av kärnvapen.I flerpartimotionen 1997/98:U408 (v, fp, c, mp, kd) tar motionärerna sinutgångspunkt i arbete. I yrkande 1 vill man attregeringen skall ta initiativ till uppföljning och genomförande av de mestnäraliggande av förslag. Regeringen bör, i samarbete medandra länder, anordna en internationell uppföljningskonferens avCanberrakommissionens rapport.Sverige bör verka för att kärnvapen avlägsnas från kärnvapenbärarna ochbevaras avskilt från dessa under betryggande internationell övervakning, heterdet vidare i yrkande 2. Det finns fortfarande en risk att kärnvapen avfyras avmisstag. har tidigare, bl.a. vid nedrustningskonferensen i ,talat för att inga kärnvapen skall vara beredda för omedelbar avfyrning (?offalert?). Motionärerna vill att regeringen verkar för att kärnvapen tas uravfyrningsberedskap och att laddningarna dessutom avlägsnas från vapenbärarna.Som ett led i nedrustningssträvandena förespråkas i motionens yrkande 4 attett totalförbud mot provsprängningar inkluderas i icke-spridningsavtalet (NPT).Provsprängningar bidrar till rustningen, eftersom de kan leda andra länder tillslutsatsen att de måste utföra egna experiment på området.I partimotionen 1997/98:U210 (c) yrkande 7, vill motionärerna att skallspela en framträdande roll för att åstadkomma ytterligare nedrustningsavtalinom ramen för FN och . Arbetet med att få till stånd ett avtal somförbjuder produktion av klyvbart material för vapentillverkning börintensifieras och ett upprättas. vill också attregeringen skall verka för att kontrollmöjligheterna stärks beträffandegenetiska vapen.Även i motion 1996/97:U408 (s) anförs att initiativ nu bör tas till ett totaltavskaffande av kärnvapen, ?Abolition 2000?. Tillsammans med undertecknandet avett avtal om ett totalt provstopp - CTBT - innebärCanberrakommissionens presenterade rapport att tiden nu är lämplig att ageratill förmån för ett totalförbud för denna typ av vapen.I den enskilda motionen 1997/98:U414 (s) framförs ett antal åtgärdsförslag pånedrustningsområdet. Den bör i alla lämpliga internationellaforum arbeta för en konvention mot kärnvapen. Den bör iinternationella sammanhang argumentera för kärnvapenmakternas förpliktelser attförhandla om kärnvapnens avskaffande. Regeringen bör också verka för attkärnvapnen avlägsnas från kärnvapenbärarna och förvaras avskilt från dessaunder betryggande internationell övervakning. Slutligen bör regeringen verkaför en internationell uppföljningskonferens av rapportoch därigenom förverkliga kommissionens idéer.Motion 1996/97:U614 (fp) behandlar fredsprocessen i . En stabilfredsuppgörelse måste innefatta en normalisering av förbindelserna mellan allaländer i regionen. Det internationella samfundet måste noggrant uppmärksammafrågan om utveckling av kärnvapen och kärnvapenspridning i regionen, heter deti yrkande 6.I den enskilda motionen 1997/98:U411 (v) yrkande 1, efterlyser motionärernariksdagens stöd för sitt förslag om som en kärnvapenfri zon. De nordiskaländerna har länge samarbetat i FN och . Motionärerna vill utveckla dettasamarbete genom att upprätta en atomvapenfri zon i i samverkan mednämnda organisationer. tror inte att upprustning är lösningen påfredsproblematiken. bör driva frågan om en kärnvapenfri zon iNordiska ministerrådet.I den enskilda motionen 1997/98:U30 (mp), yrkande 3, menar motionärerna attSveriges vapenproduktion och vapenexport står i konflikt med det svenskainternationella nedrustningsarbetet. De anser att i vissa fall bidrartill upprustning i stället för nedrustning. Vad gäller nedrustningssträvandenavill motionärerna att regeringen skall verka för att också fordonsminorförbjuds. Alla fordons- och stridsvagnsminor som kan utlösas av en person somförsöker röja dem måste betraktas som antipersonella minor och därmed omfattasav ett internationellt förbud.Sverige skall vara pådrivande på det internationella planet i frågorna om totalkärnvapennedrustning, heter det i motion 1997/98:U401 (mp) yrkande 1.I samma motions yrkande 2 vill man få stöd för uppfattningen attSverige bör vara pådrivande i ansträngningarna att få till stånd ettfullständigt avskaffande av kärnvapnen, inklusive subkritiska prov.Sverige bör också ansluta sig till Internationella domstolens uttalande omkärnvapnens olaglighet (yrkande 3).Regeringen bör också (yrkande 4) driva frågan om negativa säkerhetsgarantier,dvs. att kärnvapenstaterna förbinder sig att inte utsätta stater som avståttfrån kärnvapen för kärnvapenangrepp eller hot om sådana angrepp.I motion 1996/97:U403 (mp) yrkande 1 kräver en ratificering ochimplementering av det fullständiga provstoppsavtalet, CTBT.I samma motions yrkanden 2 och 5 vill att förhandlingar snarastinleds, syftande till en kärnvapenkonvention med ett totalförbud för kärnvapen.Enligt har slagit fast att detföreligger ett löfte att slutföra förhandlingarna om en fullständig elimineringav kärnvapen.Motionärerna framhåller i yrkande 3 betydelsen av den s.k.Canberrakommissionen och dess konkreta förslag beträffande ett avskaffande avalla kärnvapen. stöder och vill attden bildar underlag för kommande nedrustningsförhandlingar i Genève.Redan det gällande provstoppsavtalet bör, enligt motionärerna, kunna ledatill att den kvalitativa utvecklingen av kärnvapen upphör. Preambeln tillavtalet bör kunna få denna innebörd. Detta bör innebära (yrkande 4) att de s.k.subcritical tests som planeras i stoppas.I motion 1996/97:U407 (mp) behandlas agerande i . När nuFrankrike beslutat att avbryta alla kärnvapenprov vid Mururoa och Fangataufa,kommer det finansiella stödet till ögruppen att minska drastiskt. Enligtmotionärerna är det orimligt att, som sker, överge folket i ,efter att ha gjort befolkningen beroende av ekonomiskt stöd. Detbehövs nu (yrkande 1) påtryckningar i EU och FN, så att gör rätt försig av kolonialt förtryck.Motionärerna vill också (yrkande 2) att en epidemiologisk undersökninggenomförs i , för att kartlägga de hälsoeffekter somkärnvapentesterna kan ha haft på ögruppens befolkning.Motion 1997/98:U409 (mp) uppehåller sig också vid förhållandena i Polynesienefter avslutandet av de franska kärnvapenproven i området. I yrkande 1 villmotionärerna att på internationell nivå i EU och FN skall agera för attFrankrike tar sitt ekonomiska, sociala och ekologiska ansvar efterkärnvapenproven i Polynesien.I yrkande 2 efterlyses en epidemiologisk kartläggning med anledning avkärnvapenproven i . Regeringen bör verka för att en sådan kommer tillstånd.I den enskilda motionen 1997/98:U413 (mp) yrkande 1 vill motionären attregeringen internationellt skall agera för urbefolkningarnas rätt till sittland, utan hot från uranbrytning, kärnkraft, kärnvapen eller kärnavfall. Somett exempel på de hot urbefolkningarna står inför, nämns i motionen de ryskaplanerna på att bygga kärnkraftverk i Arktis.I samma motions yrkande 2 vill man att som sin mening gerregeringen till känna att skall agera för en skärpt övervakning avkärnteknisk materiel, för att förhindra stöld och smuggling av densamma.Särskilt i förekommer omfattande stölder. Efter fallhar radioaktivt material försvunnit från ryska kärnkraftverk ochforskningsinstitut.Regeringen bör på internationell nivå begära en utredning om ,heter det i den enskilda motionen 1997/98:U416 (mp). Detta program - Program - menar motionären är en fortsättningpå ?Stjärnornas krig?. Det bedrivs under täckmanteln av att vara ettvädersatellit- eller solprojekt, men är enligt motionären en integrerad del ien lång kedja av rymdforskning av militär natur.Miljöpartiets motion 1996/97:U629 (mp) behandlar i yrkande 10 Kinaskärnvapenpolitik. Motionärerna konstaterar att innebörden av den fördapolitiken är oklar. efter det att under det första halvåret1996 genomfört en provsprängning med en kärnladdning sade regeringen i Pekingatt den ville ha ?ett rättvist och allomfattande? förbud mot kärnvapenprov föreårets slut. Vilken kärnvapenpolitik landet i praktiken kommer att företrädakommer att avgöras av maktstrider efter , men också av i vilkengrad omvärlden fördömer exempelvis kinesiska provsprängningar. haromvärldens agerande, menar motionärerna, varit alltför lågmält.I motion 1997/98:U402 (kd) yrkande 1, vill motionärerna att aktivtdriver frågan om att underteckna om ett totalförbud förpersonminor. De stora tillverkarna och användarna som , och ländersom , , och står ännu utanför. har sedan 1994verkat för ett internationellt totalförbud mot personminor och riksdagenbeslutade om ett totalförbud mot personminor. Det voredärför naturligt om i bilaterala och multilaterala förbindelser och iolika internationella forum med all kraft försökte påverka så många länder sommöjligt att underteckna avtalet.I samma motions yrkande 2 understryks vikten av att tillsammans medandra länder i internationella forum tar upp frågan om fortsattkärnvapennedrustning. borde kunna spela en pådrivande roll i fråga omkärnvapennedrustning både inom EU, (Organisationen för samarbete ochsäkerhet i ), PFF (Partnerskap för fred) och inom FN-systemet.Utskottets övervägandenSveriges nedrustningspolitik - allmäntI motion 1997/98:U210 (c) yrkande 7, delvis, vill motionärerna att Sverigeskall spela en framträdande roll för att åstadkomma ytterligarenedrustningsavtal inom ramen för FN och . vill i motion1997/98:U401 (mp) yrkande 1 att skall vara pådrivande i frågan om totalkärnvapennedrustning. Även i motion 1997/98:U402 (kd) yrkande 2 villmotionärerna att i internationella forum tar upp frågan om fortsattkärnvapennedrustning.Dessa yrkanden är tämligen allmänna till sin karaktär och berör huvuddragen iSveriges nedrustningspolitik. Utskottet vill därför inledningsvis beröragrunderna för denna, för att i det följande behandla enskilda sakfrågor.Det förbättrade internationella klimatet efter det slut harskapat förutsättningar för framsteg i nedrustningsarbetet. harviktiga framsteg skett på detta område.Sedan sin tillkomst 1968 har icke-spridningsavtalet (NPT) utgjort navet i detinternationella nedrustningsarbetet. Avtalet är centralt, eftersom det är detenda avtal genom vilket kärnvapenstaterna förbinder sig att verka förnedrustning. har deklarerat att målsättningen måste varaatt fullständigt avskaffa dessa vapen. Som ett steg i denna strävan har Sverigeverkat för att nå ett avtal om ett fullständigt stopp för kärnvapenprov.Icke-spridningsfördraget förlängdes 1995 . Året därpå öppnadesfördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar för undertecknande.Hittills har det undertecknats av 149 stater, däribland de femkärnvapenmakterna och . Detta avtal har stor principiell betydelse. Ävenom det synes saknas förutsättningar att framgångsrikt kunna framförhandlaett internationellt förbud som går längre än ett förbud mot provsprängningar,så är det mycket svårt att utveckla nya avancerade typer av kärnvapen ommöjlighet saknas att företa provsprängningar.Inom det internationella atomenergiorganets () s.k. 93+2-programslutfördes förhandlingar om ett modellprotokoll som skall stärkaIAEA:s befogenheter att få information om staters nukleära program och företainspektioner.I FN:s () har ett arbete inletts för att utarbetaprinciper om kärnvapenfria zoner. har tillsammans med övriga EU-länderframlagt förslag till sådana principer.1997 trädde konventionen om förbud mot kemiska vapen i kraft. Också Förentastaterna och , som är de största innehavarna av kemiska vapen, har nuanslutit sig till konventionen. Förhandlingarna om kontroll av konventionen omförbud mot biologiska vapen har också intensifierats under 1997.Nedrustningsarbetet i FN har kommit att inriktas alltmer på konventionellavapen. UNDC har påbörjat ett arbete om riktlinjer förrustningsbegränsning och nedrustning beträffande sådana vapen.Generalsekreterarens expertpanel om lätta vapen presenterade 1997 en serieförslag för att driva arbetet vidare på detta område. överkonventionella vapen täcker huvuddelen av de internationellavapenöverföringarna inom de sju vapenkategorier som registret omfattar.Inom den s.k. Ottawaprocessen utarbetades i en konvention om totalförbudmot antipersonella minor (truppminor). Den undertecknades i i december1997 av 122 stater, däribland Sverige.Det multilaterala arbetet rörande kärnvapennedrustning sker i vissa bestämdaforum. De viktigaste av dessa är (första utskottet),nedrustningskonferensen (CD) i och de granskningskonferenser avseendeicke-spridningsfördraget (NPT) som hålls med mellanrum och vidare deförberedande mötena (PrepCom) inför dessa konferenser. Visst arbete sker ocksåi FN:s ().I dessa nedrustningsforum samarbetar i EU-kretsen nära med framförallt och för att påverka unionens inställning i frågor omkärnvapennedrustning. Möjligheterna att på kortare sikt få till stånd mergrundläggande förändringar begränsas dock av att två av EU:s medlemsländer ärkärnvapenstater och att merparten av medlemsländerna är NATO-medlemmar.Svårigheter att på vissa grundläggande punkter uppnå samstämmighet i EU-kretseni frågor om kärnvapennedrustning medför att ofta väljer att hävda sinegen linje i det multilaterala arbetet på ifrågavarande område.Vad gäller frågorna om kärnvapennedrustning har också ett närasamarbete med likasinnade länder utanför EU-kretsen, såsom ,, och . I samarbete med dessa länder verkar i CDför att konferensen på lämpligt sätt skall ta sig an ämnetkärnvapennedrustning.OSSE:s arbete med rustningskontroll avser i allt väsentligt konventionellavapen. Att driva globala kärnvapennedrustningsfrågor i detta regionala forumskulle ställa sig svårt. Härtill kommer att arbetet i grundas påkonsensusprincipen, vilket i förekommande fall starkt skulle begränsamöjligheterna till framsteg.Samarbetet inom PFF (Partnerskap för fred) och EAPR () rör endast uppgifter som ligger utanför artikel 5 i Natosstadga (Washingtonfördraget). Det kollektiva försvaret av medlemsländernaberörs inte. Detsamma gäller frågor om Nato:s kärnvapendoktrin. PFF-samarbetetsyftar primärt till att öka Nato:s och partnerländernas förmåga att delta iinternationella krishanteringsinsatser, medan EAPR (NATO:s medlemsstater ochsamtliga partnerländer) utgör en politisk ram för PFF-samarbetet och forum förkonsultationer mellan NATO och partnerländerna. I den utsträckning som frågorom massförstörelsevapen behandlas i PFF/EAPR-samarbetet, rör detta framför alltNATO- och partnerländernas möjligheter att skydda sig mot sådana vapen, t.ex. ifredsfrämjande operationer som i Bosnien.Den långsiktiga målsättningen för nedrustningspolitik är ettavskaffande av alla kärnvapen. Nedrustningsfrågorna innefattas i Sverigesårliga anföranden i . Utrikesministern framhöll ianförandet att det är absolut nödvändigt attansträngningarna för att uppnå en kärnvapenfri värld fortsätter. Rysslanduppmanades att ratificera START II så att START III kan framförhandlas. Dettaborde - framhöll utrikesministern vidare - bana vägen för ytterligarenedskärningar från samtliga kärnvapenstaternas sida syftande till ettfullständigt avskaffande av kärnvapenarsenalerna.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att i relevantainternationella forum fortsatt ägnar nedrustningsfrågorna stor uppmärksamhet.Detta torde i allt väsentligt tillmötesgå de önskemål som framförs i häraktuella motionsyrkanden.Med det anförda anser utskottet motionerna 1997/98:U210 (c) yrkande 7, delvis,1997/98:U401 (mp) yrkande 1 och 1997/98:U402 (kd) yrkande 2 besvarade.Ett fullständigt avskaffande av kärnvapnenEtt flertal motionsyrkanden efterlyser ett aktivt agerande från regeringenssida, syftande till ett fullständigt avskaffande av kärnvapnen. Yrkanden avdenna innebörd framställs i motionerna 1997/98:U401 (mp) yrkande 2,1996/97:U403 (mp) yrkandena 2 och 5, 1996/97:U406 (v, s, c, fp, mp, kd),1996/97:U408 (s) samt 1997/98:U414 (s), delvis (1 av 3).Utskottet har i det ovan anförda berört provstoppsavtalets principiellabetydelse för strävan mot ett avskaffande av samtliga kärnvapen.Av stort värde i detta sammanhang är också den s.k. Canberrakommissionensrapport. Denna behandlas mera utförligt på annan plats i detta betänkande, mendå den är relevant även för regeringens agerande i frågan om ett totaltavskaffande av kärnvapen behandlas den även under denna rubrik.Canberrakommissionen tillsattes som en oberoende kommission av den dåvarandeaustraliska regeringen . Syftet var att nå fram till konkretaförslag på vägen mot en kärnvapenfri värld, med garantier för stabilitet ochsäkerhet under avvecklingsfasen. I enlighet med detta uppdrag identifieradekommissionen i den rapport som lades fram ett antal åtgärder somman anser kan vidtas och andra som är av mera långsiktig karaktär.Rapporten utgör ett viktigt bidrag till arbetet på det internationella planetrörande frågorna om kärnvapennedrustning. Rapporten syftar inte i första handtill att genom ett allomfattande avtal söka få till stånd ett omedelbartavskaffande av dessa vapen.