bet · GL01UU21 · 1998-04-29 00:00:00 — En av representationens prioriteringar ärkontakter med mänskliga rättighetsorganisationer och andra enskildaorganisationer.Nagorno-Karabach-konflikten och Minskgruppens arbeteSverige ingår i den s.k. Minskgruppen, som inrättades 1992 och är ett särskiltforum knutet till för hantering av konflikten i . 1994förhandlade Minskgruppen, under svenskt ordförandeskap, fram en vapenvila som istort sett iakttagits . är , och tillsammans ordförande för . De tresamordförandena presenterade 1997 ett förslag till fredsplan för konflikten,som dock ännu inte accepterats av samtliga parter.Det förtjänar att nämnas att är den enda konflikti vilken möjligheten till en fredsbevarande OSSE-insats på allvar diskuterats.Förbindelsekontoret för CentralasienKontoret spelar en viktig roll för att stödja integrationen av de nya central-asiatiska länderna i organisationen och genom att sprida kunskaper om deåtaganden som medlemskapet innebär. Förbindelsekontoret arrangerade under 1997bl.a. kurser och konferenser om ämnen som mänskliga rättigheter och miljövård.Inför 1998 har ODIHR utarbetat ett program med en rad projekt i decentralasiatiska länderna, bl.a. utbildning i valadministration inför dekommande valen i regionen.OSSE:s parlamentariska församlingDen parlamentariska församlingen är fristående i förhållande till övrigainstitutioner. Församlingens talman deltar dock numera regelbundet i möten medOSSE:s trojka på utrikesministernivå i syfte att förbättra informationsflödetmellan de två organen. Församlingens 315 ledamöter kan fatta majoritetsbeslutoch omfattas alltså inte av konsensusregel.1997 års möte med parlamentariska församling ägde rum i War-szawa ijuli. Mötet antog en deklaration med rekommendationer inom politik och säkerhet, ekonomi och miljö samt demokrati ochmänskliga rättigheter. Vidare antogs en resolution till stöd för fredliglösning av och ett uttalande av kvinnliga parlamentarikerom kvinnor och arbetslöshet.Ett svenskt initiativ resulterade i att församlingen slog fast att våldtäkt iväpnade konflikter är en grov krigsförbrytelse. Förslaget hade lagts fram avordföranden i OSSE-delegation () och antogsenhälligt såsom ett separat kapitel i slutdeklarationen från mötet.Riksdagsledamoten () är vice ordförande i församlingensutskott för ekonomi- och miljöfrågor för perioden 1996-1998.Församlingens talman, spanjoren , ledde en delegation till församtal om MR-frågor. Den svenska riksdagsledamoten () ingicki delegationen.Den parlamentariska församlingens nästa möte äger rum i Köpenhamn.OSSE:s samverkan med andra organisationerEU och OSSEEuropeiska unionen är en av de mer framträdande aktörerna i . EU är även enviktig samarbetspartner för organisationen. Samarbetet rörande OSSE-frågor inomramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (GUSP) är väl etableratsedan många år och utvecklas kontinuerligt. Representanter för EU-medlemsländerna möts i inom ramen för en rådsarbetsgruppför att diskutera aktuella frågor inom . Rustningskontrollfrågorna i OSSEär inte, förutom frågor relaterade till den s.k. uppförandekoden, föremål förEU-samordning.Under år 1997 har diskussionerna inom EU främst rört utarbetandet av konkretaförslag till arbetet med säkerhetsstadgan och behandlingen av regionala frågor,i synnerhet utvecklingen och inriktningen av engagemang i ,, och . EU bidrog till insats förlokalvalen i genom en gemensam åtgärd (enligt art. J.3FEU), i vilken man ställde ett större antal valövervakare till förfogande.OSSE och samverkan med FN och EuroparådetErfarenheterna från fältet har visat att samarbetet mellan olika organisationerär ett villkor för att förebyggande insatser, krishantering ochåteruppbyggnadsinsatser efter en kris skall ha önskad verkan.Att är en regional organisation enligt kapitel VIII innebäratt organisationen på det regionala planet kan komplettera FN-insatser ellerbidra med alternativ till sådana. I har direktövertagit vissa uppgifter som tidigare åvilade FN. och FN har i Georgienett gemensamt kontor som arbetar för att främja respekten för mänskligarättigheter.OSSE och har båda till uppgift att främja mänskliga rättigheter,demokrati och rättsstatens principer. Det gäller således att genom samverkanmellan organisationerna på bästa sätt utnyttja respektive organisationsmöjligheter att stödja en långsiktig demokratibyggnad i . Möten hållsvarje halvår mellan och , i vilka såväl ordförandena somgeneralsekreterarna deltar. För att på bästa sätt utnyttja existerande resurseroch undvika dubbelarbete är det av största vikt att organisationerna kansamarbeta väl ute på fältet. Arbetet kring valövervakning, där bådaorganisationerna varit engagerade, har visat på behovet av såväl politisk sompraktisk samordning. har samordningen mellan ochEuroparådet i samband med konkreta insatser fungerat allt bättre.Organisationerna har tillsammans bl.a. anordnat gemensamma seminarier i de nyamedlemsstaterna. Intensiva diskussioner pågår om hur samarbetet skall kunnabyggas ut ytterligare.Kontakter med enskilda organisationerRegeringen framhåller att enskilda organisationer (non-governmentalorganisations, NGO) har spelat en viktig roll inom alltsedanHelsingforsprocessen . Genom sin verksamhet har de aktivtbidragit till att främja demokrati och mänskliga rättigheter i medlemsländerna.De enskilda organisationerna har möjlighet att delta vid större möten ochseminarier inom ramen för . I har ett särskilt nätverk bildats avenskilda organisationer med intresse för verksamhet.BudgetDe fastställda ordinarie budgetarna inom är sammantaget istorleksordningen , varav den svenska andelen är ca 15miljoner kronor. Därutöver tillkom frivilliga bidrag från Sverigetill valfonderna för valen i respektive om 15miljoner kronor, kostnader för svenska delar av de gemensammavalövervakningsinsatserna på ca , kostnader för personal somSverige ställer till förfogande om ca , samt ca 5miljoner kronor för andra insatser. Bortsett från utrikesförvaltningens egnakostnader är därmed bidrag till verksamhet istorleksordningen per budgetår.OSSE - en framåtblickUtmaningarna framöver för blir såväl av operativ som principiell ochnormativ natur framhåller regeringen i skrivelsen. Organisationen har en unikkompetens och en växande erfarenhet vad gäller tidig förvarning,konfliktförebyggande insatser, icke-militär krishantering, återuppbyggnad samtstöd för att upprätta demokratiska institutioner. Den snabba tillväxten avfältverksamheten har emellertid tydliggjort behovet avfortsatta förstärkningar. Regeringen menar att åtskilligt talar för att kravkommer att ställas på omfattande OSSE-insatser på samt iKaukasusregionen och i under de kommande åren.Ministerrådsmötet i fattade flera beslut med syfte att stärka OSSE.Det polska ordförandeskapet kommer under sin period att prioritera samtligadessa områden allt under det att särskild vikt kommer att läggas vid denmänskliga dimensionen.Regeringen understryker i skrivelsen att det nordiska samarbetet fortsätteratt vara centralt. kommer de nordiska länderna att gemensamt ta framförslag till hur kan stärkas ytterligare vad avser sekretariatets förmågaatt stödja ordförandeskapets och representationernas arbete. Det starkanordiska/Östersjöinslaget i ordförandetrojkan /1999 ger mycketgoda möjligheter för att agera.På det normativa området utgör beslutet i om riktlinjer för en nysäkerhetsstadga grunden för det fortsatta arbetet. De försök som gjordes införKöpenhamn att urholka centrala principer, såsom rätten till frittsäkerhetspolitiskt vägval, understryker vikten av fortsatt vaksamhet frånsvensk sida menar regeringen.Även rustningskontrollfrågorna lyfts nu fram i i skymundan.Wiendokumentet blir föremål för en relativt omfattande översyn. ,som är löst knutet till , utgör ett centralt inslag i den europeiskasäkerhetsstrukturen. Regeringen anför att resultatet av de pågåendeförhandlingarna om en modernisering av blir av stor betydelse ocksåför de länder som inte deltar.I arbetet med organisationens allsidiga utveckling spelar EU en central rollmenar regeringen. Unionens utrikes- och säkerhetspolitiska samverkan har vadgäller OSSE-frågor nått längre än på andra områden.Regeringen framhåller vidare att även framgent utgör ett nödvändigt kitti den framväxande europeiska säkerhetsstrukturen, inte minst i ljuset av denutveckling som äger rum inom EU och Nato. Den ryska ambitionen att göraorganisationen överordnad andra kommer dock inte att förverkligas menarregeringen men framhåller att inte heller enbart kan utgöra ettpragmatiskt instrument för konfliktförebyggande insatser och för krishanteringpå fältet. Regeringen anför att även framgent måste förbli ettalleuropeiskt forum för dialog om säkerhet i dess vidaste bemärkelse. Samtidigtframstår uppgiften att bistå medlemsländerna att uppfylla de grundläggandeprinciperna om demokrati och mänskliga rättigheter som allt viktigare,understryker regeringen i skrivelsen.MotionenI motion U210 (c) yrkande 6 från allmänna motionstiden konstaterar motionärernaatt länder har tillgång till ett antal regionala och subregionalaorganisationer för att lösa gemensamma gränsöverskridande problem och för attfördjupa de mellanfolkliga kontakterna. De organisationer som motionärernaomnämner i sammanhanget är (), , EU och i närområde det nordiska samarbetet,Östersjösamarbetet och samarbetet i . Motionärerna menar attantalet organisationer med olika inriktning är ett uttryck för att Europasländer värnar mångfalden och respekterar varje lands rätt att självständigtvälja grad och omfattning av samarbete med andra länder. Det framhålls imotionerna att anser att aktivt bör delta i arbetet attkonkretisera, forma och etablera en alleuropeisk fredsordning.Motionärerna menar att och har utvecklats till tvåledande organisationer för alleuropeiskt samarbete.Vad gäller menar motionärerna att det som ger organisationentrovärdighet och bidrar till styrka är att organisationen har en bredskara av medlemsländer, att den har ett verksamhetsfält som väl överensstämmermed ett modernt säkerhetsbegrepp, att beslut bygger påkonsensusprincipen samt att organisationen har rätt att verka även om dethandlar om interna angelägenheter.Vidare framhålls i motionen att anser att är enoundgänglig komponent i det europeiska samarbetet. Motionärerna anser vidareatt bör bli den centrala alleuropeiska organisationen förkonfliktförebyggande och konfliktläkande arbete. bör även stärkasinstitutionellt och organisatoriskt, miljöproblem som säkerhetspolitiskt hotbör uppmärksammas i högre utsträckning och i samband med detta bör dimension stärkas och ges ökad trovärdighet. I motionen framhållsäven att status som regional organisation under börförtydligas.I motionen från anförs även att bör ta initiativ till ökadsamordning med andra regionala samarbetsorganisationer som likt kan fyllaen sådan roll i andra världsdelar. Det parlamentariska inflytandet behöverstärkas, anser motionärerna och framhåller att anser att Sverigeaktivt skall ta del i arbetet att ta fram en stadga för gemensam europeisksäkerhet.Motionärerna begär att vad som anförts i motion U210 (c) yrkande 6 angåendeOSSE skall ges regeringen till känna.Utskottets övervägandenUtskottet har tagit del av regeringens skrivelse 1997/98:88 beträffandeverksamheten i (). Iskrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för verksamhet under 1997och för regeringens agerande och ställningstaganden i de frågor organisationenhade att hantera. Skrivelsen fyller enligt utskottets mening en viktig funktionvad gäller regeringens information till i dessa frågor, och utskottetvälkomnar den utförliga och klara redogörelsen. Utskottet anser att styrka ligger i att verksamheten tar sin utgångspunkt i det bredasäkerhetsbegreppet. Vid sidan av de traditionella säkerhetspåverkandefaktorerna innefattar detta även frågor som gäller respekten för demokrati,rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna samt ekonomiska ochmiljömässiga faktorer. Denna syn har legat till grund för de verksamheter ochden speciella kompetens som har utvecklat för att aktivtkunna verka i konfliktförebyggande syfte.I motion U210 (c) yrkande 6 tar motionärerna upp ett flertal aspekter avverksamheten inom OSSE.Utskottet har i ett betänkande (1997/98:UU8) behandlat densäkerhetspolitiska situationen i och konstaterade därvid attgenomgripande förändringar har ägt rum och att det europeiska säkerhetsmönstretfortsatt är under stark utveckling. Utskottet menade att det svenskadeltagandet i och samarbetet med de europeiska organisationerna bör anpassastill vad som bäst svarar mot svenska intressen och i takt med deninternationella utvecklingen. Utskottet framhöll vidare att de förhållanden somnu håller på att byggas upp präglas av ett omfattande och växande samarbeteinom ramen för delvis överlappande och samverkande organisationer ochstrukturer. Utskottet slog även fast att ett aktivt deltagande i det europeiskasamarbetet inte minst för de mindre och medelstora europeiska staterna är enförutsättning för att en stat skall kunna påverka utvecklingen och bidra tillatt skapa en ny freds- och säkerhetsordning på vår kontinent.Utskottet framhöll att det är strävan att, inom det fredsfrämjandearbetet, samarbeta med alla säkerhetsorganisationer somutskottet konstaterade att medlemskap i alltid har bildatutgångspunkt för våra bidrag till det globala fredsfrämjande arbetet.Vid ett möte i permanenta rådet i framhöll utrikesministernatt bygger på tanken att säkerheten i är odelbar och att demokratioch respekten för mänskliga rättigheter är av avgörande betydelse för att uppnåsäkerhet. Utrikesministern framhöll även att det på det regionala planet ärviktigt att individer, samhällen, företag och organisationer från olika länderutvecklar sitt samarbete för att främja välstånd, miljösamarbete ochkulturutbyte. Detta hjälper till att bygga broar mellan människor och länder,och utrikesministern menade att borde stärka sina band till det regionalasamarbete som finns och omnämnde i detta sammanhang Östersjösamarbetet.Säkerhet bör uppnås genom samarbete snarare än genom avskräckning framhöllutrikesministern och pekade även på att EU, Nato och PFF har centrala rolleratt spela i detta sammanhang.Nätverket av organisationer i med inriktning på att främja stabilitetoch säkerhet har alla enligt utskottets uppfattning betydelsefulla roller attspela. Utskottet håller med motionärerna om att antalet organisationer medolika inriktning är ett uttryck för att värnar mångfalden ochrespekterar varje lands rätt att självständigt välja grad och omfattning avsamarbete inom det säkerhetspolitiska området med andra länder.Utskottet ser positivt på det arbete som organisationerna gör i arbetet medatt utveckla en alleuropeisk fredsordning. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att aktivt deltar i utformningen av EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik och i breda konfliktförebyggande arbete förutom vårmedverkan i FN. är observatör i Västeuropeiska unionen (VEU), och visamarbetar med Nato och flertalet europeiska stater inom ramen förEuroatlantiska partnerskapsrådet (EAPR) och Partnerskap för fred (PFF). Därvidvill utskottet särskilt omnämna deltagande i IFOR- och SFOR-styrkornai det fredsbevarande arbetet i det forna Jugoslavien.Vad gäller vill utskottet framhålla att det är ett centraltalleuropeiskt instrument för konfliktförebyggande och konflikthanterandeinsatser. Olika former av förebyggande åtgärder, politisk krishantering ochinsatser efter kriser eller konflikter tillhör viktigaste uppgifter.Särskilt bör i detta sammanhang omnämnas fältverksamhet som utgör enmycket värdefull och effektiv del av övergripande verksamhet.Fältverksamheten har betydelse inom rådgivning i frågor om respekt förmänskliga, demokratiska och minoriteters rättigheter, att bevaka dessa i olikaländer samt att sprida information om utvecklingen i dessa länder.Fältverksamheten kan således verka både konfliktförebyggande ochkonfliktdämpande.Enligt utskottets mening är de insatser som görs av för attstärka demokratin och respekten för mänskliga rättigheter också mycket viktiga.Till denna bild kan, vilket också motionärerna gör, fogas det regionalasamarbete som särskilt fokuserar på . I detta arbete finnsviktiga kopplingar till EU:s arbete i regionen och inte minst till i de baltiska länderna. Denna verksamhet har enligt utskottetsuppfattning en viktig roll när det gäller bevakning och rådgivning i de fördenna region centrala frågorna kring minoriteters rättigheter och respekten förde mänskliga rättigheterna.Vad gäller verksamhet vill utskottet även peka på betydelsen avomförhandlingen av avtalet om konventionella styrkebegränsningar i (). Målet med omförhandlingen är att anpassa avtalet till dagenssäkerhetspolitiska situation. Utskottet noterar även att det pågår ett arbetemed att utarbeta en europeisk säkerhetsstadga. Stadgan skall bidra till attstärka förmåga att verka som regional organisation i enlighet men kapitel VIII. Utskottet noterar även att det inom ramen för stadganfinns ett av EU utarbetat s.k. plattformsbegrepp. En huvudpunkt i detta är attOSSE skall förstärka sitt samarbete med andra säkerhetsorganisationer i vill utskottet i denna del framhålla betydelsen av attarbetet med att stärka stabilitet och säkerhet i sker med hjälp av deorganisationer som finns i ett ömsesidigt kompletterande nätverk. , innefattande även och , har en viktig roll attspela i detta arbete. Varje organisation bör även enligt utskottets uppfattningutnyttjas i detta arbete och i de delar där den kan lämna det mest effektivabidraget i säkerhetsarbetet. Det råder därvidlag, menar utskottet, ingamotsättningar, ingen konkurrens, mellan olika fora. Ett mått av internationellarbetsfördelning förefaller utskottet både önskvärt och nödvändigt. Betydelsenhärav har accentuerats inte minst sedan det breda säkerhetsbegreppet har vunnitallmän acceptans.För har 1990-talets snabba förändring av medfört att di-plomatkonferensen har omvandlats till den internationella organisationenOSSE. Det har inneburit en tyngdpunktsförskjutning från den ursprungliganormativa rollen till en konflikthanterande roll. Det är den senare som harökat i omfattning och står i fokus för organisationernas dagliga arbete.Utskottet menar, vilket även motionärerna framhåller, att denna förskjutning avinriktning ställer krav på organisatorisk och institutionell anpassning samtvad gäller fördelning av resurser för olika ändamål. Utskottet har erfarit attvissa initiativ i denna riktning redan har tagits. Vidare har utskottetinhämtat att de nordiska länderna igångsatt ett gemensamt analysarbete somsyftar till att stödja arbetet med att stärka institutionella kapacitet.Motionärerna efterlyser även att ekonomiska dimension stärks och gesökad trovärdighet. Utskottet konstaterar att regeringen i skrivelsen redogörför verksamheten på detta område . Därvid kan särskilt noteras attorganisationens femte ekonomiska forum ägde rum i på tematMarknadsekonomin och rättssamhället. De för transitionsekonomierna centralaaspekter som där belystes var de legala strukturernas betydelse för denekonomiska utvecklingen och deras betydelse för säkerhet och stabilitet. I maj1997 anordnades ett seminarium på temat Miljövänlig utveckling i sydöstraEuropa samt ett seminarium om betydelsen av ett på lagstiftninggrundat regelverk för den ekonomiska och sociala reformprocessen iövergångsekonomierna. Vidare fastställde permanenta rådet mandatetför en samordnare för verksamhet inom ekonomiska dimension. Samordnarenskall bl.a. öka möjlighet att bevaka sociala och miljömässiga aspekter.Utskottet kan konstatera att åtskilligt arbete har genomförts inomden ekonomiska dimensionen av verksamhet i syfte att stärka denna inomrelevanta områden samt öka fokuseringen på miljöfrågornas betydelse. Utskottetbehandlade utförligt miljöfrågornas säkerhetspolitiska betydelse ochmiljöfrågornas hantering inom i betänkande 1996/97:UU9. Utskottetkonstaterade i nämnda betänkande bl.a. att regeringen lägger ned betydandeansträngningar inom OSSE-samarbetet i hela dess bredd, även vad avser denekonomiska dimensionen. Utskottet framhöll även att, enligt dess uppfattningregeringens agerande inom detta område låg väl i linje med tidigaresäkerhetspolitiska överväganden, med utgångspunkt i det vidgadesäkerhetsbegreppet. Regeringens agerande inom harbekräftat utskottets bedömningar på detta område.När det gäller frågan om initiativ till ökad samordning med andra regionalasamarbetsorganisationer vill utskottet framhålla att bland andra stod värd för en parlamentarisk konferens omsubregionala ekonomiska samarbetsprocesser som hölls i oktober 1997.Konferensen samlade ett brett spektrum av deltagare från OSSE-ländernasparlament och från regionala och subregionala parlamentarikerorganisationer.Regeringsrepresentanter och företrädare för internationella organisationer varockså inbjudna. Konferensen behandlade subregionala ekonomiskasamarbetsprocesser, de subregionala organisationernas relationer tilleuropeiska institutioner och deras roll i att förstärka stabiliteten i Europa.Utskottet ser positivt på detta initiativ till utbyte mellan regionala ochsubregionala organisationer och konstaterar att ett sådant utbyte har en rollatt spela i det breda arbetet med att främja stabilitet och säkerhet i Europa.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U210 (c) yrkande 6 ärbesvarad.Utskottet föreslår därmed att lägger regeringens skrivelse 1997/98:88Redogörelse för verksamheten inom till handlingarna. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:88att lägger regeringens skrivelse 1997/98:88 Redogörelse förverksamheten i ()till handlingarna,2. beträffande verksamheten inom OSSEatt förklarar motion 1997/98:U210 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 29 april 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), EvaThede (mp), () och (). Sammanfattning......................................1Skrivelsen..........................................1Motionen............................................1Utskottet...........................................1Skrivelsens huvudsakliga innehåll 1Ministerrådsmötet i 1OSSE:s verksamhetsfält 2OSSE:s konfliktförebyggande och krishanterande insatser 3Minoritetskommissarien 3Mänskliga rättigheter, demokratibyggnad och valövervakning 4Rustningskontroll inklusive förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder 5Den ekonomiska dimensionen 6Frågan om en europeisk säkerhetsstadga och säkerhetsmodellen 6OSSE:s fältinsatser 7Baltikum 7Balkan 8Tjetjenien 10Ukraina 10Moldova 10Georgien 10Tadzjikistan 10Vitryssland 10Nagorno-Karabach-konflikten och Minskgruppens arbete 11Förbindelsekontoret för 11OSSE:s parlamentariska församling 11OSSE:s samverkan med andra organisationer 12EU och 12OSSE och samverkan med FN och 12Kontakter med enskilda organisationer 13Budget 13OSSE en framåtblick 13Motionen 14Utskottets överväganden 15Hemställan 18