bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Utskottet tillstyr-ker regeringens förslag rörande stödområden (avsnitt 6.3.2 i propositionen).Utskottet vill slutligen ta upp frågan om huvudprinciper för stödområdesin-delningen. Utskottet delar regeringens uppfattning om att huvudprincipernaför vilka områden som skall ingå i stödområdena 1 och 2 bör vara att de skallomfatta de från regionalpolitisk synpunkt mest utsatta områdena. De börvidare bedömas utifrån hur svåra de långsiktiga regionalpolitiska problemenär och de skall inte ändras för ofta. Bland de faktorer som bör beaktas vidsammanvägningen av de regionalpolitiska problemens svårighetsgrad åter-finns de faktorer som exemplifieras i propositionen, nämligen befolkningsut-veckling, befolkningstäthet, andel äldre invånare, sysselsättningsutveckling,andel sysselsatta inom offentlig sektor, sysselsättningsgrad för kvinnor ochmän, skattekraft, utbildningsnivå och statliga transfereringar. Regeringen börtill redovisa vilken relativ betydelse olika faktorer tillmäts vidsammanvägningen, alltså vilken fördelningsmodell som används.Slutligen vill utskottet något beröra kriterier för hurstorleken på nationella regionalpolitiska stödområden bestäms. Som framgårav propositionen baseras kriterierna på bruttoregionprodukt per capita ocharbetslöshet i olika regioner jämförda med nationella värden och värden förhela regionen. I och med att har en i jämförelse med andra länderframgångsrik regionalpolitik, vilket bl.a. medfört att arbetslösheten är regio-nalt mer jämnt fördelad än i många andra medlemsländer i EU, missgynnasSverige av de nämnda kriterierna. Det är enligt utskottet otillfredsstäl-lande att kriterierna är utformade så att enligt dessa endast får ha15,av befolkningen i stödområden, vilket är mycket lågt i jämförelsemed andra medlemsländer. Utskottet anser därför att regeringen bör verka föratt kommissionens fördelningskriterier ändras.4.3 Regionalt utvecklingsstödPropositionenRegeringen föreslår att stödformen regionalt utvecklingslån skall upphöra.Bakgrunden är följande. Regionalt utvecklingsstöd, dvs. regionalt utveck-lingsbidrag och regionalt utvecklingslån, kan lämnas enligt förordningen(1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd. Lånen beviljas av länsstyrel-serna och av regionala självstyrelseorgan, och regeringen. StiftelsenNorrlandsfonden bedriver i de fem norrlandslänen verksamhet med lån m.m.som liknar de regionala utvecklingslånen. ochStiftelsen bedriver en liknande låneverksamhet över helalandet. vänder sig främst till mindre projekt och Industrifonden tillnågot större. Norrlandsfonden finansierar främst lån i ett segment däremel-lan.Riskfylld utlåning till små och medelstora företag kräver betydande kom-petens. Denna kan lättare upprätthållas och vidareutvecklas av organ medviss omfattning på sin verksamhet. De länsstyrelser och regionala självstyrel-seorgan som beviljar regionala utvecklingslån är relativt små aktörer vadgäller sådan utlåning. Det är också viktigt att småföretagen får tillgång till"kompetent kapital", dvs. att finansiering kombineras med tillförsel av ökadkompetens och kontakter. Mot denna bakgrund är det regeringens bedöm-ning att antalet aktörer behöver minskas och att förutsättningar bör skapas förkvarvarande aktörer att vidareutveckla sin verksamhet. Att regionala utveck-lingslån upphör som stödform förenklar också det regionalpolitiska företags-stödsystemet.De lånebehov som tillgodoses genom regionala utveck-lingslån föreslås i fortsättningen täckas främst genom Norrlandsfonden ochALMI:s regionala dotterbolag. För att inte möjligheterna att erhålla lånefi-nansiering av regionalpolitiskt angelägna projekt i norra skall mins-kas, behöver Norrlandsfondens kapital förstärkas. Denna förstärkning före-slås ske genom att Norrlandsfonden får ett kapitaltillskott på 200 miljonerkronor (se avsnitt 4.4).Regeringen föreslår också att staten till Norrlandsfonden överför samtligautestående lokaliseringslån och regionala utvecklingslån, som har beviljatsoch utbetalats enligt förordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företags-stöd och tidigare gällande förordningar. Det skall vara en uppgift för rege-ringen att efter värdering av lånen förhandla med Norrlandsfonden om er-sättning till staten för dessa lån. Överlåtelsen medför att Norrlandsfonden bliborgenär i förhållande till låntagarna, sedan dessa underrättats om överlåtel-sen, och att fonden kommer att svara för förvaltningen av lånen.Stiftelsens förvaltning av lånefordringar innebär myndighetsutövning i vis-sa avseenden. Att överlämna sådan förvaltningsuppgift till ett enskilt organkräver stöd i lag. Regeringen föreslår därför, och eftersom verksamheten rörallmänna medel, en ny lag - lag om rätt för Stiftelsen attbesluta i frågor om förvaltningen av regionala utvecklingslån; se bilaga 5.Eftersom den grundlagsfästa principen om handlingsoffentlighet bör gällaäven för stiftelsen i dess myndighetsutövande verksamhet, föreslås också enändring i sekretesslagen (1980:100). Enligt 1 kap. 8 § sekretesslagen kanenskilda organ som anges i en särskild bilaga till lagen jämställas med myn-digheter i fråga om rätten att ta del av allmänna handlingar. Regeringenföreslår att Stiftelsen tas upp i bilagan vad gäller stiftelsenverksamhet med statligt reglerade lokaliseringslån och regionala utveck-lingslån. Förslaget till ändring i sekretesslagen återfinns i bilaga 5 till detbetänkande.MotionerCenterpartiet föreslår i partimotion A21 (yrk. 34) att anslaget till småföreta-garstöd höjs med 500 miljoner kronor.Enligt i motion A453 måste långsiktiga jämställdhetspro-gram åtfölja företagsstödet. Företagsstöden bör fungera som en hävstång föratt en mindre segregerad arbetsmarknad kommer till stånd (yrk. Ävenföretagens kvalitets- och miljöstandarder bör skärpas och aspekter av dennakaraktär bör vägas in i bedömningen av enskilda stödärenden (yrk. 3).Enligt () bör det regionala utvecklingsstödet till företag itjänstesektorn och inom trädgårdsnäringen utvecklas (motion A44 yrkande4).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon invändning mot förslaget att stödformen regionaltutvecklingslån avskaffas. Som regeringen anför medför en sådan ändring enförenkling i det regionalpolitiska företagsstödet som blir mer överskåd-ligt. Utskottet godtar förslaget om kapitaltillskott till Stiftelsen . Utskottet ställer sig också bakom lagförslagen, dvs. en lag om Norr-landsfonden och ändringen i sekretesslagen, dock med vissa smärre språkligajusteringar. Utskottet föreslår därför att antar dessa lagar. Förslagom detta läggs fram i utskottets hemställan.Centerpartiet anser i motion A21 att de medel som står till förfogande försmåföretagarstöd är alltför knappt tilltagna. Detta är dels en fråga om storle-ken på vad som brukar kallas länsanslaget, inom anslaget A 1. Regionalpoli-tiska åtgärder, dels en fråga om regionala prioriteringar. Det finns - allmäntsett - inte underlag för annan mening än att den nuvarande medelsanvisning-en på anslaget i och för sig är väl avvägd. Dessutom är småföretagsstöd,enligt förordningen (1994:773) om småföretagsstöd, en av flera företagsin-riktade åtgärder som länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan kan vidta- allt utifrån de prioriteringar man gjort regionalt. Beslutanderätten över dets.k. länsanslaget är således decentraliserad till länsstyrelserna somavgör hur medlen fördelas på olika stödformer, exempelvis regionalt utveck-lingsstöd, småföretagsstöd och landsbygdsstöd. Utskottet anser att dennadecentralisering är av stort värde och bör bibehållas. Utskottet kan mot denbakgrunden inte ställa sig bakom yrkande. Det avstyrks därför.Vänsterpartiet tar i motion A453 upp jämställdhets- och miljöaspekternanär det gäller företagsstöd. Utskottet har inhämtat att i en framställ-ning till Närings- och framfört liknandesynpunkter beträffande miljön. har också framfört förslag om pro-jekt med inriktning mot ökad jämställdhet.Utskottet delar här uppfattningen att både jämställdhets- och miljöaspekterhar stor betydelse och att de bör kunna beaktas vid beslut i enskildastödärenden. Gällande bestämmelser utgör inte hinder mot att så sker; när detgäller jämställdheten anger rent av förordningen (1990:642) om regionalpo-litiskt företagsstöd som huvudregel att av det antal arbetsplatsersom tillkommer till följd av stödet skall förbehållas vartdera könet. Jäm-ställdhets- och miljöaspekterna har alltså betydelse. måste påpekasatt det grundläggande syftet med de regionalpolitiska företagsstöden är attskapa livskraftiga regioner genom att stimulera förnyelse och tillväxt i nä-ringslivet, särskilt i utsatta regioner. Jämställdhets- och miljöaspekter bördärför, anser utskottet, vägas in i den helhetsbedömning som alltid görs i ettenskilt stödärende. Men dessa aspekter kan inte ha självständigt avgörandebetydelse i ärendena om företagsstöd eller över huvud taget om regionalpoli-tiska stöd.Inom Närings- och bereds frågornaom huruvida, och i så fall i vilken form, hänsyn till jämställdhets- och miljö-aspekter skall föranleda ändringar i de författningar som styr företagsstöden.Inom pågår på regeringens uppdrag ett arbete med att försöka kon-kretisera hur miljöaspekten skulle kunna påverka beslut i stödärenden. Ochnär det gäller jämställdhet räknar enligt vad utskottet inhämtat under handregeringen med att lämna ett uppdrag till sominnebär att i någon eller några kommuner i stödområdena ta fram pilotprojekti vilka företag och andra aktörer kan försöka utveckla nya vägar för att ökaantalet kvinnor i vissa branscher.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottet motion A453 (v) i berördadelar.Motion A44 (v) tar sikte på dels regionala utvecklingsbidrag, dels regio-nala utvecklingslån. När det gäller lånen har utskottet ovan tillstyrkt rege-ringens förslag om avskaffande av stödformen. Motionen i den delen föran-leder därför inte något ytterligare från utskottet.När det däremot gäller regionalt utvecklingsbidrag kan anföras att enligtförordningen (1990:642) om regionalpolitiskt företagsstöd kan stöd i daglämnas även till privat tjänsteverksamhet i vissa fall och till immateriella("mjuka") investeringar. Frågan om en utvidgning i fråga om stödberättigadebranscher och investeringar har berörts av i en skrivelse till rege-ringen. Såsom framgår av budgetpropositionen har regeringen be-dömt att en sådan utvidgning skulle motverka andra viktiga mål med deregionala utvecklingsbidragen. Enligt utskottets mening föreligger det nu intenågot behov av sådana ändringar som föreslås i motionen. Den avstyrksdärmed i sin helhet.4.4. Stiftelsen föreslår att Stiftelsen genom ett kapitaltillskottförstärks som risklånefinansiär i norra . Förstärkningen föreslås iförsta hand ske genom ett kapitaltillskott på . Efter visstid skall en förnyad bedömning göras av hur kapitalbehovet utvecklar sig förfonden.Norrlandsfonden har inte fullgjort vissa inbetalningar till staten av stiftel-sekapital. Statens fordran uppgår till för vardera åren1996 och 1997. Regeringen föreslår nu att dessa inbetalningar från Norr-landsfonden skall anses fullgjorda genom att avräknasfrån det föreslagna kapitaltillskottet på . Därmed blir detkapitaltillskott som kommer att tillföras fonden netto 200 miljonerkronor.Regeringen avser att i budgetpropositionen för återkomma till an-slagsfrågorna.Utskottets ställningstagandeSom angetts ovan (avsnitt 4.3) anser utskottet att regeringens förslag i dedelar som berör kapitaltillskottet och en delvis ny roll för Stiftelsen är väl övervägt. bör bifalla propositionen.4.5 Nedsättning av socialavgifterBakgrundSystemet med nedsatta socialavgifter regleras i lagen (1990:912) om nedsätt-ning av socialavgifter. Det är en regionalpolitisk stödform vars syfte är attkompensera främst näringslivet i inland för bestående konkur-rensnackdelar i form av liten lokal marknad, gleshet, ogynnsamma väder-leksförhållanden och långa avstånd.Lagen omfattar vissa angivna slag av verksamheter. I stödområde 1 om-fattas fler verksamheter än i det övriga stödområdet. Nedsättningen är 8procentenheter. Lagen är tidsbegränsad på det sättet att nedsättning skert.o.m. inkomståret 2000.PropositionenStödformen är ännu inte godkänd av EG-kommissionen.I överläggningar med kommissionen har regeringen accepterat kommis-sionens förslag att företag som bryter eller utvinner mineraliska produkterbör uteslutas från nedsättning, såvida inte liknande brytning eller utvinningav mineraliska produkter även sker i andra regioner i . Ändring ilagen föreslås i enlighet med detta.I propositionen konstateras att utgifterna för stödet ökar successivt efter-som nedsättningarna är direkt knutna till företagens lönesummor. För attutgifterna för stödformen skall rymmas inom tillgängliga ramar föreslås vissabegränsningar i de verksamheter som är berättigade till nedsättning. Stödetför näringsgrenar som kan expandera, t.ex. industri- och tjänsteföretag medvidareförädling av varor och tjänster, behålls. Däremot föreslås att jordbruk,skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt s.k. annan personlig service-verksamhet inte längre skall ingå i systemet. Förslag om lagändring läggsfram i enlighet med detta.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.Regeringen avser att återkomma med de eventuella ytterligare förslag tillförändringar som kan föranledas av ställningstagande.Regeringen kommer också att låta utvärdera stödformen.MotionerSamtliga oppositionspartier utom föreslår att regeringens för-slag skall avslås helt eller delvis.Helt avslag yrkas av som i sin partimotion A21 (yrk. 35) anseratt förslaget är ologiskt. De nya arbetena kommer i första hand att skapasinom den privata tjänstesektorn och den påverkas positivt om arbetskrafts-kostnaderna minskas, t.ex. genom avgiftsnedsättningar. Vidare bidrar stöd-formen till att minska de konkurrensnackdelar företagen har i Norrlandsinland.Avslag i den del som avser jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt ochfiske samt annan personlig serviceverksamhet yrkas av i kom-mittémotion A33 (yrk. Yrkandet motiveras med att sänkta arbetsgivarav-gifter är ett verksamt medel för att öka antalet arbeten. Partiet anser också ade branscher som drabbas utgör en viktig faktor för att få människor att bokvar i glesbygden.Avslag yrkas i denna del även av , som i partimotion A47(yrk. 23) påpekar att partiet vid ett flertal tillfället har betonat risken medkonservera gamla strukturer med regionalpolitiskt stöd. Denna stödform harenligt partiet sådana risker inbyggda och partiet är därför positivt till denutvärdering regeringen aviserat. Partiet anser att man bör invänta dennautvärdering innan förändringar av stödformen genomförs.Miljöpartiet, vars avslagsyrkande formellt omfattar hela regeringsförsla-get, förklarar i partimotion A54 (yrk. 19) att den föreslagna förändringen vadgäller jordbruk, skogsbruk, trädgårdsskötsel samt jakt och fiske innebär enförsämring för näringsgrenar som är viktiga delar i glesbygdens möjligheteratt forma en uppåtgående utvecklingsspiral. Förslaget vad gäller personligatjänster ser partiet som än mer märkligt eftersom utvecklingen inom tjänste-sektorn anses vara avgörande för möjligheten att minska arbetslösheten.Kristdemokraterna yrkar avslag på förslaget att stödet skall upphöra i vissabranscher och menar i sin kommittémotion A22 (yrk. 12) att regeringenshållning på detta område är rent destruktiv. Näringsgrenar som jordbruk,trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt personlig service måste ges förutsätt-ningar att växa. I stället för att höja arbetsgivaravgifterna för jordbruksföretag borde skatterna här sänkas.Som framgår av inledningen avvisar inte regeringens förslagoch de framställer inte heller något yrkande i denna del. Partiet uppger ipartimotion A20 att man vill att detta stödsystem skall vara kvar under dentidsperiod som beslutet nu gäller, dvs. De anser inte att någraförändringar av nedsättningsnivåerna är påkallade. Däremot utgår partiet frånatt den branschavgränsning regeringen gör innebär att turismen även i fort-sättningen skall omfattas av nedsättningen.Andre vice talman () vänder sig i motion A23 (yrk. 6) motatt nedsättningen skall upphöra för de angivna branscherna och anser att manbör avvakta den utvärdering som skall genomföras innan några förändringargenomförs i stödformen.I motion A31 (yrk. 2) förklarar () att statsmakterna gerfelaktiga signaler genom att ta bort vissa näringsgrenar från stödformen.Enligt motionären är det inte politikerna som skall avgöra var de nya arbete-na i inland skall skapas.Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen annan inställning än regeringen när det gäller avgräns-ningen av nedsättning för verksamhet som avser gruvor och mineralbrott.Reglerna bör i denna del anpassas till kommissionens förslag. Nedsättningskall således medges endast om liknande brytning och utvinning sker även iandra regioner i Sverige.I fråga om ändringarna i övrigt instämmer utskottet i regeringens bedöm-ning att det är angeläget att besparingarna utformas så att stödformens offen-siva karaktär förstärks. Nedsättningen av socialavgifter bör koncentreras tillde delar av näringslivet som kan förväntas expandera, som industri- ochtjänsteföretag med vidareförädling av varor och tjänster. Utskottet anslutersig därför till förslaget att jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt ochfiske samt "annan personlig serviceverksamhet" inte längre skall omfattas avstödet. Det skall särskilt framhållas att stödformen kommer att finnas kvar iflera branscher med anknytning till turism, t.ex. inom hotell, pensionat ochcamping, restaurang och kaféverksamhet som bedrivs i kombination medsådan verksamhet samt inom rekreationsverksamhet och kulturell service-verksamhet med visst undantag. Det skall också framhållas att sådan "annanpersonlig serviceverksamhet" som utesluts är stödberätti-gad endast i stödområde 1.Utskottet avstyrker med detta motionerna A21, A22, A23, A31, A33, A47och A54 i berörda delar.4.6 TransportbidragBakgrundTransportbidrag regleras i förordningen (1980:803) om regionalpolitiskttransportbidrag. Bidrag lämnas för transport från (uttransportbidrag) och till(intransportbidrag) orter inom ett stödområde som utgörs av ,, och samt delar av ,och . Detta stödområde indelas i fem transportbi-dragszoner, där zon 1 innebär lägst stödnivå. Bidraget kan avse godstrans-porter på järnväg eller i yrkesmässig trafik på väg. Bidrag ges med mellan 5och av transportkostnaderna och är beroende av avsändnings- ellermottagningsortens belägenhet och av transportavståndet. Lägsta bidragsbe-rättigade transportavstånd är . I princip förutsätter uttransportbidragetatt godset utgörs av hel- eller halvfabrikat som har undergått "en betydandebearbetning" inom stödområdet medan intransportbidraget förutsätter attgodset utgörs av råvaror eller halvfabrikat som skall undergå en sådan bear-betning hos mottagaren.Enligt föreskrifter utges uttransportbidrag för sågade trävaror, även de somendast genomgått måttlig vidareförädling. Undantagna är de s.k. bulksågver-ken vid kusten. Definitionen av bulksågverk är kopplad till viss storlek påproduktionsvolymen och tillgång till hamn.PropositionenRegeringen föreslår vissa förändringar vad gäller zonindelning och nivåer påtransportbidraget. För att reducera kostnaderna skall transportbidragszon 1upphöra som kravet på lägsta transportavstånd höjs till 401 km.Transportbidragszon 5 utvidgas till att omfatta , , ochÅdals-Lidens församlingar i kommun samt f.d. kyrkobok-föringsdistrikt i , vilket enligt propositionen innebärbättre överensstämmelse med de regionalpolitiska stödområdena.Vidare föreslås förändringar för att stärka konkurrensneutraliteten mellande olika transportslagen. Transportbidraget utvidgas till att även omfattatransportkostnader med fartyg till annan hamn på betydande avstånd frånursprungshamnen, dvs. minst 400 km.Den nuvarande uppdelningen mellan s.k. bulksågverk och andra sågverktas bort, och i stället införs en volymbegränsning inom zonerna 2 och 4 -dvs. i och i kustkommuner och kustnära kommuner iNorrbottens och - för transport av oförädlade trävaror. Förförädlade trävaror lämnas transportbidrag utan begränsning.För att stimulera till mer rationella transporter skall bidrag för landtrans-porter till hamnar även kunna lämnas för transport till hamnar i grannländer.Möjlighet ges att lämna bidrag till sådana särlösningar för vissa grupper avföretag som medför totalt sett lägre transportkostnader och bidrag.För att öka småföretagens möjligheter att utnyttja bidraget avser regering-en att sänka viktgränsen per sändning från till i zonerna 3 och5, dvs. i huvudsak i delar av inland. Det bör ankomma på rege-ringen att i fortsättningen avgöra viktgränsen per sändning.Regeringen bedömer att de föreslagna utvidgningarna kan finansieras ge-nom de besparingar man förordar.MotionerÅtta motioner tar upp regeringens förslag om förändring av transportstödet. Itvå av dem motsätter man sig förändringarna helt och hållet, i tre av motio-nerna vänder man sig mot delar av förslagen och i lika många stöder manförslagen i stort.Miljöpartiet anser i kommittémotion A54 att hela förslaget om förändring avtransportstödet bör avslås (yrk. 24).Motsvarande yrkande har i sin kommittémotion A22(yrk. 13).Centerpartiet vänder sig i partimotion A21 mot vissa av de föreslagna för-ändringarna. Partiet avvisar förslaget om transportbidrag för oförädladeträråvaror inom kustkommunerna som enligt motionen står i strid med bidra-gets syfte att stimulera till höjd förädlingsgrad inom bidragsområdet (yrk.36). Partiet motsätter sig också att transportbidragszon 1 upphör och attlägsta transportstödsavstånd höjs (yrk. 37).Även i två enskilda c-motioner avvisas delar av förslagen. Såväl andre vicetalman () i motion A23 (yrk. 8) som () imotion A29 (yrk. 3) avvisar förslaget om höjning av lägsta transportavstånd.I den förstnämnda motionen yrkas dessutom avslag på förslaget om trans-portstöd för oförädlade trävaror (yrk. 7) och i den sistnämnda på förslaget omatt transportbidragszon 1 skall upphöra (yrk. 2).Folkpartiet stöder i sin kommittémotion A33 i stort regeringens förslag omtransportbidraget. Dock föreslår partiet ytterligare förändringar i zonindel-ningen (yrk. kommun samt , , Fällfors och Kalv-träsk församlingar i kommun bör enligt motionen föras till zon 5och kommun föras till zon 3.Motsvarande ändringsförslag finns i motion A51 av m.fl.(s).Moderaterna anser i sin partimotion A20 att förslaget om att öppna trans-portbidraget även för sjötransporter är bra, men påpekar att detta kan kommaatt ändra regeringens lönsamhetskalkyler för Botniabanan.Utskottets ställningstagandeUtskottet finner det riktigt att transportbidragszonerna i så hög grad sommöjligt skall överensstämma med de regionalpolitiska stödområderna. Deutvidgningar av transportbidragszon 5 som regeringen föreslår är såledesangelägna. Kostnadsökningarna bör finansieras inom anslaget, och en rimligbesparing är att som regeringen föreslår att ta bort de lägsta stödnivåerna (), eftersom de är av mindre betydelse för företagen.Utskottet anser liksom regeringen att ambitionen bör vara att sträva motbidragssystem som inte snedvrider konkurrensen. De undantag som i för bulksågverken att få transportstöd för oförädlade trävaror kan sned-vrida konkurrensen. Regeringens förslag att i stället införa en volymbegräns-ning lika för alla sågverk i zonerna 2 och 4 är därför välkommet. Sågverk izonerna 3 och 5 är fortfarande gynnade av transportbidraget då det där intefinns några begränsningar och dessutom stödnivån är högre.Utskottet tillstyrker även övriga delar av regeringens förslag om ändringarav transportbidraget och anser därmed att motionerna A21, A22, A23, A29och A54 bör avstyrkas i berörda delar.Vad gäller motionsförslagen om att föra över ytterligare kommuner ochkommundelar till zon 5 respektive 3 gör utskottet bedömningen att detta inteär möjligt inom gällande anslagsramar. Utskottet är därför inte berett atttillstyrka dessa motionsförslag. Motionerna A33 i berörd del och A51 av-styrks.5.