bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — 1997/98:244) deriktlinjer som regeringen föreslog iproposition 1997/98:70, Att utveckla ett grannlandssamarbete, Sverigesutvecklingssamarbete med år1999-2001.Följande mål styr samarbetet vilket även framgår av föreliggandeproposition: - att främja ensäkerhetsgemenskap, - attfördjupa demokratins kultur, -att stödja en socialt hållbar utveckling samt- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I proposition 1997/98:70 liksom i föreliggandeproposition framgår att regeringen i samarbetet kommer att prioritera: inriktningen av utvecklingssamarbetet påinsatser för att främja medlemskap i för , ochPolen, integreringen av och Ukrainai europeiska samarbetsstrukturer och ettutökat samarbete på det sociala området.För att konkretisera dessa ambitioner kommer regeringen att anta nyatreåriga landstrategier för , ,, , och Ukraina.Utskottet vill framhålla att det alltjämt ärviktigt att de central- och östeuropeiska staterna får internationellt stödför att fullfölja övergången tilldemokrati och marknadsekonomi. står det klart att den nya fassom redan inletts - utvidgningen av EUoch den bredare Europaintegrationen - ställer krav på en förändradutformning av stödet och insatsernasinriktning. Utskottet vill ävenunderstryka vikten av att de länder som inte nu är aktuella förEU-medlemskap så långt som möjligtengageras i ett omfattande och nära samarbete med EU och unionensmedlemsländer. Det är även viktigt att samarbetet medRyssland och utformas med detta i åtanke. Därigenomminskas risken för nya skiljelinjer i Europa.Utskottet ser därför med tillfredsställelse att regeringenbåde i proposition 1997/98:70 och i föreliggande propositionredovisar en syn som ligger i linje medutskottets grundläggande uppfattning om samarbetets utformning.När det gäller frågan om koordineringav samarbetet med andra givarländer vill utskottet erinra om att båderegering och riksdag understrukitvikten av att aktivt deltar i utformningen av unionensbistånds-program PHARE liksom att detsvenska biståndet koordineras med EU och andra finansiärer.Utskottet kan konstatera vad gäller de nordiskaländerna att dessa gemensamt driver en rad projekt inom miljöområdet ochdet säkerhetsfrämjande området.Utskottet har vidare inhämtat att även inom andra områden förekommer ettinformellt samråd bl.a. genomkontakter mellan nordiska ambassader i de baltiska länderna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärvärdefullt att det svenska samarbetet koordineras med andraländers. Det är dessutom av vikt att det svenska biståndet ligger ilinje med de baltiska ländernas egnaprioriteringar. Utöver vad somovan anförts vill utskottet framhålla vikten av att de sociala sektorernaomfattas av samarbetet. Vid ett besöksom utskottet genomförde i för att bl.a. studera detsvensk-lettiska samarbetet framhölls av flera lettiskaföreträdare det värdefulla i att det svenska stödet ävenomfattande insatser inom de sociala sektorerna, något som inte alltidär fallet med andra finansiärer. Medbeaktande av att de sociala problemen i den ekonomiska omställningen kanvara betydande finner utskottet detpositivt att regeringen i sina prioriteringar även betonar vikten av ettutökat samarbete på det socialaområdet. Med vad som ovan anförtsanser utskottet att motionerna U204 (c) yrkande 13 och U806 (m) yrkande 2är besvarade. Utskottet hartidigare i detta betänkande tillstyrkt regeringens förslag till anslag församarbetet med (propositionens yrkande 7 delvis) om . I yrkande5 i propositionen begär regeringen bemyndigande attunder göra utfästelser för insatser i Central-och som inklusive tidigare gjorda åtaganden innebärutgifter efter om högst 750 000 000kr. Utskottet anser det varalämpligt att samarbetet med även efter 1999fortsätter i ungefär sammaomfattning varför regeringens yrkande 5 tillstyrks.I motion U203 (fp) yrkande 24 anför attstödet till bör ändra geografisk inriktning och kanaliserastill städer och regioner därdemokratiska reformpolitiker på allvar kunnat påverka utvecklingen. vill i motion U204 (c)yrkande 14 att i första hand skall prioritera insatser i nordvästraRyssland. Utskottet kaninledningsvis konstatera att när det gäller samarbetet med harunder ett flertal år betoningen legat pånordvästra delen av landet och på . Vissa insatser haräven gjorts i . Utskottet villframhålla att den grundsyn som bör prägla samarbetet är attprioritera insatser i närområdet. Så har också skett och regeringenredovisar i föreliggande proposition att ävenunder skall de nordvästra delarna ochKaliningradområdet prioriteras. är det enligt utskottetsuppfattning möjligt att genomföra samarbetsprojekt även i andra delar avRyssland. Denna syn redovisade ävenregeringen i proposition 1997/98:70 om det nya treårigasamarbets-programmet för Central- och Östeuropa.Utskottet menar att det är fullt möjligt och önskvärt attinsatser kan göras i andra regioner - vid sidan av de prioriterade -där reformprocessen kan vara av särskiltintresse. Det bör även vara möjligt att genomföra svenska insatser imindre reformbenägna regioner utanfördet prioriterade närområdet.Utskottet har inhämtat att i samband med president besök iStockholm initierades ett flertal projekt som berör delarav utanför närområdet. har tvågrupper av unga politiker från hela besökt påkvalificerade studiebesök i det svenskasamhället. En grupp medlemmar av det ryska parlamentets överhus -- besökte Sverigeinom ramen för ett likartat program under hösten 1998.Ett annat projekt som grundar sig på tankenatt underlätta reformpolitiken i är stöd till ett institutför företagsledarutbildning iKaliningrad. Detta projekt omfattar samarbete med tre andraföretagsledarinstitut utanför närområdet;i Nizjinj Novgorod, i och i Vladimir.Ett program i reformpolitikens riktning, i detta falldock med inriktning på närområdet, är kortvarig utbildning/praktikför ettusen unga ryska företagsledarevid svenska företag. Programmet skall pågå medtvåhundra deltagare per år.Med det anförda anser utskottet att motionernaU203 (fp) yrkande 24 och U204 (c) yrkande 14 är besvarade.Motionärerna bakom motion U809 (s) förordar attmedel avsätts för bildandet av ett Barentsinstitut.Utskottet delar motionärernas bedömning attBarentsområdet har tillväxtpotential som områdetkarakteriseras av omfattandemiljöproblem. Det bör emellertid inte överskugga det faktum, somframhålles i motionen, att samarbete ochinvesteringar i regionen bör främjas.Som framgått ovan är också området prioriterat inom ramen för detsvenska samarbetet med Ryssland.Utskottet vill framhålla att fungerande instrument finns för samarbetet.Sverige är en mycket aktiv medlem av ochinnehade ordförandeskapet . Utskottet harerfarit att på svenskt initiativ och under svensk ledning har enhandlingsplan initierats för att reducerahindren för handel, investeringar och annat ekonomiskt samarbete.Vidare vill utskottet erinra om attBarentssamarbetet i hög grad är ett regionalt samarbete vilket ävenmedför att regionala myndigheter ochorganisationer engageras i arbetet. I Barents regionråd spelar företrädareför och enviktig roll. Handelskamrarna i dessa län är aktiva i det regionalasamarbetet och betydande nätverk har i regionen etableratsmellan företag, organisationer och institutioner, inteminst mellan högskolor. mening har ändamålsenliga institutionella lösningar till stordel vuxit fram i samspel mellan de regionalaaktörerna i syfte uppnå det som motionärerna eftersträvar, utökatsamarbete och mer omfattande investeringar. Enligt utskottetsmening är det de regionala aktörerna som bäst kanavgöra om bildandet av ett skulle medföra ett mervärdeför samarbetet i regionen.Med vad som anförts anser utskottet att motionU809 (s) är besvarad. I motionU802 (m) yrkande 2 (delvis) framförs en rad kritiska synpunkter på denengångssumma om som avsattes isamband med regeringens sysselsättningsproposition 1996 förnäringslivsfrämjande insatser i (anslagetSamarbete och utveckling inom ). Utskottet har tidigare i dettabetänkande avstyrkt den i motionen yrkade höjningen av anslaget B1Samarbete med Central- ochÖsteuropa. Utskottet kankonstatera att medel har beslutats för insatser till ett beloppuppgående till avseendeenergi, miljö, livsmedel, kommunikationer, IT, utbildning,katastrofhjälp m.m. Vad beträffar länderfördelningen är detstörsta mottagarlandet och därefter ,, och i fallande ordning. Ytterligare ett antalinsatser till ett värde av 423 miljonerkronor är under beredning enligt vad utskottet inhämtat.Utskottet vill framhålla att anslaget Samarbete ochutveckling inom beviljades på tilläggsbudget underandra förutsättningar och med delvisannat syfte än de medel som anslås under utgiftsområde 7 för samarbetemed Central- och Östeuropa.Riktlinjerna för medlens användande överensstämmer därmed inte medriktlinjerna för det reguljära östsamarbetet.Utskottet finner det mot denna bakgrund inte motiverat att förfarasom motionären förespråkar. Medvad utskottet ovan anfört avstyrker utskottet motion U802 (m) yrkande 2(delvis). Motionärerna bakommotion U806 (m) yrkande 3 anser att östsamarbetet bättre skall integreras iUD och att en särskild enhet bör byggasupp för att administrera detta.Utskottet kan inledningsvis konstatera att på grundval av proposition1994/1995:160 beslutades att UD skulle ha en samordnanderoll för östsamarbetet och att medlen för samarbetet skallligga under UD inom utgiftsområde 7. bär därmedhuvudansvaret för utvecklingssamarbetet medCentral- och och har till uppgift att bereda regeringensbeslut om medelsfördelningen mellanolika myndigheter och mellan olika multilaterala kanaler. Dettatorde ligga i linje med vadmotionärerna eftersträvar.Motionärerna är kritiska till Sidas roll inom östsamarbetet.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att i svenskförvaltningstradition görs en åtskillnad mellanregeringens och de verkställande organens arbetsuppgifter.Framtagande av policyunderlag ochbudgetberedning utförs i Regerings-kansliet och beslutas av ,medan de verkställande funktionernaligger på självständiga myndigheter. Utskottet finner att den nuvarandeorganisationen svarar mot denna tradition och att denär ändamålsenlig när det gäller att å ena sidan budgetera ochgenomföra övergripande planering och å andra sidan att verkställaöstsamarbetet. Det är av vikt att ansvaret förgenomförande av insatser vilar på de myndigheter som har uppgifterinom östsamarbetet, anserutskottet. Utskottet vill isammanhanget även framhålla att den omorganisation som 1996 genomfördesinom UD var mycket genomgripande ochsyftade bl.a. till en integrering inom enheterna av utrikes-, handels-och biståndspolitiska aspekter på relationermed en viss grupp av länder. Sålunda ligger nuansvaret för handläggning av dessa samarbetsområden med de central-och östeuropeiska länderna inom enenhet och under en ledning. Det innebär enligt utskottets mening attmöjligheterna till effektiv styrningoch nödvändig samordning avsevärt förbättrats. Detta är av särskild vikt,menar utskottet, när östsamarbetet i allthögre utsträckning skall inriktas på att vara ett instrument i dessaländers vidare integration med EU.Därmed avstyrker utskottet motion U806 (m) yrkande 3.Anslag B 1 Samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionen (avsnitt B 1 s. 62-65)AnslagTabell 4.2 Anslagsöversikt för Samarbetet med Tusental kronor-----------------------------------------------------1998FÖRSLAG1999-----------------------------------------------------B 1 Samarbete med Central-och -----------------------------------------------------B 1.1 Samarbete med Central-och genom 521 000528 000 Sida-----------------------------------------------------B 1.2 Samarbete med Central-och genomSvenska Institutet 54 000 54000-----------------------------------------------------B 1.3 Bidrag tillÖstekonomiska 4 636 4 636Institutet-----------------------------------------------------B 1.4 Övriga bidrag tillutvecklingssamarbetetmed Central- ochÖsteuropa-----------------------------------------------------1. Säkerhetsfrämjande 85000 85 000insatser-----------------------------------------------------2. Till regeringensdisposition, inklusive 125 164 72364 multilateraltstöd----------------------------------------------------------------------------------------------------Summa anslag B 1 789 800 744 000----------------------------------------------------------------------------------------------B 2 Avsättning förförlustrisker vadavser garantier för 21 000 6000 finansiellt stödochexportkreditgarantier----------------------------------------------------------------------------------------------Summa anslag B 810 800750 000-----------------------------------------------Anslaget omfattar Samarbete med Central- och Östeuropagenom Sida, Samarbete med genom SvenskaInstitutet, Bidrag till och Övriga bidrag till samarbetet medCentral- och . Fördelningen på de olika posterna framgår av tabellovan. Samarbete med Central-och genom är det första i det nya treårsprogrammet förutvecklings-samarbetet med . Regeringen föreslog i1998 års ekonomiska vårpropositionatt anvisas för perioden 1999-2001.Regeringens bedömning är att Sidas insatserär av stort värde för samarbetsländerna och att det har bidragit till enutveckling mot normaltgrannlandssamarbete och att är en organisation som är effektiv ochändamålsenlig. Regeringenmenar att insatser som syftar till att fördjupa demokratin bör ägnasuppmärksamhet och att särskild prioritet skall läggas på detsociala området.Regeringen framhåller att i enlighet med det av riksdagenantagna treårsprogrammet för utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa skall miljöinsatser gesen fortsatt hög prioritet. Samarbetet skall inriktas på institutionelltsamarbete, lagstiftningsområdet och insatser relevantaför EU-anpassningen. Investeringar kan göras inommiljö- och energisamarbetet samt inom StartÖst-programmets stöd till småoch medelstora företag medgåvomedel eller garanti- respektive kreditmedel.Av propositionen framgår vidare att de statligasvenska insatserna på klimat- och energiområdena har utvärderats underförsta . konstaterat att trots att regeringens effektmål för Sidas respektiveEnergimyndighetens/verksamhet inom energisektornär olika bedriver de båda myndigheterna iblandlikartade projekt inom energisektorn i samarbetsländerna och attmyndigheterna i dessa fall ej harsamarbetat i önskvärd utsträckning. Regeringen avser, enligt vad somframgår av propositionen, att tydliggöra myndigheternas verksamhetsmålför att uppnå en bättrekoordinering mellan de båda myndigheterna och för att undvikaöverlappning. Enutvärdering har även ägt rum av det svenska kärnkraftssäkerhets-,strålskydds- och kärnämneskontrollprogrammen vilka pågått i sexår. Utredarens övergripandeslutsats är att programmet dels haft en lämplig inriktning, delsgenomförts på ett bra sätt. Utredaren konstaterar vidareatt det fortfarande finns angelägna behov inom denämnda områdena som inte är tillgodosedda och som ännu under några årbehöver fortsatt stöd elleruppföljning. Vidare konstateras i utredningen att den stödnivå somprogrammet haft förefaller rimligt avvägd för ett ambitiöst bilateraltsamarbetsprogram. Utredaren föreslåräven att Sida bör ges ansvaret för programmet. Regeringen bör låta Sidastyra och följa upp programmet påsamma sätt som annat samarbete.Regeringen framhåller i propositionen att den delar utredarensuppfattning att den del av programmet som rör kärnteknisk verksamhetframdeles bör samordnas inom ettgemensamt projekt liksom att verksamheten skall koncentreras till åtgärderavseende kärnsäkerhet, hantering av kärnavfall ochstrålskydd avseende kärnteknisk verksamhet.Regeringen konstaterar i propositionenatt det svenska kärnsäkerhets- och strålskyddsprogrammet varit ettframgångsrikt samarbete vilket haruppfyllt flera av de mål som ställdes när verksamheten inleddes år 1992.Regeringen föreslår att verksamheten skall fortsätta på oförändradnivå. MotionernaInfrastrukturMotionären bakom motion U801 (m) framhåller atthandelshögskolan i har haft stor betydelse för utvecklingen av denmarknadsekonomiska kompetensen ide baltiska staterna. finns ett omfattande behov av utbildning ibl.a. internationell rätt och EG-rätt. Motionärenföreslår därför att det inrättas en juridisk högskola iRiga, avsedd för studenter från de tre baltiska länderna.I motion U804 (m) betonas vikten av attskapa infrastruktur som förbinder länderna runt . Motionären villlägga särskild vikt vid deninfrastruktur som informationstekniken kräver. I motionen konstaterasatt , , och till stora delar saknarbredbands-förbindelser med omvärlden.Uppbyggnaden av en sådan infrastruktur ger bl.a. underlag för skapandet avbilaterala övervakningscentralerför civil säkerhet, katastrofer och räddningsinsatser i ,elektronisk handel och för att utveckla telemedicinska tjänster inomområdet. Motionären menar attuppbyggnaden av en sådan infrastruktur bör ske med som knutpunktför förbindelserna mellan länderna runtÖstersjön och i synnerhet med de östliga länderna.I motion U807 (s) framhåller motionärerna attÖstersjöområdet är en region med stor tillväxtpotential. För attunderlätta tillväxten behövsstrategiska satsningar på infrastruktur i form av utbildning, ettsammanhållet transportnät och väl utbyggda telekommunikationer. När detgäller transporterna menarmotionärerna att investeringsplanerna på transport-området börsamordnas. Barns hälsa I kommittémotion U628 (kd)lyfter motionärerna fram att barn i de nya demokratierna har en utsattekonomisk och social situation och att mångadrabbats av brister och försämringar i utbildningsystemet ochi hälsovården. De noterar även att brottsligheten bland ungdomar ökatpå ett oroväckande sätt.Vidare framhåller motionärerna i yrkande1 att rökning, alkohol och narkotika utgör tilltagande problem iCentral- och . De menar attden reklamverksamhet för användning av alkohol och tobak som riktas motländerna i , där även svenska företag arbetar,inte gör situationen bättre.Motionärerna föreslår därför att regeringen gentemot företagen och iinternationella fora driver frågan om tobaks- ochalkoholreklamens negativa effekter för barn och unga isamarbetsländerna. Iyrkande 2 framhåller motionärerna att de nya demokratierna saknarresurser för att ta hand om alla barn med sociala problem och isynnerhet alla barn som lämnasbort på barnhem. De menar att insatserna från svensk sida måste anses sommycket blygsamma med tanke på vidden av problemenbland barn och ungdom i närområde, särskilt somländernas egna resurser är otillräckliga för barnens behov. Med hänsyn tillden akuta sociala situationen förbarn och ungdom i närområdet krävs omedelbara biståndsinsatser, menarmotionärerna. De föreslår att de finansieras av dereservationer som uppstått i anslaget B 1 Samarbete medCentral- och Östeuropa.Motionärerna begär i yrkande 3 att Sidas informationsanslag används för attmedvetandegöra en större allmänhet om de svåra sociala förhållandensom råder i närområde.Dessa skall i första hand användas, menar motionärerna, till attstimulera svenska kommuner att startavänortsprojekt och enskilda organisationer att öka sina socialainsatser med fokusering på barn och ungdom.Miljöfrågor, kärnsäkerhet m.m.I partimotion U210 (mp) yrkande 15 framhåller Miljöpartietatt det behövs en ekonomisk kraftsamling för att stödja , särskiltvad gäller att bygga upprättsstater i regionen. Vidare efterlyser partiet att regeringen vidtaråtgärder för att förhindra miljöskador och konflikter vidindustriell verksamhet i nordvästra . I yrkande 16 i samma motionnoterar de stora problem med kärnkraftssäkerhet ochstrålskydd som finns på och menar attSverige tillsammans med övriga nordiska länder börförhandla fram ett saneringsprogram för det radioaktiva avfallet iMurmansk. Motionären bakommotion U803 (m) menar att det största miljöproblemet i närområdeär det okontrollerade industri- och kärnavfall somfinns på andra sidan och på Kolahalvön.Motionären vill att mer resurser satsas på . Inom detta områdefinns obearbetat kärnavfall samlatöppet i hamnar och på fartyg, ubåtar och kärnavfall som dumpats direkt ihavet samt kärnvapen.Motionären vill därför att ytterligare medel inom samarbetet med Central-och samt medel från miljösatsningar inom förs övertill särskilda och utökade insatser påKolahalvön. Dessa insatser bör ske samordnat med andra nordiska länder,menar motionären.Kommittémotion U810 (mp) fokuserar på miljöproblemen i Östersjön.Motionärerna vill lyfta fram problem med algblomning, övergödning,miljöfarliga utsläpp m.m. I yrkande1 begärs ett tillkännagivande om att miljö måsteprioriteras ytterligare. I yrkande 3 framhålls attett stort antal olagliga oljeutsläpp i Östersjönupptäcks . Motionärerna begär samlade åtgärder för att dessa skallupphöra. Vidare konstateras imotionen att i finns mottagningsanläggningar för miljöfarligtmaskinrumsavfall som kan utnyttjas utan kostnad. I yrkande 4begärs ett tillkännagivande om att bör tainitiativ till att motsvarande anläggningar byggs i länder runtÖstersjön vilka saknar dessa.I yrkande 5 begär motionärerna att dessa anläggningar skall kunna utnyttjasutan kostnader. Vidareframhåller motionärerna att på många håll runt tillåts att storamängder hushålls- och industriavlopp går ut i floder ochvattendrag utan rening. I yrkande 6 begärs attSverige tar initiativ till förstärkta åtgärder mot orenade utsläpp. I yrkande 7 begärs svenskainitiativ till aktioner för att minska den radioaktiva föroreningen avÖstersjön. Motionärernakonstaterar att stora delar av jordbruket i och i ärsmåskaliga och till stora delar kemikaliefritt. De menar att enanslutning till EU:s jordbrukspolitik skullekunna få förödande effekter för natur och miljö samt för . Deanför i yrkande 8 att börta initiativ till rådgivning för att hjälpa dessa länder att skapa ett merlångsiktigt ekologiskt hållbart jordbruk än det konventionella sombedrivs i västliga länder.I kommittémotion MJ782 (m) yrkande 14 anförmotionärerna att bör öka stödet till främstvad gäller miljöåtgärder iÖstersjöområdet. Motionärerna menar att i första hand börsatsa på fortsatta åtgärder inom energiproduktion och vattenreningsamt gemensamma pilotprojekt förrenare och effektivare teknik. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtgärdermot utsläpp av spillolja från tankfartyg.Sverige bör därför bidra med finansiering och annan hjälp tillutbyggnad av uppsamlingsställen för spillolja. Allmänt efterlysermotionärerna avtal om skärptamiljövillkor för sjöfart mellan Östersjöländerna.Motionärerna framhåller i yrkande 15 attutbyggnaden av elförbindelserna runt ger ländernamöjlighet att använda de samladeproduktionsresurserna på ett mer effektivt sätt, vilket gagnar både miljönoch konsumenterna. konstaterar motionärerna att västländernahittills har gjort omfattande insatserför att öka kärnsäkerheten vid befintliga kärnkraftverk av en äldresovjetisk modell. De menar att även ominsatserna har bidragit till att höja säkerhetsnivån vid dessareaktorer riskerar fortsatta insatser att underlätta ett förlängtutnyttjande av reaktorer, varsgrundkonstruktion alltid kommer att vara farlig. bör medanledning av detta, menar motionärerna, se över de nuvarandeformerna för svenska stödprojekt till reaktorer aväldre sovjetisk modell. Ipartimotion MJ803 (fp) yrkande 7 konstaterar motionärerna attnedsmutsningen av fortsätter genom utsläpp och läckage frånsamtliga strandstater. De menar attden bästa miljöinsatsen som kan göra på lång sikt för att stärkaregionen kring är att arbeta för attSveriges grannländer blir medlemmar i . På kort sikt krävsäven vissa punktinsatser, anför motionärerna, för att skapa en hållbarutveckling i regionen. Motionärernaframhåller att det lokala samarbetet mellan vänorter bör stärkas för attintensifiera miljösamarbetet kring Östersjön.I motion MJ804 (v) yrkande 5 konstaterar motionärernaatt EU har ett antal program för att främja miljöarbetet och/ellerföretagsamhet i . Dessabör analyseras utifrån en helhetssyn på miljön.