bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av miljödomstolarna,12. att hos regeringen begär förslag i enlighet med vad som anförtsi motionen om kommersiellt utnyttjande av allemansrätten.1997/98:Jo38 av () vari yrkas att beslutar att reglernaför prövning av miljöpåverkande verksamhet ändras i enlighet med vad somanförts i motionen.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Jo218 av m.fl. (m) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allemansrätten.1997/98:Jo503 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta straff för illegalhandel med utrotningshotade djur och växter.1997/98:Jo511 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att beslutar om sådan ändring i lagen om genetiskt modifieradeorganismer, GMO, att rapporteringsskyldighet till myndighet ingår,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på att den etiska paragrafen i den svenskagentekniklagstiftningen får en motsvarighet i EU:s direktiv,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av den etiska paragrafen i gentekniklagen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar i gentekniklagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om moratorium för utsättning av GMO.1997/98:Jo542 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för odling i landet av genmanipulerade grödor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genmanipulationer på djur.1997/98:Jo543 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genöverföring mellan växter och djur,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gener som ger upphov till allergier,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av lagstiftning vad gäller kloning.1997/98:Jo711 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommiljöskadeförsäkringen.1997/98:Jo716 av m.fl. (mp) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring av lagen att svenska företag underställssvensk miljölagstiftning och svensk arbetsrätt även om verksamheten förläggs iett annat land.1997/98:Jo723 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar inaturvårdslagen och torvlagen så att prövningen av energitorvärenden också skerenligt naturvårdslagen.1997/98:Jo727 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 11 §hälsoskyddsförordningen att halmbränning på åkrarna förbjuds.1997/98:Jo731 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utsläppsrätter för reningsverk.1997/98:Jo736 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 43 §miljöskyddslagen att företagaren uttryckligen åläggs en skyldighet att påbegäran förete sina handlingar för tillsynsmyndigheten.1997/98:Jo744 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om Bubblemodellen.1997/98:Jo747 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av lagstiftning som styrmedel i kemikaliepolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillämpningen av substitutionsprincipen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att införa substitutionsprincipen i nuvarande lydelse imiljöbalken, i EU:s berörda rättsakter och i andra internationella sammanhang.1997/98:Jo750 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att substitutionsprincipen bör gälla för användningen av kemikaliervid lädertillverkning.1997/98:Jo752 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att varje större infrastrukturellt projekt skall prövas mothållbarhetskriterier,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekonomiska incitament för försiktighetsprincipen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om årlig extern kvalitetsrevision av åtaganden kontra agerande.1997/98:Jo756 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljölagstiftningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utsläppsrätter.1997/98:Jo757 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att beslutar om sådan ändring i lagen om kemiska produkter attdet blir möjligt för kommunerna att debitera för tillsyn,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regeringens tidsödande hantering av miljöbalken.1997/98:Jo759 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet med miljökvalitetsnormer.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en producentansvarslag.1997/98:A455 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärgårdens vattenvårdsförbund.1997/98:Bo202 av m.fl. (m) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag om ny lagstiftning förstrandskydd i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Bo527 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om substitutionsprincipen i 5 § lagen om kemiska produkter.Motioner överlämnade av andra utskott1996/97:Ju907 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av gällande lagstiftning.1996/97:Ju926 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta miljödomstolar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöbrotten skall hänföras till de inrättade miljödomstolarna,9. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att ?ringa? vid miljöbrott skall definieras,10. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att preskriptionstiden för miljöbrott skall vara ,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att bevisfrågan vid miljöbrott omarbetas och nya förslag framtas ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att uppsåtsfrågan vid miljöbrott omarbetas och nytt förslagframtas i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om sådan ändring i miljölagarna att ansvarsfråganvid miljöbrott skall gälla den juridiska personen i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Jo758 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vattenuttag för bevattning beslutas av länsstyrelsen.1997/98:Ju908 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetliga rekvisit i miljölagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ringa brott,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta straffsatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtalspreskription,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsformuleringar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om miljörelaterad brottslighet.YttrandenKonstitutionsutskottet, lagutskottet, justitieutskottet och bostadsutskottethar avgett yttrande till jordbruksutskottet, se bilagorna 3-6.Utfrågningar m.m.Utskottet anordnade en offentlig utfrågning med representanterför bl.a. , vissa myndigheter, intresseorganisationer,forskare samt tjänstemän som deltagit i utrednings- och lagstiftningsarbetet påmiljölagstiftningens område. En utskrift från utfrågningen bifogas som bilaga 7till betänkandet. En särskild utfrågning hölls medDomstolsverket. Utskottet har uppvaktats av , FöreningenSvensk Handel och . Sammanfattning av regeringens förslag till miljöbalkUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag om att en ny balk,kallad , införs i rikes lag. Det finns isvensk lagstiftning nio lagar med benämningen balk, varav den senaste äräktenskapsbalken, utfärdad den 14 maj 1987.Miljöbalken är en samordnad och breddad miljölagstiftning som skall ersätta15 lagar som behandlar miljö-, hälsoskydds- och naturresursfrågor, bl.a.miljöskyddslagen, naturvårdslagen, vattenlagen, lagen om kemiska produkter,renhållningslagen, hälsoskyddslagen och naturresurslagen. består av33 kapitel som är indelade i sju avdelningar. Balkens första avdelninginnehåller övergripande bestämmelser som gäller för all verksamhet som reglerasi balken.Miljöbalkens målMiljöbalkens mål är att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarandeoch kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådanutveckling bygger på insikten att naturen har ett skyddsvärde och attmänniskans rätt att förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar föratt förvalta naturen väl. skall tillämpas så att- människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett omdessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan,- värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas,- den biologiska mångfalden bevaras,- mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk,social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållningtryggas,- återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaroroch energi främjas så att ett kretslopp uppnås.Rättsligt bindande principer och allmänna hänsynsreglerMiljöbalkens andra kapitel innehåller rättsligt bindande principer och allmännahänsynsregler. Dessa skall tillämpas på all verksamhet som regleras av balkensamt även på åtgärder som inte är av försumbar betydelse i det enskilda fallet.Kapitlet innehåller inledningsvis en bevisregel som innebär att den sombedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd är skyldigatt visa att förpliktelserna enligt kapitlet iakttas. Detta gäller även den somhar bedrivit verksamhet som kan antas ha orsakat skada eller olägenhet förmiljön.Vidare ställs krav på att alla som bedriver eller avser att bedriva enverksamhet eller vidta en åtgärd är skyldiga att skaffa sig den kunskap sombehövs med hänsyn till verksamhetens eller åtgärdens art eller omfattning.Den mest grundläggande hänsynsregeln finns i 2 kap. 3 § och innehåller kravpå att alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta enåtgärd skall utföra de skyddsåtgärder, iaktta de begränsningar och vidta deförsiktighetsmått i övrigt som behövs för att förebygga, hindra eller motverkaatt verksamheten eller åtgärden medför skada eller olägenhet för människorshälsa eller miljön. I samma syfte skall vid yrkesmässig verksamhet bästamöjliga teknik användas. Dessutom skall försiktighetsprincipen gälla, vilket ären internationellt vedertagen princip som lagfästs i och som innebäratt dessa försiktighetsmått skall vidtas så snart det finns skäl att anta atten verksamhet eller åtgärd kan medföra skada eller olägenhet för människorshälsa eller miljön. Hänsynsregeln ger även uttryck för principen attförorenaren skall betala, även detta en internationellt vedertagen princip.Andra allmänna hänsynsregler är att alla som bedriver eller avser att bedrivaen verksamhet eller vidta en åtgärd skall- välja en lämplig plats för verksamheten eller åtgärden (2 kap. 4 §),- hushålla med råvaror och energi samt utnyttja möjligheterna tillåteranvändning och återvinning (2 kap. 5 §),- tillämpa produktvalsprincipen som innebär att undvika att använda eller säljasådana kemiska produkter eller biotekniska organismer som kan befaras medförarisker för människors hälsa eller miljön, om de kan ersättas med sådanaprodukter eller organismer som kan antas vara mindre farliga. Principen harhittills även kallats substitutionsprincipen eller utbytesprincipen (2 kap. 6§).Vid tillämpningen av dessa hänsynsregler skall en skälighetsavvägning görassom innebär att kraven gäller i den utsträckning det inte kan anses orimligtatt uppfylla dem. Avvägningen får dock inte medföra att en miljökvalitetsnormåsidosätts (2 kap. 7 §).En ytterligare hänsynsregel är att alla som bedriver eller har bedrivit enverksamhet eller vidtagit en åtgärd som medfört skada eller olägenhet förmiljön ansvarar till dess skadan eller olägenheten har upphört för att dennaavhjälps i den omfattning det kan anses skäligt (2 kap. 8 §). Även dennahänsynsregel ger uttryck för principen att förorenaren skall betala.En verksamhet eller åtgärd som kan befaras föranleda skada eller olägenhet avväsentlig betydelse för människors hälsa eller miljön, trots att deförsiktighetsmått som kan krävas vidtas, får endast bedrivas om regeringenbedömer att det finns särskilda skäl att ändå tillåta verksamheten. Medför denrisk för att ett stort antal människor får sina levnadsförhållanden väsentligtförsämrade eller miljön försämras avsevärt får den inte bedrivas eller vidtas(2 kap. 9 §). Regeringen kan om en verksamhet eller åtgärd är av synnerligbetydelse från allmän synpunkt meddela dispens från denna stoppregel, dock inteom det allmänna hälsotillståndet kan befaras försämras (2 kap. 10 §).Hushållning med mark och vattenBestämmelser motsvarande 2 och 3 kap. naturresurslagen (NRL) har arbetats in imiljöbalken bland de övergripande bestämmelserna. Hushållningsbestämmelsernaskall på samma sätt som gällt tillämpas vid prövning av frågor omområdesskydd enligt 7 kap. och vid tillståndsprövning enligt 9, 11 och 12 kap.och vid regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. Vidare skallbestämmelserna tillämpas enligt vad som föreskrivs i andra lagar, dvs. denuvarande s.k. NRL-anknutna lagar som inte arbetats in i balken.MiljökvalitetsnormerI införs regler om miljökvalitetsnormer, vilket är ett nyttmiljörättsligt instrument. Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om lägstagodtagbara miljökvalitet i fråga om mark, vatten, luft eller miljön i övrigtför vissa geografiska områden eller för hela landet. Regeringen får föreskrivaom miljökvalitetsnormer för att skydda människors hälsa eller miljön.Miljökvalitetsnormer får ange exempelvis högsta eller lägsta förekomst i miljönav kemiska produkter. Det kan gälla sådant som kvävedioxid, svaveldioxid ellerbly. Ett annat exempel på vad miljökvalitetsnormer kan ange är högsta ellerlägsta förekomst i yt- och grundvatten av organismer som kan tjäna till ledningför bedömning av tillståndet i miljön, s.k. bioindikatorer. Det kan exempelvisavse förekomsten av alger i insjöar och kustvatten. Statliga myndigheter ochkommuner skall säkerställa att miljökvalitetsnormer uppfylls när de prövartillåtlighet, tillstånd, godkännanden, dispenser och anmälningsärenden, utövartillsyn och meddelar föreskrifter. Även vid planering och planläggning skallkommuner och myndigheter iaktta miljökvalitetsnormer. Om det behövs för attnormer skall uppfyllas skall åtgärdsprogram upprättas av regeringen eller avden eller de myndigheter eller kommuner som regeringen bestämmer.MiljökonsekvensbeskrivningarReglerna om miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) utökas i . En ansökanom tillåtlighet eller tillstånd enligt balken skall, med vissa undantag, alltidinnehålla en MKB. Kraven på vad en sådan skall innehålla preciseras i balken.Länsstyrelsen ges en viktig roll genom att den efter ett tidigt samråd med densom avser att ansöka om tillstånd samt med enskilda som särskilt berörs, dvs.sakägare och närboende skall avgöra om den planerade verksamheten kan antasmedföra en betydande miljöpåverkan. Vid betydande miljöpåverkan skall ettutökat samråd hållas med en bredare allmänhet och övriga myndigheter samtkommuner, som därmed ges möjlighet att påverka MKB:n och den planeradeverksamheten. skall även ge allmänheten möjlighet attyttra sig över den färdiga MKB:n samt ansökan och därefter pröva att MKB:nuppfyller balkens krav.Skydd av naturenI balkens andra avdelning om skydd av naturen finns bestämmelser dels om skyddav områden, dels om skydd för djur- och växtarter. Reglerna om skydd av områdenöverensstämmer till stora delar med de nuvarande reglerna i naturvårdslagen närdet gäller nationalpark, naturminne, biotopskyddsområde, strandskydd och s.k.djur- och växtskyddsområde. Skyddsformerna naturreservat och naturvårdsområdehar arbetats samman och modifierats till en skyddsform som benämnsnaturreservat. Kommunerna ges direkt i balken rätt att förordna omnaturreservat. Vidare införs en ny skyddsform, kulturreservat. Reglerna ommiljöskyddsområde i miljöskyddslagen samt om vattenskyddsområde i vattenlagenhar också förts in i kapitlet om områdesskydd. Föreskrifter för miljöskydds-och vattenskyddsområden kan innebära inskränkningar i meddelade tillstånd,vilket inte gällt. En annan nyhet är att ett område inom vilket enmiljökvalitetsnorm inte uppfylls kan förklaras som miljöskyddsområde.De särskilda reglerna i kapitlet om skydd för djur- och växtarter motsvarar iprincip reglerna om detta i naturvårdslagen och lagen om åtgärder beträffandedjur och växter som tillhör skyddade arter.Särskilda bestämmelser om vissa verksamheterBalkens tredje avdelning innehåller särskilda regler om vissa verksamheter:miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, förorenade områden, vattenverksamhet,täkter och jordbruk m.m., genteknik, kemiska produkter och biotekniskaorganismer samt avfall och producentansvar. Tillsammans med dessa särskildaregler gäller för dessa verksamheter givetvis även övriga regler i balken,särskilt de övergripande bestämmelserna i första avdelningen om hänsynsregler,miljökvalitetsnormer och miljökonsekvensbeskrivningar m.m.Reglerna om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd har arbetats samman i ettkapitel. De särskilda reglerna om miljöfarlig verksamhet skall i likhet med vadsom gällt tillämpas på olägenheter för människors hälsa och miljön vidanvändning av mark, byggnad eller anläggning. Reglerna är även tillämpliga påjoniserande strålning i motsats till vad som gällt enligt miljöskyddslagen.Regeringen får, i likhet med nuvarande regler, föreskriva om krav på tillståndeller anmälan för miljöfarlig verksamhet. Dessutom gäller dock att ävenpågående verksamhet kan göras tillståndspliktig, vilket inte var möjligt enligtmiljöskyddslagen. Vidare ges tillsynsmyndigheten rätt att i vissa enskilda fallförelägga en verksamhetsutövare att söka tillstånd även om sådant inte ärföreskrivet. I de fall en ändring är tillståndspliktig skall normalt en samladprövning göras av verksamheten för att komma till rätta med det nuvarandeförhållandet att ett flertal beslut kan gälla för en verksamhet som ändrats,vilket försvårar överblickbarheten för såväl prövningsmyndigheten somverksamhetsutövaren och tillsynsmyndigheten. Om det är mer ändamålsenligt kanenligt föreskrifter av generell karaktär ersätta den individuellaprövningen.När det gäller hälsoskyddet motsvarar reglerna till stora delar de nuvarande.Begreppet sanitär olägenhet ändras dock till olägenhet för människors hälsa.Kommunerna får även enligt balken huvudansvaret för hälsoskyddet ute ikommunerna och ges även rätt att införa tillståndskrav eller anmälningspliktför nya grundvattentäkter i områden med vattenbrist.Beträffande förorenade områden har enligt i första handverksamhetsutövaren och i andra hand vissa fastighetsägare ansvar för attutreda och efterbehandla förorenade mark- och vattenområden.Efterbehandlingsansvaret innebär att den ansvarige i skälig omfattning skallutföra eller bekosta de efterbehandlingsåtgärder som behövs för att förebygga,hindra eller motverka att skador eller olägenheter uppstår för människors hälsaeller miljön. Allvarligt förorenade mark- och vattenområden kan avlänsstyrelsen förklaras för miljöriskområden. Då skall i samband medförklaringen även föreskrivas om inskränkningar eller att vissa åtgärder somfastighetsägare vill vidta skall vara förenade med villkor eller föregås av enanmälan till tillsynsmyndigheten.I inarbetas även de centrala bestämmelserna i vattenlagen som haranknytning till miljöfrågor. Det innebär till exempel att de allmännahänsynsreglerna och andra miljö- och hälsoskyddsregler i balken även skalltillämpas på vattenverksamhet. Vattenlagens övriga bestämmelser om olikadetaljfrågor såsom samfälligheter samlas i en lag med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet. Även enligt balken är huvudprincipen att det krävs tillståndför vattenverksamhet.Bestämmelserna om tillståndsplikt för täkter utökas i balken så att krav påtillstånd även kan föreskrivas för husbehovstäkter, framför allt för störresådana. Reglerna om samrådsskyldighet för åtgärder som väsentligt kan komma attändra naturmiljön motsvarar i stort sett dem som finns i naturvårdslagen. Desärskilda reglerna om miljöhänsyn i jordbruket motsvarar dem som finns i lagenom skötsel av jordbruksmark.Gentekniklagens bestämmelser har arbetats in i balken. Den enda ändring somföreslås är att regeringen får föreskriva att den som släpper ut en produkt påmarknaden som innehåller eller består av genetiskt modifierade organismer skallmärka produkten.Reglerna om kemiska produkter och förhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel samordnas i balken. Reglerna utökas till att omfatta allabiotekniska organismer. Även lagen om spridning av bekämpningsmedel överskogsmark har arbetats in i balken så att alla regler om spridning avbekämpningsmedel, såväl kemiska som biologiska, samlas och samordnas. Ävenbestämmelser om bränslen, dels från lagen om kemiska produkter, dels frånlagen om svavelhaltigt bränsle, samlas i balken och möjligheterna förregeringen att föreskriva om bränslens kvalitet och egenskaper föreslås utökas.I de särskilda reglerna om avfall och producentansvar införs en definition avavfall som överensstämmer med den som gäller inom EU. Reglerna omproducentansvar utökas så att regeringen kan föreskriva att en producent skallredovisa även vilka ämnen eller material som ingår i en vara. Även reglernafrån dumpningslagen har arbetats in i detta kapitel.Reglerna om gaturenhållning som finns i renhållningslagen samt reglerna omskyltning i naturvårdslagen samordnas i en ny, fristående lag.Prövningen av mål och ärendenBalkens fjärde avdelning om prövningen inleds med ett kapitel med allmännaregler för tillstånd, godkännande och dispens enligt balken. att tillstånd, godkännande och dispens kan tidsbegränsas, förenas medvillkor och inte får meddelas för nya verksamheter som medverkar till att enmiljökvalitetsnorm överträds.Ideella miljöorganisationer som har funnits och som har minst 2 000medlemmar ges rätt att överklaga domar och beslut enligt miljöbalken.Regeringen skall tillåtlighetspröva verksamheter som har stor påverkan påmiljön eller hushållningen med naturresurser, såsom stora fabriker ochenergianläggningar. Reglerna, som till stora delar motsvarar dem som finns inaturresurslagen och vattenlagen, har i balken utökats så att regeringenobligatoriskt skall pröva även större trafikanläggningar.Regionala miljödomstolar föreslås inrättas som skall och vattendomstolarna. Miljödomstolarna skallsom första instans pröva mål om mer omfattande miljöfarlig verksamhet,vattenmål och ersättningsmål av olika slag. Vidare skall miljödomstolarna prövaöverklagade beslut från statliga myndigheter. Kommunala beslut överklagas iregel till och därefter till miljödomstol. Miljödomstolarna skallha samma sammansättning som . Regeringen bestämmer vilkatingsrätter som skall vara miljödomstolar.En miljööverdomstol skall inrättas och knytas till . ochbeslut från de regionala miljödomstolarna får, om inte annat är föreskrivet,överklagas till . För domar och beslut i mål som efteröverklagande har prövats av en miljödomstol krävs prövningstillstånd iMiljööverdomstolen.