bet · GL01KU22 · 1998-02-17 00:00:00 — enskilds affärs- eller driftförhållanden, uppfinningar ellerforskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiftenröjs,2. andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt iaffärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål förmyndighetens verksamhet.I tredje stycket anges att regeringen kan för särskilt fall förordna omundantag från sekretess som har föreskrivits med stöd av första stycket 1, omden finner det vara av vikt att uppgiften lämnas.Av bestämmelsen framgår att sekretess endast gäller i den utsträckning somregeringen föreskrivit. Sådana föreskrifter meddelas av regeringen isekretessförordningen (1980:657). I bilagan till sekretessförordningen angesatt sekretess enligt 8 kap. 6 § bl.a. gäller i stödverksamhet hos ochProgramrådet för forskning för ett avfallssnålt samhälle.Sekretess för uppdragsforskning regleras i 8 kap. 9 § SekrL. Enligt dennabestämmelse gäller sekretess hos myndighet för uppgift som avser provning,bestämning av egenskaper eller myckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk,ekonomisk eller statistisk undersökning eller annat sådant uppdrag sommyndighet utför för enskilds räkning, om det måste antas att uppdraget harlämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Regeringen kan försärskilt fall förordna om undantag från sekretessen, om den finner det vara avvikt att uppgiften lämnas.I 8 kap. 9 § andra stycket anges att i fråga om uppgift i allmän handlinggäller sekretessen i högst . Hos högskoleenhet gäller sekretessen docki högst tio år.Bestämmelsen innebär att vederbörande högskola eller institution har attiaktta sekretess i uppdragsforskning om det inte överenskommits att uppgifternafår publiceras eller uppdragsgivaren eljest medger att uppgifterna lämnas ut.Vid sekretesslagens tillkomst framhöll vad gällde dennabestämmelse att de forskningsuppdrag som universitet och högskolor erhållerfrån enskilda är ett viktigt led i den vetenskapliga utvecklingen med hänsyntill den stimulans och de resurser som på detta sätt kommer forskningen tillgodo (KU 1979/80:37 s. 31 f.) Eftersom uppdragsforskning i många fall går ut påatt vidareutveckla uppdragsgivarens produkter kunde det enligt utskottet varanaturligt om denne inte alltid ville bringa uppdraget ellerforskningsresultatet till offentligheten. Utskottet anförde att sekretessdärför kan vara förutsättning för att uppdraget skall ges till en forskareeller ett forskningslag vid en offentlig undervisningsanstalt. Vidare fannutskottet att offentlighetsintresset när det gäller forskning dock motiverar enkortare sekretesstid i förhållande till andra fall som omfattas av paragrafen.Enligt 8 kap. 10 § sekretesslagen gäller sekretess hos myndighet för uppgift omaffärs- eller driftsförhållanden för enskild, som i annat fall än som avses i 8och 9 §§ har trätt i affärsförbindelse med myndigheten, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Sekretessgäller också hos myndighet för uppgift om affärs- eller driftsförhållanden förenskild som trätt i affärsförbindelse med bolag, förening, samfällighet ellerstiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndighetenutövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision, om det kan antas attden enskilde lider skada om uppgiften röjs.I 1 kap. 12 § SekrL erinras om att i fråga om bl.a. företagshemligheter finnstystnadspliktsbestämmelser utöver bestämmelser som gäller enligt SekrL. Härvidåsyftas bestämmelserna i lagen (1990:409) om skydd för företagshemligheter.Enligt 7 § lagen om skydd för företagshemligheter skall en arbetstagare somuppsåtligen eller av oaktsamhet röjer eller utnyttjar en företagshemlighet hosarbetsgivaren, som han fått del av i sin anställning under sådana förhållandenatt han insåg eller bort inse att han inte fick avslöja den, ersätta den skadasom uppkommit genom hans förfarande.Vad gäller myndigheternas affärsverksamhet föreskrivs i 6 kap. 1 § SekrL attsekretess gäller för uppgift om myndighetens affärs- eller driftsförhållanden,om det kan antas att någon som driver likartad rörelse gynnas på myndighetensbekostnad om uppgiften röjs. Motsvarande gäller hos myndighet för uppgift omaffärs- eller driftsförhållanden hos bolag, förening, samfällighet ellerstiftelse som driver affärsverksamhet och vari det allmänna genom myndighetenutövar ett bestämmande inflytande eller bedriver revision.Enligt 8 kap. 13 § SekrL gäller sekretess i ärende om ansökan om patent föruppgift om uppfinning eller företagshemlighet.UtredningsarbeteI beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare medupdrag att se över det svenska systemet för nyttiggörande avforskningsresultat. Utredningens huvuduppgift var att överväga hur samverkanmellan högskolan och näringslivet kan förbättras (dir. 1995:139). I uppdragetingick också att överväga behovet av nya sekretessregler eller ändringar i denu gällande reglerna med anledning av utredningsresultatet.Utredningen, som antog namnet NYFOR, överlämnade sitt huvudbetänkandeSamverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70) . Ibetänkandet föreslår utredningen bl.a. att sekretesslagen tillförs enbestämmelse som gör det möjligt för statlig part att göra sådanasekretessåtaganden som är en förutsättning för deltagande iforskningssamarbete, t.ex. inom EU-programmen. Vidare föreslås attsekretesslagen förtydligas så att det klart framgår att sekretess gäller för enuppgift i en forskningsansökan om det behövs för att en patentering inte skallgöras omöjlig.Huvuddelen av förslagen i betänkandet SOU 1996:70 togs upp i proposition1996/97:5 Forskning och samhälle, som har behandlats i underföregående (bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). Betänkandets förslagvad gäller sekretessfrågor är dock alltjämt under beredning iRegeringskansliet.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening torde sekretess vara en förutsättning föratt en samverkan mellan högskola och näringsliv skall komma till stånd, t.ex. isamband med att universitet och högskolor erhåller forskningsuppdrag frånenskilda och där det är fråga om att vidareutveckla en uppdragsgivaresprodukter. Utskottet kan därför inte förorda en sådan ordning som efterfrågas imotionen och som skulle innebära att det helt saknades möjlighet attsekretessbelägga avtal mellan högskola och näringsliv. Som redovisats ovan hardock offentlighetsintresset när det gäller uppdragsforskning vid enhögskoleenhet ansetts motivera en kortare sekretesstid än vad som annars gällerenligt 8 kap. 9 § SekrL. Mot bakgrund av vad som anförts avstyrker utskottetmotionen. beträffande offentlighet i statliga bolag och viss privatnäringsverksamhetatt avslår motion 1997/98:K408,res. 1 (mp)2. beträffande offentlighet vid de svenska LEADER-kontorenatt avslår motion 1997/98:K410,3. beträffande översyn av sekretesslagenatt avslår motion 1997/98:K403,4. beträffande begränsning av sekretess vid brottsmisstankeatt avslår motion 1997/98:K406,5. beträffande sekretess mellan myndigheter vid misstanke omövergrepp på barnatt avslår motion 1997/98:K409,6. beträffande sekretess hos gymnasieskolas intagningsnämndatt avslår motion 1997/98:K411,7. beträffande sekretess för avtal mellan högskola och näringslivatt avslår motion 1997/98:Ub477 yrkande 6.res. 2 (mp)den 17 februari 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), (), (), (), (), (),(), () och (). Offentlighet i statliga bolag och viss privat näringsverksamhet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med ?Som redovisats?och slutar med ?även i denna del? bort ha följande lydelse:Som redovisats ovan pågår arbete med att ta fram direktiv till en utredningsom bl.a. skall ha till uppgift att behandla frågan om en anpassning av 2 kap.TF till den nya tekniken. I detta sammanhang vill utskottet, i enlighet medvad som anförs i motion 1997/98:K408, framhålla det angelägna i att det nu görsen översyn av möjligheterna att öka insynen i de statliga bolagen. En viktigutgångspunkt för en sådan översyn bör enligt utskottet vara de erfarenheter somgjorts då handlingsoffentlighet genom 1 kap. 9 §sekretesslagen införts i bolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuneller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Vad utskottetanfört bör med bifall till motion 1997/98:K408 yrkande 1 ges regeringen tillkänna.I nämnda motion anförs därutöver att en översyn bör göras av kraven påoffentlighet i privat verksamhet, som i huvudsak finansieras med skattemedeloch/eller fullgör viktiga myndighetsuppgifter (yrkande 2). Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det finns samma behov av insyn i en för detallmänna angelägen verksamhet, oavsett om den bedrivs i offentlig eller privatregi. Enligt utskottets mening finns det därför skäl att i det kommandeutredningsarbetet överväga en ändring av nu gällande ordning. Med bifall tillmotion 1997/98:K408 yrkande 2 bör vad utskottet anfört ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande offentlighet i statliga bolag och viss privatnäringsverksamhetatt med bifall till motion 1997/98:K408 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Sekretess för avtal mellan högskola och näringsliv (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?utskottet motionen? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det betydelsfullt att möjligheter till insyn gesi samarbetet mellan högskola och näringsliv. Utskottet finner dock inteanledning att ifrågasätta möjligheten till sekretess när det gällerforskningsresultat som uppnås i samband med t.ex. uppdragsforskning. Däremotanser utskottet att offentlighetsintresset talar för att en inskränkning börövervägas när det gäller möjligheterna att sekretessbelägga avtal mellanhögskola och näringsliv. Med bifall till motion 1997/98:Ub477 yrkande därför hos regeringen begära att den tar fram förslag till en sådaninskränkning.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande sekretess för avtal mellan högskola och näringslivatt med bifall till motion 1997/98:Ub477 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................2Offentlighet i statliga bolag och i viss privat näringsverksamhet 2Motionen 2Bakgrund 2Gällande regler 2Utredningsarbeten 3Tidigare riksdagsbehandling 4Utskottets bedömning 4Offentlighet vid de svenska LEADER-kontoren 5Motionen 5Bakgrund 5Utskottets bedömning 7Översyn av sekretesslagen 7Motionen 7Bakgrund 8Tidigare riksdagsbehandling 8Kommande utredningsarbete 8Utskottets bedömning 9Begränsning av sekretess vid misstanke om brott 9Motionen 9Bakgrund 10Utskottets bedömning 11Sekretess mellan myndigheter vid misstanke om övergrepp mot barn 11Motionen 11Bakgrund 12Gällande regler m.m. 12Tidigare riksdagsbehandling 14Utredningsarbete 15Utskottets bedömning 15Sekretess hos gymnasieskolas intagningsnämnd 15Motionen 15Bakgrund 15Gällande regler 15Tidigare riksdagsbehandling 17Utskottets bedömning 18Begränsning av sekretess för avtal mellan högskola och näringsliv 18Motionen 18Bakgrund 18Gällande regler 18Utredningsarbete 20Utskottets bedömning 20Hemställan 21Reservationer........................................221. Offentlighet i statliga bolag och viss privat näringsverksamhet(mom. 1) 222. Sekretess för avtal mellan högskola och näringsliv (mom. 7) 22