bet · GL01JoU11 · 1998-01-20 00:00:00 — Vidare pekade utskottet på deförbättrade möjligheter för eleverna att fördjupa och bredda kunskaperna somnumera finns i genom timplaneutrymmet för elevens eget val.Regeringen anför i detta ämne i den nu aktuella skrivelsen (s. 52) attmiljöundervisningen måste stärkas i gymnasieskolan. Universitet och högskolorhar en viktig roll i att bidra till att stärka omställningen till ettekologiskt hållbart samhälle (skrivelsen s. 55). Motion Jo19 yrkande 20avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med det anförda.Försvarsutskottet anförde i betänkandet Försvaret och miljön(1996/97:FöU3, rskr. 1996/97:165) att inom det svenska totalförsvaret bedrivsett systematiskt och ambitiöst miljöarbete. Försvarsmakten ligger här i fleraavseenden före andra myndigheter. Utskottet ansåg i likhet med regeringen attdet förslag till miljöstrategi för Försvarsmakten som förelåg bör kunna utgöraen god grund för långsiktigt miljöarbete. Utskottet ansåg vidare, liksomregeringen, att miljöfrågorna bör ha fortsatt hög prioritet inomtotalförsvaret. Regeringen anför i den nu behandlade skrivelsen (s. 33) attinriktningen av bl.a. detta riksdagsbeslut i allt väsentligt bör vara styrandeför miljöarbetet inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde även efterinnevarande budgetår. Motion Jo19 yrkandena 21 och 22 avstyrks i den mån deninte tillgodosetts med det anförda.Lagutskottet anförde i betänkandet 1996/97:LU13 Konsumentpolitiska frågor (s.10) att konsumenterna utgör en betydelsefull maktfaktor i det miljöpolitiskaarbetet. Utskottet såg med tillfredsställelse att det konsumentpolitiskamiljömålet nu genom pågående arbete konkretiseras och preciseras, bl.a. genomatt utredningen (SOU 1996:108) Konsumenterna och miljön var föremål förberedning i . delar den uppfattning somframförts av lagutskottet att resultatet av det fortsatta beredningsarbetetinom bör avvaktas innan några ställningstaganden frånriksdagens sida kommer till stånd. Utskottet instämmer även i vad som anförs iden nu behandlade skrivelsen (s. 23) att konsumentpolitiken har stor betydelsei en ekologiskt hållbar utveckling och att arbetet bör syfta till att minskahushållens utsläpp, energiförbrukning och avfall. Såväl varor, transporter ochboende som samhällsplanering berörs. Regeringen anför att en åtgärdsinriktadhandlingsplan i vilken miljömålet i konsumentpolitiken konkretiseras kommer attpresenteras . Motion Jo19 yrkande 23 avstyrks med det anförda.Näringsutskottet anförde (1997/98:NU1 s. 56) att målet förmiljömärkningsverksamheten är att genom frivillig miljömärkning stimulerautveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är bättre än andrai övrigt jämförbara produkter. Ett harmoniserat nordiskt system förmiljömärkning av produkter, Svanen, infördes . Den frivilligamiljömärkningen inom ramen för detta system organiseras och drivs av SIS (Standardiseringen i och leds av miljömärkningsstyrelsen.Näringsutskottet redovisar att miljömärkningen skall finansieras genomavgifter och ersättningar från de företag som får sina produkter miljömärkta.Sedan den 1 maj 1992 gäller inom EU en förordning om miljömärkning. har presenterat ett förslag till en ny miljömärkningsförordning isyfte att effektivisera arbetet med miljömärkning inom EU. Förslaget kommer attbehandlas av rådet tidigast under år 1998.Näringsutskottet redovisar vidare att regeringen i samråd med SIS under år1998 avser att omstrukturera organisationen av miljömärkningsverksamheten isyfte att skapa en klarare och effektivare organisation med tydligarebeslutsstruktur än i nuvarande ordning och underlätta det svenska deltagandet idet nordiska samarbetet. Avsikten är att verksamheten tills vidare skallbedrivas inom ett av staten och SIS, för ägarna icke vinstgivande, ägt bolag.Motion Jo19 yrkande 24 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.Bostadsutskottet konstaterade att produktionsnivån frånvattenkraften i vattenkraftsplanen beräknas till ca och att någonutbyggnad därutöver inte var aktuell (1996/97:BoU10 s. 16). Motion Jo19 yrkande6 avstyrks med det anförda.Motion Jo20 berör i huvudsak kulturmiljö- och byggnadsfrågor. Utskottetinstämmer till stor del i att kultur, miljö och natur tillsammans i etthistoriskt perspektiv och med framtida visioner är en viktig resurs isatsningen på regional utveckling, turism och inom olika näringsområden.Regeringen anför i skrivelsen (s. 67) att kulturmiljösektorn har en regionalorganisation med bred förankring genom i första hand länsstyrelsernas och deregionala museernas kulturmiljöenheter. Kommunerna har en viktig roll när detgäller säkerställande av kulturvärden i planeringen, och hembygdsrörelsensarbete är av stor betydelse för kulturarbetets vård och bevarande. Dettainnebär enligt skrivelsen att det finns en god grund för ett brett förankratarbete med kulturvård och ekologi i arbetet för en hållbar utveckling.Utskottet har inhämtat att påregeringens uppdrag redovisade en nationell plan för upprustning och vård avstörre byggnader eller anläggningar som är kulturhistoriskt värdefulla. Planenredovisar länsvis ett antal projekt där vårdinsatser kan påbörjas med kortvarsel. Det ankommer i första hand på den regionala kulturmiljöorganisationenatt inom ramen för sina resurser precisera vårdbehoven i respektive län. Meddet anförda avstyrks motion Jo20 yrkande 1.Regeringen anför i skrivelsen (s. 67 f.) att byggnadsvårdens inriktning påbevarande och återanvändning av hela miljöer kan utvecklas ytterligare och harklara ekologiska utgångspunkter vid sidan av de antikvariska. Envidareutveckling av det redan etablerade lokala och regionala arbetet medbyggnadshyttor, materialdepåer och utbildningsinsatser med anknytning tilltraditionella byggnadsmetoder är några angelägna områden. De senaste årenssysselsättningsinsatser inom byggnadsvården har haft positiva effekter påresurshushållning och återbruk. Traditionella byggnadstekniker har kommit tillanvändning på nytt, och detta innebär ofta att mer ekologiska metoder använtsän i konventionella byggprojekt.Utskottet konstaterar att särskilda medel vid olika tillfällen har anvisatsför satsningar på olika byggnadsvårdsprojekt. För /96 anvisades30 av arbetsmarknadsmedel för ändamålet. ,som disponerade medlen, startade det rikstäckande programmet Tradition ochbyggnadsproduktion för att stödja byggnadsvårdande projekt, däriblandbyggnadshyttor. För anvisades engångsvisför utveckling av byggnadshyttor. anförde ibetänkandet Budgetpropositionen för , utgiftsområde 17 (1997/98:KrU1 s.96) att de bevarandeinsatser som görs bl.a. tack vare byggnadshyttor är avstort värde. Utskottet ansåg emellertid att det får ankomma på dekulturvårdande organen att bedöma i vad mån tillgängliga resurser ger utrymmeför en fortsatt satsning på byggnadshyttor. Utskottet erinrade också om attregeringen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv föreslagit ensärskild sysselsättningssatsning inom byggsektorn, vilken bl.a. avserbyggnadsvård. Motion Jo20 yrkande 2 avstyrks i den mån den inte tillgodosettsmed det anförda.I 1997 års regleringsbrev gav regeringen i uppdrag attgenomföra en förstudie om utbildningsbehov och kompetensfrågor inombyggnadsvården. Förstudien skall belysa omfattningen och inriktningen på dentillgängliga utbildningen samt redovisa kompletterande utbildningsbehov. Frågorangående kvalitetskrav och certifiering samt hur de kan knytas tilluppbyggnaden av regionala byggnadsvårdscentrum bör också beröras. Motion Jo20 yrkande 3 avstyrks iavvaktan på redovisningen av uppdraget.Bostadsutskottet anförde i fråga om ett ?grönt? ROT-bidrag att det givetvis är önskvärt att de bygggnadsåtgärder somfortsättningsvis kommer att vidtas, med utnyttjande av den skattereduktion somvar i fråga, i hög grad inriktas mot angelägna miljöförbättrande åtgärder. Ettutbrett intresse för att vidta sådana åtgärder har också framkommit i sambandmed den stödgivning som varit direkt inriktad motförbättringar av inomhusmiljön (1995/96:BoU10y s. 5, 1995/96:BoU11 s. 8).Motion Jo20 yrkande 4 avstyrks med det anförda. beträffande en politik för ekologisk hållbarhet m.m.att avslår motion 1997/98:Jo19 yrkandena 1-5, 8-11, 14-17 och 25,2. beträffande hållbart fiske och jordbruk m.m.att avslår motion 1997/98:Jo19 yrkandena 12, 13, 28 och 29,3. beträffande vissa miljöfrågor i övrigtatt avslår motion 1997/98:Jo19 yrkandena 6, 7, 18-24, 26 och 27,4. beträffande kulturmiljösektorn i arbetet för ett hållbartsamhälleatt avslår motion 1997/98:Jo20,5. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse 1997/98:13 till handlingarna.Stockholm den 20 januari 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), Ann-KristineJohansson (s), (), (), (), GudrunLindvall (mp), () och ().Särskilt yttrandeEkologisk hållbarhetGudrun () anför:Som enda parti ägnade de gröna regeringens skrivelse så mycketintresse att vi skrev en motion till densamma, en lång och innehållsrik motion,som talar om vilka åtgärder vi anser nödvändiga för att få till stånd enekologiskt hållbar utveckling. Motionen kallade vi ... från vision tillpapperstiger. Vi väljer i detta betänkande att kort redogöra för förslagen iett särskilt yttrande och avser återkomma i andra sammanhang.1 Årets skrivelse - en önskelista?Årets skrivelse om miljön har fått . Den får väl sessom en programförklaring och en önskelista vad man skulle vilja åstadkomma. Detär mycket ?verka för?, ?fortsätta arbetet med?, ?följa upp?, ?främja? o.d.Skrivelsen hade naturligtvis kunnat få en mer fullödig behandling av även deandra partierna om den lagts någon annan tid än . Men det ärnaturligtvis regeringen medveten om, och uppenbarligen är man inte såintresserad av andra partiers synpunkter. Det är beklagligt. För att klara enomställning till ett ekologiskt hållbart samhälle måste alla goda kraftersamverka, eftersom den uppgiften kommer att kräva stora förändringar av dagenssamhälle. Sådant bör ske i en anda av samförstånd och samarbete.Vi i anser att förutsättningarna för att lyckas är en omläggningav såväl den ekonomiska som den ekologiska politiken. Miljöhänsyn måste präglaalla beslut och konsekvenserna för miljön analyseras.2 Kemikaliernas tidsålderVi lever i kemikaliernas tidsålder. De ämnen som naturligt omger oss harcellerna i olika djur- och växtarter haft årmiljoner på sig att anpassa sigtill. Det senaste seklet har det spridits en mängd nya kemikalier i miljön,kemikalier som ingen från början kunde tro skulle vara farliga. Vi vet att många kemikalier har hög giftverkan, att de anrikas inäringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter vars egenskaper inte är kända ochkan härma enzymer och hormoner. Många ämnen är cancerogena eller mutagena ochmånga lagras i det levande. Även tungmetaller orsakar miljöproblem och anrikasi näringskedjor. Trots detta fortsätter användningen av farliga kemikalier, ochlistan på nya av människan tillverkade organiska kemikalier blir hela tidenlängre.2.1 Dags för en offensiv svensk kemikaliepolitikVi anser att det är viktigt att börjar föra en offensivkemikaliepolitik igen. Arbetet inleddes med utfasning avett antal otrevliga kemikalier. 1994 tog det stopp i och medmedlemskapsförhandlingarna och EU-inträdet. hävdas frånunionsförespråkare att det går att gå före på miljöområdet inom EU eftersommiljögarantin finns. Men så låt oss göra det då! Det är dags att fasa ut ämnenvi vet är toxiska, svårnedbrytbara och bioackumulerande. Blir det problem, sålåt få testa miljögarantin. Först då vet vi om den fungerar och omdet går att gå före. Visar det sig att garantin inte fungerar finns en storuppgift att förändra den.2.2 Målen måste vara tydligaI skrivelsen formuleras ett av delmålen: ?Utsläppen av föroreningar skall inteskada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot ellerbryta ner dem.? Första delen av den meningen förpliktar. Den måste betyda attalla syntetiska ämnen som framkallar allergier skall bort. Formalin ibarnkläder och byggmaterial, nickel, lösningsmedel och plaster som emitterar urbyggmaterial och färger och många fler. Eller räknas inte dessa somföroreningar? Andra delen av meningen lämnar verkligen utrymme för tolkningar.Det ges heller ingen ledning längre ner i texten. Bioackumulerande ämnen tasemot i naturen. Är det OK om inte djuren dör? Många tungmetaller tas också omhand och kan lagras rätt säkert i sediment om förhållandena är de rätta. Skrivningen skiljer sig på ett avgörande sätt från skrivningarna iNordsjödeklarationen.Sverige har i och med undertecknandet av den fjärde Nordsjödeklarationen ijuni 1995 faktiskt lämnat löfte om att införa helt nya regler och metoder ikemikaliepolitiken. Eller anser man att det explicit gäller just ?Miljöpartiet anser att det klart och tydligt borde stå i regeringensskrivelse att regeringens mål innebär att toxiska, persistenta ochbioackumulerande ämnen skall fasas ut inom en generation på samma sätt som detstår i Nordsjödeklarationen. Det är hög tid att fortsätta arbetet med attförbjuda farliga kemikalier, som inleddes . Vi måste gåföre. Vi avser att återkomma i samband med den kemikalieproposition som ärutlovad under våren.3 Biologisk mångfaldHotet mot den biologiska mångfalden behandlas enligt vårt förmenande såväloacceptabelt som ofullständigt.I regeringens skrivelse sägs i delmålsavsnittet 1.2 att ?Den biologiskamångfalden har bevarats genom att naturligt förekommande arter kan fortleva ilivskraftiga bestånd. Detta innebär att bestånden av olika arter ärtillräckligt stora för att överlevnad skall vara säkrad? (minkursivering). Det är en helt oacceptabelt låg ambitionsnivå. Den måste betydaatt regeringen anser att det inte spelar någon roll att arter som tofsvipa,enkelbeckasin och tjäder minskar kraftigt så länge det finns tillräckligt antalindivider för att klara arten från utrotning. Enligt målsättningen tycks detvara först när arten hamnar på ArtDatabankens hotlista som det kan bli aktuelltmed åtgärder. Hur liten bedömer regeringen att en population skall bli innanman skall göra något? Måste arten vandra i hotklasserna till hotklass 1 Akuthotad, hotklassen under 0 Försvunna? Eller räcker hotklass 2 Sårbar? Där finnstill exempel järv, utter, pilgrimsfalk och jaktfalk. Regeringens målsättning ärett bevarande i så små stammar som är nödvändigt för att klara deinternationella konventionerna och har ingenting att göra med det man annarssäger sig vilja vara; en förebild i det ekologiska arbetet. Ambitionen måstevara enligt vårt förmenande att dagens storlek av populationer inom de olikaarterna skall bevaras minst på den nivå de är men att åtgärder ochambitioner skall vara att antalet individer skall öka.3.1 Vissa arter mer hotade än andraAntalet kända arter beräknas på jorden till ca 1 675 000. hyser ca55 000 av dem.ArtDatabanken, resultatet av ett samarbete mellan ochSveriges , klassificerar olika arter i skildahotkategorier, klass 0 - försvunna, klass 1 - akut hotade, klass 2 - sårbara,klass 3 - sällsynta, klass 4 - hänsynskrävande. Hotklassificeringen utgör engod grund för prioritering av insatser. Även i hotas arter att utrotas.Ca 5 % av våra vilda arter hotas av utrotning och ytterligare arter kräver storhänsyn om de skall kunna fortsätta existera. Totalt hotas ca 1 700arter. Bara av ryggradsdjuren finns 145 arter upptagna på ArtDatabankens listoröver hotade arter, de s.k. Rödlistorna. Att landet håller på att mista en vissart föranleder inga omedelbara åtgärder. Faktum är att det inte ledertill några som helst praktiska konsekvenser, trots att akuta insatser oftakrävs för att förhindra utrotning. Det saknas med andra ord en process somkopplar ihop själva registreringen av att en art minskar i antal och hotas avutrotning och åtgärder för att förhindra att utvecklingen fortgår. Enregistrering av en art på hotlistan borde alltid innebära att en konkretåtgärdsplan tas fram för arten och sätts i verket.3.2 Vissa biotoper mer hotade än andra3.2.1 VattendragFortfarande tas beslut som får en klart negativ inverkan på den biologiskamångfalden utan att detta kommenteras med ett ord av regeringen. Ett exempel pådetta är satsningen på småskalig vattenkraft i regeringensenergiöverenskommelse med c och v. Och detta trots att det i Naturvårdsverketsaktionsplan för biologisk mångfald slås fast: ?Vattenkraftutbyggnaden harpåverkat en mycket stor del av vattendrag vilket har fått starktnegativa konsekvenser för biodiversiteten? (s. 12 i rapporten). degröna anser att vattenkraften i är färdigutbyggd och att ingenytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske i utan att de rinnandevattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skall bevaras. Kan man få ut merenergi genom byte av teknik i befintliga verk är det bra, men de vattendrag sominte byggts ut skall sparas. Det finns en mängd arter som behöver rinnandevatten och där sådana biotoper hotats och minskat . I detta fallmåste den biologiska mångfalden ges företräde. Det handlar om såväl hotade sommer vanliga arter. Älvsträckor och vattenområden som ärskyddade enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen är bara skyddade motvattenkraftsutbyggnad. Detta är ett mycket trubbigt skydd, speciellt med hänsyntill biologisk mångfald.Miljöpartiet anser att skyddet av våra älvar skall ta sin utgångspunkt i ensamlad syn på hela älvekosystemet. Skyddet bör alltså utvidgas till att gällaall exploatering av älvekosystemet, inte bara i själva älven, utan även i enväl tilltagen skyddszon.3.2.2 LövskogarUnder senare tid har en debatt om hotet mot många arter knutna till lövskogaktualiserats. Skälet är en ännu inte publicerad utredning från WWF som kanvisa att många oersättliga lövskogar nu flisas till energiråvara. Eftersommånga insekter och därmed fåglar är knutna till lövskogar visar utredningen ensnabb minskning av antalet fåglar, såväl mer som mindre vanliga. Lövsångarenoch talgoxen är exempel på vanliga och göktytan på en mer sällsynt. Det ärdärför angeläget att regeringen uppmärksammar problemet och vidtar åtgärder föratt undanröja hotet mot de lövskogsberoende arterna.3.2.3 Jordbruket och arter knutna till öppna markerI skrivelsen anges att bestånden av säl, utter och havsörn tycks vara på vägatt återhämta sig. Tyvärr finns arter som inte har en lika positiv utveckling.Sveriges Ornitologiska Förenings nu mer än tjugoåriga häckfågeltaxeringar visaratt fåglar knutna till jordbrukslandskapet minskar. har vartredje sädesärla och mer än varannan ladusvala och tofsvipa försvunnit. Ävenenkelbeckasin, gök, buskskvätta, stenskvätta med flera arter knutna tilljordbrukslandskapet visar samma starka tillbakagång. Många av de arter somminskar är insektsätare, vilket tycks tyda på att antalet insekter minskar, enannan grupp där många arter behöver ett öppet och varierat landskap.Förändringarna är större än de slog larm om i sin bok . Det är en smygande ekologisk katastrof där kultur-och naturvärden riskerar att förloras för framtida generationer.Miljöpartiet anser att det är hög tid att se över utvecklingen av denbiologiska mångfalden i jordbrukslandskapet och ta fram konkreta åtgärdsplanerför att vända utvecklingen. Vi avser att återkomma i frågan.3.2.4 Urskogar och produktiva skogarDen biologiska mångfalden i skogar befinner sig i kris. ärendast eller av den produktiva skogsmarken skyddad. Detmesta ligger ovanför den s.k. skogsodlingsgränsen och eller 172000 ha nedanför skogsodlingsgränsen är skyddad trots att det finns 1 662 hotadearter, framför allt lavar och mossor, som hotas av det moderna skogsbruket(uppgifter från nr 4707 Skogsreservat i ).Under de senaste tjugo åren har sumpskog försvunnit. Dennabiotop är en av skogens artrikaste, och i takt med dess försvinnande har en artsom enkelbeckasin stadigt minskat i landet. av våra skogar är ur-eller naturskogar.Vi anser att av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsenmåste skyddas och att det är bråttom att skydda de kvarvarande ur- ochnaturskogarna. Hur problemet skall lösas borde ha berörts i skrivelsen. Viförutsätter att regeringen återkommer till frågan i samband med denmiljöproposition som utlovats till våren.3.2.5 Myrmarker?Myrskyddsplan för ? Planen var inte komplett. saknades, information om omgivande fastmarksskog varbristfällig eller inaktuell. saknas konkreta åtgärdsprogram ochskyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader och slättsjöar. Eftersom mångaarter, såväl växter som djur, endast finns i myrar är det angeläget att planenkompletteras för att en riktig bedömning av nödvändiga åtgärder inför denmiljöpolitiska proposition som regeringen avser lägga fram . Viavser att återkomma i det sammanhanget till frågan.3.2.6 Inrätta reservatArbetet med inrättandet av reservat har pågått länge, men har hittillsinte lett till tillräckliga bevarandeinsatser. Detta arbete måste fördjupas,konkretiseras och påskyndas. Den presenterade planen ?Marina reservat iSverige? måste skyndsamt realiseras men också kompletteras, specielltbeträffande skyddet av grunda kustområden med exempelvis mjukbottnar,ålgräsängar och musselbankar. Dessa områden utsätts för en omfattandeexploatering i form av fiske.4 Jakten måste vara ekologiskt långsiktigt hållbarJakt ses fortfarande i som en areell näring. Vi i de grönaanser att det är fel. Jakten är en hobby, som förvisso kan ge kött ifrysen, men för de flesta är utgifterna för jakten större än köttvärdet. Jaktenborde därför ses som en fråga i intim förening med biologisk mångfald. Jakten iSverige borde baseras på inventering av de arter som man vill jaga, och jaktenborde bestämmas utifrån detta. Annars är risken överhängande att jakten inteblir långsiktigt ekologiskt hållbar. Det borde vara självklart att inte tillåtajakt på de arter som finns i ArtDatabankens lista över hotade arter liksom attta bort jakt på arter där populationerna minskar. sker jakt på hotadearter som stjärtand och sädgås liksom på arter där stammarna går kraftigttillbaka som tjäder och enkelbeckasin. Likaså har jakttrycket på ripa ökatmycket sedan den nya upplåtelseformen för småviltsjakt kom. skjuts fyragånger mer ripa än . På många platser är jakten inte ekologisktlångsiktigt hållbar. anser att det skall klarläggas hur mycket avrespektive art som kan skjutas varje jaktsäsong för att därigenom se till attjakten är långsiktigt ekologiskt hållbar. Vi avser återkomma i frågan på annatsätt.5 M74 - laxsjukanAtt i en skrivelse som skall beröra de viktiga miljöproblemen inte berörasjukdomen M74 är en brist. En diskussion om denna och vilka åtgärder regeringenavser vidta för att lösa gåtan måste till ett kommande år finnas med iskrivelsen. Den viltreproducerande laxen, dess hotade existens och åtgärder föratt bevara arten är också frågor som borde belysas mer i skrivelsen. I såvälRiodeklarationen som förbinder sig att bevara de vildapopulationerna i uthålliga bestånd. borde därför aktivt verka för attfisket av lax på blandade bestånd upphör i och gå före genom attutnyttja den kvot landet får till fiske utefter , där fiske påblandbestånd lättare kan undvikas.6 Miljöskadade områdenDet finns många miljöskadade områden i , där gifter läcker till naturen,ca 2 000 platser enligt lista. Det finns kvicksilver ochandra tungmetaller, kreosot och stabila organiska kemikalier som vi vet kommeratt läcka ut och påverka det levande och även oss själva om inget görs. Enförutsättning för att vara på väg mot ett ekologiskt hållbart samhälle måstevara att eliminera de ?miljöbomber?, som läcker gifter. Räknar man inalla nedlagda bensinstationer m.m. tror man att siffran kan vara så hög som 7000 objekt, som behöver saneras.7 Växla till kretsloppsekonomiMiljöpartiet har i flera sammanhang drivit åsikten att den ekonomiska politikenmåste användas för att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi föreslår ensuccessiv växling av skatt på arbete mot höjda miljöskatter. Fram ,då också kärnkraften förutsätts ha helt avvecklats, föreslås totalt 100miljarder ha skatteväxlats. Dessa skatteförändringar medför prisförändringarsom gynnar miljöanpassat beteende hos såväl enskilda som företag.