bet · GL01BoU5 · 1998-01-20 00:00:00 — Därvid bör övervägas den i tillämpade ordningen.Riksdagen bör med anledning av motion 1997/98:Bo231 (v) yrkande 8 imotsvarande del om barns och ungdomars intressen vid planeringen som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande barns och ungdomars intressen vid planeringenatt med anledning av motion 1997/98:Bo231 yrkande 8 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Barnsäkerhet (mom. 9)(), Per (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Frågorna om?och slutar med ?om barnsäkerhet? bort ha följande lydelse:Barnombudsmannen liksom (SOU 1997:116) har föreslagit att desäkerhetskrav som utformats särskilt med tanke på barnen i de byggregler somgäller vid ny- och ombyggnader också skall göras tillämpliga på de byggnaderför vilka inga eller sämre krav har gällt. Det gäller i princip beträffande hussom byggts , bl.a. de som finns i miljonprogramsområdena. Ökadesäkerhetskrav på fastighetsbeståndet fordrar författningsmässigt enlagreglering och kan alltså inte åstadkommas genom förordning eller annanföreskrift på lägre nivå. Utskottet tror inte att informationsinsatser, hur välde än genomförs, får till följd att särskilt många fastighetsägare kommer attgöra sina hus barnsäkra. Det fordras lagstiftning som ålägger fastighetsägarenatt genomföra åtgärderna. Det är möjligt att de ökade kraven kommer att medförakostnader av inte ringa omfattning. Några säkra beräkningar finns emellertidinte. Mot denna bakgrund bör utredas vilka kostnaderna är för olika typer avåtgärder och med utgångspunkt däri arbetas fram förslag till regelförändringar.Den skadetyp som är både allvarligast och mest frekvent utgörs av fallskador.Åtgärder mot denna skadetyp bör prioriteras när utredningen lägger fram sinaförslag. Den förordade utredningen bör även överväga nödvändiga förändringar avde regler som gäller vid ny- och ombyggnader.Riksdagen bör med anledning av motion 1997/98:Bo231 (v) yrkande 8 imotsvarande del om barnsäkerhet som sin mening ge regeringen till känna vad nuanförts.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande barnsäkerhetatt med anledning av motion 1997/98:Bo231 yrkande 8 i motsvarande delom barnsäkerhet som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Handelsändamålet i detaljplan m.m. (mom. 11)(), (), (), (), IngaBerggren (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med ?Riksdagenssenaste? och slutar med ?detaljplan m.m.? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den nuvarande regleringen av handelsändamålet i PBL ledertill en försämrad konkurrens och därmed till högre priser för konsumenterna.Enligt utskottets uppfattning bör konkurrensen inom handeln underlättas, intebegränsas.Som framhållits i utredningen om ökad konkurrens i handeln med livsmedel harav främst företagsekonomiska skäl en fortlöpande strukturrationalisering inomhandeln, med utflyttning av detaljhandel till ytterområden, skett . har, såsom redovisats i en forskningsrapport från , hushållens tillgänglighet till dagligvaror inte försämratspå ett påtagligt sätt. I linje med vad anfört i sittremissvar över Plan- och byggutredningens delbetänkande menar utskottet att detinte påvisats att avsaknaden av regleringsmöjligheter har haftnågra negativa effekter. Enligt utskottets mening är det belysande att i propositionen inför den senaste omregleringen inte redovisat någotbärande motiv för sitt förslag utan huvudsakligen beskrivit den förutvaranderegleringen av handelsändamålet och tidigare beslut i frågan. Dethar inte visats att de på grund av förslaget antagna regleringsmöjligheterna ärett verksamt medel för att uppnå uppsatta mål. Inte heller hade det analyseratsvilka effekter som den föreslagna ändringen har på konkurrensen.Sammanfattningsvis anser utskottet att PBL bör ändras i nu behandlat avseendeså att de gällande reglerna upphävs. Regeringen börtill återkomma med de förslag till lagändring som är nödvändiga.Riksdagen bör med anledning av m-motionerna 1997/98:Bo202 yrkande 10,1997/98:Bo503 och 1997/98:N271 yrkande 8 samt fp-motionen 1997/98:N309 yrkande3 om handelsändamålet i detaljplan m.m. som sin mening ge regeringen till kännavad nu anförts.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande handelsändamålet i detaljplan m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:Bo202 yrkande 10,1997/98:Bo503, 1997/98:N271 yrkande 8 och 1997/98:N309 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Vissa utredningsinsatser m.m. avseende stormarknadsetableringar (mom. 12,motiveringen)(), (), (), (), IngaBerggren (m) och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 19 börjar med ?Slutligen återstår? och slutar med ?frågan initieras?bort ha följande lydelse:Slutligen återstår i detta avsnitt att behandla c-motionen. Vad först gällerfrågan om en bättre anpassning av PBL till NRL vill utskottet erinra om att i 1kap. 2 § NRL anges att bestämmelserna i 2 och 3 kap. NRL skall tillämpas enligtvad som är föreskrivet i PBL. Enligt utskottets mening bör PBL inte innehållanågon särskild möjlighet till reglering av detaljhandelsändamålet. NRL:sbestämmelser skall givetvis beaktas vid alla beslut enligt PBL. Det finnsdärför inte skäl att ändra PBL i det avseende som föreslås i c-motionen.Tillämpningen av PBL vad gäller externa stormarknadsetableringar har under deår lagen inte innehållit några möjligheter till en reglering avdetaljhandelsändamålet fungerat väl, särskilt vad gäller de konkurrensfördelarsom kommit konsumenterna till godo. Det finns på grund härav inte anledning attanta att några särskilda utredningsinsatser behövs avseende samhälletskostnader för sådana etableringar.11. Arkitektur- och kulturvärden (mom. 13)Per (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?och kulturvärden? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det nödvändigt att frågor om kvalitet ochgestaltning ges en större tyngd i kommunernas arbete med planering ochbyggande. Hur människorna mår är intimt sammankopplat med den yttre miljö delever i. Arkitekturen måste utformas så att den bidrar till att skapa livslust.Det fordrar att samhällets krav på byggandet i frågor som rör den yttreutformningen ges större tyngd. En insikt om detta håller på att växa fram. av behandlade kulturpropositionen sägs att kvalitets- ochskönhetsaspekter inte skall underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden.Detta förutsätter att den lagstiftning som reglerar den fysiska planeringen ochbyggandet förses med nya normer av ett slag som ger möjligheter till en sådanavvägning. Detta förutsätter dessutom en hög kompetens hos den personal sombl.a. handlägger plan- och bygglovsärenden.Utskottet kan mot den ovan redovisade bakgrunden ställa sig bakom förslaget imotion 1997/98:Kr270 (mp) yrkande 42 om att ett tillägg till PBL bör göras sominnebär att kommunerna ges effektiva möjligheter att stoppa byggandet av hussom inte är vackra nog. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Regeringen bör således återkomma till med förslag tilllagändring med den nu förordade inriktningen. Med hänvisning till den pågåendeberedningen av olika frågor om arkitektur och därmed sammanhängande frågoravstyrker utskottet motionerna 1997/98: Bo539 (c) yrkandena 4 och 8, detsistnämnda yrkandet i motsvarande del, samt 1997/98:Bo218 (kd) yrkande 2 omarkitektur- och kulturvärden.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande arkitektur- och kulturvärdenatt med anledning av motion 1997/98:Kr270 yrkande 42 och med avslagpå motionerna 1997/98:Bo218 yrkande 2 samt 1997/98:Bo539 yrkandena 4 och8, det sistnämnda yrkandet i motsvarande del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Tysta områden (mom. 15)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Enligtutskottets? och slutar med ?tysta områden? bort ha följande lydelse:Tystnaden är en bristvara och den ostörda miljö vi behöver för rekreation ochfriluftsliv blir en allt knappare resurs. Framför allt gäller dettakonstaterande de bostadsnära miljöerna i och i närheten av våra större tätorterdär människor lever och vistas. Särskilt trafiken är ett stort hot mottystnaden.Även 1994 beslutat om en handlingsplan mot buller är dettaenligt utskottets mening inte tillräckligt. Det finns sålunda inte någrabindande riktlinjer för buller från vägtrafik, flyg eller tåg i utomhusmiljö.En följd av detta är att kommunala och andra myndigheter har svårt att hanterabullerfrågor i olika sammanhang. Det gäller såväl vid klagomål från enskildapersoner som vid bedömning av bullerfrågor i samband med planering och bygglov.Dessa svårigheter finns på såväl lokal som regional nivå.Ett mindre ofta diskuterat trafikbullerproblem är den stora och permanentaförändringen av ljudmiljön som dragningen av europavägar och andra större vägarger upphov till i kringliggande bostads- och naturområden vilket försämrarderas kvalitet, t.ex. ur rekreationssynpunkt. Förväntningarna påstörningsfrihet är högre för naturområden än för andra områden, och i en miljösom i övrigt är tyst innebär en väg att tystnaden för gott går förlorad.Utskottet menar att med den utveckling som sker kommer många människor iframtiden inte att ha bullerfria områden inom räckhåll. Det är viktigt att PBLinnehåller effektiva verktyg för att säkra tillgången till bullerfria miljöer.I enlighet med förslaget i motion 1997/98:Jo783 (fp) yrkande 5 bör ett särskiltplaninstrument införas som beträffande ett visst område möjliggör en regleringav i och omkring dessa liggande bullerkällor så att området kan bevaras somtyst. En särskild utredning bör tillsättas för att nödvändiga regelförändringarskall kunna genomföras. Vad utskottet med anledning av fp-motionen om tystaområden anfört bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande tysta områdenatt med anledning av motion 1997/98:Jo783 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Förstärkt lagskydd av grönområden (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?De tidigare?och på s. 23 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Stadens gröna ytor och deras olika värden tillmäts ofta alltför litenbetydelse. Det är enligt utskottets mening förvånande och olyckligt medavseende på att stora delar av befolkning bor i storstäder eller iandra större orter. Även om värdet av städernas grönområden hardebatterats och lyfts fram har de förslag som syftar till att bevara ochförstärka städernas gröna ytor inte fått genomslag. Grönområden exploaterasfortfarande och byggnader och infrastruktur tar dessa ytor i anspråk. Dettaleder till att parker och andra grönområden minskar. De som främstdrabbas av denna utveckling är handikappade, äldre och barn som inte så lättkan ta sig till längre bort belägna grönområden. Städernas minskade grönytorleder dessutom till att luften blir sämre, klimatet råare, vindförhållandenaförsämras och till ökat buller.Riksdagen antog ett förslag till ändringar i naturresurslagen samt iplan- och bygglagen med syfte att förstärka skyddet för städernas gröna ytor.Detta förslag var dock inte tillräckligt långtgående. Orsaken härtill är bl.a.att de förslag som Plan- och byggutredningen lagt fram på området integenomfördes i alla sina delar. Utskottet anser att skyddet för näranaturområden är för svagt, och åtgärder för att öka skyddet förgrönområden bör övervägas. Av de som ärtillgängliga är det endast nationalstadsparker som är direkt anpassade förskydd av städernas grönområden. Då detta institut endast kan täcka en del avdet behov som finns bör det enligt utskottet finnas möjlighet att införaytterligare i städerna. Enligt utskottets meningbör skyddet förstärkas genom ett skyddsinstitut som till sin verkan liggermellan nationalstadspark och andra skyddsbestämmelser. Med ett sådantinstrument skulle grönområden i form av gröna kilar och gröna bälten kunnaskyddas även om de inte har hög naturkvalitet men har betydelse för ekosystemetoch människors välbefinnande. Vidare anser utskottet att en förbättradregionplanering kan vara ett sätt att öka skyddet av grönområden.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i motion 1997/98:Bo539 (c)yrkande 9 anfört om skydd av tätorternas grönområden bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande förstärkt lagskydd av grönområdenatt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Benämningen kvalitetsansvarig (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjar med ?Benämningenkvalitetsansvarig? och slutar med ?kvalitetsansvarig avstyrks? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det var olyckligt att benämningen kvalitetsansvariginfördes . Kritiken mot benämningen har fortsatt. Från byggbranschen,men även från byggnadsnämndshandläggare, har framförts att benämningen ärmissvisande och uppfattas som ett hinder för förståelsen av tillsyns- ochkontrollsystemet. Vidare anser de att benämningen bättre bör svara motuppdragets art och därför bytas till t.ex. kontrollansvarig. harbehandlat frågan i en rapport (1997:9) men inte föreslagit någon förändring.Utskottet anser dock att de framförda synpunkterna bör vinna beaktande och attdärför regeringen bör återkomma till med förslag att ändrabenämningen kvalitetsansvarig i 9 kap. PBL.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:Bo527 (v) yrkande 3 ombenämningen kvalitetsansvarig anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande benämningen kvalitetsansvarigatt med anledning av motion 1997/98:Bo527 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Kriminella mc-gäng (mom. 19)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med ?Medhänvisning? och slutar med ?kriminella mc-gäng? bort ha följande lydelse:Tillämpningen av PBL kan visserligen inte utgöra det huvudsakliga inslagetvad gäller det allmännas insatser mot den grova brottsligheten, men väl enbetydelsefull del av de lagskärpningar och andra åtgärder som måste komma tillstånd. Allmänheten har rätt att vänta sig ett kraftfullt agerande från riksdag,regering och myndigheter som ett svar på de händelser som utspelat sig ianslutning till bl.a. de aktuella mc-klubbarnas lokaler. Det måste givetvisvara ett oavvisligt krav att verksamhet som redan lett till att vapen ochsprängämnen kommit till användning inte kan tillåtas i områden med bostäder,barnstugor och skolor. Undfallenhet i detta avseende ger bara utrymme för dekriminella klubbarna att ytterligare flytta fram sina positioner. Det är därförnödvändigt att rikta uppmärksamheten på företeelser som riskerar attväxa till ett mycket allvarligt samhällsproblem och vidta erforderligaåtgärder för att komma till rätta med problemet. Enligt utskottets mening måstedet ifrågasättas om lagstiftningen bör medge att klubbar med riskfylldbrottslig verksamhet t.ex. bör få byggnadslov för att ändra om en lokal i etttättbebyggt område för att kunna fungera som klubblokal.Statliga och kommunala myndigheter måste använda sig av alla de lagar somfinns vilka ger goda möjligheter att stoppa de kriminella mc-gängensverksamhet. Där lagstiftningen brister måste den modifieras eller nya lagarstiftas. Därför bör ändringar i plan- och bygglagstiftningen utredas.Utredningen bör bl.a. ta sikte på att göra det omöjligt att ha någon form av, ividaste mening, miljöfarlig verksamhet i tätbefolkade områden.Regeringen bör vidta nödvändiga åtgärder med anledning av vad utskottet nuanfört och därefter återkomma till med förslag. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion 1997/98:Ju910 (c) yrkande 10 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande kriminella mc-gängatt med anledning av motion 1997/98:Ju910 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Glesbebyggelserätten (mom. 20)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?glesbebyggelserätten avstyrks? bort ha följande lydelse:Det finns en stark önskan hos många människor att kunna bosätta sig pålandsbygden. Skälen till detta är många: tillgången till natur och stillhet, enönskan att bo med större frihet etc. Från den enskildes synpunkt finns detsålunda ett starkt intresse av att kunna bo och leva på landet utan attförordningar och regler lägger onödiga hinder i vägen. Det finns även starkasamhälleliga skäl att uppmuntra till ett boende utanför de större tätorterna.Inte minst gäller det med avseende på det värde som ligger i en levandelandsbygd.Det finns en mängd regler som försvårar eller rent av gör det omöjligtatt bosätta sig på landsbygden. Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Därförbör dagens regelsystem ses över. Utgångspunkten bör därvid vara att skapa enlagstadgad rätt att bygga på landet, dvs. Undantag fråndenna regel skall endast få göras om det finns starka skäl. Utan att binda denu förordade övervägandena vill utskottet peka på möjligheten att med stöd avPBL tillåta att bostäder och andra byggnader uppförs utan bygglov utanförsamlad bebyggelse.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:Jo218 (m) yrkande 11anfört om glesbebyggelserätten bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande glesbebyggelserättenatt med anledning av motion 1997/98:Jo218 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Trafikplaneringen (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med ?Utskottetdelar? och på s. 27 slutar med ?om trafikplaneringen? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste ett helhetsgrepp tas på de frågor som gällerden fysiska planeringen och trafiken. Det är långt kvar innan trafiksystemensärskilt i stadsmiljön kan kallas miljöanpassade. Samhällsplaneringen är ettviktigt instrument som bl.a. bör inriktas på att skapa närhet mellanarbetsplats, bostad och service. På så sätt kan behovet av transporter minskas.Trafikplaneringen utgår alltför ofta från bilismens krav. Planeringen bör istället utgå från att lösningarna skall gynna gående och cyklande.Vägar och platser bör generellt utformas så att de blir praktiska och säkraför gående. Ambitionen skall vara att alla skall kunna leva med godlivskvalitet utan egen bil. Kollektivtrafiken skall således uppmuntras, och demiljöanpassade transportmedlen skall upplevas som bekväma och attraktiva.De kommunikationssystem som utskottet förordar skall bygga på en insikt ombehovet av en omställning mot ett hållbart samhälle. Arbetet medmiljöanpassningen av transportsystemen i stadsmiljön måste intensifieras. Plan-och bygglagens regler bör ses över för att denna lagstiftning bättre skallmedverka till att nå målet av anpassning av trafiksystemen till ett hållbartsamhälle. Vad utskottet nu anfört bör i anledning av motion1997/98:Bo539 (c) yrkandena 13 och 16 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande trafikplaneringenatt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkandena 13 och 16 som sinmening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrande1. Barns och ungdomars intressen vid planeringenErling () anför:Det är av särskild vikt att barnens och ungdomarnas intressen tas till vara iplaneringssammanhang. Ett stort ansvar vilar på kommunerna att inom den ram somden nuvarande regleringen i PBL ger söka fånga upp de erfarenheter de unga harliksom den kunskap de vuxna vunnit om barnens och ungdomarnas särskilda behov.PBL bör i lämpligt sammanhang också ses över i syfte att stärka barnens ochungdomarnas intressen vid planeringen. Ett större hänsynstagande till ochengagemang från de ungas sida leder utan tvivel till en bättre planering. Detgrundlägger säkerligen också för framtiden ett hos de unga större engagemangför samhället och dess utveckling. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................4Inledning.........................................4Samordnad planering...............................5Regional planering................................7Miljöhänsyn i boendet.............................8Vattenförsörjningen...............................9Medborgarintressen m.m...........................11Jämställdhetsaspekter..........................12Lokala aspekter................................13Tillgänglighetsaspekter........................14Barn- och ungdomsaspekter......................16Rätten att överklaga detaljplan................17Handelsetableringar..............................18Arkitektoniska och kulturella värden.............20Telekommunikationsmaster m.m.....................20Buller...........................................21Grönområden......................................22Kvalitetsansvarig................................23Byggnadsnämndens anmälningsplikt.................23Kriminella mc-gäng...............................25Glesbebyggelserätten.............................25Trafiken.........................................26Hemställan.........................................27Reservationer........................................291. Samordningen mellan fysisk och ekonomisk planering (mom. 1)292. Miljöhänsyn i boendet (mom. 3)..................293. Vattenförsörjningen (mom. 4)....................304. En mer jämställd planering (mom. 5).............315. Lokalt inflytande på planeringen (mom. 6).......326. De funktionshindrades deltagande i planeringen (mom. 7)337. Barns och ungdomars intressen vid planeringen (mom. 8)348. Barnsäkerhet (mom. 9)...........................349. Handelsändamålet i detaljplan m.m. (mom. 11)....3510. Vissa utredningsinsatser m.m. avseende stormarknadsetableringar(mom. 12, motiveringen)3611. Arkitektur- och kulturvärden (mom. 13).........3612. Tysta områden (mom. 15)........................3713. Förstärkt lagskydd av grönområden (mom. 16)....3814. Benämningen kvalitetsansvarig (mom. 17)........3915. Kriminella mc-gäng (mom. 19)...................3916. Glesbebyggelserätten (mom. 20).................4017. Trafikplaneringen (mom. 21)....................41Särskilt yttrande....................................421. Barns och ungdomars intressen vid planeringen..42