bet · GL01LU21 · 1998-04-28 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en skrivelse från regeringen (skr. 1997/98:67) om konsumenterna och miljön. Vidare behandlar utskottet dels fyra motionersom väckts med anledning av skrivelsen, dels 21 motioner som väckts under denallmänna motionstiden . I skrivelsen presenterar regeringen sin syn påcentrala frågor som rör det miljömål som gäller för konsumentpolitiken. Enhandlingsplan för arbetet med att uppfylla miljömålet läggs fram.Vad som anförts i skrivelsen föranleder inga erinringar från utskottets sida.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 22 reservationer och 5 särskilda yttranden.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1997/98:67 presenterar regeringen sin syn på centralafrågor som rör det miljömål som gäller för konsumentpolitiken. Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse1997/98:L12 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en konsumentpolitik för att främja utvecklingen avkretsloppssamhället måste genomsyra alla berörda politikområden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hushållens varu- och sophantering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en enhetlig miljöinriktad transport- och konsumentpolitik,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ekologiskt boende,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka miljöprofil,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att behålla fungerande miljömärkningssystem.1997/98:L13 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att redovisa för hur miljömålet utvecklas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en delegation för miljö- och konsumentfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en miljöinriktad konsumentpolitik.1997/98:L14 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en komplettering av skrivelsen vadavser ett femte miljömål avseende konkurrens och valfrihet inomkonsumentpolitiken i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en komplettering av skrivelsen vadavser behovet av kunskap om konsumentrelaterade miljöfrågor i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär en komplettering av skrivelsen vadavser hushållens ökade miljöbelastning vid en kärnkraftsavveckling i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär en komplettering av skrivelsen vadavser åtgärder som rör resande i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:L15 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemkunskapsundervisning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en undersökning av prisnivån och prisutvecklingen vad gällerekologiska varor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuell mätning och debitering efter faktisk energiförbrukning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en aktiv cykelpolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdet av mer resurser till Agenda 21.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /981997/98:L701 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående revisorerspromemoria ?Auktorisation - för vem? ?.1997/98:L702 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om begränsningar avKonsumentverkets verksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag om hur framväxten av frivilligaoch oberoende konsumentorganisationer kan stimuleras i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av undervisning i konsumentfrågor.1997/98:L703 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i 2 § marknadsföringslagen att lagen även blirtillämplig på intresseorganisationer som marknadsför produkter.1997/98:L704 av m.fl. (m) vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till ändring av produktsäkerhetslagen i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:L705 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att förordningen (1988:1583) med instruktion för förtydligas så att även dödsbon kan få stöd avreklamationsnämnden i tvister med näringsidkare.1997/98:L706 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentfrågornas vikt för unga konsumenter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala konsumentvägledares arbete med hushållsekonomiska frågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om budgetrådgivning och skuldsanering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den nya informationstekniken.1997/98:L707 av och () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär lagförslag med innebörden att kommuner ges rätt ilag att förbjuda hemförsäljning via dörrknackning om olämpliga metoder användsvid försäljningen.1997/98:L708 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter tillkonsumentmedverkan.1997/98:L709 av (m) vari yrkas att hos regeringenbegär att instruktionen för ändras på så sätt attdet blir möjligt för nämnden att även pröva ärenden rörande klagomål fråndödsbon riktade mot begravningsentreprenörer i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:L710 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärktkonsumentskydd vid offentliga tjänster.1997/98:L712 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentpolitiken och EU,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reklam,4. att hos regeringen begär lagförslag enligt vad i motionenanförts för att komma åt diskriminerande reklam,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömål i konsumentpolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till information om varor.1997/98:L713 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attstödja en process för en rättvis handel.1997/98:L714 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om märkningssy- stem förrättvisehandel.1997/98:L715 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärka CE-märkningens betydelse och värde.1997/98:L716 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkning av textilier,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkningssystem,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om 15 dagars ångerfrist vid ingående av avtal om tidsdelat boende,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentinformation via ideella organisationer.1997/98:K310 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV-reklam riktad mot barn.1997/98:K330 av m.fl. (mp, c, v, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att man även fortsättningsvis bör arbeta för att all reklam riktadtill barn skall vara förbjuden.1997/98:K338 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV-reklam för barn,2. att beslutar avskaffa 7 kap. 4 § radio- och TV-lagen (1996: 844)i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas60. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetar internationellt för att få till stånd regler somgör det möjligt för konsumenterna att köpa enstaka kanaler,62. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reklam riktad till barn.1997/98:T815 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konsumentfrågor.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljömärkning,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om standardiseringsarbetet. InledningVerksamhet som har till syfte att stödja konsumenter har en lång tradition iSverige. bedrevs sådan verksamhet av olikakonsumentorganisationer. bildades halv- eller helstatligainstitutioner med konsumentstödjande uppgifter inriktade på att hjälpahushållen att utnyttja sina resurser så väl som möjligt. Under senare delen av1960-talet inleddes försök med lokal konsumentverksamhet, initierade av bl.a.fackliga organisationer, som nya statliga organ medkonsumentpolitiska uppgifter bildades. kom till år1968, och () och , nuvarandeMarknadsdomstolen, inrättades . Året därefter blev Konsumentverketcentral förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor. fick verket sinnuvarande uppbyggnad, vilket bl.a. innebar att chef också blevKonsumentombudsman (KO). Verkets uppgifter framgår av förordningen (1995:868;omtryckt 1995:1057) med instruktion för Konsumentverket.Inom näringslivet har utvecklats en omfattande verksamhet meds.k. egenåtgärder, vilka syftar till att lösa eller förebygga olikakonsumentproblem. Flertalet av dessa har en inriktning på god sed imarknadsföringen och förekommer i form av branschvisa eller branschövergripanderegler samt undervisning och information angående gällande regler. Mångabranscher har fortlöpande utvecklat olika program för intern reklambevakning,reklamationshantering, tvistlösning och annan kundinriktad verksamhet.Konsumentpolitisk verksamhet bedrivs sålunda - förutom av enskilda konsumenter- av staten, kommunerna, frivilliga organisationer och näringslivet.Verksamheten är bred och mångfasetterad och är inriktad både på övergripandeoch individuella frågor.I början av 1970-talet kom lagstiftning i allt högre grad till användning föratt stärka konsumenternas ställning, och en mängd nya lagar, både påcivilrättens och marknadsrättens område, har tillkommit under det senastekvartsseklet. Den första marknadsrättsliga lagstiftningen var lag omotillbörlig marknadsföring, som syftade till att förhindra otillbörligamarknadsföringsåtgärder mot konsumenter. Denna lag ersattes av en nymarknadsföringslag, som är ersatt med en helt ny lag.En annan marknadsrättslig lagstiftning som kom var lagen omavtalsvillkor i konsumentförhållanden (avtalsvillkorslagen). Syftet medavtalsvillkorslagen var att skydda konsumenterna mot oskäliga avtalsvillkor. avtalsvillkorslag trädde i kraft . Den förstahemförsäljningslagen kom . Lagen syftade till att ökakonsumentskyddet vid köp i samband med säljares hembesök. Genom lagen infördess.k. Även denna lag är ersatt med en ny lag. Den nyahemförsäljningslagen omfattar även köp vid telefonförsäljning. En annan lag somsyftar till att skydda konsumenterna är produktsäkerhetslagen från år 1989.Lagen ger möjligheter till olika slag av ingripanden mot farliga varor ochtjänster. utvidgades produktsäkerhetslagens tillämpningsområde till attomfatta också varor som tillhandahålls i offentlig verksamhet. Förra årettillkom två nya lagar på det konsumenträttsliga området. Sålunda antogriksdagen en lag om konsumentskydd vid avtal om tidsdelat boende. Vidarebeslutade om en ny lag om försöksverksamhet avseende medverkan av KOsom ombud för konsumenten i tvister mellan konsumenter och näringsidkare.Försöksverksamheten är begränsad till tvister som gäller finansiella tjänster.Konsumentpolitiska riktlinjer har fastställts av vid fyratillfällen. De nuvarande riktlinjerna, som fastställdes genom besluti , är avsedda att ange målen för och inriktningen av denkonsumentpolitik som behövs för att möta de förändringar som sker och stärkakonsumenternas ställning. Vissa områden skall enligt riktlinjerna varaprioriterade. Dit hör hushållens baskonsumtion och stöd till konsumentgruppersom är ekonomiskt eller socialt utsatta eller som av andra skäl har behov avsärskilt stöd. Det gäller också åtgärder som främjar konsumentintressena i detinternationella samarbetet.De mål som har fastlagts för konsumentpolitiken är att hushållen skall hagoda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, attkonsumenterna skall ha en stark ställning på marknaden, att konsumenternashälsa och säkerhet skyddas samt att sådana konsumtions- och produktionsmönsterutvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigthållbar utveckling. De fyra konsumentpolitiska målen är likställda. De tvåförstnämnda målen innebar inga ändringar i förhållande till vad som gälldetidigare. De två sistnämnda målen - skyddet för hälsa och säkerhet samtmiljömålet - var nya.Beträffande miljömålet framhöll regeringen i proposition 1994/95:140 Aktivkonsumentpolitik att det är en viktig konsumentpolitisk uppgift att länka inmänniskor i sådana konsumtionsmönster som belastar miljön så litet som möjligt.Att påverka produktionen i denna riktning såg regeringen också som angeläget.Det är viktigt, anfördes det i propositionen, att konsumenterna blir medvetnaom betydelsen av att handla - i dubbel bemärkelse - miljöanpassat trots att ettsådant handlande kan komma i strid med kortsiktiga intressen. En sådaninriktning av konsumentpolitiken ligger dessutom i linje med FN:shandlingsprogram , som innehåller miljömål med ambitionen att uppnålångsiktigt hållbara produktions- och konsumtionsmönster i ett globaltperspektiv. Den stämmer också, framhöll regeringen vidare, väl överens medinnehållet i EU:s konsumentpolitiska program och programmet för det nordiskasamarbetet på konsumentområdet. I har det kretsloppsanpassadeproducentansvaret för vissa varugrupper liksom miljömärkningen sammaövergripande syfte. I propositionen förutskickades att en åtgärdsinriktadhandlingsplan skulle utarbetas för hur miljömålet i konsumentpolitiken skallförverkligas.Utskottet såg i sitt av godkända betänkande med tillfredsställelseatt det allt starkare sambandet mellan miljöpolitik och konsumentpolitik komtill uttryck i ett särskilt konsumentpolitiskt mål. Vidare delade utskottetregeringens uppfattning att det ligger i konsumenternas intresse att sådanakonsumtions- och produktionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna påmiljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet uttaladeockså sin tillfredsställelse med att regeringen beslutat tillkalla en särskildutredare med uppgift att utreda frågan om hur miljömålet i konsumentpolitikenskall uppnås och lägga fram förslag till en åtgärdsinriktad handlingsplan (bet.1994/95:LU32).I den nu aktuella skrivelsen lämnar regeringen en presentation av sin syn påcentrala frågor som rör det miljömål som gäller för konsumentpolitiken. Enhandlingsplan för arbetet med att uppfylla målet läggs fram. Handlingsplanenutgör ett led i regeringens arbete för att uppnå en hållbar utveckling ochinleder en process vars syfte är att uppmuntra och underlätta för hushållen attta ett ökat ansvar för miljön och resurshushållningen. Det är enligt regeringenangeläget att insatser görs så att miljömålet även i praktiken får samma tyngdsom övriga konsumentpolitiska mål.Regeringen redovisar i skrivelsen sin avsikt att ge ettsektorsansvar för konsumentrelaterade miljöfrågor samt uppgiften att formulerasektorsmål för att precisera miljömålet i konsumentpolitiken. Vidare betonasatt mer kunskap behövs om frågor som rör konsumenterna och miljön som grund förbeslut om åtgärder och uppföljning. Eftersom kunskap också är en förutsättningför ändrat beteende, utgör utökad förmedling av kunskap och information tillhushållen en central del av handlingsplanen.I skrivelsen presenteras olika åtgärder som regeringen anser vara viktiga närdet gäller konsumtionen och produktionen av varor och tjänster. Regeringen tarockså upp frågor som rör hushållens boende och resande och anser bl.a. attkonsumenternas val av transportmedel och bostad måste underlättas genom bättreinformation om miljöaspekter.Vidare betonas i skrivelsen den lokala verksamhetens betydelse och behovet avatt stöd till frivillig verksamhet som rör konsumentrelaterade miljöfrågorprioriteras. Aktivt internationellt arbete, bl.a. inom , EU, och FN,lyfts också fram. Avslutningsvis behandlar regeringen hur uppföljningen avmålet och redovisningen av arbetet bör genomföras.Skrivelsen grundar sig på utredningsbetänkandet (SOU 1996:108) Konsumenternaoch miljön samt rapporter med förslag till utformning av ettsektorsansvar för miljömålet i konsumentpolitiken (Rapport 1997:19) och ommiljön i konsumentpolitiken (Rapport 1997:31).Utskottet har vid ett studiebesök hos inhämtatinformation om bl.a. verkets arbete med miljöfrågor.I det följande kommer utskottet att under skilda rubriker behandla de frågor iregeringens skrivelse som har tagits upp i de väckta motionerna samt despörsmål i övrigt som har aktualiserats motionsvis. Sammanlagt behandlas ibetänkandet 55 motionsyrkanden, som rör en mängd olika frågor inom detkonsumentpolitiska området.MiljömåletSom tidigare redovisats innebär miljömålet för konsumentpolitiken att sådanakonsumtions- och produktionsmönster skall utvecklas som minskar påfrestningarnapå miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. Frågor som gällerdet konsumentpolitiska miljömålet tas upp i två motioner.I motion L712 av (), som väckts , framhålls att miljömålet måste ha samma tyngd som övrigakonsumentpolitiska mål. Motionären påpekar att miljömålet emellertid mångagånger står i konflikt med övriga konsumentpolitiska mål, och för att kommatill rätta med detta problem föreslås bl.a. att det sätts pris påmiljöförstöringen. Eftersom konsumentpolitiken även berör många andra politiskaområden är det enligt motionären också viktigt att man i offentliga utredningaroch propositioner beaktar förväntade effekter på hushållens miljöpåverkan.Motionären begär ett tillkännagivande om miljömålet i konsumentpolitiken(yrkande 5).Tanja Linderborg m.fl. (v) efterlyser i motion L12 en mer genomtänkt,sammanhållen och genomgripande konsumentpolitik med fler ekonomiska incitamentför att främja utvecklingen av kretsloppssamhället. Enligt motionärerna bör ensådan politik genomsyra alla berörda politiska områden. Ett tillkännagivandehärom begärs i motionen (yrkande 1).I den nu aktuella skrivelsen anförs inledningsvis att området konsumenternaoch miljön till stora delar är tvärsektoriellt och spänner över flera poli-tikområden. En hållbar utveckling innebär att vi som lever klarar vårabehov utan att äventyra förutsättningarna för framtida generationer. Ekonomiskutveckling, en rik kultur och social välfärd måste gå hand i hand med skydd avmiljön och hushållning med naturresurserna. Vidare framhålls att eftersommiljömålet är en nyhet inom konsumentpolitiken det är angeläget att det nu görsinsatser så att detta mål även i praktiken får samma tyngd och genomslag som deövriga målen. Målet har tillkommit eftersom det fordras att hushållen övergårfrån att utföra enstaka symbolhandlingar på miljöområdet till att ändra sinalevnadsvanor för att de på så sätt skall kunna bidra till en ekologiskt hållbarutveckling.Regeringen påpekar i skrivelsen att konsumenterna vid inköp av varor ochtjänster kan ställa krav på och välja alternativ som är bättre ur miljösynpunktän andra i övrigt likvärdiga produkter men också avstå från viss typ avkonsumtion. Hushållen kan även ta hänsyn till miljön vid användningen av varor,hanteringen av avfall samt vid den egna produktionen av vissa förnödenheter somutgör ett alternativ till köp av en viss vara eller tjänst. En effekt avkonsumenternas efterfrågan på miljöanpassade alternativ är att producenternapåverkas att tillverka miljöanpassade varor och tjänster i större utsträckning.Hållbara produktionsmönster kan således uppnås genom påverkan frånkonsumenterna och deras företrädare.I skrivelsen framhålls vidare att förekomsten av målkonflikter kan leda tillsvårigheter för enskilda hushåll och konsumenter att agera på ett miljöanpassatsätt. Det är enligt regeringen viktigt att sådana konflikter identifieras ochuppmärksammas, även om de inte alltid går att undvika. ekonomiskavårproposition (prop. 1996/97:150) har regeringen framhållit att propositioneroch utredningar av betydelse skall åtföljas av en ekologiskhållbarhetsbeskrivning. Ett sådant tillvägagångssätt torde, enligt vad somanförs i den nu aktuella skrivelsen, bidra till att antalet målkonflikter kanminska också på för hushållen viktiga områden.Utskottet vill för sin del uttrycka sin tillfredsställelse över attregeringen nu lägger fram en åtgärdsinriktad handlingsplan för hur miljömålet ikonsumentpolitiken skall kunna förverkligas. En plan för att inleda en process,som syftar till att uppmuntra och underlätta för hushållen att ta ansvar förmiljön, har enligt utskottets mening ett betydande värde. De åtgärder somregeringen nu förutskickar kan leda till att målkonflikter lättare identifierasoch undviks. Mycket talar sålunda enligt utskottet för att åtgärderna är ägnadeatt bidra till en utveckling som befrämjar ett samhälle grundat på hållbarhet.Av det anförda följer att utskottet anser att det nuvarande miljömålet förkonsumentpolitiken bör ligga fast. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotionerna L712 yrkande 5 och L12 yrkande 1.I motion L14 av m.fl. (m) förespråkas ett ytterligarekonsumentpolitiskt miljömål, nämligen att svensk konsumentpolitik skall slåvakt om konkurrens och valfrihet. Konkurrensen utgör enligt motionärerna ettviktigt incitament för utveckling av nya och mer energisnåla produkter. Enförutsättning för konkurrensen är konsumenternas valfrihet. Motionärerna anseratt bör begära en komplettering av skrivelsen i enlighet härmed(yrkande 1).Något ytterligare konsumentpolitiskt miljömål, utöver det som tillkom förmindre än , anser utskottet inte påkallat. Enligt utskottets meninghar den konsumentpolitik som bedrivs enligt de nuvarande målen stor betydelseför en väl fungerande marknad, och konsumentpolitiskt betingade åtgärder bidrari allra högsta grad till en effektiv konkurrens på sunda villkor.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L14 yrkande 1.Konsumentverkets sektorsansvarDe övergripande målen för och inriktningen av verksamhet haranpassats till de beslutade nationella målen för konsumentpolitiken.Verkets arbetsuppgifter består bl.a. i att utarbeta riktlinjer och föreskriftersamt tillsynsarbete. är verket uppdelat i fyra olikaverksamhetsgrenar: hushållning, produktkvalitet, kunskapsförmedling och KO-funktionen. KO handlägger ärenden enligt marknadsföringslagen (1995:450),avtalsvillkorslagen (1994:1512) och produktsäkerhetslagen (1988:1604). Medutgångspunkt i målen för verksamheten, där miljömålet ingår som en del, arbetarKonsumentverket med miljöfrågor. Verket är ansvarig myndighet förden europeiska energimärkningen, genomför varuprovningar, deltar i arbetet medden nordiska miljömärkningen, utfärdar föreskrifter beträffande EU:smiljömärkningssystem samt gör utbildnings- och informationsinsatser m.m.I skrivelsen påpekas att frågor som rör hushållen och miljön i storutsträckning är av horisontell karaktär och att ett flertal olika aktörer är,eller skulle kunna vara, verksamma inom området. Ett löpande och nära samarbetemellan berörda myndigheter och i förhållande till övriga berörda aktörer ärdärför av stor betydelse. Ett sådant samarbete torde också leda till attintresse- och målkonflikter undviks i högre grad och till att ett samlatbudskap kan ges till konsumenter och näringsliv i frågor som rör konsumenternaoch miljön.