bet · GL01KrU11 · 1998-03-12 00:00:00 — Översättningstexten kan - sägs det iöverenskommelsen - användas för att generera syntetiskt tal i s.k.talsyntesutrustning, även benämnd prator. Även text-TV-utbudet kan görastillgängligt genom pratorn. Lämplig mottagarutrustning finns emellertid intetill rimlig kostnad för enskilda hushåll. SVT har ingående studerat frågan ochfortsätter följa utvecklingen på området, bl.a. i samarbete inom EuropeanBroadcasting Union. Av överenskommelsen framgår vidare att SVT undertillståndsperioden avser att genomföra realistiska försök med s.k. syntolkning,vilket innebär att det visuella skeendet i ett TV-program beskrivs.Utskottet konstaterar att det ankommer på SVT att som självständigt företagavgöra om och när översättningstext skall göras tillgänglig på det sätt sommotionärerna föreslår. Det kan tilläggas att den digitala sändningsteknikenkommer att medföra stor överföringskapacitet, vilket medger flerprogramtjänster på mindre utrymme. Den första uppföljningsrapporten kommer attföreligga . Utskottet utgår från att det av dennarapport framgår hur SVT uppfyllt sitt public service-uppdrag även i dettaavseende.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.I motion Kr243 (s) krävs större tillgänglighet till SVT:s program förhörselskadade. Motionsyrkandet syftar i huvudsak till att program ellerprograminslag där talet är svårt att uppfatta skall kompletteras med text-TV-textning samt att digital-TV:s möjligheter för ökad service till hörselskadadeskall beaktas redan i uppbyggnadsskedet.Av den ovan nämnda överenskommelsen mellan SVT, SR och UR omprogramverksamheten om och för funktionshindrade framgår bl.a. att kunskap omhörselhandikappades problem och behov då det gäller ljudkvalitet förmedlas iSVT:s internutbildning och att ljudkvaliteten bevakas löpande under inspelningoch bearbetning av programmen.Utskottet behandlade frågan om textning av SVT:s program. Enutförlig redogörelse för den programtextning som görs inom företaget återfinnsi betänkande 1996/97:KrU8 (s. 8-9). Redogörelsen visar att SVT gjort betydandeinsatser på området.Utskottet vill även med anledning av den nu aktuella motionen erinra om deskyldigheter som gäller för SVT att beakta funktionshindrades behov och attunder tillståndsperioden öka möjligheterna för funktionshindrade att ta del avprogrammen genom att använda ny teknik. Med hänvisning till vad som i detföregående anförts om programföretagets självständighet och om den väntadepublic service-rapporten avstyrks motion Kr243 (s).I en motion, Kr219 (s), behandlas frågan om handikapporganisationernasinformationsmöjlighet i SVT. Motionen syftar till att SVT:s sändningsvillkorskall ändras så att handikapporganisationer, liksom myndigheter, får möjlighetatt informera om sin verksamhet t.ex. i programmet Anslagstavlan.Enligt sändningsvillkoren skall SVT kostnadsfritt sända meddelanden som är avvikt för allmänheten om en myndighet begär det. SVT skall tillse attmeddelandet ges en lämplig utformning och att det inte genom sin omfattningeller på annat sätt inverkar menligt på programverksamheten (19 §).Utskottet avstyrkte ett motionsförslag med liknande innehåll våren 1997(bet.1996/97:KrU8). Utskottet ansåg inte att det var motiverat att underlöpande tillståndsperiod ta initiativ till en vidgning av den krets som harrätt att kostnadsfritt sända meddelanden i SVT. Utskottet intar alltjämt sammaståndpunkt. Motionen avstyrks således.Mediets genomslagskraftI motion Kr306 (kd) anförs att det är viktigt att program med våldsinslag intevisas på tider då man kan förvänta sig att barn ser på TV. Varken direkt föreeller efter barnprogram bör våldsinslag få förekomma, menar motionärerna.Yrkandet syftar till att SVT:s årliga uppföljningsrapporter skall följassärskilt noga vad gäller utvecklingen av program som innehåller våldsinslag(yrkande 5).Enligt radio- och TV-lagen (1996:844) får program med ingåendevåldsskildringar av verklighetstrogen karaktär eller med pornografiska bilderinte sändas i televisionen och på sådant sätt att det finns enbetydande risk för att barn kan se programmen, om det inte av särskilda skäländå är försvarligt (6 kap. 2 §). Det anses exempelvis vara försvarligt attvisa våldsskildringar som ingår som ett led i nyhetsförmedlingen. (Se prop.1995/96:160 s. )Enligt radio- och TV-lagen får villkor för sändningstillstånd avse bl.a.skyldighet att ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft när detgäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen(3 kap. 2 § första stycket p. En bestämmelse av denna innebörd återfinns iSVT:s nu gällande sändningstillstånd (7 §). Enligt sistnämnda paragraf bör SVTägna stor uppmärksamhet åt sättet att skildra våld i nyhetsprogram och andraprogram som informerar publiken om det faktiska våld som förekommer.Enligt anslagsvillkoren skall SVT - som nämnts i det föregående - årligenfölja upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts (p. 22)och TV utövar tillsyn över efterlevnaden avregler för sändningarnas innehåll. behandlade nämnden tvåärenden om verklighetsvåld i nyhetsprogram. Av följande referat framgår denpraxis som nämnden tidigare tillämpat och den nya praxis som nämnden ämnartillämpa i fortsättningen (beslut , dnr340/97-22).Hittillsvarande praxis innebär bl.a. att återhållsamhet i framställningssättetskall iakttas vid sändningar som äger rum vid tider då barn kan förutsättas tadel av programmen. Nämnden har dragit en gräns vid . Våldsskildringarsom sänds bedöms betydligt strängare än sådana som sändssenare. Med beaktande av tidigare gjorda uttalanden om skyldighet att bl.a. inyhetsprogram informera publiken om det faktiska våld som förekommer anserGranskningsnämnden att är en väl sen tidpunkt att tillämpa vidbedömning av våldsskildringar i nyhetsprogram. För att inte lägga alltför storahinder i vägen för nyhetsförmedlingen anser nämnden därför att huvudregeln börvara att man vid nyhetssändningar före skall visa stor återhållsamheti framställningssättet.Utskottet uttalade i anslutning till sin behandling av regeringens förslag ompublic service-företagens nuvarande tillståndsperiod bl.a. att den opinion somfinns mot våldsinslag i medierna bör tas på stort allvar. Vidare underströkutskottet att - även om det är svårt att påvisa vilken effekt som medievåldethar på publiken - ett stort ansvar vilar på public service-företagen (bet.1995/96:KrU12 s. 20). Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet vill tillägga att det inte alltid är enkelt att avgöra vilken typav programinslag som är skrämmande eller upprörande för publiken. Föräldrar hardärför självklart ett stort ansvar för barns TV-tittande.I sammanhanget vill utskottet också framhålla den viktiga roll somGranskningsnämnden har då det gäller att granska om SVT levt upp tillbestämmelsen om att hänsyn skall tas till regeln om mediets genomslagskraft.Inom kort kommer - som framgår av tidigare avsnitt i detta betänkande - SVT atttill och överlämna sin första rapportmed uppföljning av hur public service-uppdraget uppfyllts. Utskottet är medhänsyn till programbolagets självständighet och de regler som styr verksamheteninte berett att tillstyrka motion Kr306 (kd) i här aktuell del. Den avstyrkssåledes.SpråkvårdI två motionsyrkanden behandlas frågor om språkvård i radio och TV. Yrkandenaföranleder utskottet att i detta sammanhang erinra om den lagstiftning somgäller dels för sändning av TV-program och rikstäckande ljudradiosändningar,dvs. i realiteten SVT, SR, UR och , dels för sändning av kommersielllokalradio.Enligt bestämmelserna i radio- och TV-lagen får de sändningstillstånd sommeddelas av regeringen förenas med villkor som anges i lagen (3 kap. 1 och 2§§).Sändningstillstånden för SVT, SR, UR och innehåller bestämmelser dels omatt hänsyn skall tas till ljudradions resp. televisionens särskildagenomslagskraft, dels om att programutbudet skall kännetecknas av hög kvalitet.Tillstånden för SVT, SR och UR innehåller även bestämmelser om attspråkvårdsfrågor skall beaktas i programverksamheten.Enligt bestämmelse i lokalradiolagen (1993:120) meddelar Radio- och TV-verkettillstånd att sända lokalradio (4 §). De regler som finns i lagen rörandesändningarnas innehåll är mycket och TV skall övervaka efterlevnaden avtillståndsvillkoren och bestämmelserna i de aktuella lagarna om sändningarnasinnehåll. Programmen granskas av nämnden efter anmälan eller på nämndens egetinitiativ (4 § förordningen /1994:728/ med instruktion för Granskningsnämndenför radio och TV).Motionärerna i motion Ub802 (kd) anser att ansvarig myndighet, och TV, skall följa upp hur språkvården beaktas ipublic service-företagen (yrkande 4).SVT, SR och UR har samordnat språkvårdsfunktionen så att de tre företagengemensamt har två språkvårdare. Språkvårdarna ger fortlöpande råd tillredaktionerna i olika språkfrågor. Rådgivning lämnas även i , ettinternmeddelande för de anställda inom de tre företagen.Utskottet har i olika sammanhang understrukit betydelsen av att svenskaspråket vårdas (se främst bet. 1995/96:KrU7). Utskottet har även erinrat ommediernas betydelse för stil- och språkutvecklingen och har framhållit att ettsärskilt ansvar vilar på journalisterna och språkvårdarna vid public service-företagen (bet. s. 12).Det ovan anförda visar att språkvårdsfrågorna beaktas inom de treprogramföretagen. Utskottet kan vidare konstatera att Granskningsnämndensuppdrag inbegriper de bestämmelser i företagens sändningstillstånd som rörspråkvården. Motionsförslaget är således tillgodosett. Yrkandet avstyrks.I samma motion, Ub802 (kd), yrkas att det skall finnas bestämmelser omspråkvård i sändningstillstånden för kommersiella företag (yrkande 3).Utskottet har inhämtat att en journalist inom nyhetsredaktionen vid harfått i uppdrag att granska språket i nyhetssändningarna. Programpresentatörernafår viss utbildning i uttal och språkvård. Vidare deltar företaget med enrepresentant i Mediespråkgruppen, ett informellt och frivilligt forum förspråkvård med deltagare från - förutom - några av landets störstatidningar, public service-företagen och TT.Utskottet delar den uppfattning som ligger till grund för yrkandet, nämligenatt det är viktigt med språkvård även i . Som framgår av den lämnaderedovisningen görs också insatser inom företaget för språkvården. Med hänsyntill frågans vikt förutsätter utskottet att regeringen - då fråga uppkommer omfortsatt tillstånd för eller nytt tillstånd för annat kommersiellt företag- överväger om det finns behov av att komplettera reglerna om medietsgenomslagskraft och hög kvalitet med en särskild bestämmelse om språkvård.Då det gäller frågan om språkvård i den privata lokalradion vill utskottethänvisa till att en särskild utredare tillsatts med uppdrag att lägga framförslag om villkoren för den framtida kommersiella lokalradion (dir. 1997:138).Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 1 december 1998.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.Organisatoriska frågor om nyhetsförmedlingFörslaget i motion K310 (c) syftar till att frågan om en fortsatt utveckling avSVT:s regionala nyhetsförmedling skall lyftas fram inför beslutet om nästatillståndsperiod (yrkande 9).En av utgångspunkterna för riksdagsbeslutet om public service-verksamheteninför nuvarande tillståndsperiod var att hela landet måste speglas i SVT:sprogramproduktion, inte minst i nyhetsrapporteringen. Sändningstillståndet förSVT innehåller en bestämmelse om att SVT skall sända regionala nyhetsprogram iminst samma omfattning som under (10 §). Anslagsvillkoreninnehåller dels en bestämmelse om att SVT skall ha en distriktsorganisation meden sådan uppbyggnad att förhållandena i hela landet kan speglas (p. 13), delsen bestämmelse om att distriktens resurser för nyheter och samhällsbevakningfortsatt skall stärkas (p. 15).SVT avgör som självständigt bolag hur företaget skall uppfylla de krav somställs i tillstånds- och anslagsvillkor.Utskottet delar den syn som kommer till uttryck i motionen, nämligen att detär av stor vikt att SVT:s regionala nyhetsförmedling fortsätter att utvecklas.Utskottet vill framhålla att förhållandevis , något , harhunnit förflyta sedan SVT:s sändningstillstånd trädde i kraft och attytterligare återstår av tillståndsperioden. Först när en längretid av perioden hunnit förflyta kan det finnas skäl att - med utgångspunkt ihur SVT uppfyllt sitt uppdrag - ta ställning till vilka krav som kan ställas påytterligare utveckling av de regionala sändningarna inför framtiden.Mot den angivna bakgrunden är utskottet inte berett att ta initiativ av detslag som framförs i motionen. Motionsyrkandet avstyrks.I sammanhanget kan nämnas att utskottet har inhämtat att sändningstiden förde regionala nyheterna har ökat med till totalt ca 1 532 timmarfrån till år 1997.I motion Kr206 (m) föreslås att frågan om sammanslagning av Aktuellt ochRapport till en nyhetsredaktion skall utredas.1996 års riksdagsbeslut om public service-verksamheten under perioden1997-2001 innebar bl.a. att det även i fortsättningen skall finnas tvåsjälvständiga nyhetsredaktioner, vilket framgår av anslagsvillkoren för SVT(p. 16).Utskottet vill understryka att nyhetsförmedlingen har central betydelse ipublic service-uppdraget och att de två nyhetsredaktionerna bidrar tillmångfald i nyhetsflödet. Utskottet kan inte finna att det är motiverat att låtautreda möjligheterna att slå samman de två redaktionerna. Motionen avstyrkssåledes.Fråga om parallella analoga och digitala sändningarSom framgår av avsnittet Vissa bakgrundsuppgifter i inledningen till dettabetänkande godkände ett regeringsförslag om att TV-sändningar med digital teknik skall införas med möjlighet för staten attsuccessivt ta ställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta(prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet.1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).Krav på parallella analoga och digitala TV-sändningar har väckts i tvåmotioner. I motion Kr268 (v) anförs att de båda sändningsteknikerna böranvändas parallellt (yrkande 9). Förslaget i motion Kr270(mp) syftar till att de analoga sändningarna skall fortsätta tills övervägandedelen av TV-tittarna har införskaffat teknik för digital mottagning (yrkande56).I sitt yttrande till över regeringens proposition omdigitala TV-sändningar avstyrkte kulturutskottet motionsförslagliknande de nu aktuella. uttalade därvid att parallellasändningar av public service-företagens program givetvis måste pågå . Enligt kulturutskottet var det dock inte lämpligt att ?på nuvarandestadium? precisera parallellsändningarna skulle äga rum.Frågan har, framhöll kulturutskottet, i hög grad samband med hur de dubblasändningarna skall finansieras i ett längre perspektiv. ansågatt det var för tidigt att precisera hur stor andelen TV-hushåll med digitalmottagarutrustning skall vara för att parallellsändningen skall kunna upphöra.Konstitutionsutskottet delade kulturutskottets bedömning.Kulturutskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motionsförslagen avstyrkssåledes.FinansieringsfrågorI fyra motionsyrkanden behandlas frågor som på olika sätt berör finansieringenav public service-verksamheten.Förbud att sända sponsrade program i SR och SVT föreslås i motion Kr244 (m).Enligt motionärerna kan sponsring möjligen accepteras då det gäller frånutlandet inköpta program där sponsring är en förutsättning för visning,exempelvis sportsändningar.Som redovisats i ett tidigare avsnitt i detta betänkande antog riksdagenvåren 1996 regeringens förslag till radio- och TV-lag (prop. 1995/96:160, bet.1995/96:KU29, rskr. 1995/96:296). Beslutet innebar bl.a. attsponsringsbegreppet vidgades och att därmed ett stort antal program som förelagens ikraftträdande - - inte ansågs vara sponsrade ifortsättningen kom att falla in under den nya definitionen (7 kap. 8 § radio-och TV-lagen).Kulturutskottet behandlade samma vår, , regeringens förslag om enradio och TV i allmänhetens tjänst 1997-2001. Propositionen innehöll förslagtill inskränkningar i programföretagens möjligheter att sända sponsradeprogram. Utskottet accepterade utgångspunkten i regeringens förslag, nämligenatt sponsring skulle få förekomma i SVT:s sändningar i samband medsportevenemang (bet. 1995/96:KrU12 s. 29).Utskottet framhöll bl.a. följande.Ett skäl att bibehålla sponsringen i sådana sammanhang är att kostnaderna försporträttigheter ständigt ökar. Genom kravet på mångsidighet i programutbudet ipublic service-televisionen är det angeläget att även SVT har möjlighet attsända dyrbara sportevenemang.Utskottet gör bedömningen att det vidgade sponsringsbegreppet leder till att- utöver vad som föreslås i propositionen - vissa kategorier av sponsradeprogram bör vara tillåtna. Det bör således vara möjligt för SVT, SR och UR attsända samproduktioner som framställts i samarbete med t.ex. programföretag iandra länder, fristående produktionsbolag och fria filmare, där medproducentenfått bidrag från utomstående för sin andel av produktionen. Det bör också varamöjligt för SVT, SR och UR att till marknadsmässigt pris köpa visningsrätt tillprogram som erhållit bidrag från utomstående i ett tidigare led, t.ex. svenskeller utländsk långfilm. Likaledes bör program som framställs av ettprogramföretag inom ramen för ett samarbete inom EBU kunna få återutsändas avSVT och SR, trots att bidrag kan ha lämnats från utomstående. Utskottet villunderstryka att de angivna möjligheterna inte innebär någon ändring iförhållande till nu gällande regler.Vidare bör det - liksom - vara tillåtet för SVT och SR att träffauppgörelse om sponsring när företaget i fråga är arrangör - under förutsättningatt programmet direktsänds till flera länder antingen arrangemanget sker inomramen för ett åtagande gentemot EBU eller arrangemanget är av liknandebetydelse.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motionsyrkandet avstyrks därför.Förslag som syftar till att inrätta alternativa finansieringsformer för attåstadkomma en kvalitetsproduktion berörs i tre motionsyrkanden.Motionärerna bakom motion Kr302 (fp) anför att SVT har en dominerandeställning som producent, uppköpare och finansiär av kvalitets-TV, vilket skaparbrist på mångfald. Motionsförslaget syftar till att alternativafinansieringsformer skall bildas (yrkande 2). Liknande tankegångar finns imotion K310 (c). Motionärerna bakom sistnämnda motion anser att det bör finnasstörre mångfald då det gäller finansieringsmöjligheterna för TV-produktion ochföreslår att fristående fonder skall inrättas för ändamålet (yrkande 13).Finansieringen av en kvalitetsproduktion bör enligt förslag i samma motion skegenom intäkter från TV-reklamen (yrkande 14).Genom pressmeddelande aviserade regeringen att den avseratt föreslå ett särskilt permanent stöd till SVT på per årför kvalificerad programproduktion såsom dokumentärer, dramatik och program förbarn och ungdom.En särskild utredare har på regeringens uppdrag avgettbetänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172). I betänkandetbehandlas frågor av det slag som de nu aktuella motionsyrkandena tar upp.Utredaren föreslår att en fond skall inrättas med ändamålet att stödja svenskkvalitetstelevision producerad utanför de sändande bolagen. Fonden föreslås blifinansierad helt med statliga anslag och administrerad av en ny myndighet.Medel ur fonden skall kunna utgå som produktionsstöd eller somunderlagsbefrämjande bidrag till TV-program inom genregrupperna kortfilm ochdokumentärer. Fonden bör enligt utredaren finansieras med medel ur TV 4:skoncessionsavgift. bör avsättas för en treårigförsöksverksamhet, som därefter bör utvärderas. Betänkandet har interemitterats.Utskottet konstaterar att motionärernas förslag aktualiseras i den nämndautredningen och anser att därför inte bör föregripa regeringensöverväganden om stöd till kvalificerad TV-produktion med anledning avutredningsförslaget. Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet förslag som syftar till att regeringen ifortsättningen inte skall få besluta distributionsform för SVT och till att SVTinte skall få inrätta betal-TV-kanaler. Vidare behandlas yrkanden om att enpolitikerkanal resp. en folkbildningskanal skall inrättas. Slutligen behandlasen fråga med anknytning till EU:s TV-direktiv.Motionärerna bakom motion Kr301 (m) yrkar att regeringens möjlighet att styradistributionsform för SVT skall upphävas. Syftet bakom motionen synes vara attSVT skall få sända över via satellit.En av utgångspunkterna för beslut om public service-verksamhetenär att av den fast bosatta befolkningen skall kunna ta emot TV-programmen. Om SVT vill uppnå denna skyldighet genom att sända via satellitskall regeringens medgivande inhämtas. (Se prop. 1995/96:161 s. 84 och bet.1995/96:KrU12 s. 30 f.) Sändningstillståndet för företaget innehåller enbestämmelse i enlighet härmed (2 §).Skälet till bestämmelsen om distributionen av SVT:s program angavs iregeringens proposition enligt följande (s. 86-87).Frågan om på vilket sätt SVT:s program skall distribueras har emellertid ettnära samband med frågan om vilken teknik för TV-sändningar som skall användas iframtiden. Inför de viktiga avgöranden som kommer att behöva träffas är detangeläget att programföretagen agerar i enlighet med den strategi för tekniskaförändringar som statsmakterna kan komma att fatta beslut om. Därför börregeringens medgivande inhämtas före beslut om att inleda nyasatellitsändningar. Detta torde i första hand gälla för SVT, menförutsättningarna bör givetvis vara de samma för övriga programföretag.Riksdagen godkände regeringens förslag (rskr. 1995/96:297).Regeringen har medgett att SVT får inleda sändningar viasatellit för att nå allmänheten i Sverige.Utskottet konstaterar att den del av motionsyrkandet som syftar till att SVTskall få sända via satellit över blivit tillgodosedd sedan motionenväcktes. Då det gäller det mer övergripande förslaget i motionen, nämligen ettupphävande av regeringens möjligheter att styra programföretagets val avdistributionsform för att nå hela landet, är utskottet inte berett att tainitiativ till någon ändring av gällande regler. Motionen avstyrks därför.Frågan om SVT skall få inrätta betal-TV-kanaler behandlas i motion Kr302 (fp).I motionen anförs att SVT har begärt att få starta betal-TV-kanaler.Motionärerna framhåller att det finns principiella invändningar mot att denlicensfinansierade televisionen ytterligare vidgar sitt område och dessutomblir mer kommersiell, vilket strider mot SVT:s uppgift. Motionsförslaget syftartill att skall besluta att SVT inte skall tillåtas att starta betal-TV-kanaler (yrkande 8).I proposition 1995/96:161 En radio och TV i allmänhetens tjänst uttaladeregeringen bl.a. följande.En allmän förutsättning för den programverksamhet som bedrivs i allmänhetenstjänst är att programmen skall kunna tas emot utan krav på särskilda avgifter.Mot denna bakgrund är regeringen inte beredd att nu lägga fram förslag medanledning av SVT:s begäran om att få pröva betal-TV och pay per view. Omförutsättningarna skulle förändras, t.ex. i samband med införande av sändningarmed digital teknik, avser regeringen att återkomma till (prop. s.80).Regeringen har därefter i prop. 1996/97:67 Digitala TV-sändningar funnit attdet finns skäl som talar både för och emot att ett public service-företag somfinansierias med TV-avgiftsmedel skall få ta ut särskilda avgifter av brukarnaför vissa tjänster, varför frågan borde studeras ytterligare. Regeringen avsågatt uppdra åt en särskild utredare att lägga fram förslag om huruvida SVT börfå möjlighet att finansiera vissa sändningar med särskilda avgifter och vilkavillkor som i så fall bör gälla (prop. s. 33-34). ansåg i sittyttrande över propositionen till att utredarens förslaginte borde föregripas. hade samma uppfattning somkulturutskottet (yttr. 1996/97:KrU4y, bet.