bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Motionärerna efterlyser därför handlingspsåväl lokal som central nivå för att kvinnorna skall kunna känna sig trygga påplatser och i kollektivtrafiken.I motion 1997/98:T40 (mp) framhålls att barnets bästa i trafiksammanhang bör lyfram genom att ett tydligare barnperspektiv anläggs i beredningen av transportfBarnperspektivet bör tillämpas i fråga om infrastruktursatsningar, telefrågor,kollektivtrafikanläggningar, trafiksäkerhet, hälsa m.m. Barnperspektivet bör omsamtliga myndigheters sektorsansvar på respektive område. Enligt motionärerna bvidare tillämpningen bli mer aktiv och myndigheterna utarbeta en strategi för hbarnperspektivet kan komma till tals inom respektive område.3.4.3 Utskottets ställningstagandeJämställdhetsrådUtskottet konstaterar att transportpolitiken i stor utsträckning handlar omfördelningspolitik. Detta gäller naturligtvis i särskilt hög grad de transportpmålen om tillgänglighet och regional balans. Även målen om en god miljö, en säktrafik och en hög transportkvalitet handlar emellertid ytterst om fördelningenoch risker mellan olika befolkningsgrupper och generationer. Att utformatransportsystemet så att det svarar mot de behov som människor har kräver kunskolika gruppers erfarenheter, behov och värderingar.Utskottet ser mot denna bakgrund positivt på att ett råd knyts till regeringenbelysa olika jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken. Utskförutsätter vidare att närmare riktlinjer för verksamheten kommer att utarbetasredovisas för . Enligt utskottets mening är det vidare naturligt att fkvinnofrid behandlas inom ramen för arbete.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna 1997/98: T39 (v)yrkande 4, 1997/98:T40 (mp) yrkande 22 och 1997/98:T210 (c) yrkande 2.BarnperspektivUtskottet anser att ett barnperspektiv är viktigt att anlägga när det gäller trexempel som visar på detta behov är att barnens tillgång till sin närmiljö kanav olika trafikanläggningar. Utskottet vill vidare erinra om att har raFN:s konvention om barns rättigheter. Enligt konventionen skall alla åtgärderbarn sätta barnens bästa i främsta rummet. Utskottet ser därför positivt på atti den transportpolitiska propositionen har angett att bl.a. barns behov, framföavseende på tillgänglighet, säker trafik och god miljö, bör vara vägledande förtransportsystemets utformning och funktion. Utskottet förutsätter vidare att etbarnperspektiv ingår i de statliga trafikverkens sektorsansvar.Med det anförda anser utskottet att syftet med motion 1997/98:T40 (mp) yrkandetillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.3.5 Insatser för ökad användning av IT inom transportsektorn3.5.1 Regeringens bedömningRegeringen anger att staten bör säkerställa tillgången till en grundläggandeinformationsinfrastruktur. Utvecklingen av nya tillämpningsområden förtransportinformatik bör stödjas bl.a. genom satsning på forskning och utvecklinpilotförsök samt deltagande i det internationella utvecklings- ochstandardiseringsarbetet. Staten bör vidare ta ansvar för att ett regelverk kritransportinformatiken och dess användning skapas. Sådan transportinformatik somfrämjar ett effektivt utnyttjande av befintlig infrastruktur och ett säkrare, toch mera miljöanpassat transportsystem bör prioriteras.Utgångspunkten för regeringens överväganden är att transportinforma-tiken måsteinföras på ett genomtänkt sätt så att ett effektivt utnyttjande av den befintliinfrastrukturen gynnas samt att ökad säkerhet, tillgänglighet och miljöanpassnitransportsystemet främjas. Regeringen anser att insatser framför allt krävs föanvändningen av transportinformatik inom vägtrafikområdet samt inom de områdensom berör samverkan mellan trafikslagen. Regeringens uppfattning är att investeden grundläggande infrastrukturen för transportinformatik bör finansieras på sasom annan infrastruktur. Mot bakgrund av att det bedöms behövas stöd till IT-investeringar i kollektivtrafiken och i kommunerna pekar regeringen på att denplaneringsramen för infrastrukturåtgärder numera kan användas för bl.a. bidragkommunala väghållare för transportinformatik för förbättring av miljö och ökadtrafiksäkerhet.3.5.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T28 (fp) framhålls att informationsteknik är framtidenskommunikationssystem. IT kan emellertid aldrig ersätta andra system helt och håär dock en viktig del i arbetet med att skapa ett lättillgängligt och miljöanpatransportsystem. Inom de traditionella transportsektorerna kan IT utnyttjas blaför transportinformatik. finns det väl utbyggda system inom luftfarsjöfarten. Inom vägtrafiken, som karaktäriseras av en decentraliserad organisatbetydligt svårare att hitta system för en bra transportinformatik. Enligt motiodärför ett ökat användande av IT och transportinformatik uppmuntras.I motion 1997/98:T213 (kd) framhålls att för handikappade och andra grupper somolika skäl inte har tillgång till egen bil är en väl fungerande kollektivtrafikförutsättning för rörlighet och god livskvalitet. En stor brist i landets kolleatt det saknas samlad information om kollektiva resmöjligheter. Enligt motioneni framtiden vara naturligt att resenärer hemma i sin dator eller exempelvis påjärnvägsstation, busstation eller postkontor kan informera sig om kollektivtrafförutsätter dock att alla aktörer inom kollektivtrafiken i samverkar. Iett sådant samarbete mellan SJ och trafikhuvudmännen. Detta samarbete kan docksvårligen utvecklas på rent företagsekonomiska grunder. Regeringen föreslås därutreda möjligheterna att genomföra en kraftfull satsning på ett samlatinformationssystem för landets kollektivtrafik.3.5.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet bedömer att IT-utvecklingen förbättrar möjligheterna att skapa ett efsäkert, tillgängligt och miljöanpassat transportsystem. IT ger även möjligheterförbättrad samverkan inom och mellan trafikslagen. Utskottet ser därför positivregeringen anför om att utvecklingen av informationsteknik för transporter börbl.a. genom satsningar på forsknings- och utvecklingsverksamhet, pilotförsök sadeltagande i det internationella utvecklings- och standardiseringsarbetet. Utskdet också, i likhet med regeringen, angeläget att en offentlig infrastruktur fötransportinformatik byggs upp och att staten tar ansvar för att ett regelverk ktransportinformatiken och dess användning skapas.Enligt utskottets mening är regeringens riktlinjer väl ägnade att främja en posutveckling av IT och transportinformatik. Med hänvisning till det anförda anseratt motion 1997/98:T28 (fp) yrkande 11 till väsentlig del blir tillgodosedd. Nåinitiativ från sida är därför inte nödvändigt varför motionsyrkandetUtskottet konstaterar beträffande motion 1997/98:T213 (kd), om ett gemensamtinformationssystem för kollektivtrafiken, att transportinformatik på många sättunderlätta resandet. Utskottet vill vidare hänvisa till det av SJ och trafikhuvgemensamt ägda företaget . Detta företag skall främja ett ökat koresande genom att samordna regional- och fjärrtrafiken så att det blir attraktiresenärer, oavsett resmål och bostadsort, att resa med tåg, buss och båt. Dettagenom samordnade tidtabeller, taxor och regler, en biljett för hela resan, samotelefonupplysning samt samverkande informations- och bokningscentraler. Som ettVägverkets strävan att stärka kollektivtrafikens konkurrenskraft stöder verketvidareutveckling av Samtrafikens informationssystem.Vägverket har vidare föreslagit att en statlig kommitté och en IT-samordnare timed uppgift att verka för en utveckling och ökad användning av informationsteknkollektivtrafiken. Av propositionen framgår att regeringen delar uppRegeringen anser att det är av stor vikt att informationen om de kollektivatransportsystemen förbättras och blir mer heltäckande samt att informationsteknnya möjligheter som bör tas till vara. Ansvaret för uppföljningen på statlig nidenna utveckling anges emellertid i huvudsak åligga ansvariga trafikverk. Efteruppgifterna är av trafikslagsövergripande karaktär bör det övervägasRikstrafiken en samordnande roll.Med hänvisning till vad som ovan anförts anser utskottet att det nu behandlademotionsyrkandet till väsentlig del blir tillgodosett. Något initiativ från riksdärför inte nödvändigt. Utskottet avstyrker därmed motion 1997/98:T213 (kd) yrk28.3.6 Forskning och utveckling3.6.1 Regeringens överväganden och förslagI sina överväganden rörande transportforskningens mål anser regeringen att detgrundläggande krav som bör ställas på den fortsatta transportforskningen. Den sta fram underlag för åtgärder som krävs för att de av fastställda måltransportområdet skall uppnås, dels skapa handlingsberedskap inför problem somkan förutses och bygga upp en kompetens- och kunskapsbas inför framtiden.övergripande mål för forskningen som beslutades och bekräftades i 1996forskningspolitiska proposition bör ligga fast, anser regeringen.Regeringen pekar ut ett antal prioriterade forskningsområden, dels inom strategtransportforskning, dels inom tillämpad transportforskning. Dessa är:Strategisk forskning:långsiktig hållbarhetkommunikationernas betydelse och roll i samhälletprocesser och modeller för planering, styrning och uppföljningTillämpad transportforskning:miljöanpassade transporter och drivmedelkollektiv persontrafik och offentligt betalda resorsäkerhet i transporterlogistik och samverkande godstransportlösningartransportinformatikinfrastrukturens drift och underhåll.Regeringen betonar i sammanhanget att regeringens och främsta uppgifdet gäller styrningen av forskningen inom kommunikationsområdet liksom hittillsvara att ange övergripande ramar och riktlinjer samt att svara för att det skapeffektiv organisation för förvaltning av avsatta resurser. Planering och genomfbör överlåtas på ansvariga myndigheter och på forskarna.I ett delavsnitt rörande forskningssamverkan konstaterar regeringen att forskniinom transportområdet domineras starkt av näringslivet, främst bil- och motorinTransportmedelsindustrin hör till de branscher som har de högsta totala kostnadforskning och utveckling. Insatserna är dock främst inriktade på att främja indverksamhet med anknytning till olika produkter och i mindre grad på att utveckltransportsystemet som sådant. Trots detta förekommer en betydande samverkan melstatliga forskningsmyndigheter och näringslivet. Denna samverkan bör vidareutveI sammanhanget meddelar regeringen sin avsikt att tillkalla en särskild utredaruppgift att se över den samlade statliga verksamheten på avgas- och bränsleområBakgrunden är att regeringen blivit uppmärksammad på att viktig forskning bedriområdet men att de långsiktiga finansieringsförutsättningarna är oklara. Utredalämna förslag på forsknings- och utvecklingsuppgifter som bör prioriteras. Hanockså föreslå ett sammanhållet program för en tioårsperiod med en utvärdering eår. Utredaren bör också undersöka möjligheterna till samverkan med näringslivetInom området miljöanpassade transporter föreslår regeringen attKommunikationsforskningsberedningens ramanslag förstärks med 20 miljoner kronorfrån för att möjliggöra fortsatta insatser i form av systemdemonstratiomiljöanpassade transporter, forskning om förutsättningarna för att ställa om troch kommunikationer till en bättre hushållning med energi- och naturresurser sauppföljning av erfarenheterna från de pilotprojekt som beredningen medfinansiersina skäl för förslaget anför regeringen bl.a. att transportsektorns andel avenergianvändningen har ökat kontinuerligt och att sektorn svarar för ungefär häden slutliga användningen av oljeprodukter. Mot den bakgrunden framstår behovetförbättrade kunskaper som en särskilt viktig fråga.Enligt regeringen är det främst en effektivare användning av traditionella drivi det kortare perspektivet kan bidra till miljöförbättringar. Dock bör statligtfortsättningsvis utgå till åtgärder som i det längre perspektivet syftar till ekonkurrenskraft för biobränslen. Regeringen erinrar i sammanhanget om att riksd1997 (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) godkände utformniav ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystBeslutet innebär att insatserna intensifieras för att sänka produktionskostnadeetanol baserad på cellulosahaltiga råvaror. Vidare erinrar regeringen om att ri1996 godkände en femårig programperiod för ett fordonstekniskt forskningsprogra(prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:NU2, rskr. 1996/97:122). Ett av målen för prograär att skapa förutsättningar för utveckling av fordon och fordonskomponenter somotsvarar högt ställda krav på kretsloppsanpassning, minskad miljöbelastning ocbränsleförbrukning. De statliga insatserna skall i detta sammanhang ses som ettkomplement till de betydligt större resurser som fordonsindustrin satsar på tekutveckling. Härvid fäster regeringen stort avseende vid att svensk bilindustriåtagit sig att sänka bränsleförbrukningen jämfört med årSom en del av energipolitiska beslut (prop. 1990/91:88, bet. 1990/91:Nrskr. 1990/91:373) - rörande ett tidsbegränsat program för att stimulera utveckteknik för alternativa driv-medel - beslutade om försöksverksamhet mfordon i tätortsmiljö. beslutade (prop. 1992/93:179, bet.1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:361) om ett fyraårigt program för forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande el- och hybridfordon. Stöd tillmed alternativa drivmedel ges genom att bränslet undantas från energibesk(s.k. pilotprojektdispenser). Regeringen anser att den kunskap som byggts upp iramen för pilotprojektdispenserna bör följas upp.I fråga om samspelet mellan nationell och internationell transportforskning anfregeringen att möjligheterna till samordning mellan nationella insatser och fräforskningsprogram bör tas till vara i ökad utsträckning. Med hänsyn till EU-forskningens omfattning är det enligt regeringen mycket angeläget att se till afår största möjliga utbyte av de gemensamma europeiska forskningsresurserna.Regeringen avser att uppdra åt Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) att uthur kunskapsöverföringen från EU:s ramprogram kan förbättras.3.6.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T44 (c) anförs att har stött forskning ommetanoldrivna bränsleceller men att detta stöd har upphört. Enligt motionären bsjälvfallet vara ett prioriterat intresse att stödja forskning som rör kretslop(yrkande 1).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T45 (m) delar i stort regerbedömning om transportforskning. De av regeringen angivna prioriteringarna beröhög grad målet att uppnå ett långsiktigt hållbart transportsystem. Härvid finnsuppmärksamma de metoder som tillämpas för att bedöma vad som är långsiktigthållbart. Motionärerna betonar att tillväxt i hög grad bidrar till utvecklingensom är både resurssnål och miljövänlig. Dessutom måste forskningen inriktas påmodeller som visar känsligheten för ekonomiska styrmedel.Vikten av bättre kunskap vid trafikplaneringen betonas i motion 1997/98:T30 (kdEnligt motionärerna är det alltför lätt att fatta beslut om olönsamma invtrafikens infrastruktur. Därför bör ökade resurser avsättas till forskning ochKFB:s regi (yrkande 7).Enligt vad som framhålls i motion 1997/98:T31 (c) bör det lokala bansystem somunder utveckling i betraktas som ett riksintresse. Staten bör därför meden fortsatta satsningen, anser motionären (yrkande 2).Motion 1997/98:T35 (c) behandlar bl.a. frågan om tillgången på biobränslen.Motionärerna hävdar att utfasningen av blyhaltig bensin har varit framgångsrikföljd av kraven på att minst en pump för sådant bränsle skall finnas vid varjeMotsvarande krav bör enligt motionärerna ställas vad gäller biobränslen (yrkandI samma motion anförs att de offentliga institutionerna utför ett omfattandetransportarbete. Genom bl.a. upphandling kan dessa bidra till att minska trafiknegativa miljöpåverkan. Motionärerna anser att regeringen bör återkomma till rimed ett förslag till handlingsplan för hur myndigheter, verk och statliga företbidra till ett effektivare resande och hur de kan använda alternativa drivmedel(yrkande 13).3.6.3 Utskottets ställningstagandeI propositionen föreslås att Kommunikationsforskningsberedningens ramanslagförstärks med för att möjliggöra fortsatta insaav systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter m.m. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag.I motion 1997/98:T44 (c) hävdas att forskning om förnybara bränslen alltid börföreträde. Därför bör staten stödja forskning om metanoldrivna bränsleceller (y1). Med anledning av yrkandet har utskottet inhämtat följande.En bränslecell kan liknas vid ett batteri som kontinuerligt genererar elektricivärme med hjälp av ett gas- eller vätskeformigt bränsle samt syra. Den endarestprodukten är vatten. De bränsleceller som finns drivs vanligen på natomvandlas till vätgas. har bränsleceller varit för dyra för konventionanvändning. Men forskningen har visat att de kan förbilligas. Enligt vad utskottestas bränslecellsdrivna bussar i och . Benzutvecklat en minibuss som kan uppnå /h och går per tankning.Bränslecellsforsk- ning stöds i bl.a. av (). Stiftelsen har som uppgift att stödja långsiktig forskning som tar silösa större miljöproblem. Ett MISTRA-program går under namnet for a Better Environment. Värd för programmet är Kungliga Tekniska högskoStockholm (KTH). Förutom KTH-forskare medverkar forskare vid samt vid universiteten i och . Även företag som ochEricsson är engagerade i programmet. MISTRA finansierar programmet med 54miljoner kronor fram till mitten av . Industrin bidrar med 40 miljoner kvarav merparten i form av egna arbetsinsatser. är programbudgeten cmiljoner kronor. Bränslecellsforskning finansieras också av Energimyndigheten.med stödet är att främja utvecklingen av motorer för stationär drift. Enligt upinom diskussioner om man inom ramen för sitt fordonstekniska program skalstödja bränslecellsforskning.Utskottet kan konstatera att stöd till forskning av det slag som motionären eftförekommer i inte obetydlig omfattning. Med hänvisning härtill avstyrks motion1997/98:T44 (c) yrkande 1.Enligt vad som framhålls i motion 1997/98:T45 (m) bör forskningen - utöver vadregeringen anser - inriktas på modeller som visar känsligheten för ekonomiskastyrmedel såsom priser, skatter och avgifter. Utskottet vill med anledning häraom att bl.a. i sitt yttrande över förslag anden av kommittén förordade inriktningen på forskningen rörande processer ochmodeller för planering, beslut och uppföljning borde kompletteras med andra modsom visar på känsligheten för ekonomiska styrmedel. Av propositionen framgår atregeringen delar synpunkten. Önskemålet tillgodoses genom att den av kommitténföreslagna prioriteringen av processer och modeller för beslut vidgas till attprocesser och modeller för styrning. Enligt vad utskottet kan finna är syftet mmotionsyrkandet tillgodosett. Någon åtgärd är därmed inte påkallad.Följaktligen avstyrks motion 1997/98:T45 (m) yrkande 7.I motion 1997/98:T30 (kd) föreslås KFB få ökade resurser för forskning och utverörande lönsamheten av olika infrastrukturprojekt. Enligt vad utskottet har inhstödjer KFB nämnda forskning inom ramen för olika projekt. utbetala3,till ändamålet. Under innevarande år har beslut fasammanlagt belopp av ca . I övrigt kan nämnas att Statens instkommunikationsanalys () har ett övergripande ansvar när det gällermetodutveckling inom området. följer den forskning som bedrivs vid olikauniversitet och högskolor. Inför varje inriktningsplanering väljer institutet uspecialområden för analys. pågår analysarbete inom tolv delområdArbetet bedrivs i nära samverkan med trafikverken, vilket säkerställer att inhäkunskap kan nyttiggöras av dem som svarar för kalkylarbetet. När det gäller berav anläggningskostnader är detta i huvudsak ett ansvar för trafikverken själva.att komma till rätta med de ibland stora avvikelserna mellan beräknad kostnad okostnadsutfall är att göra efterkalkyler som närmare klargör vari avvikelsernaSådana efterkalkyler har bl.a. redovisats budgetproposition. Utskottmot den angivna bakgrunden att kalkylering av infrastrukturprojekt är ett förhåväl uppmärksammat område. Med hänvisning härtill avstyrks motion 1997/98:T30 (kyrkande 7.I motion 1997/98:T31 (c) uttalas att försöksverksamheten med förarlöst bansysteUppsala är ett riksintresse och därför bör få statligt stöd. Denna fråga behandutskottet med anledning av en motion i ämnet (bet. 1997/98:TUtskottet sade sig då dela motionärernas uppfattning att staten bör uppmuntra fmed miljövänlig, energisnål och trafiksäker kollektivtrafik. Dock var detKommunikationsforskningsberedningen som på grundval av allmänna riktlinjer frånstatsmakternas sida hade att ta ställning i varje enskilt stödärende. Med dennaansvarsfördelning vore det inte rimligt om pekade ut särskilda projekmer stödvärda än andra. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker därmotion 1997/98:T31 (c) yrkande 2.I motion 1997/98:T35 (c) föreslås skyldighet för oljebolagen att vid varje tanktillhandahålla minst en pump för biobränsle. Enligt vad utskottet har inhämtatnärvarande fem alternativbränslen på marknaden. För dieseldrivna fordon finns ds.k. rapsmetylester (), dels dieselolja med viss inblandning av RME. Förbensindrivna fordon finns två etanolblandningar, den ena etanolinblandden andra inblandning av etanol. Dessutom finns naturgas. Tillgången ppumpar för alternativbränslen varierar över landet men är generellt sett begränOljebolagens försiktiga attityd när det gäller att bygga ut distributionsnätetfrämst sammanhänga med den osäkerhet som råder i fråga om hurbiobränslen skall beskattas. Utskottet, som inte är berett att förorda någon skoljebolagen att tillhandahålla pumpar för biobränslen, avstyrker motionen i denEnligt vad som föreslås i motion 1997/98:T35 (c) bör regeringen förelägga riksdförslag till handlingsplan för hur myndigheter, verk och statliga bolag kan bideffektivare resande, hur de kan använda alternativa drivmedel etc. En myndighetresepolicy av det slag motionärerna synes åsyfta har utarbetats av Vägverket.Dokumentet avser alla tjänsteresor. I ett inledande avsnitt sägs att resandet spå ett ekonomiskt, socialt, säkert och miljöanpassat sätt. Vidare anges i policpå korta sträckor skall överväga om det går att promenera eller cykla. På såväloch tjänstebilar som egna bilar ställs särskilda krav, bl.a. vad gäller skyddsuoch bränsleförbrukning.Utskottet anser inte att regeringen bör utfärda centrala riktlinjer i ämnet. Lätorde vara att varje organisation utformar riktlinjer utifrån sina specifika föMed det anförda avstyrks motion 1997/98:T35 (c) yrkande 13.3.7 Planering av transportsystemet3.7.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att medel, anvisade i planeringsramen för regionalainfrastrukturåtgärder, skall kunna användas till sådana åtgärder inom transportsom på det mest kostnadseffektiva sättet medverkar till att förverkliga detransportpolitiska målen. Ramen skall därvid fortsättningsvis även kunna användtill investeringar i det kapillära bannätet, investeringar på stomjärnvägar sombetydelse för den regionala tågtrafiken samt till miljöförbättrande åtgärder påstatliga vägar och järnvägar i länet. Länsplanen för regional transportinfrastrenligt regeringens uppfattning följaktligen kunna behandla investeringar i anläpå stomjärnvägarna som har betydelse för den regionala kollektivtrafiken. Regerföreslår också att miljöförbättrande åtgärder skall planeras i länsplanerna äveåtgärderna avser befintliga stomjärnvägar och nationella stamvägar. Regeringenatt i den kommande inriktningsplaneringen analysera i vilken grad och i vilkenstaten kan komma att bidra till investeringar i det kapillära bannätet. Av propframgår vidare att det finns ytterligare ett antal ändamål där planeringsramenregional infrastruktur kan komma att spela en roll från och med den kommandeplaneringsomgången. Det gäller bl.a. gång- och cykelvägar och IT inomkollektivtrafiken.3.7.2 MotionsförslagI motion 1997/98:T33 (s) framhålls att begränsas användningen av det registatsbidraget till regionala investeringar i kollektivtrafiken.