bet · GL01UbU9 · 1998-04-15 00:00:00 — En anledning till projektet är att kommer de förstaeleverna som går ut med betyg enligt det nya betygssystemet att tas in igymnasieskolan och införs krav på godkänt betyg i svenska/svenska somandraspråk, engelska och matematik för intagning. Enligt SkolverketsVerksamhetsplan 1998 skall verket följa och ge stöd till kommunernai deras arbete med att vägleda och stödja eleverna inför övergången tillgymnasieskolan (s. 11). Särskilt inriktar man sig på de elever som harsvårigheter att nå målen i årskurs 9. Erfarenheter av olika vägar att skapagoda förutsättningar för elevernas vidare skolgång skall spridas.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.Läsårsindelningen i gymnasieskolan behandlas i två motioner. Enligt motion1997/98:Ub215 (kd) yrkande 21 skulle ett gymnasieår med tre terminer kunna ledatill ett lugnare tempo. För vissa program skulle ett tredelat gymnasieår varasärskilt lämpligt. Motionärerna pekar på att tillgång till arbetsplatser behövsunder hela kalenderåret för att klara en god tillgång till praktikplatser. Devill att möjligheten att förändra läsårets struktur på gymnasienivå skallutredas. - I motion 1997/98:Ub240 (c) föreslås att några olika kommuner fårpröva att införa ett system med tre terminer i skolan för att se om man kan tatill vara alla de resurser som finns i dagens skola på ett bättre sätt.U t s k o t t e t vill peka på att utvecklingi sitt slutbetänkande Den nya gymnasieskolan - problem och möjligheter (SOU1997:107) framfört uppfattningen att det bör ske en betydande minskning av debestämmelser i gymnasieförordningen som reglerar läsåret (3 kap.). Om dettasker skulle arbetsplatsförlagd utbildning, APU, och eftertraktade kurser somanordnas av andra kommuner än hemkommunen kunna ges utanför den gängseterminstiden, t.ex. . Utskottet har inhämtat att det för närvarandepågår ett sådant arbete inom med att minska detaljregleringenbeträffande gymnasieskolans läsår.Utskottet noterar att regeringen har aviserat en översyn av skollagen i desshelhet (prop. 1997/98:94 s. 25). Regeringen anger i sammanhanget att skollagenoch andra skolförfattningar skall spegla en mål- och resultatstyrd verksamhet.Utskottet anser med det anförda att bör avslå motionerna1997/98:Ub215 yrkande 21 och 1997/98:Ub240.I motion 1997/98:Ub235 (s) begärs en ändring av skollagen när det gällerplaceringskommuns ansvar för det placerade barnets skolgång. Det i motionenpåtalade förhållandet är följande. Huvudregeln vid placeringar är att barn somplaceras i familjehem skall folkbokföras i familjehemskommunen, medan barn somplaceras i hem för vård eller boende (institution) inte skall folkbokföras ivistelsekommunen. Den kommun där barnet är folkbokfört är ansvarig förskolgången och kostnaderna för denna. Enligt en beslutad ändring avsocialtjänstlagen har placeringskommunen ett sammanhållet ansvar för denplacerades behov enligt socialtjänstlagen. För att slippa kostnadstvistermellan kommuner bör skollagen ändras så att placeringskommunen, oavsett vilkenkommun som är folkbokföringskommun, har totalt ansvar för det placerade barnetsskolgång, särskilda stödinsatser i skolan och kostnaderna för detta.U t s k o t t e t har erfarit att den aktuella frågan om ansvaret förplacerat barns skolgång är uppmärksammad inom Utbildningsdepartementet.Utskottet utgår därför från att man i den översyn av skollagen som aviseratsockså kommer att se över om det finns behov av en ändring av skollagen i dettaavseende. Något riksdagsuttalande med anledning av motionsyrkandet behövs inte.Detta bör alltså avslås.Förslag om vidgade möjligheter för kommuner att lägga ut undervisning påentreprenad begärs i motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 4 och 1997/98:Ub247(m) yrkande 9. Lagen om entreprenadförhållanden inom skolan bör förtydligas,anser motionärerna, så att det blir möjligt för kommunerna att framöver uppdraåt andra utbildningsanordnare att bedriva undervisning inom ett flertal olikaämnen. Detta motiveras med att skolan skall kunna ta till sig kunskaper somskolan saknar. Ett intressant område borde kunna vara användandet avinformationsteknik i skolan, där IT-företagen har mycket kunskap att bidra med,framhåller motionärerna.U t s k o t t e t påminner om att enligt gällande regler i lagen (1993:802)om entreprenadförhållanden inom skolan får kommuner och landsting sluta avtalmed en enskild fysisk eller juridisk person om att denne skall bedriva vissundervisning inom gymnasieskolan. Avtalet får, som motionärerna påpekat, endastavse undervisning inom ämnesblocken estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniskaämnen och yrkesämnen. För undervisning inom andra områden än de nu nämnda fårregeringen dock enligt lagen medge entreprenaddrift, om det finns särskildaskäl i det enskilda fallet.Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt liknandemotionsyrkanden om att ge kommunerna vidgade möjligheter att lägga utundervisning på entreprenad, (bet. 1996/97:UbU7 s. 20 och1996/97:UbU14 s. 8). Utskottet ansåg då, liksom tidigare, att det inte fannsskäl att ändra gällande föreskrifter om undervisning på entreprenad inomskolområdet. Utskottet har inte heller nu någon annan uppfattning. De aktuellamotionsyrkandena bör således avslås av riksdagen.Förutsättningarna för att utveckla uppfinnarutbildningen bör utredas, enligtmotion 1997/98:Ub275 (s). Motionärerna refererar till uppfinnarskolan Idéum somenligt dem har en utbildning som givit goda resultat. Problemet är attutbildningen i fråga inte kan hänföras till vare sig gymnasieutbildning ellerhögskoleutbildning, varför det har visat sig svårt att finna en stadigvarandefinansiering.U t s k o t t e t hänvisar till att ett nytt system för statligt stöd tillkompletterande skolor har föreslagits av en särskild utredare ibetänkandet Fristående utbildningar med statlig tillsyn inom olika områden (SOU1998:11). Bland annat innebär det föreslagna systemet att flera utbildningar äni dag skall kunna befrias från mervärdesskatt i och med att de ställs understatlig tillsyn. avses bli beslutsinstans i fråga om friståendeutbildningar. Med det anfördaavstyrks motionsyrkandet.Behovet av forskning om underhållningsvåldets påverkan på barn och ungdomframhålls i motion 1997/98:Kr306 (kd) yrkande 4. Enligt motionärerna kanvåldsinslagen i medierna leda till aggressioner hos de barn och ungdomar somser dem. Medievåldet skrämmer och kan innebära en tillvänjning tillvåld. Ännu mer kunskap om effekterna av underhållningsvåldet är nödvändig,betonar motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet medhänvisning till det arbete som bedrivs av och vidNordicom (Nordiska Dokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning),. inrättades efter riksdagsbeslut år1990 och är inordnat under (dir. 1990:40). Rådets uppgiftär bl.a. att samordna myndigheters åtgärder mot skadliga våldsskildringar irörliga bilder, speciellt sådana som når barn och ungdomar, att stödjaorganisationer och grupper som engagerar sig i frågorna, att följa och spridaforskning inom området och att verka för ökad mediekunskap i skolan. Hitintillshar rådet publicerat ett 20-tal skrifter med insamlad kunskap. Rådets arbete ärinte tidsbegränsat. - Forskning från hela världen om medievåldets effekter påbarn och ungdom samlas in i databas hos the InternationalClearinghouse on Children and Violence vid Nordicom. The Clearinghousefinansieras av regeringen och Unesco.Frågor om sponsring av läromedel och reklaminslag i läromedel tas upp i motion1997/98:Ub272 (mp) yrkandena 1-3. Motionären understryker att läromedlen skallge eleverna en allsidig och bred utbildning utan reklam från olikasärintressen. Det är därför angeläget, menar motionären, att regeringen följerutvecklingen när det gäller sponsrade läromedel och vidtar åtgärder för attminska mängden av sådana läromedel.U t s k o t t e t har i denna fråga med anledning av en motion tidigareredovisat sin uppfattning att det i läroplanernas krav på saklighet ochallsidighet i skolans undervisning inte finns utrymme för skolhuvudmännen attenbart använda sig av sponsrade läromedel (bet. 1996/97:UbU7 s. 18 f.).Utskottet har samma uppfattning . Motionen avstyrks.Enligt motion 1996/97:T916 (c) yrkande 5 är tillgången till datorutrustningbegränsad i många skolor. finns det datortek i alla kommuner.Motionärerna anser att bör göra ett tillkännagivande till regeringenom möjligheterna att genom samordning låta datorteken utnyttjas också avskolan.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet. Utskottet ser positivt på ettsamarbete mellan skolor och datortek. Det får dock ankomma på kommunerna somhuvudmän för verksamheterna att bedöma i vilken omfattning datorteken kansamutnyttjas. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11, 1997/98:Ub215 yrkande13, 1997/98:Ub229 yrkande 1, 1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub256 yrkande 10, 1997/98:Ub267yrkande 4, 1997/98:Ub807 yrkandena 13 och 14 och 1997/98:So801 yrkande 10,res. 1 (m) - delvisres. 2 (c)res. 3 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis2. beträffande skolans styrningatt avslår motion 1997/98:Ub208 yrkande 13,res. 1 (m) - delvis3. beträffande uppföljning och utvärdering av teckenspråksutbildningför föräldraratt avslår motion 1997/98:Ub257,4. beträffande individualiserad undervisningatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 2 och 1997/98:Ub250yrkande 7,res. 6 (m, fp) - delvis5. beträffande elevinflytandeatt avslår motionerna 1997/98:Ub245 yrkande 2 och 1997/98:Ub281yrkandena 4 och 5,res. 3 (v) - delvis6. beträffande elever med funktionshinder, m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub210, 1997/98:Ub215 yrkande 12,1997/98:So411 yrkande 5 och 1997/98:So430 yrkande 1,res. 7 (c, fp)res. 5 (kd) - delvis7. beträffande hemspråksinternat för elever med funktionshinderatt avslår motion 1997/98:Ub236,res. 4 (mp) - delvis8. beträffande stöd till elever med annat modersmål än svenskaatt avslår motionerna 1997/98:Ub252 och 1997/98:Ub807 yrkande 21,res. 5 (kd) - delvis9. beträffande arbetsmiljö för barnatt avslår motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 10, 1997/98:Ub219 yrkande 3, 1997/98:Ub262 yrkandena 1 och 2, 1997/98:So308 yrkande 19och 1997/98:So674 yrkande 11,res. 8 (fp)res. 3 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvis10. beträffande utredning om kvaliteten m.m. i den kommunalabarnomsorgenatt avslår motion 1997/98:Ub219 yrkande 2,11. beträffande nationellt system för rapportering av olycksfallbland barn och ungdomar i skolan m.m.att avslår motion 1997/98:Ub5 yrkande 9 och 1997/98:Ub219 yrkande 1,res. 3 (v) - delvis12. beträffande barns bästaatt avslår motion 1997/98:Ub254,13. beträffande ämnet matematikatt avslår motion 1997/98:Ub237,14. beträffande ämnet svenskaatt avslår motionerna 1997/98:Ub266 och 1997/98:Ub802 yrkandena 1 och2,15. beträffande utbildning i miljökunskap m.m.att avslår motion 1997/98:Ub269 yrkandena 1-3,16. beträffande utbildning i konsumentkunskap m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub270 yrkandena 1 och 2, 1997/98:L716yrkande 4 och 1997/98:Jo525 yrkande 13,17. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt avslår motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 11, 1997/98:Ub242, 1997/98:Ub277, 1997/98:Ub281 yrkande 12, 1997/98:Ju919 yrkande 7,1997/98:So347 yrkande 15, 1997/98:So629 yrkande 7, 1997/98:A804 yrkande 26och 1997/98:A805 yrkande 16,res. 3 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis18. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub231 yrkandena 2-4, 1997/98:Ub256yrkande 11, 1997/98:So653 yrkande 4 och 1997/98:So655 yrkande 2,res. 4 (mp) - delvisres. 5 (kd) - delvis19. beträffande skolledarutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub238 och 1997/98:Ub281 yrkande 11,res. 3 (v) - delvis20. beträffande pedagogisk kompetens för rektorer i grundskolanatt avslår motion 1997/98:Ub249,21. beträffande behovet av forskarutbildade lärare/lektoreratt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 2, 1997/98:Ub221 yrkande16, 1997/98:Ub247 yrkande 16 och 1997/98:Ub267 yrkande 6,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis22. beträffande skolforskningatt avslår motion 1997/98:Ub215 yrkande 15,res. 5 (kd) - delvis23. beträffande lärarcertifikatatt avslår motionerna 1997/98:Ub206 och 1997/98:Ub208 yrkande 15,res. 1 (m) - delvis24. beträffande yrkeslärares kompetensatt avslår motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 18 och 1997/98:Ub247yrkande 15,res. 6 (m, fp) - delvis25. beträffande lag om praktik för lärareatt avslår motion 1997/98:Ub228,26. beträffande mentorer för nyutexaminerade lärareatt avslår motion 1997/98:Ub256 yrkande 9,res. 5 (kd) - delvis27. beträffande kamratstödjare i skolanatt avslår motion 1997/98:Ub279,28. beträffande teckenspråkskunnig personal i specialskolorna fördövaatt avslår motion 1997/98:So430 yrkande 2,29. beträffande rätten att välja skolaatt avslår motion 1997/98:Ub208 yrkande 6,res. 1 (m) - delvis30. beträffande skolor som kan motverka segregation, m.m.att avslår motion 1997/98:Ub264 yrkandena 1 och 2,31. beträffande regler för godkännande av fristående skolor pågrundskolenivåatt avslår motionerna 1997/98:Ub216 i denna del, 1997/98:Ub220yrkande 1, 1997/98:Ub250 yrkande 11, 1997/98:Ub264 yrkande 3 samt 1997/98:Ub282 yrkandena 1 och 5,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis32. beträffande regler för bidrag till fristående skolor pågrundskolenivåatt avslår motionerna 1997/98:Ub216 i denna del, 1997/98:Ub218,1997/98:Ub220 yrkande 2, 1997/98:Ub250 yrkande 12 och 1997/98:Ub282yrkande 2,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis33. beträffande elevavgifter i fristående skoloratt avslår motionerna 1997/98:Ub216 i denna del och 1997/98:Ub220yrkande 3,res. 5 (kd) - delvis34. beträffande mottagande i fristående skolor av elever med behov avsärskilt stödatt avslår motion 1997/98:Ub282 yrkande 3,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis35. beträffande översyn av de fristående skolornas roll och andel idet svenska skolsystemet, m.m.att avslår motion 1997/98:Ub227,36. beträffande skolskjuts för elever i fristående skoloratt avslår motion 1997/98:Ub282 yrkande 4,res. 10 (m, c, mp, kd)37. beträffande fristående skolor i kommunala skolplaneratt avslår motionerna 1997/98:Ub216 i denna del och 1997/98:Ub807yrkande 15,res. 11 (mp, kd)38. beträffande fristående gymnasieskoloratt avslår motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 19, 1997/98:Ub247 yrkande 12 och 1997/98:A456 yrkande 3,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis39. beträffande en utredning om en sammanhållen och flexibelungdomsskolaatt avslår motion 1997/98:Ub281 yrkande 1,res. 3 (v) - delvis40. beträffande läsårsindelningen i gymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 21 och 1997/98:Ub240,res. 9 (m, c, fp, kd) - delvis41. beträffande placeringskommuns ansvar för det placerade barnetsskolgångatt avslår motion 1997/98:Ub235,42. beträffande undervisning på entreprenadatt avslår motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 4 och 1997/98:Ub247yrkande 9,res. 1 (m) - delvis43. beträffande en utredning om uppfinnarutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub275,44. beträffande behovet av forskning om underhållningsvåldetspåverkan på barn och ungdomatt avslår motion 1997/98:Kr306 yrkande 4,45. beträffande sponsring av läromedelatt avslår motion 1997/98:Ub272,res. 4 (mp) - delvis46. beträffande datortekatt avslår motion 1996/97:T916 yrkande 5.Stockholm den 15 april 1998På utbildningsutskottets vägnarBeatrice AskI beslutet har deltagit: (), (), EvaJohansson (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 2, 23, 29 och 42)(), (), () och () anför:Vi fäster stor vikt vid utvärdering och tillsyn av skolorna. Enligt våruppfattning bör samma kvalitetskrav och krav på kvalitetsgranskning gälla föralla skolor som omfattas av skolplikten. Landets alla skolor - offentliga ochenskilda - bör granskas med samma frekvens och utifrån samma kriterier. Vianser att utvärdering och tillsyn bör ske av ett fristående institut förkvalitetsgranskning i skolan. Vi anser också att det är viktigt att utvecklaformerna för internationell utvärdering av utbildningen i olika länder ochförutsätter att berörda myndigheter aktivt bidrar till detta. De undersökningarsom görs bl.a. inom ramen för är viktiga.Enligt vår mening behöver ansvarsfördelningen mellan den statliga och denlokala beslutsnivån tydliggöras ytterligare. När det gäller skolans styrninganser vi att inriktningen bör vara att varje skolenhet blir mer självständigvad gäller genomförande av skolans uppdrag och användningen av de resurser somstår till förfogande. måste staten ta ett grundläggande ansvar förfinansieringen av skolan. Enligt vår uppfattning bör i detta syfte en nationellskolpeng införas.Vi anser att ett lärarcertifikat bör införas som en kvalitetsgaranti. Detbehövs lärare med olika utbildningsbakgrund och yrkeserfarenheter i skolan.Läraryrket måste öppnas för personer som önskar byta yrke. Ett lärarcertifikatbör kunna användas som ett medel för rekryteringen till läraryrket.Lärarcertifikatet bör tidsbegränsas, förslagsvis till , och medföra enskyldighet för skolan att se till att läraren får fort- ochvidareutbildning enligt en individuellt utarbetad plan.Skolor med olika pedagogisk eller profilerad inriktning och skolor som drivsi olika former innebär ökad mångfald, vilket gör att fler kan finna ?den bästaskolan?. Vår uppfattning är att eleven skall sättas i centrum. Därför skall ettaktivt skolval uppmuntras. Alla skall få möjlighet att välja skola. Kommunernasskyldighet att i sin planering utgå från elevers och föräldrars önskemål ochdärmed kommunicera med hemmen bör tydliggöras. Detta bör med bifalltill motionsyrkandet i fråga som sin mening ge regeringen till känna.Vi vill vidga skolornas möjligheter att lägga ut undervisning på entreprenadför att skolan skall kunna ta till sig kunskaper som skolan saknar, men ocksåför att stimulera till ändrade arbetsformer. Ett intressant område äranvändandet av informationstekniken i skolan, där IT-företagen kan bidra medmycket kunskap. I detta syfte bör, som framhållits i motionsyrkanden,lagreglerna på området förtydligas så att det framöver blir möjligt förkommunerna att uppdra åt andra utbildningsanordnare att bedriva undervisninginom ett flertal olika ämnen. bör bifalla motionsyrkandena.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 1, 2, 23, 29och 42 bort hemställa1. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11 och1997/98:Ub229 yrkande 1 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub215 yrkande13, 1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub256 yrkande 10,1997/98:Ub267 yrkande 4, 1997/98:Ub807 yrkandena 13 och 14 samt1997/98:So801 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. beträffande skolans styrningatt med bifall till motion 1997/98:Ub208 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande lärarcertifikatatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub206 och 1997/98:Ub208yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,29. beträffande rätten att välja skolaatt med bifall till motion 1997/98:Ub208 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,42. beträffande undervisning på entreprenadatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 4 och1997/98:Ub247 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1)() anför:Jag anser att utvärdering och kvalitetsfrågor är viktiga i ett decentraliseratsystem. Enligt min uppfattning är det särskilt viktigt med det arbete som görslokalt med utvärdering och kvalitetsutveckling. Jag vill därför att kommunernasoch skolornas eget ansvar för kvaliteten vidareutvecklas. Jag anser också attden nationella utvärderingen av skolan bör omfatta en systematisk redovisningav elevernas egna upplevelser av skolsituationen. Det är väsentligt attregelbundet ta reda på hur barnen själva upplever skolan.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 1 borthemställa1. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub267 yrkande 4 och1997/98:So801 yrkande 10 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11, 1997/98:Ub215 yrkande 13, 1997/98:Ub229 yrkande 1,1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub256 yrkande 10 och1997/98:Ub807 yrkandena 13 och 14 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,3. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 5, 9, 11, 17, 19 och 39)() anför:Enligt min uppfattning behöver roll i arbetet med att följa upp,utvärdera och säkra utbildningens kvalitet stärkas. Någon form av sanktionermot kommuner som inte uppfyller läroplanens mål kan visa sig nödvändiga.En förnyelse av skolan behövs. Jag anser att det krävs en förändring avnuvarande arbetsformer. Lärares och skolledares yrkesroller behöver utvecklas isyfte att skapa en mer stimulerande inlärningsmiljö för eleverna. Elevernaskall vara delaktiga i ansvaret för skolans dagliga verksamhet med inflytandeöver den inre och yttre miljön. Jag anser att varje skola i sin årligaredovisning till kommunerna skall rapportera hur elevernas inflytande påplanering och undervisning har utvecklats och också ge exempel på vilkaelevaktiva arbetsformer som har använts. Vidare bör ett diskussionsmaterial omelevinflytande tas fram där man beskriver vad läroplan och kursplan är och därman behandlar vad det innebär att ta eget ansvar för sitt lärande.Enligt min uppfattning bör det skapas regler som garanterar en godarbetsmiljö på daghem, fritidshem och skola. En särskild lag som värnar ombarnens hälsa och säkerhet bör införas. Regeringen bör återkomma med förslagtill sådan lagstiftning.Ett nationellt system för rapportering av olycksfall bland barn och ungdomari skolan bör införas. Det är angeläget att få en överblick av detta område.Sex och samlevnad skall enligt läroplanen inte bara tas upp i ämnet biologiutan även i religionskunskap och samhällskunskap. En undersökning omfattande600 skolor visar att av dem inte följer läroplanen. Jag anser att ensärskild uppföljning av sex- och samlevnadsundervisningen behöver genomföras.Enligt min mening borde ett nytt ämne ?levnadslära? införas i kursplanerna påA-nivå i kärnämnena med undantag för matematik och engelska. Ämnet bör belysasutifrån ett psykologiskt, socialt och etiskt perspektiv och utgå från elevernasfrågor och tankar om relationer och sexualitet. Det är viktigt attsexualkunskap integreras i ämnena och behandlas ur många aspekter.När det gäller skolledarutbildning vill jag betona att rektorerna behöverfortbildning och återkommande handledning för att klara de högt ställda kravenpå ledarskap. Den statliga rektorsutbildningen bör vara öppen inte bara förnyanställda utan även för rektorer som har arbetat i yrket under en tid.Nästan alla elever går vidare från till gymnasieskolan. Jag anseratt det nu är dags att dra konsekvenserna av detta och utforma en sammanhållenoch flexibel ungdomsskola som är mer anpassad till ungdomars olikautvecklingsstadier. En praktisk och yrkesorienterande start inom socialt,tekniskt eller ekonomiskt utbildningsområde skulle kunna ske redan iårskurserna 8 eller 9 och därefter följas av mer teoretiska studier när elevennått mognadsnivån för sådana studier. Jag vill att bifaller motions-yrkandet om en parlamentarisk utredning för att utforma ett förslag till ensådan ungdomsskola för alla.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 5, 9, 11,17, 19 och 39 bort hemställa1. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub245 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11, 1997/98:Ub215 yrkande 13,1997/98:Ub229 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub256 yrkande 10,1997/98:Ub267 yrkande 4, 1997/98:Ub807 yrkandena 13 och 14 samt1997/98:So801 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. beträffande elevinflytandeatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub245 yrkande 2 och1997/98:Ub281 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,9.