bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — att avslår proposition 1997/98:152,2. att , vid bifall på yrkande 1, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om framtagande av ett nytt förslag baserat pågrundtrygghet lika för alla i enlighet med riktlinjerna i motionen,3. att , vid bifall på yrkande 1 och avslag på yrkande 2, hosregeringen begär kompletterande utredningar i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:Sf40 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om retroaktiv verkan vad gäller invandrares rätt till garantipension,2. att hos regeringen begär ett förslag om att invandrare skall fåsamma rätt till garantipension och andra sociala förmåner oberoende av statuspå uppehållstillstånd,3. att beslutar att övergångsvis änkepension från ATP-systemet inteskall avräknas mot garantipension,4. att hos regeringen begär ett förslag som ger låginkomsttagare enverklig möjlighet att gå i pension ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att nämndemän bör ingå i alla rätter dit beslut om garantipensionkan överklagas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avgifter i stället för reducering av garantipensionen för häktadeeller intagna i kriminalvårdsanstalt.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19971997/98:Sf284 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjlighet tilldelpension bör ges utrymme i det reformerade pensionssystemet.1997/98:Sf292 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla avgörande beslut som återstår i pensionsreformen måstefattas under innevarande ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om redan inbetalda avgifter till premiereservdelen.1997/98:Sf293 av m.fl. (mp) vari yrkas14. att beslutar att riva upp beslutet om ett reformeratpensionssystem,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt pensionssystem baserat på grundskydd.1997/98:Sf305 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pensionerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om friår mitt i livet.1997/98:Fi912 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det överenskomna pensionssystemets genomförande.Offentlig utfrågningUtskottet har hållit en offentlig utfrågning som ett led iberedningen av propositionerna. En utskrift av vad som förekommit vidutfrågningen har bifogats betänkandet som bilaga 5.Yttrande från annat utskottFörsvarsutskottet har yttrat sig i ärendet. Yttrandet 1997/98:FöU5y harbifogats betänkandet som bilaga 6. Utskottets beredningsarbeteUtskottet behandlar i detta betänkande två propositioner med förslag tillreformerade regler för inkomstgrundad ålderspension (prop. 151) och ett nyttgrundtrygghetssystem, garantipension (prop. 152).Som ett led i beredningen av propositionerna har utskottet hållit enoffentlig utfrågning (en utskrift från vad som förekommit vid utfrågningenfinns i bilaga 5 till betänkandet). Utskottet har också inhämtat ytterligaremuntliga upplysningar från () generaldirektör, frånföreträdare för den blivande samt från företrädareför och . Skrivelser har i ärendetinkommit från () och Sverigesförsäkringsförbund.Utskottet har berett finansutskottet, skatteutskottet, lagutskottet,försvarsutskottet och utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig.Försvarsutskottet har inkommit med yttrande, 1997/98:FöU5y, som bifogatsbetänkandet som bilaga 6. Övriga utskott har avstått från att yttra sig.I betänkandet redovisar utskottet under rubriken om det nyapensionssystemet propositionernas innehåll i korthet samt de avslagsyrkandenoch alternativa förslag till reformering av pensionssystemet som lagts fram avVänsterpartiet respektive . Här gör också utskottet sin bedömning istort av det nya pensionssystem som regeringen föreslår. I det följandeavsnittet tas allmänt upp förslag som rör den finansiella stabiliteten ifördelningssystemet. I skilda avsnitt behandlas därefter förslagen mer i detaljrörande inkomstpension, premiepension och garantipension. Slutligen behandlasfinansieringsfrågor i några avsnitt.Nuvarande pensionssystemI det nuvarande allmänna pensionssystemet utges ålderspension i form avfolkpension och tilläggspension (ATP). Den som har låg eller ingen ATP har ävenrätt till pensionstillskott (PTS).Berättigad till folkpension i form av ålderspension är en försäkrad som ärbosatt i . För rätt till hel folkpension krävs antingen att denförsäkrade fr.o.m. det år han fyller t.o.m. det år han fyller64 år varit bosatt i eller att han har med ATP-poäng. Med bosättningstid jämställs vissa andra förhållanden än folkbokföring ilandet. Är nämnda villkor inte uppfyllda reduceras pensionen i motsvarande mån.Hel folkpension i form av ålderspension utgör av basbeloppet för ogiftpensionär och av basbeloppet för gift pensionär. Den som har låg elleringen ATP har även rätt till pensionstillskott med sådant belopp att dettillsammans med eventuell ATP uppgår till av basbeloppet vidålderspension. Basbeloppet minskas vid beräkningen av de nämndapensionsförmånerna . Den som vårdar sjukt ellerhandikappat barn och på grund härav går miste om förvärvsinkomster i vissa fallkan få ett särskilt pensionstillägg med av basbeloppet.ATP beräknas på den genomsnittliga pensionspoängen. Om pensionspoängtillgodoräknats , räknas pensionen på medeltalet av defemton högsta poängtalen. Pensionspoängen utgör den pensionsgrundande inkomstendelad med det vid årets ingång gällande förhöjda basbeloppet. Såväl inkomst avanställning som inkomst av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande till dendel inkomsten överstiger det vid årets ingång gällande förhöjda basbeloppet.Vid beräkningen bortses från inkomster som överstiger sju och en halv gångerdet förhöjda basbeloppet. Som inkomst anses även sjukpenning, föräldrapenningm.m. För full ATP erfordras att pensionsgrundande inkomst tillgodoräknats förminst . Som år för vilket pensionspoäng tillgodoräknats likställs s.k.vårdår. Vårdår kan tillgodoräknas förälder som under större delen av åretvårdat barn som inte har fyllt tre år.ATP utgör av basbeloppet, minskat , ochmultiplicerat med medeltalet av pensionspoängen för de 15 bästa inkomståren.Ålderspension utges till en försäkrad fr.o.m den månad han eller hon fyller65 år. En försäkrad har också möjlighet att göra förtida respektive uppskjutetuttag av ålderspension. Förtida uttag kan ske tidigast fr.o.m. den månad denförsäkrade fyller (höjt från för personer föddaår eller senare). Pensionsbeloppet minskas då för varje månadpensionen tas ut före den månad den försäkrade fyller . Minskningen avpensionsbeloppet blir sedan livsvarig. På motsvarande sätt innebär uppskjutetuttag av ålderspension att pensionsbeloppet höjs för somuttaget skjuts upp efter den månad den försäkrade fyller . Hänsyn tas dockinte till tid efter ingången av den månad under vilken den försäkrade fyllt 70år. Förtida respektive uppskjutet uttag av pension måste i förekommande fallavse såväl folkpension som tilläggspension. Uttag av ålderspension kan avsehel, tre fjärdedelar, halv eller en fjärdedel av hel ålderspension.Som tillägg till pension utges bostadstillägg till pensionärer () ochhandikappersättning. Bostadstillägget utges dock inte till den som enbart harålderspension för tid före ålder.Från såväl folkpensioneringen som tilläggspensioneringen utges ocksåförtidspension och efterlevandepension. Som särskild folkpensionsförmån finnsäven handikappersättning och vårdbidrag. Den som har förtidspension,omställningspension eller särskild efterlevandepension kan också fåbostadstillägg.Riktlinjerna och GenomförandegruppenDen beslutade om riktlinjer för ett reformerat ålders-pensionssystem (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439).Förslagen i propositionen byggde på en överenskommelse som träffats iPensionsarbetsgruppen mellan fem av partier (,, och , dåvarande regeringspartier,samt Socialdemokraterna). Syftet var att skapa ett ålderspensionssystem som ärmer följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen och därsambandet mellan avgift och förmån är starkare för den enskilde.För genomförandet av reformeringen beslöt regeringen därefter att tillsättaen arbetsgrupp inom , den s.k. Genomförandegruppen, medföreträdare för de fem partier som ställt sig bakom överenskommelsen.Genomförandegruppen fick i uppdrag att medverka i det fortsattaberedningsarbetet och att vårda överenskommelsen. Till Genomförandegruppen harknutits experter från () och företrädare förpensionärsorganisationerna.De förslag till lagstiftning som läggs fram baseras på förslag redovisadei ett antal departementspromemorior. Dessa har remissbehandlats.Premiepensionssystemet har behandlats i två olika utredningsbetänkanden, SOU1996:83 och SOU 1997:131, som remissbehandlats. Vissa frågor har beretts underhand med berörda myndigheter. Underlag för beredningen av frågan om nyfinansieringsordning har också varit betänkande SOU1997:166.I princippropositionen föreslogs att det reformerade inkomstgrundadeålderspensionssystemet skulle träda i kraft med de förstautbetalningarna . Grundtrygghetsreglerna skulle träda i kraftden . har därefter godkänt att ikraftträdandet av detinkomstgrundade systemet uppskjuts till med de förstautbetalningarna i januari 2001.Riksdagen har också beslutat om förändringar fr.o.m. ifinansieringen av det allmänna pensionssystemet (prop. 1994/95:41, bet.1994/95:SfU6, rskr. 1994/95:81).De förslag om inkomstgrundad ålderspension och garantipension som regeringenlägger fram i propositionerna har utarbetats i samråd med Genomförandegruppen.Några frågor har ännu inte fått sin lösning. Det gäller främst formerna föruttaget av avgiften på av pensionsgrundande inkomster samt pensionsrättför studier.Pågående utredningarFlera utredningar som berör pensionsreformen pågår för närvarande.PremiepensionsmyndighetenEn särskild utredare (dir. 1998:24) skall förbereda och bildaPremiepensionsmyndigheten. Uppdraget skall redovisas senast den 18 juni 1998.EfterlevandepensionEn särskild utredare (dir. 1996:51) skall lämna förslag till ny konstruktion avefterlevandepensioneringen. De nya reglerna skall harmoniera med detreformerade ålderspensionssystemet. Regelsystemet skall ses över även i andrahänseenden. Utredningen skall avslutas senast den 30 juni 1998.Enligt uppgift vid utskottets offentliga utfrågning kommerutredningen att avslutas och en proposition att lämnas undervåren 1999.Övergångsvis garantipensionEn särskild utredare (dir. 1997:149) skall lämna förslag till grundskydd förålderspensionärer födda eller tidigare, s.k. övergångsvisgarantipension. Syftet är att pensionärer i beskattningshänseende skalllikabehandlas med löntagare. Den övergångsvisa garantipensionen skallkonstrueras så att i princip ingen pensionär får ett lägre nettoutfall än mednuvarande regler. Förslagen får inte leda till ökade totala kostnader förgrundskyddet jämfört med princippropositionen. Förslag som innebär ökad kostnadför den övergångsvisa garantipensionen skall finansieras inom andra delar avgrundskyddet. Utredningen skall vara slutförd senast den 31 januari 1999.Enligt uppgift vid den offentliga utfrågningen kommer en proposition attlämnas under hösten 1999.Bostadstillägg till pensionärerEn särskild utredare (dir. 1997:150) har i uppdrag att göra en översyn avsystemet för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer m.m., varibl.a. ingår att anpassa reglerna till det reformerade ålderspensionssystemet.Utredaren skall också lämna förslag till finansiering inom BTP-systemet av denövergångsvisa garantipensionen. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senastden 1 mars 1999.SocialtjänstlagenEn särskild utredare (dir. 1997:109) skall göra en översyn av vissa frågorrörande socialtjänstlagen och uppgifter. Utredaren skall bl.a.analysera sambandet mellan socialbidraget och övriga trygghetssystem utfrånförändringar som skett i samhället . Uppdraget skall redovisassenast . I utredarens uppdrag bör ingå att utreda frågan omekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare.SocialavgiftslagenEn särskild utredare (dir. 1995:106 och tilläggsdirektiv 1996:27) skall göra enteknisk översyn av lagen om socialavgifter. Utredningen avlämnar sittbetänkande under maj 1998.Inom bereds bl.a. följande frågor.FörtidspensionRiksdagen har godkänt riktlinjer för ett reformeratförtidspensionssystem (prop. 1997/98:111, bet. 1997/98:SfU11, rskr.1997/98:237). Därefter skall den närmare utformningen av förtidspensioneringenberedas, något som enligt vad som angavs i propositionen troligtvis tar mer änett år. Det nya systemet skall träda i kraft den 1 januari 2001.Enligt uppgift vid den offentliga utfrågningen skall den fortsattaberedningen ske inom och man beräknat lämna en propositionunder hösten 1999.Socialförsäkringens personkretsEtt utredningsförslag om socialförsäkringens personkrets (SOU 1997:72) bereds iRegeringskansliet. Förslaget innebär ett tudelat socialförsäkringssystem där endel innehåller förmåner som grundas på bosättning i och den andra delenförmåner som är beroende av förvärvsarbete i betänkande Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90) beredsi . Förslaget innebär ett nytt, sammanhållet studiestöd medolika bidragsnivåer för olika studerandegrupper. Regeringen avser att återkommamed förslag till förändrade regler om studiestöd 2000.Enligt uppgift vid den offentliga utfrågningen kommer kompletterande lagförslagatt ha lämnats avseende samtliga delar av pensionssy-stemet.Allmänt om det nya pensionssystemet (prop. 151 och 152)PropositionenI propositionerna lägger regeringen fram förslag till reformerade regler förinkomstgrundad ålderspension (prop. 151) och ett nytt grundtrygghetssy-stem, garantipension (prop. 152).Regeringen anger att ATP-systemet, inklusive folkpensionssystemet, i sinnuvarande utformning inte är tillräckligt robust mot framtida ekonomiska ochdemografiska påfrestningar. Ålderspensionsreformens syfte är att skapa ettsystem som är följsamt mot den samhällsekonomiska och demografiskautvecklingen. Grunden för den enskildes pensionsskydd skall även i framtidenvara ett obligatoriskt offentligt system. Det reformeradeålderspensionssystemet skall omfatta såväl ett standardskydd enligtinkomstbortfallsprincipen som ett grundskydd för dem som haft inga eller lågaförvärvsinkomster. Grundskyddet skall finansieras med allmänna skattemedelmedan den inkomstgrundade pensionen skall vara avgiftsfinansierad. Huvuddelenav det allmänna pensionssystemet skall även fortsättningsvis vara uppbyggt somett fördelningssystem men en del av det skall utformas som ett renodlatpremiepensionssystem.De framlagda förslagen har utarbetats på grundval av de antagna riktlinjerna.Under den fortsatta beredningen har princippropositionens förslag bearbetatsvidare och i vissa delar preciserats eller justerats.Inkomstgrundad pensionEtt syfte med den föreslagna reformen är att skapa ett från andrasocialförsäkringsgrenar avskilt inkomstrelaterat ålderspensionssystem. Detskall i högre grad än det nuvarande vara försäkringsmässigt uppbyggt i denmeningen att förmånerna skall motsvara de avgifter som betalas in. Systemetskall i sin helhet finansieras med avgifter som tas ut på samtliga inkomstereller motsvarande som ger pensionsrätt.Den pensionsrätt avseende inkomstgrundad ålderspension som för ett visst årtillgodoräknas den enskilde skall huvudsakligen baseras på dennespensionsgrundande inkomster . Värdet av pensionsrätten skallöverensstämma med den avgift som tas ut. Tillgodoräknad pensionsrätt ochavgiften till ålderspension skall utgöra av den pensionsgrundandeinkomsten och andra s.k. pensionsgrundande belopp som skall läggas till grundför pensionsrätt. Vid beräkning av pensionsgrundande inkomst skall avdrag skeför den allmänna pensionsavgiften. Av pensionsrätten skall 16 procentenheterutgöra pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt förpremiepension.Nivån på avgiften till ålderspension är fastlagd med utgångspunkt i denkompensationsnivå i förhållande till den försäkrades förvärvsinkomster underlivet som systemet är avsett att ge. Dessutom tas även hänsyn till denförsäkringsmässiga risk som beror av den förväntade livslängden bland deförsäkrade. Genom att pensionsavgiften fastställs på dessa grunder får den iökad utsträckning karaktär av försäkringspremie. Den avgift som lagts fast isamband med beslutet att reformera ålderspensionssystemet skall gälla även pålång sikt och skall inte behöva höjas då de demografiska påfrestningarna ökarefter sekelskiftet.Beräkningen av inkomstgrundad ålderspension enligt de reformerade reglernaskall bygga på den s.k. livsinkomstprincipen, som innebär att i princip allapensionsgrundande inkomster under livet har betydelse för pensionsnivån ochväger lika tungt oberoende av när under livet de tjänas in. På detta sätterhålls inom det allmänna pensionssystemet ett nära samband mellanförvärvsinkomster och den framtida ålderspensionen, vilket i sin tur bidrartill att stärka de ekonomiska drivkrafterna för förvärvsarbete. Någonmotsvarighet till den övre åldersgräns för intjänande av pensionsrättsom finns i nuvarande ATP-systemet skall inte finnas. Även den som är 65 åreller äldre skall kunna tjäna in ytterligare pensionsrätt i det reformeradesystemet. Den nedre åldersgränsen skall dock kvarstå av bl.a. admini-strativa skäl. Vidare skall enligt de antagna riktinjerna den lagstadgaderätten att kvarstå i arbete till skärpas så att den inte annat änundantagsvis kan avtalas bort.Värdet av intjänade ålderspensionsförmåner och utgående ålderspensioner skallinte vara enbart inflationsskyddade utan skall även vara kopplade till denallmänna inkomstutvecklingen i samhället. Den årliga ålderspensionens storlekskall också påverkas av förändringar av den genomsnittliga livslängden. Pådetta sätt kommer det framtida pensionssystemet i finansiellt hänseende attvara robust i förhållande till variationer i de samhällsekonomiskaförutsättningarna och till den förväntade fortsatta ökningen avmedellivslängden.Pensionsrätt skall tillgodoräknas den enskilde baserad på summan avpensionsgrundande förvärvsinkomster och sociala ersättningar samt eventuellaandra pensionsgrundande belopp upp till ett tak. Vid fastställande avpensionsgrundande inkomst skall ett belopp avräknas som motsvarar den allmännapensionsavgiften som fastställts vid taxeringen. De förvärvsinkomster ochsociala ersättningar vid sjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet m.m. somenligt dagens regler är pensionsgrundande skall vara det också i detreformerade systemet. Därutöver skall vissa fiktiva inkomster varapensionsgrundande, s.k. pensionsgrundande belopp. Det gäller i vissa fall förföräldrar med små barn och för plikttjänstgöring. Pensionsrätt för studier medstudiemedel skall kunna tillgodoräknas . Frågan om den närmareutformningen av pensionsrätten för studier bör dock behandlas i samband medberedningen av reformeringen av studiestödssystemet.De ackumulerade pensionsrätterna, pensionsbehållningen, skall räknas upp medett index som följer den allmänna inkomstutvecklingen. Även intjänandetaketskall räknas upp i takt med den allmänna inkomstutvecklingen.Den årliga ålderspensionen inom fördelningssystemet skall beräknas genom attsumman av de uppräknade pensionsrätterna divideras med ett delningstal. Dettaskall bestämmas med hänsyn till bl.a. den genomsnittliga förväntade livslängdenvid tidpunkten för pensionsuttaget och en fastslagen norm (tillväxtnorm).De pensioner som betalas ut från fördelningssystemet skallföljsamhetsindexeras. Detta innebär att ålderspensionen skall räknas upp fulltut med prisutvecklingen under förutsättning att den årliga reala tillväxten avinkomsterna i samhället uppgår till . Om den faktiska realtillväxtenavviker från 1,6 görs vid indexeringen ett avdrag eller ett påslag medvad som motsvarar avvikelsen.PremiepensionAv den totala pensionsavgiften på skall sättas avtill ett premiepensionssystem. I detta system skall inbetalda medelindividuellt fonderas och tillgodohavandet redovisas således på individuellapremiepensionskonton. Fastställd pensionsrätt för premiepension omfattas avegendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformen.I premiepensionssystemet skall en make till den andra maken kunna föra översin pensionsrätt som tjänats in i premiepensionssystemet. Överföringen skallvara frivillig, ske fortlöpande år och omfatta hela den pensionsrättför premiepension som tjänats in för året. Överföringen skall inte påverka rätttill garantipension.Försäkringsfunktionen skall handhas av en nyinrättad statlig myndighet,().Premiepensionsmedlen får placeras i värdepappersfonder och utländskafondföretag som uppfyller vissa villkor. Sådana värdepappersfonder skall ocksåkunna förvaltas av ett nytt statligt fondbolag. Om den enskilde inte gör någotaktivt val av förvaltning placeras medlen i en särskild fond, Premiesparfonden,som förvaltas av en ny sjunde fondstyrelse inom Allmänna pensionsfonden (AP-fonden).Vid pensioneringen skall pensionsbeloppet från premiepensionssystemetbestämmas på försäkringsmässiga grunder utifrån behållningen på den enskildespremiepensionskonto. Beloppet kan variera från månad till månad beroende påfondandelarnas värde. Vid pensioneringen kan alternativt tecknas enlivränteförsäkring.Inom premiepensionssystemet skall efterlevandeskydd kunna tecknas.Övergångsbestämmelser för inkomstgrundad pensionDet nya inkomstgrundade pensionssystemet skall fullt ut omfatta personer födda1954 eller . Personer födda , den s.k. mellangenerationen,skall omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligt en s.k.tjugondelsinfasning. Det innebär att de får ett i förhållande till födelseåretökat antal tjugondelar av pensionen från det nya systemet och resterande antaltjugondelar från ATP-systemet. För personer födda eller tidigare gäller iprincip nuvarande bestämmelser.GarantipensionDen inkomstgrundade pensionen kompletteras med ett grundskydd i form av engarantipension för den som haft inga eller låga inkomster under förvärvslivet.Utgångspunkt är att pensionerna skall ge alla en god grundtrygghet pååtminstone samma nivå som . Drivkrafter till förvärvsarbete skall byggasin och pensionärer skall inte särbehandlas i skattehänseende. måstekostnaderna hållas inom samhällsekonomiskt rimliga ramar. Ambitionen har varitatt öka möjligheterna för personer med något starkare anknytning tillarbetsmarknaden att förbättra sin pension genom ökad livsinkomst även om de harrätt till viss garantipension.Grundskyddet skall finansieras med allmänna skattemedel. Garantipensionenskall vara skattepliktig och det särskilda grundavdraget slopas. För rätt tilloavkortad garantipension skall krävas bosättning i mellan 16 och65 års ålder. Försäkringstid räknas dock i principendast om pensionsgrundande inkomst har tillgodoräknats med minst ettinkomstbasbelopp per år.För den som inte har rätt till någon inkomstgrundad pension alls utgesgarantipensionen som ett fast belopp. För övriga pensionsberättigade skallgarantipensionen utgöra en viss utfyllnad till den inkomstgrundade pension somde har tjänat in. Garantipensionen skall avräknas mot den inkomstgrundadeålderspensionen och övergångsvis utgiven änkepension från ATP och viss utländskpension, däremot inte mot tjänstepension.Garantipensionen skall för en ensamstående pensionär beräknas medutgångspunkt i en basnivå om 2,13 gånger prisbasbeloppet (motsvarar enligt 1998års basbelopp ca ). Denna basnivå skall trappas av med ett belopp sommotsvarar av den inkomstgrundade ålderspensionen till den del denna inteöverstiger 1,26 gånger prisbasbeloppet (ca ). För inkomstgrundadpension därutöver skall en avtrappning göras med ett belopp motsvarande 48 %.Garantipensionen är helt bortreducerad vid en inkomstgrundad pension på ca111 (vid basbelopp).För en gift pensionär skall basnivån vara 1,90 gånger prisbasbeloppet (ca69 ).