bet · GM01FiU2 · 1998-12-03 00:00:00 — De nordiska länderna bör också snabbt utredaförutsättningar för att med miljöavgifter styra den nordiskaenergianvändningen från fossila bränslen över till förnybar ochkretsloppsanpassad energi.Kristdemokraterna anser i motion MJ238 att regeringen bör utarbeta enstrategi för hur dagens BNP-terminologi kan kompletteras och utvecklas samthur en miljöjusterad nettonationalprodukt - kan införas. MNP tarhänsyn till förändringar som uppstår i naturkapitalet som t.ex. skog ochfiske, men beaktar också förändringar av det kapital som är skapat avmänniskan. bör driva på en internationell metodutveckling som påsikt kan ersätta det gamla BNP-begreppet med det långsiktigt hållbara,enligt motionärerna.I motion A810 av m.fl. (kd) menar motionärerna att samhälletmåste börja betrakta hemarbete som den viktiga samhällsinsats det verkligenär. Dagens ekonomiska statistik och teorier värdesätter inte oavlönatarbete. Därför bör regeringen ta initiativ till en internationellöverenskommelse om att hemarbete skall räknas in i BNP.Centerpartiet framhåller i motion So314 att de svenskanationalräkenskaperna bör justeras för positiva och negativa effekter påfolkhälsan. Bruttonationalprodukten (BNP) bör justeras för hälsoeffekter.Finansutskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna om en utveckling av BNP-begreppet vill utskottetanföra följande:Dagens system för nationalräkenskaper (NR), i vilken totalmåttetbruttonationalprodukt (BNP) ingår, har successivt byggts upp under desenaste 50-60 åren. Räkenskaperna har också alltmer samordnats mellan olikaländer i t.ex. FN:s och regi. Detta gör att NR och BNP är ett mycketanvändbart redskap när det gäller att analysera och belysa ekonomisktillväxt och konjunkturen i olika länder samt hur ländernas utvecklingsamvarierar via t.ex. världshandeln och kapitalrörelser. Existensen av etträkenskapssystem som ger jämförbarhet över tiden och mellan länder är enligtutskottets mening ovärderligt när det gäller möjligheterna att ge underlagför ekonomisk-politiska åtgärder och frågeställningar.Däremot är det enligt utskottets mening uppenbart att BNP-måttet hartydliga brister om det används som ett mått på välfärden i samhället.Viktiga delar av välfärden fångas t.ex. inte upp i BNP-beräkningarna.Dessutom värderas inte den välfärdsminskning som tillväxten kan ge upphovtill. Trafikolyckor leder t.ex. till en högre ekonomisk aktivitet som höjervärdet på BNP, medan skadorna på människor och föremål inte bokförs somvärdeminskningar. BNP-måttet avspeglar inte heller de skador på naturen,såsom t.ex. försurning, skador på ozonlagret eller utarmning av denbiologiska mångfalden, som tillväxten kan medföra. I NR-systemet inräknas ihuvudsak enbart produktion och distribution av varor och tjänster somprissätts på en marknad. Dessutom ingår offentliga myndigheters och vissaorganisationers produktion av tjänster (dessa värderas från kostnadssidaneftersom de oftast saknar ett marknadspris). Detta innebär bl.a. atthemarbete i olika former inte räknas in i BNP. Däremot ingår denna typ avtjänster när de tillhandahålls av företag och kommuner. Vilkenorganisationsform tjänsteproduktionen har är alltså avgörande för omproduktionen räknas in i NR-systemet. Detta gör att jämförelser mellanländer tenderar att bli missvisande, eftersom produktionen utanför marknadenkan skilja sig åt mellan länderna. Inom den nationalekonomiska forskningenfinns vidare en skola som menar att välfärd och ekonomisk utveckling intebör mätas i termer av löpande produktion och inkomster, utan att en sådanvärdering bör göras med utgångspunkt i landets resurser, dvs.nationalförmögenheten.Enligt utskottets mening är det knappast möjligt att skapa ett samlat ochenhetligt BNP-mått som inkluderar och värderar all ekonomisk aktivitet ochkorrigerar för alla effekter som tillväxten skapar. Risken med en sådanutveckling är att värdet av BNP-måttets ursprungliga roll som ettmakroekonomisk analysverktyg försämras drastiskt.Den internationella trenden har i stället varitatt vid sidan av BNP-måttet utveckla kompletterande räkenskaper inomspeciella områden, s.k. satelliträkenskaper. Ett belysande exempel på dettaär den pågående utvecklingen av miljöräkenskaperna, som för svensk del ärett gemensamt projekt mellan (), () och (). NV:s uppdrag är att utvecklaindikatorer och index som ger en bild av tillståndet i det svenskaekosystemet och hur det förändras. KI har till uppgift att utveckla modellersom kan användas för analyser om sambanden mellan ekonomi och miljö. KIskall vidare göra värderingsstudier av vad t.ex. utsläppen betyder i redapengar. Dessutom gör KI effektivitetsstudier av miljöteknik, i den meningenatt den miljöteknik som används i ställs mot den som är bäst, ens.k. SCB:s bidrag ligger främst i att utveckla de fysiskamiljöräkenskaperna - ett statistiskt system som kopplar sammanmiljöstatistiken med den ekonomiska statistiken. Inom SCB pågår också arbetemed att uppskatta kostnaderna för miljöskydd.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat miljöräkenskaperna(senaste bet. 1997/98:FiU2). Enligt utskottets mening är detta ett mycketviktigt och intressant projekt. Projektet är emellertid långsiktigt ocharbetet är fortfarande inriktat på forskning och metodutveckling. Under 1998har dock projektet tagit flera steg framåt. Bl.a. har alla rapporter sompublicerats sedan projektet drogs i gång 1992/93 publicerats i en gemensamrapportserie. har SCB ändrat räkenskapssystemeti NR, vilket medfört att statistikproduktionen på bl.a. miljöområdetfördröjts. Anpassningen av NR är i stort sett genomförd, vilket gör attproduktionen av miljöstatistik ökar. publicerar SCB denförsta heltäckande indikatorrapporten där miljödata för olika branscherkopplas samman med ekonomiska data i respektive bransch. Miljöuppgifter somenergianvändning, andel fossila bränslen, utsläpp till vatten och luft,avfall, vattenåtgång etc. ställs mot branschens förädlingsvärde,sysselsättning, utrikeshandel, miljöskyddskostnader etc. SCB planerar ocksåatt redovisa uppgifter om "gröna jobb" - hur många personersom är sysselsatta med miljöarbete och inom vilka områden.Att miljöräkenskaperna är ett viktigt projekt för svensk del framgår enligtutskottets mening bl.a. av att regeringen i budgetpropositionen anger att enarbetsgrupp tillsätts inom för att följa NV:s, KI:s ochSCB:s arbete med miljöräkenskaperna.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att utvecklingen avmiljöräkenskaper i hög grad också är ett internationellt projekt. I FN, EUoch pågår flera olika projekt för att driva på utvecklingen avmiljöräkenskaper. Den preliminära handbok i miljöräkenskapssystem som FNpublicerade revideras nu av den s.k. Londongruppen, ivilken ingår tillsammans med de flesta västländer inklusive Japanoch . Vidare har i Nordiska ministerrådets regi utarbetatsrapporter kring bl.a. miljöeffekter i det nordiska fisket och den nordiskaskogshanteringen.Utskottet vill också erinra om att regeringen avser att presentera enuppsättning av s.k. gröna nyckeltal mot bakgrund av det arbete som görs iMiljövårdsberedningen.Enligt utskottets mening finns det inget som i princip hindrar attkompletterande uppgifter eller satelliträkenskaper även tas fram för t.ex.den ekonomiska tillväxtens effekter på folkhälsan eller för värdering av denproduktion som sker utanför marknaden. Utskottet kan dock konstatera att detfinns stora problem när det gäller att värdera och mäta omfattningen avhushållens hemarbete. Vid enstaka tillfällen har SCB genomfört s.k.tidsanvändningsstudier för hushåll, där den tidsmässiga omfattningen avhemarbetet kunnat beräknas. Regeringen anger i budgetpropositionen att SCBskall ges i uppdrag att utföra en ny nationell tidsanvändningsstudie. Enligtuppgifter från SCB pågår emellertid inga internationella projekt för attskapa ett kompletterande räkenskapssystem för t.ex. hemarbete.Ett av de mått som ofta används för att göra jämförelser av välfärden iolika länder är s.k. köpkraftskorrigerade BNP-statistik per capita,ibland något oegentligt kallad "välfärdsliga". Utskottet har tidigarebehandlat denna statistik (senast i bet. 1998/99:FiU1) och påpekat attmåttet bör användas med stor försiktighet. Den statistiska osäkerheten ärstor, och som framförts ovan har BNP-måttet stora brister som välfärdsmått.Däremot finns det andra undersökningar som kan komplettera mått. Ensådan undersökning är den rapport om utvecklingsnivån i världen som FN:sutvecklingsorgan, UNDP, publicerar . I rapporten publiceras t.ex.listor och mått över vilka länder som har lägst fattigdom och hur utveckladjämställdheten är. UNDP publicerar också ett generellt mått överutvecklingsnivån i länderna. Utvecklingsnivån mäts genom en sammanvägning avtre indikatorer - förväntad livslängd hos nyfödda, utbildningsnivå i form avläskunnighet hos vuxna och andelen inskrivna på grundskole-, gymnasie- ocheftergymnasial nivå samt den köpkraftskorrigerade bruttonationalproduktenper capita. Även om dessa undersökningar också innehåller ett stort mått avosäkerhet, kan de fungera som en gott komplement till BNP-jämförelse.Det är också utskottets förhoppning att miljöräkenskaperna om fem till tioår kan bidra till att bredda och ytterligare fördjupa välfärdsmåtten.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrks förslagen i motionerna U704(v) yrkande 5, A810 (kd) yrkande 4, MJ238 (kd) yrkande 4 och So314 (c)yrkande 1.Utveckling av fördelningsstatistikenMotionernaI motion Fi901 av och () efterlyses en godoch allsidig statistik över förmögenheter och förmögenhetsutvecklingen. Detsaknas statistik över hushållens tillgångar och skulder, enligtmotionärerna. Den svenska debatten om fördelning av ekonomiska resurser ochekonomisk makt blir ofullständig när förmögenhetsuppgifter saknas.I motion Fi205 av m.fl. (v) framhålls att en ny låg- ochhöginkomstutredning bör genomföras. Statistiken visar, enligt motionärerna,att inkomstskillnaderna mellan olika grupper ökat . Till skillnad från den gamla låginkomstutredningen från 1960-taletbör en ny utredning även uppmärksamma höga inkomster och förmögenheter.Utredningen bör också redovisa skillnader mellan män och kvinnor.Miljöpartiet anser i motion A807 att den könsuppdelade statistik somStatistiska centralbyrån producerar konsekvent bör användas när förslag tillförändringar i lagstiftningen framförs. Könsuppdelad statistik bör även tasfram och användas i de statliga utredningar där det är relevant.Finansutskottets ställningstagandeI internationell jämförelse har ett mycket väl utvecklatstatistiksystem och omfattande forskning för att följa fördelningen avekonomiska resurser.Statistiska centralbyrån (SCB) genomför en omfattande och grundligundersökning av hushållens disponibla inkomster (HINK) som redovisas isärskilda statistikmeddelanden. HINK används också till omfattandefördelningsforskning vid olika institutioner i landet och vid uppdrag tillmyndigheter och intresseorganisationer. Genom den heltäckande inkomst- ochförmögenhetsstatistiken följs fördelningen av taxerade inkomster, skatter,bidrag och transfereringar.SCB följer också fördelningen med hjälp av undersökningen omlevnadsförhållanden (). Från publiceras löpande rapporter ombefolkningens levnadsförhållanden i ett antal avseenden. Andraundersökningar som används vid analyser av den ekonomiska fördelningen ärundersökningen av hushållens utgifter samt hyres- och bostadsundersökningen.En ny omfattande paneldatabas för individernas och hushållens inkomster harnyligen byggts upp genom ett samarbete mellan ,, och med särskild finansieringfrån olika forskningsstiftelser. Databasen används bl.a. för studier avinkomströrlighet, socialbidragsberoende osv. SCB medverkar med dataunderlagtill internationella forskningsorgan som bl.a. har en omfattande jämförandeforskning, t.ex. Income Study. Även genomför numeraomfattande studier av inkomstfördelningens utveckling i () har en omfattandeforskningsverksamhet främst baserad på SOFI:s levnadsnivåundersökningar.Ett betydande antal studier har redovisats ominkomströrlighet, inkomstskillnader mellan män och kvinnor, inkomstutjämningoch fattigdom i västeuropeiska länder, trenderna i den svenskainkomstfördelningen osv. Även vid , , m.fl. universitetgenomförs forskning om fattigdom och inkomstklyftor. och , har under senare årgenomfört egna studier av hur inkomstomfördelningen fungerar i Sverige.Socialstyrelsen genomför på regeringens uppdrag regelbundet en omfattandeanalys av sociala förhållanden (Social rapport). Expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi () har låtit genomföra ett flertal fördelningsstudierbl.a. om skatters och transfereringars omfördelning över livscykeln.Fördelningspolitiska analyser ingår rutinmässigt iregeringens beslutsunderlag vid viktiga regeländringar i skatte- ochtransfereringssystemet. Beräkningarna omfattar utfallet för olika gruppersamt olika sammanfattande mått på inkomstspridningen. Beräkningarna omfattarockså budget- och marginaleffekter. Resultaten redovisas bl.a. iutredningsbetänkanden och propositioner.Regeringen följer och analyserar inkomstfördelningen och utvecklingen förolika grupper och redovisar resultaten till i särskildafördelningspolitiska redogörelser som bilagts budget- ochvårpropositionerna. Undersökningarna omfattar bl.a. fördelningseffekter avoffentlig konsumtion, inkomstfördelningens långsiktiga utveckling,fördelningseffekter av saneringsprogrammet, inkomstutvecklingen för olikagrupper , internationella jämförelser av inkomstspridningen.I den senaste fördelningspolitiska redogörelsen redovisas dels hurinkomströrligheten har ändrats , dels utvecklingen avinkomstspridningen 1991-1996 med en framskrivning (bil. 5,prop. 1998/99:1). Som framgår av den reviderade finansplanen (avsnitt 1.7)till budgetpropositionen avser regeringen också att uppdra åtStatistiska centralbyrån att genomföra undersökningar avförmögenhetsfördelningen och den offentliga konsumtionen.Jämställdheten är också prioriterad i regeringens arbete. Ett omfattandeutredningsarbete har genomförts nu senast inom somockså innehåller omfattande statistiska analyser. Inom SCB redovisasregelbundet statistik som belyser löner och inkomster för kvinnor och män.Vid de fördelningsanalyser som utförs av Finansdepartementetsfördelningspolitiska enhet sker rutinmässigt redovisning med uppdelning påkön. utarbetas en särskild bilaga för att belysa den ekonomiskasituationen för män och kvinnor som bifogas regeringens budgetförslag. Nyaresurser behöver dock tillföras. Enligt den reviderade finansplanen avserregeringen att tillföra medel till SCB för att förbättra lönestatistiken ochmetoderna för jämställdhetsbokslut.Utskottet vill för sin del understryka hur viktigt det är att jämställdhetäven i fortsättningen är en fråga med högsta prioritet. Utskottetkonstaterar också med tillfredsställelse att fördelningspolitiken ochrättvisefrågorna tilldrar sig allt större intresse och betonas iregeringsförklaringen. Den ekonomiska krisen och arbetslösheten har skapattendenser till ökade inkomstklyftor. Det är därför angeläget att analysernaav fördelningen av den ekonomiska välfärden successivt breddas ochfördjupas. Utskottet anser att regeringen vid lämpligt tillfälle t.ex. i enkommande budgetproposition bör redovisa hur detta arbete fortskrider.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi901 (s),Fi205 (v) och A807 (mp) yrkande 4 bör som sin meningge regeringen till känna. beträffande det nya målet avseendePremiepensionsmyndighetenatt med bifall till proposition 1998/99:1 utgiftsområde 2 yrkandedet nya målet avseende som regeringenförordar,2. beträffande anslagen inom utgiftsområde 2budgetåret 1999att med bifall till proposition 1998/99:1 utgiftsområde 2yrkandena 3 och 6 samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi210 yrkande 5,1998/99:Fi211 yrkande 8 i denna del, 1998/99:Fi505, 1998/99:Fi507yrkandena 1-10, 1998/99:So314 yrkande 5 och 1998/99:A292 yrkande 12dels bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslagetA 13 Utvecklingsarbete, för genomförande görabeställningar som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst50 ,dels för anvisar anslagen under utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning enligt utskottets förslag iappendix till hemställan,res. 1 (c)3. beträffande Statens fastighetsverkatt med bifall till proposition 1998/99:1 utgiftsområde 2yrkandena 4 och 5 samt med avslag på motion 1998/99:Fi507 yrkande 12dels godkänner investeringsplanen för i enlighetmed vad regeringen förordar,dels bemyndigar regeringen att besluta om att fårta upp lån inom en ram av högst i Riksgäldskontoretför investeringar m.m. i enlighet med vad regeringen förordar,4. beträffande utveckling av BNP-måttetatt avslår motionerna 1998/99:U704 yrkande 5, 1998/99:So3141998/99:MJ238 yrkande 4 och 1998/99:A810 yrkande 4,res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (m) - motiv.res. 5 (fp) - motiv.5. beträffande utveckling av fördelningsstatistikenatt med anledning av motionerna 1998/99:Fi205, 1998/99:Fi901 samtyrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.res. 6 (m, kd)res. 7 (fp)res. 8 (c) - motiv.Stockholm den 3 december 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), (), (), GunnarAxén (m), (), () och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltningUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsför-delning.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna har avgivit särskilda yttranden.1 000-tal kronor-----------------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets Res. 1-----------------------------------------------------------------Anslag (c)förslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Effektivisering och utveckling av statligverksamhet-----------------------------------------------------------------1 (ram) 37 640-----------------------------------------------------------------2 (ram) 132 978-----------------------------------------------------------------3 (ram) 55 550-----------------------------------------------------------------4 Statskontoret (ram) 64 597-----------------------------------------------------------------5 Täckning av merkostnader för lokaler (ram) 20 500-----------------------------------------------------------------6 (ram) 353 127 -13000-----------------------------------------------------------------7 Folk- och bostadsräkning (res.) 70 000-----------------------------------------------------------------8 Kammarkollegiet (ram) 24 256-----------------------------------------------------------------9 (ram) 6 427-----------------------------------------------------------------10 Ny myndighet för kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning (ram)10 000 -10000-----------------------------------------------------------------11 Vissa nämnder m.m. (ram) 961-----------------------------------------------------------------12 (ram) 1 714-----------------------------------------------------------------13 Utvecklingsarbete (ram) 24 170-----------------------------------------------------------------14 Kontrollfunktionen i staten (res.) 85 000-----------------------------------------------------------------15 : Garantiverksamhet (ram) 1----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------B Det finansiella systemet-----------------------------------------------------------------1 (ram) 118 697-----------------------------------------------------------------2 (ram) 6 313-----------------------------------------------------------------3 : Förvaltningskostnader (ram) 84 701-----------------------------------------------------------------4 : Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning (ram)535 000-----------------------------------------------------------------5 (ram) 6 297----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------C Särskilda finansierings- och garantiåtaganden-----------------------------------------------------------------1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 30 000(ram)-----------------------------------------------------------------2 Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbanken 18 700(ram)----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------D revisorer-----------------------------------------------------------------1 revisorer (ram) 18 704----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 1 705 -23333 000---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Anslagen inom utgiftsområde 2 (mom. 2) (c)() anserdels att den del av utskottets samlade ställningstagande till anslagen inom ugäller" och slutar med "(c) yrkande 5" bort ha följande lydelse:När det gäller folk- och bostadsräkningen anser utskottet, i likhet med vad soett ovärderligt material för folkhälsoarbetet. Det är mycket angeläget attgenomföra de nya registerbaserade folk- och bostadsräkningarna påskyndas.könsuppdelad. Vad utskottet här anfört bör med anledning av motion Still känna. Därmed torde också syftet i motion A292 (v) yrkande 2 i icke ringaUtskottet har inget att erinra mot medelstilldelningen som föreslås i budgeDäremot bör effektiviseringar i verksamheten på SCB kunna möjliggöra besparingaMotionerna Fi507 (m) yrkandena 4 och 5 samt Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del bödels att den del av utskottets samlade ställningstagande till anslagen inom utghar" och slutar med "yrkande 7 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i motion Fi210 (c) yrkande 5 i denna del anförskvalitetsutveckling och kompetenshöjning inom statsförvaltningen inte är eftersarbete bedrivas inom alla myndigheter. Något nytt anslag för den föreslagna mynbudget.Utskottet avstyrker således propositionens förslag i denna del och tillstyrker5 i denna del, Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del och Fi507 (m) yrkande 7.dels att den del av utskottets samlade ställningstagande till anslagen"har" och slutar med "A292 (v) yrkande 12" bort ha följande lUtskottet instämmer i vad som i motion Fi210 (c) anförs om att detutgiftsområdet genom decentralisering till regionala och lokala nivåer. Vad betgenerell besparing på utgiftsområdets anslag med är utskottav anslagen, varför motion Fi505 avstyrks.Sammanfattningsvis biträder utskottet de förslag som framförs i motionerna Fi2övriga delar tillstyrks propositionens förslag till fördelning av anslagetillstyrker förslaget i propositionen om åtaganden för (yrkandetillgodosetts: Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del, Fi505 (kd), Fi507 (m) yrkandendels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande anslagen inom utgiftsområde 2 budgetåret 1999att med bifall till motionerna 1998/99:Fi210 yrkande 5 och 1998/99:Somed anledning av proposition 1998/99:1 utgiftsområde 2 yrkande 6 samt med avsladenna del, 1998/99:Fi505, 1998/99:Fi507 yrkandena 1-10 och 1998/99:A292 yrkandedels bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget Agenomförande göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden innebä1999,dels för anvisar anslagen under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi1 (c)" betecknade förslaget i appendix till hemställan,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om folk- och2. Utveckling av BNP-måttet (mom. 4) (kd)och (båda kd) anserdels att den del av finansutskottets ställningstagande i avsnittet Utveckling ainternationella" och på s. 24 slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Den internationella trenden har i stället varit att vräkenskaper inom speciella områden, s.k. satelliträkenskaper.