bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Regeringen ser positivt på överenskommesom betraktas som banbrytande.Den införda principen om miljödifferentiering av farledsavgifter bör lianför regeringen. Systemet bör kunna bidra till förbättringar genom att utsläppsvavel- och kväveoxider minskar. Svårare är det att få till stånd en minskningkoldioxidutsläppen. EG-reglerna torde nämligen inte medge uttag av en särskildkoldioxidskatt. borde dock externa effekter, främst miljöpåverkan, kunninternaliseras fullt ut, bedömer regeringen.Sjöfartsverket bör få i uppdrag att utvärdera miljödifferentieringen och andraavgiftssystemet. Arbetet med att komma till rätta med oljeutsläppen bör ävenfortsättningsvis prioriteras.6.3.2 MotionsförslagAvgiftsfinansiering av sjöfartens infrastrukturI motion 1997/98:T623 (fp) uttalas kritik mot att underatt se transporter ur ett helhetsperspektiv, som en kedja med flera länkar. I ekedja är sjöfarten en viktig och framför allt energieffektiv länk. Enligt kommiförslag skall sjöfarten fortfarande - till skillnad från väg och järnväg - ståinfrastrukturkostnader. Därmed kommer konkurrensen att ytterligare snedvridas tsjöfartens nackdel och den europeiska satsningen på närsjöfart som ersättning f"infarktdrabbade" landtransportsystem på kontinenten att motverkas (yrkande 7).I motion 1997/98:T27 (s) uttrycks farhågor för att de svenska sjöfartsavgifternatt leda till att sjöfarten undviker att anlöpa svenska hamnar. Enligt motionärkostnaden för att anlöpa t.ex. , vilket kan jämföras med 138i en närliggande dansk hamn. Kostnadsskillnaden beror enligt motionärerna på atDanmark inte tar ut några farleds- eller fyravgifter för utnyttjandet av farledRegeringen bör därför föranstalta om en översyn av sjöfartsavgifternas utformnistorlek.Också i motion 1997/98:T36 (fp) uttrycks - mot bakgrund av kostnadsskillnadernamellan hamn och en konkurrerande dansk hamn - farhågor för att Götebohamn kan förlora sin position som hamn. bör få i uppdutreda hur sjöfartsavgifterna i konkurrensneutraliserande syfte kan harmoniseraolika länder (yrkande 4).I motion 1997/98:T30 (kd) begärs också, med hänvisning till bristandekonkurrensneutralitet, en översyn av nya taxekonstruktion (yrkaI motion 1997/98:T36 (fp) uttalas att avgiftsfinansieringen av sjöfartens infraoch den införda avgiftsbeläggningen av inrikes sjöfart, sammantaget medfaktum att järnvägstrafiken avlastas banavgifter till betydande belopp, kan ledkustsjöfartens möjligheter att konkurrera med t.ex. järnvägen allvarligt försämmed den föreslagna sänkningen av järnvägens banavgifter är att gynna miljön. Mekustsjöfarten drabbas kan effekten bli den motsatta. Särskilt hårt kommer föränatt drabba trafiken i och . transporterades all oljaGöteborg och orter runt med fartyg. kör SJ tre tåg per veen sammanlagd kapacitet av ca . Detta är en följd av att statsubventionerar järnvägen. Den sänkning av banavgifterna som föreslås i propositinnebär bara den att subventioneras med per ton. Staten får inteförutsättningarna för en sund sjöfart genom en alltför ensidig satsning på järnSjöfarten bör få mer rättvisa villkor i förhållande till andra trafikslag, t.ex(yrkande 1). Vidare önskar motionärerna ett tillkännagivande rörande de kraftfuinsatser som görs för att sjöfarten skall bli ännu mer miljövänlig. Fr.o.m. årsjöfartsavgifterna miljödifferentierade. Också hamnarna erbjuder rabatter för fkör på lågsvavlig olja eller använder katalysatorer. Om bara något eller någrakommer sjöfarten att inte bara vara energieffektivast utan också effektivast dåutsläppen till luften (yrkande 3).Stöd till rederinäringenI motion 1997/98:T39 (v) erinras om att sjöfartens struktur- och kapitalsituatiutredning. I ett första betänkande (SOU 1997:171) har utredningen konstaterat anaturliga och snabbaste sättet att skapa likvärdiga konkurrensvillkor är att änför beskattning och sociala avgifter såsom har skett i t.ex. ochMen i direktiven sägs att utredningen inte får lägga fram förslag rörande beskaDärför har utredningen i stället föreslagit en höjning av rederistödet. Direktiändras på denna punkt, anser motionärerna (yrkande 7).Enligt vad som uttalas i motion 1997/98:T40 (mp) bör sjöfartsnäringen fåskattekonstruktioner som möjliggör anstånd med skatt på realisationsvinst frånförsäljning av tonnage tills nytt tonnage har inköpts. Anståndstiden bör vara t(yrkande 31).6.3.3 Utskottets ställningstagandeAvgiftsfinansiering av sjöfartens infrastrukturI motionerna 1997/98:T27 (s), 1997/98:T36 (fp) och 1997/98:T30 (kd) kritiserasSverige tillämpade principen att alla kostnader för sjöfartens infrastruktur skgenom sjöfartsavgifter. Motionärerna menar att detta innebär ett hot mot svenskhamnars konkurrensförmåga.Som framgår av propositionen tillämpas i principen att såvälhamninvesteringar som andra sjöfartsinvesteringar skall finansieras genom avgifHamnavgifterna bestäms med visst undantag av hamnarna själva. Kostnaderna för öinfrastruktur - farleder, sjöräddning, isbrytning, sjöfartsinspektion, sjömätnitäcks genom s.k. farledsavgifter som beslutas av regeringen. Avgiftens storlekmed hänsyn till tre faktorer, fartygets bruttodräktighet, last och utsläpp avluftföroreningar. Sedan den l är också inrikes sjöfart avgiftsbelaUndantag gäller för fartyg som transporterar last mellan hamnar inom . har i sin treårsplan för budgeintäkterna av farledsavgifter till . Samma intäkt prognostisvart och ett av . För lotsning tas ut avgifter enligt särskilda ravgifter beräknas inbringa knappt 150 miljoner kronor.EG-kommissionen konstaterar i en grönbok om hamnar och sjötransportensinfrastruktur att finansieringen av hamnar och annan maritim infrastruktur liksprissättningen varierar mycket kraftigt i med hänsyn till både ägarstrukorganisation. I sitt yttrande över grönboken, daterat , uttalaruppfattningen att sjöfartens infrastruktur bör prissättas på ett sådant sätt atde verkliga kostnaderna för de tjänster de använder. Regeringen välkomnarkommissionens avsikt att närmare undersöka hur finansieringen är ordnad imedlemsstaterna. Men avgörande är att principen om att "användaren betalar" kanupprätthållas. Om denna princip - som i huvudsak fullt ut tillämpas i -blir det enligt regeringen mindre intressant varifrån finansieringen kommer.Skillnader i kostnader för fartyg som anlöper svensk hamn respektive en närliggutländsk hamn kan bero på att såväl hamnavgifter som sjöfartsavgifter varierar.gäller hamnavgifterna kan skillnaderna sammanhänga med en rad faktorer, t.ex.förekomsten av subventioner men också hur rationellt hamnverksamheten bedrivs.bör i sammanhanget erinra sig att hamnverksamhet är en kommersiell verksamhet dprissättningen bestäms på kommersiella grunder. I fråga om sjöfartsavgifter tilSverige som nämnts principen att avgifterna skall ge full kostnadstäckning förinfrastrukturen. I många andra länder skattefinansieras sjöfartens infrastruktudelvis. Å andra sidan kan dessa länder beroende på bl.a. kust- och klimatförhållåga infrastrukturkostnader jämfört med Sverige.Enligt utskottets mening bör även fortsättningsvis tillämpa principen abrukarna skall bära de verkliga kostnaderna för den hamnservice och den övrigainfrastruktur de använder. I övrigt bör resultatet av det arbete som bedrivs indet gäller prissättning av maritim infrastruktur avvaktas. Det är utskottets föatt inom EU skall vinna gehör för en generell tillämpning av den svenskmodellen. Med det anförda avstyrks motionerna 1997/98:T27 (s), 1997/98:T36 (fpyrkande 4 och 1997/98:T30 (kd) yrkande 13.I motionerna 1997/98:T623 (fp) och 1997/98:T36 (fp) kritiseras principen om fulkostnadstäckning för den maritima infrastrukturen från en annan utgångspunkt,nämligen sjöfartens förmåga att konkurrera med landtransporter. Enligt motionärmedför tillämpningen av denna princip en konkurrenssnedvridning till förmån förtrafikslag.Utskottet vill med anledning av dessa motioner erinra om att avgiftsbeläggningeinrikes sjöfart fr.o.m. är en tvingande följd av EU:s reglerförbjuder särbehandling. I sammanhanget bör noteras att i förhandlingarutverka undantag för Vänersjöfarten. Vidare erinrar utskottet om att Vänersjöfaett särskilt anslag, B 3 Ersättning till viss kanaltrafik m.m., erhåller statlistorleksordningen . Som regeringen anför i propositiongränsytorna mellan de olika transportslagen generellt sett små. Vad gäller Vänesynes dock ett konkurrensförhållande mellan järnvägen och sjöfarten föreligga.finns enligt utskottets mening skäl att följa utvecklingen med uppmärksamhet. Duppgift får förutsättas ligga inom ramen för uppdrag att följasvenska sjöfartsnäringens konkurrenssituation och avrapportera utveckliregeringen. Också den i propositionen föreslagna särskilda godstransportdelegatkan ha anledning att följa t.ex. Vänersjöfartens utveckling. Något särskilttillkännagivande med anledning av nu behandlade motionsyrkanden anser utskottetvara erforderligt. Med det anförda avstyrks motionerna 1997/98:T623 (fp) yrkandoch 1997/98:T36 (fp) yrkande 1.I motion 1997/98:T36 (fp) föreslås ett tillkännagivande rörande miljövänligare(yrkande 3). Utskottet vill med anledning härav erinra om att den 1 janhar infört ett system med miljödifferentierade farledsavgifter. Systemet innebäfartyg som har installerat kväveoxidreducerande katalysatorer och/eller användelågsvavligt bränsle åtnjuter särskilda rabatter. Vidare vill utskottet liksom rerinra om att , och enats om att åtgärder skall vidtas för att minska sjöfartensluftföroreningar. Förhoppningsvis kommer dessa åtgärder att leda till väsentligförbättringar när det gäller sjöfartens miljöproblem. Vad slutligen koldioxidutbeträffar redovisar regeringen att det synes saknas förutsättninen särskild koldioxidavgift inom sjöfarten. Som anförs i propositionen bör Sverdenna fråga och andra frågor rörande miljöanpassning av sjöfarten arbeta för atoch i andra hand regionala överenskommelser uppnås. Utskottet finnersammanfattningsvis att i internationell jämförelse ligger väl framme påbehandlade området. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1997/98:T36yrkande 3.Stöd till den svenska rederinäringenDen svenska sjöfartsnäringens problem aktualiseras i motionerna 1997/98: T39 (v1997/98:T40 (mp). Utskottet vill med anledning härav erinra om att årfattade ett nytt sjöfartspolitiskt beslut (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1, r1996/97:115). Syftet med beslutet var att staten skulle medverka till att skapakonkurrensvillkor för den svenska handelsflottan, dels genom ett aktivt internaengagemang, dels genom ett mer långsiktigt nationellt ansvar. I sistnämnda hänsbeslutades om ett årligt statligt stöd till sjöfartsnäringen på 400 miljoner krär avsedda att utgöra ersättning för arbetsgivares kostnader för skatt och sociDen beslöt regeringen att tillsätta en utredning för att närmare utsvenska rederinäringens struktur och kapitalförsörjning samt allmänna företagsvUtredningen har avlämnat ett delbetänkande rörande den svenskflaggade handelsflkonkurrenskraft (SOU 1997:171). Uppdraget skall slutredovisas senast den 15 jun1998. I delbetänkandet konstateras att den svenskflaggade handelsflottanskonkurrenskraft har försvagats i jämförelse med handelsflottorna i andra EU-läni . Utredaren beräknar att det kostar mellan 1,8 och mfartyg och år att segla under svensk flagg än att segla samma fartyg under t.exeller holländsk flagg. Enligt utredaren vore förändringar av beskattning och soavgifter det mest naturliga och det snabbaste sättet att skapa likvärdigakonkurrensvillkor. Eftersom emellertid direktiven inte tillåter förslag till föskattelagstiftningen föreslår utredaren i stället att rederistödet ökas till 60kronor för . Detta innebär en höjning av bidraget från nuvarande 29 000helårsanställd till för täckning av kostnaderna för sociala avgifter.En principöverenskommelse har träffats mellan SEKO-Sjöfolk och i syfte att stärka den svenska sjöfartens konkurrenssituation. Göverenskommelsen öppnas möjligheter för svenska rederier att anställa sjöfolk fländer utanför EU för tillfällig anställning enligt särskilda förutsättningar.överenskommelsen skall kunna omsättas i praktiska åtgärder krävs emellertid delförändringar i lagstiftningen, dels att övriga sjöfackliga organisationer ingåröverenskommelser.I 1998 års ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) föreslås att anslagetBidrag till sjöfarten för innevarande budgetår ökas med . Avbelopp avses täcka en temporär extrabelastning av anslaget,sammanhänger med att den s.k. sjömansskatten slopades ochmed att utbetalningarna numera sker . Resterande belopp, 40 miljoner kutgör en höjning fr.o.m. den l av bidraget till kostnader för socialafrån till per kalenderår och årsarbetskraft.Utskottet har i yttrande till finansutskottet över vårpropositionen tillstyrktföreslagna höjningen av rederistödet. I övrigt anser utskottet att den nu pågåutredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation bör fullföljas i enliglämnade direktiv och att utredningsresultatet bör avvaktas. är utsberett att ta ställning till olika förslag till förbättring av den svenska sjökonkurrenssituation. Med det anförda avstyrks motionerna 1997/98:T39 (v) yrkandoch 1997/98:T40 (mp) yrkande 31.6.4 Långsiktig strategi för EU-arbete och annat internationellt arbete6.4.1 PropositionenEnligt vad regeringen anför bör inom EU och i annat internationellt arbför att sjösäkerhet och miljöanpassning prioriteras. Globala överenskommelser beftersträvas. I avvaktan på sådana bör siktet vara inställt på att uppnå regionöverenskommelser. Utnyttjandet av ekonomiska styrmedel bör prioriteras inom EUIMO.Vidare bör arbeta för fortsatt harmonisering av reglerna för näringsstötillträde till marknaden. Ett viktigt område som bör prioriteras är frågan omflaggstatskontroll. Vissa flaggstater har dålig kvalitet på sina sjöfartsadminiDet bör inom IMO skapas instrument som ställer kvalitetskrav påsjöfartsadministrationerna. bör få i uppdrag att utarbeta underlprogram för svenskt arbete med sjöfartsfrågor. Däri bör särskilt ingå två frågoett system med miljödifferentiering kan införas i närområdet, dels hur sjötransmed länder i närområdet kan underlättas och främjas.Statsstödsreglerna får inte skilja sig för mycket länderna emellan. EG-kommissiutfärdat riktlinjer i ämnet. bör följa upp hur dessa implementeras. Ävecabotageförordningens tillämpning bör följas upp. fattade etom långsiktig inriktning av sjöfartspolitiken (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:TU1996/97:115). Den svenska handelsflottan måste tillförsäkras rimliga konkurrens6.4.2 MotionsförslagEnligt vad som uttalas i motion 1997/98:T28 (fp) har sjöfarten potential att blmiljövänlig. Regeringen bör inom EU driva frågan om utnyttjande av nya bränslenkatalysatorrening. bör vidare vara pådrivande när det gäller att skapaförutsättningar för internationellt övervakad konkurrens, ökad standardiseringsäkerhet och miljö samt kredit- och sjövärdighet (yrkande 18).I motion 1997/98:T45 (m) konstateras att den del av den svenska handelsflottanregistrerad under svensk flagg är beroende av statligt stöd. Industristöd gergenomgående negativa effekter. Det skapar ineffektiva organisationer, det snedvkonkurrensen och bevarar föråldrad teknik. Därför bör rederistödet successivt aanser motionärerna. Utvecklingen inom EU inger betänkligheter. En praxis hållerutvecklas, innebärande att medger att vissa stater får rätt attsina egna rederier. Detta är i strid mot grundregler. börlikartade konkurrensförhållanden och för att grundregel om förbudindustristöd tillämpas även på sjöfarten (yrkande 20).6.4.3 Utskottets ställningstagandeI motion 1997/98:T28 (fp) behandlas frågor som rör sjöfartens miljöfrågor m.m.Utskottet kan med anledning härav konstatera att har haft en hög ambitinär det gäller att minska sjöfartens miljöpåverkan. tiett system med differentierade farledsavgifter, vilket innebär att fartyg som ämed katalysatorer och/eller drivs med lågsvavligt bränsle premieras i avgiftshäAv propositionen framgår att regeringen avser att uppdra åt attunderlag till program för det svenska arbetet med sjöfartsfrågor i vårt närområprogram bör bl.a. innefatta förslag till hur liknande avgiftssystem kan införasländer. Det framgår också att vill ge sjöfartens miljöanpassning högreinom EU än vad som är fallet. Bl.a. kommer att driva frågan om utforav system för mottagning av fartygsgenererat avfall liknande det som tagits fraÖstersjöområdet. Också sjösäkerhetsfrågor, som aktualiseras i motionen, kommeren framträdande plats i det internationella arbetet. kommer sålunda attpådrivande inom såväl IMO som EU för att förbättra sjösäkerheten. Utskottet finnu redovisad bakgrund att syftet med motionsyrkandet i allt väsentligt är tillgNågot särskilt tillkännagivande med anledning av yrkandet är inte erforderligt.anförda avstyrks motion 1997/98:T28 (fp) yrkande 18.I har det övergripande ansvaret för sjösäkerheten. Vad gsjöräddningsinsatser omfattar verkets ansvar våra kuster samt , oMälaren men inte övriga insjöar och inte heller vattendrag, kanaler och hamnar.Eftersom i övergripande sjösäkerhetsansvar ligger att förebyggasjöolyckor för verket en i princip heltäckande statistik över händelser som försjöräddningsinsatser och deras orsaker, dock endast inom det område som omfattaverkets sjöräddningsansvar. Polisen ansvarar för sjöräddningsinsatser i andraHärutöver är polisens primära uppgift att undersöka om ett brott blivit begångesamband med en olycka. Skillnaden i ansvarsuppgifter har lett till att det intenågon statistik som omfattar alla sjöolyckor.äHärHHHärutöver HhhhhHHHh Utskotteförutsätter att regeringen överväger frågan om behovet av en mer heltäckande stvad gäller sjöolyckor och deras orsaker.I motion 1997/98:T45 (m) aktualiseras frågan om statliga subventioner till sjöfMotionärerna anser att det svenska rederistödet successivt bör avvecklas och atinom EU bör verka för att regler om statliga branschstöd tillämpainom sjöfarten. Utskottet vill med anledning härav erinra om att EG-kommissionenyligen presenterat riktlinjer för statsstöd. I korthet innebär dessa att statsmotsvara kostnaderna för inkomstskatt och sociala avgifter. ekonomisproposition (prop. 1997/98:150) föreslås att stödet för skall höjas medmiljoner kronor. Därmed kommer den svenska staten att kompensera näringen fulltvad inkomstskatten beträffar och med och årsarbetskraft vad gäsociala avgifter. Enligt vad utskottet har inhämtat beräknas de genomsnittligakostnaderna för sociala avgifter uppgå till ca . Därmed torde det svenligga väl inom ramen för vad som medges enligt EG-direktivet.Som anförs i den transportpolitiska propositionen är det för den svenskasjöfartsnäringens konkurrensförmåga viktigt att reglerna om statsstöd inte skilalltför mycket länderna emellan. Mot den bakgrunden instämmer utskottet i regerbedömning att EG-direktivets tillämpning noggrant bör följas upp från svensk sidet anförda avstyrks motion 1997/98:T45 (m) yrkande 20.7 Vägtrafiken7.1 Vägtransporternas förutsättningar7.1.1 PropositionenVägtrafiken är stommen i trafiksystemet, konstaterar regeringen. En väl fungeravägtrafik är viktig såväl för medborgare som för näringslivet. Det dominerandeproblemet är vägtrafikens negativa miljö- och hälsoeffekter.Det svenska vägnätet, med en sammanlagd längd av ., har följandsammansättning:KategoriKm längdAndel avtrafikarbetet %Enskilda vägar284 0004(därav statsbidragsberättigat)(74 000)Statliga vägar98 00070Kommunala38 90025Summa420 900Persontransportarbetet har femfaldigats , främst genom ökat bilåkaBilinnehavet har ökat från 75 bilar till 410 bilar per 1 000 invånare. Ökningen2010 beräknas till , eller . Godsarbetet har under samma perfrån till ca 55 miljarder tonkilometer.Regeringen konstaterar att de olika trafikslagen har sina givna egenskaper ochroller. Vägtrafiken intar dock en särställning eftersom järnväg, sjöfart och flberoende av en väl fungerande vägtrafik. Dessutom är vägtrafiken unik vadtillgängligheten beträffar.Regeringens utgångspunkt är att bilen kommer att spela enroll i persontransportsystemet. Men utvecklingen får inte gå dithän att bilinneförutsättning för deltagande i samhällslivet. som bilen har sin givnamåste det finnas ett tillräckligt utbud av kollektivtrafik. En större andel gåncykeltrafik kan också bidra till bättre miljö och hälsa, anser regeringen.Debatten har enligt regeringens mening alltför mycket kretsat kring att de oliktransportslagen utgör konkurrenter. Men forskning visar att konkur-rensytorna ämycket begränsade. Särskilt på godssidan är det så att olika trafikmedel anpassmöta skilda behov. Denna specialisering bör främjas och inte motverkas.Det dominerande problemet gäller miljö och hälsa. har drygtmänniskor dödats och 350 000 människor skadats i vägtrafikolyckor. Ca 200 000personer har bestående besvär av skador. Vidare drabbas ca 700 svenskacancer till följd av luftföroreningar, där bilavgaserna är största källan. Cirkdessa dör en för tidig död. Ca 250 000 människor beräknas vara störda av butill stor del kommer från vägtrafiken.Vägtrafiken släpper ut klimatgaser och luftföroreningar. Naturresurser förbrukasätt som inte är förenligt med god hushållning och långsiktig hållbarhet. Vägtrandelar av de totala utsläppen beräknas enligt följande sammanställning.ÄmneAndel, %Koldioxid28Kväveoxider40Kolväten30Svaveldioxider27.1.2 Motionsförslag om bilens betydelse m.m.I motion 1997/97:T201 (m) efterlyses en långsiktig bilpolitik. Motionärerna frabilens nuvarande och framtida stora betydelse för människorna vad gäller möjligtill såväl arbete som fritidsverksamhet. Att belägga bilismen med allt högre kodärför en felaktig politik. Vidare pekar motionärerna på att har en itill flera andra länder ålderstigen bilpark. Andelen bilar som är eller äsålunda i , att jämföra i , i o% i . Slutligen erinrar motionärerna om att svensk bilindustri eller verksanknytning till bilismen sysselsätter fler än 380 000 människor. Bilismen är däviktig "motor" i välfärdssamhället.I motion 1997/98:T202 (m) sägs att bilen är en avgörande förutsättning för ettfungerande samhälle. Utan bilen skulle många människor ha varken ett fungerandearbetsliv eller socialt liv. Särskilt viktig är bilen för boende i glesbygd, föoch för dem som har ett aktivt fritidsliv. Transporternas betydelse för en bredarbetsmarknad och minskad arbetslöshet är kraftigt underskattad. Vidare hävdasmotionen att bilismens miljöpåverkan inte är statisk. I takt med att bilparkenmoderniseras reduceras miljöpåverkan. En bilsocial utredning bör tillsättas medatt belysa bilens betydelse för ett fungerande samhällsliv och konsekvenserna anuvarande överbeskattning. Utredningen bör också utreda möjligheten till, och eav, att också resor till och från barnomsorg skall vara avdragsgilla vid beskat(yrkande 10).I motion 1997/98:Sk305 (m) konstateras att bilismen är klart överbeskattaär ett skäl till att den av tidigare föreslagna utredningen rörandebetydelse i ett fungerande samhälle nu bör komma till stånd (yrkande 4).Krav på en bilsocial utredning framförs också i motion 1997/98:T207 (fp).Motionärerna anför att åtta av tio resor företas med bil. är för glestatt kollektivtrafik skall kunna bli det dominerande färdsättet under överskådlifinns, menar motionärerna, goda skäl att genomlysa den sociala situationen förmänniskor i förhållande till deras resande. En sådan genomlysning möjliggör enrelevant utformning av de politiska besluten. Exempelvis är opinionen motbensinskattehöjningarna så stark att en bilsocial utredning krävs för att utrönvetenskapligt pröva alla fakta (yrkande 1). En sådan utredning bör särskilt beabehovet av arbetsresor, barnfamiljers resebehov samt glesbygdens särskilda behonyttoresor och socialt motiverade resebehov (yrkande 2).I motion 1997/98:T210 (c) föreslås en utredning rörande bilens socio-ekonomiskaeffekter. Bilen, framhåller motionärerna, är nödvändig för många människor pålandsbygden, inte minst för de kvinnor som ofta arbetar utanför hemmet, och fösom bor i glesare områden runt storstäderna (yrkande 1).Få företeelser har så stor betydelse för det moderna samhället som bilen, anför1997/98:T232 (m).