bet · GL01UU9 · 1998-03-12 00:00:00 — Under dennaförutsättning kan strukturanpassningsprogrammen ha en stor betydelse för denglobala kampen mot fattigdomen.Med det anförda anser utskottet motion U6 (v) yrkande 2 besvarad.Stöd till IDEAKristdemokraterna betonar i motion U3 (kd) yrkande 3 IDEA:s betydelse fördemokratifrågornas behandling och vill att institutet tillförs ytterligareresurser.International (för demokrati och fria val)bildades på svenskt initiativ i av 14 länder. tillkomNamibia och som nya medlemmar. Institutet är globalt till sin natur,och även om det till formen är att se som en mellanstatlig organisation, är denockså öppen för internationella icke-statliga organisationer.IDEA som organisation befinner sig fortfarande i ett uppbyggnadsskede. Enligtvad utskottet inhämtat är det regeringens ambition att även framgentskall vara en av huvudfinansiärerna. Utskottet har dock förstått att regeringenbedömer att det är viktigt för att alla medlemsländer tar sitt ansvar förorganisationens finansiering. Det skulle med andra ord inte gagnaorganisationens verksamhet om påtog sig en oproportionerligt stor delav finansieringen. Det svenska bidraget, dess storlek och förhållande tillandra givare diskuteras i en mycket nära dialog mellan regeringen och . Detsvenska stödet till organisationen uppgår till 15 miljonerkronor . Regeringens aviserade ambition är att verka för attorganisationen blir så slagkraftig och professionell som möjligt.Utskottet delar regeringens inställning och utgår i från att regeringen isitt internationella arbete på bästa sätt verkar för att stärka IDEA:s roll iutvecklingen av demokratin på ett globalt plan.Utskottet avstyrker därmed motion U3 (kd) yrkande 3.FörvaltningsfrågorTvå yrkanden behandlar organisatoriska frågor rörande regeringens arbete medbiståndsfrågorna. I motion U3 (kd) yrkande 4 vill attregeringen anslår mera pengar till UD:s projektexportsekretariat. Vidare bördepartementets återupprättas, anförs det i samma motionsyrkande 6.Projektexportsekretariatet upprättades med syfte att underlätta försvenska företag att delta i den upphandling av varor och projekt förbiståndsändamål som bedrivs av multilaterala samarbetsorgan, främst inom FN,samt utvecklingsbankerna. Sekretariatet upprättades för en försöksperiodomfattande , dvs. t.o.m. 1997.Utrikesdepartementet har låtit utvärdera verksamheten och förordar fortsattverksamhet. Utskottet har erfarit att diskussioner om sekretariatets framtidaresurser och organisatoriska hemvist förs inom . Utskottetuttalade sig om projektsekretariatets arbete senast i betänkandet 1997/98:UU1,där utrikesförvaltningens budgetanslag behandlades. Vid det tillfälletbetonades att projektsekretariatets arbete är värdefullt när det gäller attunderlätta för svenskt näringsliv att delta i internationell upphandling inombiståndsområdet och att sekretariatet har förutsättningar för att bli encentral kontaktpunkt i vad gäller projektexport. Utskottetansåg emellertid att frågor rörande utformningen av den organisation som skallhandha denna uppgift, storleken på densamma liksom den organisatoriskahemvisten i bör avgöras av regeringen inom ramen för de medelsom ställer till regeringens förfogande.Denna utskottets bedömning gäller alltjämt.Utskottet avstyrker därmed motion U3 (kd) yrkande 4.I samband med den omorganisation som har genomförts inom UD beslutades attansvaret för kontakterna, avseende den operativa delen av de enskildaorganisationernas biståndsverksamhet, skall ligga inom respektive geografiskenhet. Fördelen med denna organisationsform är att de enskilda organisationernai sin dialog med UD får tala med de personer och enheter som har särskildakunskaper med avseende på respektive region och samarbetsland. Detta liggerockså i linje med att ansvaret för departementets handläggning av detoffentliga biståndet till samarbetsländerna efter omorganisationen ligger på degeografiska enheterna.Icke desto mindre finns behov för en kontaktyta inom departementet förorganisationer som inte har bedrivit biståndsverksamhet och för deenskilda organisationernas/folkrörelsernas dialog med regeringen i övergripandefrågor kring stödet till enskilda organisationers biståndsverksamhet.Utrikesdepartementet har därför inrättat en tjänst inom enheten förinternationellt utvecklingssamarbete med uppgift att vara central kontaktpunktinom departementet för enskilda organisationer samt för att bevaka vad somhänder i andra givarländer och i multilaterala sammanhang när det gäller deenskilda organisationernas biståndsverksamhet.Det är enligt utskottets mening tydligt att regeringen fäster stor vikt vidde svenska folkrörelserna och enskilda organisationerna. Här bör nämnas att detfinns ett centralt forum - - för dialog mellan regeringen ochde enskilda organisationerna både om utvecklingssamarbete allmänt och om vissasärskilda frågor. Dialog och erfarenhetsutbyte med de enskilda organisationernaär också en del av det dagliga arbetet på . Bland annatgenomförs möten med enskilda organisationer inför varje rådsmöte förbiståndsministrarna. Det finns även ett råd för freds- och säkerhetsfrämjandeinsatser och regelbundna möten äger likaså rum mellan representanter fördepartementet och enskilda organisationer inom ramen för det s.k. OSSE-nätverket.Utskottet menar att den biståndsverksamhet som bedrivs av enskildaorganisationer och folkrörelser ger ett värdefullt bidrag till resursutvecklingoch till att bygga demokratiska samhällen. Inte minst är de erfarenheter somdessa kan förmedla när det gäller folkrörelsernas bidrag till demokratiskutveckling värdefulla i det samhällsbygge som pågår i samarbetsländerna.Utskottet finner vidare att betydande resurser ställs till de enskildaorganisationernas förfogande för biståndsverksamhet.Utskottet kan konstatera att den nya organisationen inom UD har medfört attdialogen med de enskilda organisationerna numera förs i delvis nya former.Dialogen tillmäts även fortsättningsvis stor vikt från departementets sida.Med det anförda anser utskottet motion U3 (kd) yrkande 6 besvarad. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:169 De fattigas rätt -vårt gemensamma ansvaratt lägger regeringens skrivelse 1997/98:169 De fattigas rätt - vårtgemensamma ansvar till handlingarna,2. beträffande biståndsramenatt avslår motion 1997/98:U3 yrkande 1,res. 1 (fp, v, mp, kd)3. beträffande fattigdomsbekämpningenatt avslår motion 1997/98:U1 yrkande 1,res. 2 (m)4. beträffande demokratimåletatt förklarar motionerna 1997/98:U4 yrkandena 2 och 3 samt 1997/98:U5yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,res. 3 (fp)5. beträffande allmänna miljöfrågoratt förklarar motionerna 1997/98:U2 yrkandena 1 och 13 samt1997/98:U3 yrkande 11 besvarade med vad utskottet anfört,6. beträffande handel och miljöatt förklarar motion 1997/98:U2 yrkandena 3 och 5 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande miljömässigt hållbart jordbrukatt förklarar motion 1997/98:U4 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,8. beträffande fördelnings- och rättvisefrågor m.m.att avslår motion 1997/98:U6 yrkandena 4 och 7,res. 4 (v)9. beträffande solidarisk handel m.m.att med avslag på motion 1997/98:U2 yrkande 4 förklarar motionerna1997/98:U2 yrkande 2 och 1997/98:U6 yrkandena 1, 3 och 6 besvarade med vadutskottet anfört,res. 5 (mp)10. beträffande en utredning rörande de biståndspolitiska målenatt med avslag på motion 1997/98:U5 yrkande 5 förklarar motion1997/98:U5 yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört,res. 6 ( fp)11. beträffande en förändrad anslagsmetodikatt avslår motionerna 1997/98:U2 yrkande 12 och 1997/98:U4 yrkande 1,12. beträffande effektiviteten i biståndetatt förklarar motion 1997/98:U1 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,13. beträffande ett fristående utvärderingsinstitutatt avslår motion 1997/98:U3 yrkande 7,res. 7 (m, fp, kd)14. beträffande frivilligorganisationernas rollatt förklarar motionerna 1997/98:U3 yrkande 2, 1997/98:U5 yrkandena 3och 4 samt 1997/98:U6 yrkande 5 besvarade med vad utskottet anfört,15. beträffande åtgärder mot utnyttjande av barnatt förklarar motion 1997/98:U2 yrkande 7 besvarad med vad utskottetanfört,16. beträffande insatser mot drog- och alkoholmissbrukatt förklarar motion 1997/98:U2 yrkande 9 besvarad med vad utskottetanfört,17. beträffande bistånd till den offentliga sektornatt förklarar motionerna 1997/98:U2 yrkande 8 och 1997/98:U3 yrkande8 besvarade med vad utskottet anfört,18. beträffande utbildning och hälsovårdatt förklarar motion 1997/98:U3 yrkande 5 besvarad med vad utskottetanfört,19. beträffande kreditsystematt förklarar motion 1997/98:U3 yrkande 9 besvarad med vad utskottetanfört,20. beträffande skuldsättningatt förklarar motion 1997/98:U3 yrkande 10 besvarad med vad utskottetanfört,21. beträffande EU:s gemensamma biståndatt förklarar motion 1997/98:U2 yrkandena 10 och 11 besvarad med vadutskottet anfört,22. beträffande Världsbanksfrågoratt förklarar motion 1997/98:U2 yrkande 6 besvarad med vad utskottetanfört,23. beträffande strukturanpassningsprogrammenatt förklarar motion 1997/98:U6 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,24. beträffande stöd till IDEAatt avslår motion 1997/98:U3 yrkande 3,res. 8 (fp, mp, kd)25. beträffande förvaltningsfrågoratt med avslag på motion 1997/98:U3 yrkande 4 förklarar motion1997/98:U3 yrkande 6 besvarad med vad utskottet anfört.res. 9 (kd)den 12 mars 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (s), (), (), LarsHjertén (m), () och (). Biståndsramen (mom. 2)(), (), () ochIngrid () anfördels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Utskottet harnyligen? och som på s. 22 slutar med ?utskottet motion U3 (kd) yrkande 1? bortha följande lydelse:Under nuvarande regering har biståndsramen sänkts och till och medunderskridit den biståndsnivå som FN rekommenderar som miniminivå för i-länderna. Det har skett trots att man lovade motsatsen före valet.Nedskärningarna drabbar i stor utsträckning de allra fattigaste och rimmardärför illa med regeringens uttalade ambition att stärkafattigdomsinriktningen. Detta inte minst med tanke på den roll det dåligaexemplet kan spela i då det internationella biståndet är satt under hårdpress. Detta finner utskottet oacceptabelt.Utåt vill dock regeringen fortfarande ge sken av att förblir ettföregångsland, eftersom man kommer att öka biståndsnivån framöver. Man undvikerdock att nämna den låga nivå man utgår ifrån samt det faktum att höjningenbegränsar sig till och skall gälla först . Det är enligtutskottets mening svårt att tolka detta som tecken på en allvarligt menadambition att åter uppnå enprocentsmålet. Regeringen har i praktiken alltmerfjärmat sig från det moraliskt bindande enprocentsmålet, som en enig riksdag engång ställt sig bakom. I med enorma behov av katastrofhjälp ochomfattande behov av långsiktigt bistånd till stöd för spridande av demokratioch respekt för mänskliga rättigheter samt ekonomiska reformprocesser är detfel att låta världens fattiga vara med och betala saneringen av Sverigesekonomi.Utskottet står fast vid att biståndsnivån som andel av BNI åter måste nåenprocentsnivån i början av nästa sekel och därför måste höjas i en helt annantakt än än den regeringen antyder.Därmed tillstyrker utskottet motion U3 (kd) yrkande 1.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande biståndsramenatt med bifall till motion 1997/98:U3 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Fattigdomsbekämpningen (mom. 3), , och (alla m) anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Utskottet harnyligen? och som på s. 22 slutar med ?motion U1 (m) yrkande 1 besvarad? bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer i den uppfattning som Moderata samlingspartiet hävdat iåtskilliga år, och som också kommer till uttryck i regeringens skrivelse,nämligen att fattigdomens utrotande i världen är den stora utmaningen iutvecklingssamarbetet. Utskottet anser därför att det nu är hög tid attomvärdera de gamla målsättningar som är vägledande för det svenskabiståndet. Det gamla allt övergripande enprocentsmålet - ett rentutbetalningsmål, som aldrig uppfyllts av någon annan än den senaste borgerligaregeringen - bör omgående ersättas av den övergripande målsättningen att"utrota fattigdomen i världen". Till detta bör fogas effektivitetsmål som gördet möjligt att mäta vad man åstadkommer i denna strävan. Detta bör gesregeringen till känna.Utskottet tillstyrker motion U1 (m) yrkande 1.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande fattigdomsbekämpningenatt med bifall till motion 1997/98:U1 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Demokratimålet (mom. 4)() anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Utskottetinstämde i samma? och som på s. 23 slutar med ?U5 (fp) yrkande 1 besvarade?bort ha följande lydelse:Biståndets demokratimål har länge utgjort en dekoration snarare än ett målmed substans i det svenska biståndet. Några krav på praktiska resultat i formav ökad pluralism har knappast ställts. Enpartisystem ursäktades alldeles förlänge. Politisk frihet har inte ansetts ha någon större relevans för fattigaländers utveckling. Regleringar och centralstyrning ansågs näst intillnödvändiga för den resursmobilisering som skulle lyfta ur derasarmod.I dag står världen inför en historisk chans. Land efter land söker sig motdemokrati. Då är det skyldighet att bistå. Utskottet anser att dettainte skall ske genom en värderingsfri förståelse för den utvecklingsvägländerna väljer utan att man skall bistå dem som står för demokrati ochmänskliga rättigheter. Demokrati är den enda styresform som garanterar att deflesta medborgares intressen tas till vara och att politiska ledare kanavsättas genom öppna och fria val.Utskottet framhåller därför att om det svenska biståndet mot fattigdom, ökadrättvisa och mot krigshot skall få bestående effekter krävs det att det sker ien demokratisk atmosfär. Av dessa skäl bör demokratimålet bli det överordnademålet av biståndspolitikens nuvarande sex mål. Detta bör ges regeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion U5 (fp) yrkande 1. Utskottetanser motion U4 (c) yrkande 2 besvarad.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:4. beträffande demokratimåletatt med bifall till motion 1997/98:U5 yrkande 1 förklarar motion1997/98:U4 yrkandena 2 och 3 besvarad med vad utskottet anfört.4. Fördelnings- och rättvisefrågor m.m. (mom. 8)() anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Utskottetfinner dock? och som på s. 29 slutar med ?avstyrker motion U6 (v) yrkande 7?bort ha följande lydelse:Utskottet anser att skrivelsen behandlar många väsentliga frågor som rörfattigdomens orsaker och ger konstruktiva förslag till lösningar. Men enbeskrivning av fattigdomen i världen bör också innehålla en kort jämförelse medden relativa fattigdom som trots allt existerar även i . Detta bör gesregeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U6 (v) yrkande 4.En diskussion om fattigdomens orsaker i världen bör enligt utskottets meninginte utelämna frågan om krigsmaterielexport. Det är väl känt att krig ochväpnade konflikter i världen leder till att miljoner människor tvingas på flyktoch att fattigdomen i de länder som genomgått krig är utbredd. Att dessa frågorinte diskuteras i regeringens skrivelse är enligt utskottets uppfattning enbrist. Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U6 (v) yrkande 7.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:8. beträffande fördelnings- och rättvisefrågor m.m.att med bifall till motion 1997/98:U6 yrkandena 4 och 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Solidarisk handel m.m. (mom. 9)() anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Utskottetdelar regeringens? och som på s. 29 slutar med ?för bl.a. kaffe, te och kakao?bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens bedömningar om frihandelns betydelse och villunderstryka vikten av att stödet till utformas på ett sådant sättatt dessa länder kan konkurrera på en fri marknad.I regeringens skrivelse framhålls att man både kan och måste göra mer för attintegrera fattigdomsbekämpningen i strukturanpassningsprogram. Där måsteeffekterna för de fattiga vara en utgångspunkt och samma bedömning måste ocksågöras när det gäller liberalisering och en fri marknad. Därför bör man också ibiståndspolitiken försöka påverka handels- och näringsstrukturer. De nyaidéerna om solidarisk handel, om en rättvis handel som tar hänsyn till människaoch miljö, bör man seriöst arbeta med för att få fram dokumentation ochmodeller till dem. Rent generellt vill utskottet framhålla att ökandeinvesteringar i utvecklingsländerna ställer ökande krav på rimliga miniminormerpå det sociala området och på miljösidan. Detta måste tillämpas i det svenskabiståndet också när det gäller inslag av privat kapital och privatainvesteringar. Med den fokusering som sätts på ekonomisk utveckling ochtillväxtprocent också i samarbetet med utvecklingsländerna, är det viktigt atträttvis och solidarisk handel slås fast som en av målsättningarna i det svenskautvecklingssamarbetet.Utskottet konstaterar att det förekommer en s.k. rättvisemärkning, förbl.a. kaffe, te och kakao.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Därmed anserutskottet motionerna? och som på s. 30 slutar med ?avstyrker motion U2 (mp)yrkande 4? bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker med det anförda motion U2 (mp) yrkande 4. Utskottetanser motionerna U2 (mp) yrkande 2 samt U6 (v) yrkandena 1, 3 och 6 besvarade.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:9. beträffande solidarisk handel m.m.att med bifall till motion 1997/98:U2 yrkande 4 förklarar motionerna1997/98:U2 yrkande 2 samt 1997/98:U6 yrkandena 1, 3 och 6 besvarade medvad utskottet anfört.6. En utredning rörande de biståndspolitiska målen (mom. 10)() anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med ?Utskottet andra? och som på s. 31 slutar med ?samma motion avstyrks? bort ha följandelydelse:Enigheten kring de svenska biståndsmålen rörande resurstillväxt, ekonomiskoch social utveckling, ekonomisk och politisk självständighet, demokratisksamhällsutveckling, miljömålet samt jämställdhetsmålet har varit stor. Riskfinns att denna enighet uppnåtts på tydlighetens bekostnad. En studie frånutvärderingssekretariatet SAU om den svenska biståndspolitikens rationalitetvarnar för att en stark strävan efter konsensus har bidragit till att görabiståndet sämre än det annars kunde ha blivit.Utskottet förordar att en bred u-landspolitisk utredning tillsätts i enlighetmed det förslag som framförs i motion U5 (fp). I motionen lyfter motionärernafram flera aspekter på den svenska biståndspolitiken som en utredning lämpligenbör behandla. En av dessa är frågan om hur utvecklingssamarbetet bäst kanfrämja demokratisk samhällsutveckling i mottagarländerna.Vid en förnyad prövning av de biståndspolitiska målen bör det övervägas attstryka det s.k. oberoendemålet, dvs. målet om ?ekonomisk och politisksjälvständighet?. I formell mening är det självklart att liksom andraländer skall vara ekonomiskt och politiskt självständiga, men detta mål kaninte nås med bistånd utan genom att av världssamfundet accepteradefolkrättsliga regler upprätthålls.Utskottet anser att huvudmål för utvecklingssamarbetet är att de fattigaländerna skall integreras i en världsekonomi där frihandel ochföretagsinvesteringar är centrala drivkrafter för utveckling. Protektionism ialla dess former skall bekämpas. Handelns betydelse som utvecklingsmotor måstebetonas långt starkare än vad som traditionellt skett i svensk debatt.Som medlem i EU skall driva på för en liberal europeisk teko- ochjordbrukspolitik. Nästa steg i arbetet på att liberalisera världshandeln möjligt. Då måste hänsynen till väga ännu tyngre änhittills. I detta perspektiv anser utskottet att det svenska biståndets gamlaoberoendemål är en tillgång utan snarare riskerar att vara etthinder för fortsatt utveckling.Långt efter det att de nya staterna vunnit självständighet i formell meningbetonades relationerna mellan och de gamla kolonialmakterna,särskilt inom den s.k. beroendeskolan. Strävandena efter en brytning medvästerländsk ekonomi och civilisation idealiserades. I de länder där dennainriktning prövades blev resultatet inte oberoende utan snararebiståndsberoende.Oberoendemålet riskerar att skapa oklarhet kring synen på u-ländernaoch världsekonomin. Mot denna bakgrund anser utskottet att oberoendemålet börgranskas i samband med en bredare översyn av det svenska biståndet. Det bör dåövervägas om detta mål helt kan strykas.Mot denna bakgrund samt med hjälp av de erfarenheter vi nu har av över 30 årsoffentligt utvecklingsarbete bör utredningen pröva de biståndspolitiska målen.Utskottet menar att det är en angelägen uppgift att nu överväga vilken styrandeverkan biståndsmålen bör och kan ha. Detta bör ges regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:10. beträffande en utredning rörande de biståndspolitiska målenatt med bifall till motion 1997/98:U5 yrkande 5 förklarar motion1997/98:U5 yrkande 2 besvarad med vad utskottet anfört.7. Ett fristående utvärderingsinstitut (mom. 13)(), (), (), (),() och () anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med ?Utskottet hartidigare? och som på s. 33 slutar med ?avstyrker motion U3 (kd) yrkande 7? bortha följande lydelse:Även om Sidas utvärderingsenhet har stärkts och Expertgruppen förutvecklingsfrågor, EGDI, tillsatts, kan detta enligt utskottets mening inteersätta ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut liknande SAU.Utskottet har påpekat det beklagliga i att det oberoendesekretariatet för analys och utvärdering av det svenska biståndet, SAU, sominrättades under fyrpartiregeringen, lagts ner. Detta innebär att Sida återigenutvärderar denna del av sin egen verksamhet.Riksrevisionsverket, som reviderar Sidas förvaltning, har riktat anmärkningarmot Sidas årsredovisning. RRV har bl.a. pekat på brister avseende kopplingenmellan mål och resultat, redovisningen av prestationer och kostnader samtkvalitetssäkring av underlaget för redovisningen. senast kritiserades Sidaav RRV för att inte tillräckligt följa upp hur biståndspengar används medanledning av en granskning av Östeuropastödet. Enligt RRV saknades endokumenterad uppföljning av de finansiella insatserna i nästan samtliga deakter som RRV gått igenom. RRV ansåg att bristerna gör att Sida för attförbättra kontrollen bör se över sina rutiner.De anmärkningar som RRV riktar mot Sidas redovisning pekar på det orimliga iatt en myndighet på ett objektivt sätt skall söka utvärdera sin egenverksamhet. När det gäller den ekonomiska delen finns RRV:s revision, menutskottet menar att ett självständigt och oberoende utvärderingsinstitut,liknande SAU, fristående från Sida och UD, bör skapas i syfte att granska,utvärdera och följa upp det svenska biståndet. En sådan granskning bör gällasåväl små enskilda projekt som större insatser.Enligt utskottets mening är en extern oberoende analys och utvärdering av detsvenska biståndet angelägen för att det skall vara ställt utom allt tvivel attbiståndsresurserna hanteras på ett effektivt och oklanderligt sätt och för attförsäkra sig om att det svenska biståndet svarar mot högt ställdakvalitetskrav.Därmed tillstyrker utskottet motion U3 (kd) yrkande 7.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:13. beträffande ett fristående utvärderingsinstitutatt med bifall till motion 1997/98:U3 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Stöd till (mom. 24)(), () och ()anför:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med ?InternationalIDEA (? och som på s. 43 slutar med ?avstyrker motionU3 (kd) yrkande 3?