bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — Detta synsätt förefaller utskottet motsvaramotionärernas inställning.Med det anförda anser utskottet anser motionerna U40 (m) yrkande 5 (delvis) ochU45 (fp) yrkande 5 besvarade.JämställdhetMotionärerna bakom motion U41 (v) yrkande 2 vill att jämställdhetsper-spektivetskall vara ett av målen för utvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet har tidigare haft anledning att ta ställning till yrkanden av dennainnebörd. I betänkande 1994/95:UU16 framhöll utskottet vikten av att alla delarav samarbetet med präglas av en medvetenhet om hurkvinnors och mäns ekonomiska och sociala liv påverkas av den pågåendeomvandlingsprocessen. Utskottet konstaterade också att detta synsätt låg tillgrund för den då aktuella propositionen om samarbetet med Central- ochÖsteuropa - proposition 1994/95:160. Där hade regeringen betonat att ettkönsrelaterat perspektiv borde anläggas på hela östsamarbetet i syfte att nåbättre resultat.I maj 1996 (bet. 1995/96:UU18) antog ett nytt biståndspolitiskt målom främjande av jämställdhet i utvecklingssamarbetet. Detta skall tillämpasockså i samarbetet med Central- och Östeuropa.Utskottet ser inte skäl att göra jämställdhet till ett femte delmål församarbetet med Öst- och . De fyra målen som haruppställt för samarbetet med avgränsar också deverksamhetsfält inom vilka samarbetet bedrivs. Jämställdhet aktualiseras därförinom samtliga fyra målområden, varför samarbetet inom alla fyra målområden,liksom , bör präglas av jämställdhetsperspektivet.Utskottet avstyrker motion U41 (v) yrkande 2.SamarbetsländernaI propositionens yrkande 3 föreslår regeringen att samarbetet med Central- ochÖsteuropa skall inriktas på insatser för att främja medlemskap i förEstland, , och samt att vidare integrera ochUkraina i europeiska samarbetsstrukturer.I tre motionsyrkanden förespråkas att prioriteras högre ibiståndet. Förslag av denna innebörd presenteras i motionerna U40 (m) yrkande4, U41 (v) yrkande 6 och U45 (fp) yrkande 4. Motionärerna bakom Vänsterpartietskommittémotion vill att skall bli ett prioriterat land i samarbetetmed Central- och Östeuropa.Sveriges utvecklingssamarbete med har hittillskoncentrerats till , , , och . Detta,skriver regeringen i propositionen, är en konsekvens av geopolitiskaläge och strävan att bidra till ökad säkerhet och ökat välstånd iÖstersjöregionen. har tillsammans med grannländerna runt Östersjönmånga gemensamma intressen och kulturella och historiska band.Utvecklingssamarbetet med dessa länder är ett naturligt led i övergången tillett normalt grannlandssamarbete. Samarbetet med har utvecklats snabbtoch förutses få en betydande omfattning. Förkommande samarbetsperiod finns anledning att fortsatt prioritera dessa sexländer. Under det närmaste året skall nya landstrategier fastställas för de sexländerna vari inriktningen av samarbetet skall preciseras.Med framför allt och utvecklas samarbetet alltmer till normalagrannlandsrelationer. Regeringen antar därför att utvecklingssamarbetet meddessa länder kan komma att minska . Det finns dockfortfarande många områden inom vilka utvecklingssamarbetet även framgent kommeratt spela en betydande roll. Det gäller särskilt kunskapsstöd för attunderlätta EU-medlemskapet och investeringar på miljö- och energiområdet, vilkaockså är nödvändiga ur ett medlemskapsperspektiv.Samarbetet med och kommer också att fokuseras på åtgärdersom underlättar anpassningen till EU. Det är viktigt att sökerförhindra att nya skiljelinjer skapas mellan de länder i sombörjar förhandla om medlemskap och de som eventuellt kan komma att få vänta medrealförhandlingar. Åtgärder för att påskynda och närmandetill EU framhålls därför som särskilt angelägna.Samarbetet med har fördjupats och utökats under de senaste åren.Regeringen antar att denna utveckling fortsätter. Såväl säkerhetspolitiska somekonomiska skäl, tillsammans med stora samarbetsmöjligheter, talar för enfortsatt ökning av utvecklingssamarbetet med . Generellt anserregeringen att samma typer av insatser som är motiverade i kandidatländernaockså är välgrundade i , eftersom de knyter närmare europeiskaoch internationella samarbetsstrukturer.Under senare år har också utvecklingssamarbetet med inletts och vuxiti bredd och omfattning. storlek och dess geopolitiska läge i Europagör att landets utveckling är av säkerhetspolitiskt och ekonomiskt intresse förSverige. Regeringen anser därför att det finns goda skäl att inkludera Ukrainai den prioriterade länderkretsen. Den successiva ökning avutvecklingssamarbetet som skett under innevarande samarbetsperiod bör fortsättaunder kommande treårsperiod.Regeringen menar vidare att en beredskap bör finnas för utökat samarbete medVitryssland, när de politiska och ekonomiska förutsättningarna finns för attbedriva utvecklingssamarbete med landet. Fram till dess är det av vikt attlandet inte isoleras helt och stöd till enskilda organisationer, fackföreningaroch människorättsorganisationer kan härvid utgöra ett väsentligt svensktbidrag.Utskottet har på annan plats i detta betänkande tagit ställning till denövergripande inriktningen av samarbete med ,liksom delmålen för detta samarbete. Härvid har utskottet tillstyrktregeringens yrkanden.Efter den första fasen av stöd till i synnerhet de baltiska staternasfrigörelse och den andra fasen av stöd till uppbyggnad av de demokratiska ochmarknadsekonomiska samhällsinstitutionerna i , vidtar nuen ny fas - EU-utvidgningen och den bredare Europaintegrationen. Treutvecklingstendenser är enligt utskottets mening styrande också för valet avsamarbetsländer:- Utvecklingssamarbetet med flera av de central- och östeuropeiska staterna ärpå väg att övergå i reguljärt grannlandssamarbete. För vissa av ländernagäller att sådant samarbete redan dominerar.- Utvidgningen av EU med de associerade centraleuropeiska och baltiska staternarycker närmare. Förhandlingar om medlemskap har redan inletts.- Utvecklingen i framstår som mer positiv . Det finns nuett genuint ryskt intresse av att delta i en bred europeisk samverkan.Den fortgående sociala, ekonomiska och politiska integrationen har enligtutskottets mening en unik och avgörande betydelse för europeisk säkerhet, iSveriges närområde såväl som i överlag. Utskottet välkomnar sålundaregeringens i propositionen redovisade ambition att underlätta den föreståendeEU-utvidgningen, och att särskilt bidra till att , , ochPolen blir medlemmar i och att och integreras närmare ieuropeiska samarbetsstrukturer. För valet av dessa samarbetsländer talar flerafaktorer. geopolitiska läge i är härvid avgrundläggande betydelse, både för vårt legitima intresse av utveckling inärområdet och vår förmåga att bidra konstruktivt till denna.Utskottet tillstyrker därmed propositionens yrkande 3.Vid sidan av de faktorer som nämnts ovan, är valet av samarbetsländer beroendeav ytterligare en faktor, hänförlig till länderna själva - det måste isamarbetsländerna finnas ett genuint intresse för ett samarbete utifrån dessaförutsättningar, och en förmåga hos landets regering att vidta och bidra tillde förändringar som är nödvändiga som ett led i en fortsatt europeiskintegration. Utskottet har förstått att det är brister i dessa hänseenden somlett regeringen till slutsatsen att ännu inte bör prioriteras inomramen för samarbetet med . Utskottet har inhämtat att detvid inledningen av utvecklingssamarbetet med varregeringens avsikt att parallellt intensifiera samarbetet med . Pågrund av den politiska situationen i visade sig dock detta intevara möjligt. Utvecklingssamarbete med de vitryska statliga strukturerna har avden vitryska regeringen utnyttjats som ett politiskt stöd till regimen, ochsvenska kunskapsöverföringsprojekt i skulle därmed ha riskerat attbidra till att befästa regimens ställning.De politiska och ekonomiska reformerna i har i huvudsak avstannatoch utvecklingen har på många områden inneburit en återgång till förhållandenrådande . Den politiska makten är starkt koncentrerad tillpresidenten. Mänskliga rättigheter såsom yttrande- och pressfrihet är mycketbegränsade. Bristen på ekonomiska reformer och återgången till ettsovjetliknande ekonomiskt system har bland annat medfört att inflationen ökatde senare åren. har en lång väg att gå mot fungerande demokrati,marknadsekonomi och ett hållbart socialt system. På grund av den alltmerauktoritära politiken, brott mot de mänskliga rättigheterna samt ovilja att taintryck av omvärldens kritik har det varit svårt att samarbeta med landet.Utskottet delar motionärernas oro för den politiska och demokratiskautvecklingen i . Utvecklingen i landet är beklaglig. Utskottet villdock understryka vikten av att den auktoritära regimen och bristerna idemokrati inte får leda till slutsatsen att något samarbete inte är möjligt.Avsaknaden av politisk vilja hos landets politiska ledning innebär dock attstödet till de demokratiska krafterna måste finna andra former. I dettasammanhang vill utskottet åter framhålla värdet av frivilligorganisationernasarbete. Förankringen och stabiliseringen av demokratin måste ta sinutgångspunkt på det lokala planet. I blir detta särskilt tydligt.Regeringen argumenterar i propositionen på ett liknande sätt. Regeringenanser att stöd bör fokuseras på åtgärder för att bygga upp ettdemokratiskt samhälle genom stöd till organisationer inriktade på mänskligarättigheter och samhällelig utveckling. Kontakter och utbyte på regional ochlokal nivå bör uppmuntras, gärna i samverkan med organisationer i . Även den sociala sektorn bör prioriteras inom ramen för samarbetetmellan enskilda organisationer. Student- och forskarutbyte bör intensifieras,liksom seminarier och utbildningsinsatser. En beredskap bör finnas för ettutvecklat samarbete när politiska och ekonomiska förutsättningar föreligger.Vad regeringen skriver i propositionen synes ligga väl i linje med övriga EU-länders inställning. Den vitryska regeringens ovilja att samarbeta med deeuropeiska samarbetsstrukturerna vad gäller demokrati och mänskliga rättighetervar huvudanledningen till att antogslutsatser om , i vilka det sägs att det tekniska biståndet tillVitryssland endast skall bestå av humanitära och regionala projekt, samt sådanaåtgärder som direkt stöder demokratiseringsprocessen i landet. haderedan före antagandet av dessa slutsatser börjat kanalisera sina insatser genomorganisationer inriktade på mänskliga rättigheter och samhällelig utveckling,föreningar såsom miljöorganisationer och oberoende fackföreningar, samt andraenskilda organisationer. Inom EU:s program för tekniskt samarbete med - TACIS-programmet - har vidare aktivt stött ett nyligenbeslutat projekt på 5 miljoner ecu som inriktar sig på stöd till det civilasamhället i Vitryssland.Utskottet delar regeringens slutsatser beträffande samarbetet med Vitryssland.Det vore enligt utskottets mening inte ändamålsenligt att nu göra Vitrysslandtill ett prioriterat land i utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa. Detta skulle förutsätta ett nära samarbete med de vitryskamyndigheterna, vilket utskottet anser olämpligt. Utskottet välkomnar dockregeringens i propositionen redovisade ambition att ha en beredskap för ettutvecklat samarbete med när politiska och ekonomiskaförutsättningar föreligger.Med det anförda anser utskottet motionerna U40 (m) yrkande 4 och U45 (fp)yrkande 4 besvarade. Utskottet avstyrker motion U41 (v) yrkande 6. beträffande den allmänna inriktningen av stödet till Central- ochÖsteuropaatt med bifall till propositionens yrkande 1 förklarar motionerna1997/98:U40 yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:U45 yrkande 1 (delvis)besvarade med vad utskottet anfört,2. beträffande samarbetets organisationatt avslår motion 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis),res. 1 (m)3. beträffande en fortsatt europeisk integrationatt avslår motion 1997/98:U43 yrkandena 2, 3 och 6,res. 2 (v, mp)4. beträffande samarbetets huvudområdenatt bifaller propositionens yrkande 2,5. beträffande skapandet av en säkerhetsgemenskapatt avslår motionerna 1997/98:U41 yrkande 7 och 1997/98:U43 yrkande1,res. 3 (v, mp)6. beträffande Natos utvidgningatt avslår motionerna 1997/98:U40 yrkande 3 och 1997/98:U45 yrkande 1(delvis),res. 4 (m, fp)7. beträffande det demokratifrämjande samarbetetatt förklarar motionerna 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis), 1997/98:U42,1997/98:U44 yrkandena 1 och 3 samt 1997/98:U46 besvarade med vad utskottetanfört,8. beträffande samarbete inom rättsområdetatt förklarar motion 1997/98:U45 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,9. beträffande Barentsrådetatt förklarar motion 1997/98:U618 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,10. beträffande folkbildningatt förklarar motion 1997/98:U41 yrkande 5 besvarad med vad utskottetanfört,11. beträffande ett nytt delmål för samarbetetatt avslår motion 1997/98:U44 yrkande 4,res. 5 (mp, kd)12. beträffande utökade insatser på det sociala områdetatt avslår motion 1997/98:U41 yrkande 4,13. beträffande landstrategiernas utformningatt förklarar motion 1997/98:U44 yrkande 2 besvarad med vad utskottetanfört,14. beträffande barnens situationatt förklarar motion 1997/98:U45 yrkande 3 besvarad med vad utskottetanfört,15. beträffande sociala trygghetssystematt förklarar motion 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis) besvarad med vadutskottet anfört,16. beträffande sysselsättningsfrågornaatt avslår motion 1997/98:U41 yrkande 1,res. 6 (v, mp)17. beträffande stödinsatser på miljöområdetatt förklarar motion 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis) besvarad med vadutskottet anfört,18. beträffande riskerna för nya miljöhotatt förklarar motion 1997/98:U43 yrkande 4 besvarad med vad utskottetanfört,19. beträffande kärnsäkerhet m.m.att förklarar motionerna 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis) och1997/98:U45 yrkande 5 besvarade med vad utskottet anfört,20. beträffande jämställdhetfrågoratt avslår motion 1997/98:U41 yrkande 2,res. 7 (v)21. beträffande valet av samarbetsländeratt bifaller propositionens yrkande 3,22. beträffande samarbete med Vitrysslandatt med avslag på motion 1997/98:U41 yrkande 6 förklarar motionerna1997/98:U40 yrkande 4 och 1997/98:U45 yrkande 4 besvarade med vadutskottet anfört.Stockholm den 7 maj 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (s), (), AgnetaBrendt (s), (), (), (),(), () och (). Samarbetets organisation (mom. 2), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Utskottetdelar inte ? och som på s. 0 slutar med ?yrkande 5 (delvis)? bort ha följandelydelse:Utskottet välkomnar att regeringen i enlighet med tidigare framförda moderataönskemål tillsett att medlen i den s.k. Östersjömiljarden blir föremål förriksdagens ordinarie budgetbehandling i stället för att som tidigare stå tillStatsrådsberedningens förfogande utanför kontroll. Medlen har docktillförts , vilket föranleder utskottet att erinra omtidigare förslag från att stödet till skallges en samlad koordinering och ledning av . Det ärolyckligt att stödet till är splittrat.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U40 (m) yrkande 5 (delvis).dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande samarbetets organisationatt med bifall till motion 1997/98:U40 yrkande 5 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. En fortsatt europeisk integration (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Av vadutskottet ? och som på s. 0 slutar med ?yrkandena 2, 3 och 6? bort ha följandelydelse:En aspekt som inte kan betonas nog är att det måste vara människorna i deberörda länderna som i en väl förankrad demokratisk process fäller avgörandetom ett eventuellt medlemskap i . Kännedomen om vad ett EU-medlemskap kommeratt innebära är i flera av ansökarländerna fortfarande mycket dålig. Utskottetpåpekar därför att ett övergripande mål för måste vara att främja dendemokratiska processen kring ansökarländernas eventuella anslutning till EU.För att inte styra opinionen i länderna är det också viktigt att olikahjälpinsatser frikopplas från själva EU-medlemskapsansökan, dvs. att ettmedlemskap inte ses som en förutsättning för stöd.Utskottet anser att roll, när förhandlingarna nu inleds medansökarländerna, är att bevaka östländernas intressen, så att inget landsregering, kanske i iver att snabbt kunna ansluta sig till unionen, förhandlarbort folkviljan eller landets egenart och utvecklingsmöjlighet. Utskottetserfarenhet från EU-anslutning är att risken för en sådanförhandlingssituation är tämligen stor!Utskottet tillstyrker med det anförda motion U43 (mp) yrkandena 2, 3 och 6.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande en fortsatt europeisk integrationatt med anledning av motion 1997/98:U43 yrkandena 2, 3 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Skapandet av en säkerhetsgemenskap (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Utskottetgör? och på som s. 0 slutar med ?U43 (mp) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de medel som avsätts för säkerhetssamarbetet i förstahand skall inriktas på att bl. a. sanera efter miljöskador och upprättafungerande räddningstjänster för att stärka kompetensen att kunna hanteraolyckor vid kärnkraftverk, oljeutsläpp och transporter av farligt gods etc.Vidare menar utskottet att varje lands försök att öka den egna säkerheten genommilitära investeringar följs av motsvarande satsningar i omvärlden, med en ökadhotbild som resultat. Utskottets bedömning är därför att skall gå föreoch avveckla militär verksamhet, med målsättningen att ska blien militär- och vapenfri zon.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna U41 (v) yrkande 7 och U43 (mp)yrkande 1.dels att moment 5 i utskottet hemställan bort ha följande lydelse:5. beträffande skapandet av en säkerhetsgemenskapatt med anledning av motionerna 1997/98:U41 yrkande 7 och 1997/98:U43yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Natos utvidgning (mom. 6), , , (alla m) och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?De baltiskastaternas säkerhet? och som på s. 0 slutar med ?avstyrker motionerna U40 (m)yrkande 3 och U45 (fp) yrkande 1 (delvis)? bort ha följande lydelse:Varaktig fred och välstånd kan inte uppnås i vår region om inte Rysslandintegreras med och västvärlden. En förutsättning för att detta skalllyckas är att det kan utvecklas avspända och ömsesidigt gynnsammagrannrelationer mellan och de baltiska länderna. Sådana relationermåste bygga på en ömsesidig respekt och tillit och det ankommer i första handpå att demonstrera sin goda vilja.Med tanke på sin historia är det fullt förståeligt att de baltiska ländernasträvar efter att säkra sin självständighet och sitt oberoende. Otrygghet idetta avseende kommer att vara ett hinder i utvecklingen av förtroendefullarelationer till en mångdubbelt större granne. Den största tryggheten uppnås förBaltikums del genom ett medlemskap i en alleuropeisk säkerhetsordning som kangarantera säkerheten också för små länder, som har svårt att försvara sig avegen kraft. En sådan kraftfull säkerhetsordning kan uppnås genom ett medlemskapi Nato. Ett baltiskt medlemskap i blir därför en viktig del i arbetet attdels utveckla goda relationer mellan och , dels djupareintegrera i ett samarbete med västvärlden. bör därför främjaEstlands, och ambition att bli medlemmar i . Detta börmed anledning av motionerna U40 (m) yrkande 3 och U45 (fp) yrkande 1 (delvis)ges regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:6. beträffande Natos utvidgningatt med anledning av motionerna 1997/98:U40 yrkande 3 och 1997/98:U45yrkande 1 (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.5. Ett nytt delmål för samarbetet (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Dettaförefaller utskottet? och som på s. 0 slutar med ?U44 (kd) yrkande 4? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det finns fog för ett nytt huvudmål för Sverigesutvecklingssamarbete med . fastställdessom ett av målen för samarbete med att stödjaen socialt hållbar ekonomisk omvandling. Trots detta har samarbetet och stödetpå det sociala området varit i högsta grad otillräckligt med tanke på denmycket svåra situationen i . Detta gäller stöd till vuxnamänniskor men inte minst till de stora grupper av utsatta barn som far mycketilla. Utskottet menar att om den värsta sociala misären inte avhjälps,kan den ekonomiska utvecklingen mycket väl stoppas upp. En fortsatt positivekonomisk utveckling bör å andra sidan möjliggöra en större medverkan från vårasamverkansländer, när det gäller att avhjälpa de sociala bristerna.Utskottet är övertygat om att brett upplagda, välplanerade och snabbainsatser på det sociala området, i synnerhet när det gäller barnen, ärnödvändiga, om inte själva den demokratiska utvecklingen skall äventyras. Omutsatta barn inte får en ordnad skolgång och en tryggad omvårdnad , kommerdet att få menliga effekter på hela samhällets utveckling. Detta måste enligtutskottets mening prioriteras och en sådan prioritering klart uttryckas i ettnytt huvudmål för främjande av social trygghet. Det får inte råda något tvivelom att utskottet inser allvaret i den sociala situationen i vårt närområde ochdrar konsekvenserna av denna insikt. På liknande sätt som skett påmiljöområdet, bör en identifiering av ?hot spots? ske på det mänskliga området.Ett brett åtgärdsprogram måste sedan upprättas och prioriteringar tas fram inära samarbete med varje berört land.Enligt utskottets mening måste Sida ta ansvar för att information görstillgänglig för vänorter, kommuner, enskilda organisationer och allmänhet föratt allt fler skall få möjlighet att engagera sig i samarbetet med länderna ivårt närområde.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U44 (kd) yrkande 4.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:11. beträffande ett nytt delmål för samarbetetatt med bifall till motion 1997/98:U44 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Sysselsättningsfrågorna (mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Den del av?och som på s. 0 slutar med ?motion U41 (v) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utvecklingssamarbetet med avser att bidra tillekonomisk och social utveckling i samarbetsländerna. Där spelarsysselsättningsfrågorna en central roll. Ovedersägligt kansysselsättningsskapande effekter i uppstå, även om detta inte är detprimära syftet med de svenska insatserna. Utskottet anser därför att enutvärdering av hur de svenska insatserna har påverkat sysselsättningen iSverige är motiverad. En sådan skulle kunna bidra till att klargöra hur dessainsatser även fortsatt kan stimulera ökad sysselsättning, både i Central- ochÖsteuropa och i . Detta bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motion U41 (v) yrkande 1.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:16. beträffande sysselsättningsfrågornaatt med bifall till motion 1997/98:U41 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. Jämställdhetsfrågor (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 0 börjar med ?Utskottet serinte skäl? och som på s. 0 slutar med ?Utskottet avstyrker motion U41 (v)yrkande 2? bort ha följande lydelse:Jämställdheten är ett övergripande mål för alla fyra delmålen inom samarbetetmed . Det är således riktigt att jämställdhetenaktualiseras inom samtliga områden. Men eftersom problemen beträffandebristande jämställdhet inom regionen är uppenbara, behövs det, enligtutskottets mening, särskilda program och särskild uppmärksamhet beträffandedessa frågor.