bet · GL01UbU12 · 1998-03-05 00:00:00 — Motionärerna skisserar enprocess med nära FoU-stöd till lokalt utvecklingsarbete, som de menar bordekunna pågå under en treårsperiod.U t s k o t t e t avstyrker motionerna.Riksdagen beslutade vid förra om en ändring i högskolelagen(1992:1434) som innebär att samverkan med det omgivande samhället är en tredjeuppgift för högskolorna, vid sidan av utbildning och forskning samtkonstnärligt utvecklingsarbete (1 kap. 2 §). När förslaget om detta lades frami budgetpropositionen för skrev regeringen att en viktig del av dennasamverkan är att högskolan skall underlätta för den egna regionens företag,framför allt för de mindre och medelstora företagen, att utveckla sinakontakter med den akademiska världen (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 88).Regeringen har därefter i regleringsbrev för ålagt lärosätena att iökad utsträckning samverka med det omgivande samhället, t.ex. näringsliv,organisationer, kulturliv och folkbildning. Vilka handlingsplaner lärosätet harför detta skall framgå av årsredovisningen. I regleringsbrevet för sägsatt uppgiften bl.a. innebär att högskolorna skall spela en större roll sommottagare av erfarenheter och problem utifrån, att de skall informera om sinutbildning och forskning samt att de skall underlätta för det omgivandesamhället att få tillgång till relevant information om forskningsresultat.Det sägs i regleringsbreven också att forskningssamverkan mellan högskolaoch näringsliv skall regleras i avtal. Utskottet anser inte att det finns skälför att begära att detaljbestämmelser om sådana avtal förs in ihögskoleförordningen.Till grund för den nämnda ändringen i högskolelagen låg ett förslag frånNYFOR-kommittén i betänkandet Samverkan mellan högskolan och näringslivet (SOU1996:70). har enligt utskottets mening inte anledning att nu begäraytterligare utredning på detta område.Motion 1997/98:Ub409 (m) tar upp frågan om högskolornas rådighet över sinalokaler. Enligt motionärerna bör lärosätena ges ett större inflytande över sittfastighetsbestånd genom att kontrollen över de statliga fastighetsbolagensaktiekapital överlåts till dem. Lärosätena bör också själva få avgöra vilkahyrestider som skall tillämpas i deras hyresavtal.U t s k o t t e t avstyrker motionen. De frågor som där tas upp berörs ibetänkandena från Utredningen om utvärdering av ombildning(SOU 1996:187 och 1997:96). Regeringens aviserade proposition om effektiviseradfastighetsförvaltning bör enligt utskottets mening avvaktas.Resurstilldelning för grundutbildningenÅr infördes ett nytt system för resurstilldelning till högskolansgrundutbildning (prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. Det bygger på attlärosätena får ersättning för den faktiskt genomförda verksamheten i ställetför att som tidigare tilldelas resurser på förhand för den verksamhet somplanerats. Ersättningen för genomförd verksamhet grundas dels på antaletstudenter (ersättning för helårsstudenter, tidigare kallad studentpeng), delspå studenternas prestationer. fastställer ersättningsbeloppen förhelårsstudenter respektive helårsprestationer inom olika utbildningsområden.Det var från början meningen att en tredje faktor skulle påverkaresurstilldelningen, nämligen verksamhetens kvalitet. Utformningen avkvalitetsdelen i systemet ansågs dock behöva utredas närmare, varför det nyasystemet kom att tas i bruk utan att kvalitetsfaktorn fanns med. Våren 1994föreslogs ett system för utformning av kvalitetsdelen, avsett att tillämpasfr.o.m. 1993/94:177, bet. UbU12, rskr. 399).Systemet byggde på bedömningar av lärosätenas program förkvalitetsutveckling. Följande år föreslog den nya regeringen att detta inteskulle sättas i verket. I stället skulle bedömningar fortsättautan koppling till resurstilldelningen. följde regeringens förslag(prop. 1994/95:100, bet. UbU15, rskr. 353).I motion 1997/98:Ub805 yrkande 8 (m) sägs att kvalitetspremie bör införas iresurstilldelningssystemet. Detta kan enligt motionärerna stimulera de insatserflertalet lärosäten gör för att utveckla utvärderingen av den egnaverksamheten.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Ett program för att systematiskt granska samtliga lärosätens program förkvalitetsutveckling inleddes av och har sedan förts vidare avHögskoleverket. har granskningar av kvalitetsarbetet vid mer änhälften av lärosätena publicerats. har också lämnat en rapportom granskningsprogrammet efter halva tiden (rapportserie1997:41 R). Rapporten ger stöd för bedömningen att granskningsprogrammetstimulerar lärosätenas arbete med kvalitetsutveckling. Utskottet anser inte attriksdagen bör ta initiativ till att bygga in en kvalitetsfaktor iresurstilldelningssystemet.Det behövs incitament för universiteten att öka utbudet av fristående kurser påC- och D-nivå, hävdar i motion 1997/98:Ub458 yrkande 3. Behovetav individuell handledning gör C- och D-kurserna dyrbara, mätt per student.Resurstilldelningssystemet motverkar ett ökat utbud av sådana kurser,eftersom de ersätts med samma belopp som grundkurser, där kostnaderna ärmindre. Motionärerna vill ha en utredning av detta problem.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandet.Det är riktigt att kurser på nivåerna 41-60 och 61-80 poäng (C- och D-kurser)i ett ämne ofta är dyrbarare att genomföra än grundkurser.Resurstilldelningssystemet som har godkänt styr resurstilldelningentill varje lärosäte, men är inte avsett att direkt kopieras i lärosätetsinterna hantering när medel fördelas mellan olika verksamheter. Det är meningenatt högskolestyrelsen skall disponera de samlade resurserna på bästa sätt medhänsyn till de krav som statsmakterna ställt på verksamheten och i enlighet medstyrelsens egna prioriteringar. Statsmakternas krav kommer till uttryck bl.a. ide s.k. examensmålen. Vid beslutet om budget för infördes examensmålför magisterexamen. Därmed blir det nödvändigt för lärosätena att i störreomfattning än de behövt göra anordna kurser på C- och D-nivå, eftersomsådana kurser måste ingå i en magisterexamen. Även de infördaexamensmålen för forskarutbildningen kommer att verka som incitament för attanordna C- och D-kurser. Utskottet har vidare inhämtat att antalet studenter iC- och D-kurser i absoluta tal ökade kraftigt mellan åren 1994/95 och 1996/97,alltså redan innan examensmål infördes för magisterexamen och examina iforskarutbildningen.Lärosätenas interna resursfördelning tas upp i motion 1997/98:Ub470 (mp). Olikalärosäten hanterar de resurser de får av staten helt olika. För sammautbildning kan berörda institutioner vid ett lärosäte disponera helt andraresurser än vid ett annat lärosäte. Som exempel nämns psykologutbildningen.Motionären anser att det är av stort intresse att veta vilka effekteravregleringen haft på utbildningarnas kvalitet, omfattning och likvärdighet vidolika lärosäten. Han föreslår att skall uppdra åt Riksdagensrevisorer att granska detta.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Riksdagens revisorer beslutar själva om vilka frågor de skall granska.Utskotten brukar beredas tillfälle att lämna förslag till granskningsämnen. sakfråga som motionären tar upp vill utskottet påpeka att det inte harvarit statsmakternas avsikt att lärosätena skulle fördela resurserna interntefter exakt samma modell som staten använder vid sin fördelning tilllärosätena. Likvärdighet mellan utbildning vid olika lärosäten garanteras i detnuvarande styrsystemet genom examensordningen, som ingår som bilaga till den avregeringen utfärdade högskoleförordningen (1993:100). I högskolelagen finnsinte någon bestämmelse om likvärdighet, men däremot om att verksamheten skallavpassas så att en hög kvalitet nås (1 kap. 4 §). genomför somnyss nämnts granskningar av alla lärosätens arbete med kvalitetsutveckling.Dessutom genomför verket nationella utvärderingar bl.a. av olikautbildningsprogram.LärareTre partier tar upp frågan om lärarförsörjningen i högskolan. Centerpartietföreslår i motion 1997/98:Ub810 yrkande 7 att regeringen skall återkomma medett strategiförslag kring hur rekryteringen av lärare kan ökas. Folkpartietanger i motion 1997/98:Ub474 yrkande 3 ett antal vägar för att ökaexaminationen i forskarutbildningen till minst 2 000 , vilket ärnödvändigt med tanke på att högskolan expanderar och på de storapensionsavgångar som förestår. Motionärerna påpekar också vikten av deanställda lärarnas kompetensutveckling, både inom ämnet och när det gällerpedagogiken. framför i motion 1997/98:Ub489 yrkande 4 åsiktenatt de som regeringen i budgetpropositionen har tillförtlärarnas kompetensutveckling inte räcker till. Det krävs även medel sommöjliggör en ökad lärarrekrytering och en satsning på kringresurser, t.ex.bibliotek, lokaler och tekniska hjälpmedel. Motionärerna vill bygga utgrundutbildningen i långsammare takt än regeringen föreslagit, bl.a. för attundvika kvalitetsförsämring på grund av lärarbrist.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.I den statsbudget för utgiftsområde 16 som beslutade om i december1997 tillförs lärosätena ytterligare medel för lärares kompetensutveckling. Motbakgrund av bl.a. högskolans behov av lärare, såväl med hänsyn till denpågående expansionen som till de stora pensionsavgångar som väntas i början av2000-talet, fastställdes examensmål för forskarutbildningen som innebär attväsentligt fler doktorer skall examineras under de två kommandetreårsperioderna (1997-1999 och 2000-2002) än . Vidare beslutades omförändringar i forskarutbildningen som syftar till en effektivisering som ökarexaminationsfrekvensen. Ökade resurser avsattes för studiefinansiering iforskarutbildningen, likaså i syfte att bidra till att examensmålen uppnås. Detframgår av budgetpropositionen att även har avsattmedel för att stödja icke finansierade doktorander inom humaniora ochsamhällsvetenskap som befinner sig i slutskedet av sin forskarutbildning, såatt de kan slutföra denna . Utskottet är inte berett attställa sig bakom förslaget i motion 1997/98:Ub474 att bas- årsutbildning inteskall bedrivas inom högskolan utan enbart i komvux. Hittillsvarandeerfarenheter tyder på att basåret som anordnas inom högskolan har störrepositiv betydelse för rekryteringen till naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning än vad basåret i komvux har. Mot bakgrund av vad utskottethär redovisat finns det inte anledning att gör något tillkännagivandei enlighet med motionsyrkandena.Miljöpartiet upprepar i motion 1997/98:Ub807 yrkande 41 sitt förslag om en nytjänstestruktur för lärare inom högskolan. Enligt motionen behövs det ökadrörlighet och differentiering av forskar- och lärartjänsterna, vilket böråstadkommas genom att man inför tidsbegränsade förordnanden på allalärartjänster.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet med hänvisning till beslut ioktober 1997, där ett motsvarande yrkande från avslogs (prop.1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 12).Riksdagen godkände regeringens förslag i propositionenHögskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141), om bl.a.principer för uppställande av rekryteringsmål för professorer, syftande tillökad jämställdhet. Regeringen skrev i propositionen att om något lärosäte inteuppfyller de uppställda rekryteringsmålen kan regeringen komma att föreslå attmedel inom lärosätets anslag för forskning och forskarutbildning hålls innesåsom reservation. Dessa medel skulle då endast få användas till kostnader förytterligare nyanställda professorer av underrepresenterat kön.I motionerna 1997/98:Ub441 (kd) yrkande 12 och 1997/98:Ub489 (kd) yrkande 5invänder motionärerna mot att rekryteringsmålen skall kunna användas på dettasätt. stöder förslaget om att införa rekryteringsmål, menmenar att ökad jämställdhet inte kan påtvingas utan bara främjas genom attförutsättningarna skapas.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Liksom när motsvarande förslag behandlades i anslutning till den nämndapropositionen (bet. 1997/98:UbU3) hänvisar utskottet till att såvälHögskollärarutredningen som Arbetsgruppen för jämställdhet inom högreutbildning och forskning (JÄST-gruppen) har ställt sig bakom tanken attlärosätenas förmåga att uppfylla rekryteringsmålen tillmäts betydelse vidstatsmakternas resursfördelning.StudieorganisationInom den högre utbildningen bör det enligt (i motion1997/98:Ub810 yrk. 12) utformas särskilda kurser för dem som har en akademiskexamen och som önskar vidareutbildning. Viss sådan verksamhet förekommer inomhögskolan, men motionärerna vill se en utbyggnad av sådana kurser, i motionenkallade postexaminakurser.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Det styrsystem som gäller för den grundläggande högskoleutbildningeninnebär att statsmakterna endast i mycket begränsad utsträckning bestämmer omkursutbudet vid ett lärosäte. Ansvaret för detta är överlämnat tillhögskolestyrelserna, som har att beakta vad regeringen angivit somutbildningsuppdrag för respektive lärosäte. Regeringen har iregleringsbrev - som ett generellt utbildningsuppdrag för samtliga lärosäten -föreskrivit bl.a. att kurser för fortbildning och vidareutbildning skall ges iminst samma omfattning som . Därmed avses självfallet även kurser förvidareutbildning av personer som har akademisk examen. Utskottet anser inte attriksdagen bör ta initiativ till att särskilt peka ut kurser av detta slag.Enligt i motion 1997/98:Ub474 yrkande 20 bör det inte behövasregeringsbeslut för att ett lärosäte skall kunna anordna uppdragsutbildning fören uppdragsgivare från utlandet. Det borde vara varje högskolas eget ansvar,menar motionärerna. En mer restriktiv syn på uppdragsutbildning förs fram imotion 1997/98:Ub415 (s), där motionären hävdar att uppdragsutbildning endastbör få ges i form av skräddarsydda kurser, direkt anpassade till beställarensbehov, att det på utbildningsbevisen för uppdragsutbildning klart skall framgåatt det rör sig om uppdragsutbildning samt att begrepp som ?högskolepoäng? inte bör få användas i marknadsföring eller utbildningsbevis. Detta börförtydligas i högskoleförordningen, anser hon.U t s k o t t e t anser att bör avslå båda yrkandena.Regeringen utfärdade - således efter det att motionernaväcktes - en förordning (1997:845) om uppdragsutbildning vid universitet ochhögskolor. Enligt denna får ett universitet eller en högskola bedrivauppdragsutbildning som knyter an till sådan grundläggande högskoleutbildningsom lärosätet har examensrätt för. Enligt 2 § krävs det dock regeringensmedgivande i varje särskilt fall, om uppdragsgivaren är från ett land utanförEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). De som deltar iuppdragsutbildning får ges betyg och examens- eller kursbevis enligtbestämmelserna för grundläggande högskoleutbildning, om samma kvalitetskravställs på uppdragsutbildningen som på grundläggande högskoleutbildning (7 §).De som har gått igenom sådan uppdragsutbildning som avses i 7 § har rätt atttillgodoräkna sig utbildningen som grundläggande högskoleutbildning(8 §).Att meddela bestämmelser av detta slag är enligt utskottets mening normalt enuppgift för regeringen. Utskottet anser inte att har fått anledningatt ta initiativ till ändring av de bestämmelser som regeringen harmeddelat.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 26 sägs att möjligheterna att fritt väljaämneskombinationer över fakultetsgränserna måste förbättras. Universiteten böröka samordningen i kursplaneringen och förbättra informationen till studenternaom olika möjligheter till ämneskombinationer, skriver motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Liksom när motsvarande yrkande behandlades vid förra (bet.1996/97:UbU1) vill utskottet peka på att det regelverk som gäller förhögskolans grundutbildning inte lägger några hinder i vägen för att kombinerakurser från olika fakulteter och lärosäten. har enligt utskottetsmening inte underlag för att göra någon bedömning av hur lärosätena planerarsitt kursutbud och informerar sina studenter om kombinationsmöjligheterna.Användningen av informationsteknik (IT) i den högre utbildningen tas upp iflera motioner.Moderata samlingspartiet pläderar i motion 1997/98:Ub805 yrkande 19 för attIT skall vara ett integrerat hjälpmedel i utbildningen. Staten bör enligtmotionärerna ställa krav på samtliga lärosäten att erbjuda kurser ochinformation via IT, och fler kurser än bör erbjudas på distans med hjälpav IT. Det behövs också fler utbildningsplatser med inriktning mot data,telekommunikation och elektronik, anser motionärerna. I motion 1997/98:K333yrkar att regeringen för skall redovisa förutsättningarnaför att etablera ett s.k. virtuellt universitet, antingen som en självständigenhet eller som en del av ett existerande lärosäte (yrk. Enligtmotionärerna har biblioteken en viktig roll i breddningen av IT-användningen.De anser att staten bör gå före genom att digitalisera universitetsbiblioteken(yrk. 17).Kristdemokraterna säger i motion 1997/98:Ub489 yrkande 13 att IT är ett brahjälpmedel i utbildningen, men att det aldrig kan ersätta den personligakontakten mellan lärare och studenter och mellan studenter inbördes. I motion1996/97:T917 (kd) yrkande 12 säger motionären att IT möjliggör för envar attvidareutveckla sin kompetens både som en del av arbetet och på fritiden.Individens kompetensutveckling skall i första hand styras av individen själv,framhåller motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.I december 1997 behandlade ett antal motionsyrkanden om utvecklingav virtuell högskoleutbildning, öppna universitet och distansutbildning medhjälp av IT (bet. 1997/98:UbU1). Yrkandena avslogs med hänvisning till detutredningsarbete som pågår inom , och som skallslutredovisas . Utskottet anser att av samma skäl bör avslåäven de nu refererade motionsyrkandena. Vidare vill utskottet påpeka attregeringen - i enlighet med vad som förutskickades i den senastebudgetpropositionen - i det generella utbildningsuppdraget till lärosätena harföreskrivit att dessa skall anpassa utbildningsutbudet i riktning mot områdendär behovet av välutbildad arbetskraft bedöms öka, och att de skall beaktabehovet av utbildade inom det informationstekniska området. Alla universitetoch flertalet högskolor har börjat göra bestånden i sina bibliotek sökbara ochbeställningsbara på Internet. Vissa lärosäten har också börjat publicera egnarapporter och avhandlingar (material utan kommersiellt intresse) på Internet.Distansutbildning tas upp i motionerna 1996/97:T916 yrkande 3 och 1997/98:T815yrkande 3 (båda c). I det förstnämnda yrkandet skriver motionärerna att det nyaresursfördelningssystemet för högskolan på flera håll har lett till attdistansutbildningen krympts. Orsaken är att sådana kurser generellt är dyrareför lärosätena att bedriva, som genomströmningen är lägre än förreguljär utbildning, varför distanskurser genererar lägre ersättning frånstaten till lärosätena. Motionärerna vill att regeringen skall återkomma medförslag till hur högskolans distansutbildning skall stärkas. I den sistnämndamotionen sägs att möjligheterna till distansexamination behöver utvecklasytterligare.U t s k o t t e t anser att bör avslå även dessa yrkanden medhänvisning till den pågående utredningen i Distansutbildningskommittén.Motion 1996/97:T917 (kd) innehåller också ett yrkande om kostnadseffektivastudieplatser (yrk. På flera universitet har man enligt motionären kunnatutnyttja befintliga lärosalar effektivare genom att bygga datanät i områden medstudentbostäder. I har planerna på detta strandat på oenighet mellanlärosätena, sägs det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Utskottet anser inte att detta är en fråga för . Det kan tilläggasatt enligt vad utskottet inhämtat från har numera allabostadsområden inom Stiftelsen fått datanät.Betydelsen av detta för lärosätenas utnyttjande av sina lärosalar begränsasdock av att en jämförelsevis mycket liten andel av studenterna vid högskolornai bor i särskilda studentbostäder.Livslångt lärande är enligt i motion 1997/98:Ub489 yrkande 15allt viktigare på grund av de allt snabbare samhällsförändringarna.Distansutbildning, fristående kurser, deltidskurser, kvällskurser ochsommarkurser är studieformer som ger möjlighet till studier i flera olika,fritt valda skeden av livet. Dessa studieformer bör därför främjas, ansermotionärerna, som också pekar på personliga utbildningskonton som en möjlighetatt främja vidareutbildning.U t s k o t t e t föreslår att yrkandet avslås av riksdagen.Om vikten av livslångt lärande har utskottet inte någon annan uppfattning änmotionärerna. Distansutbildningen är, som nämnts, föremål för utredning.Utredningens huvuduppgift är att föreslå en strategi som långsiktigt främjarutvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som denmoderna informationstekniken erbjuder. Vikten av att lärosätena erbjuder kurserför fortbildning och vidareutbildning understryks av regeringen i det generellautbildningsuppdraget i regleringsbrevet. Omfattningen av denna verksamhet skallframgå av årsredovisningarna. Motionsyrkanden, bl.a. från ,som särskilt gäller personliga utbildningskonton behandlas i utskottetsbetänkande /98:UbU14.Centerpartiet och tar i motionerna 1997/98:Ub810 (c) yrkande2 respektive 1997/98:Ub489 (kd) yrkande 14 upp behovet av åtgärder när detgäller invandrare med utländsk högskoleutbildning. För att underlätta för dessainvandrare att komma in på arbetsmarknaden föreslår att detinrättas ett separat program inom högskolan där den enskilde dels kankomplettera sin utbildning, dels få kvalificerad undervisning i svenska ochfackspråk. En tredje del av utbildningen skall vara riktad yrkespraktik.Kristdemokraterna vill att invandrare med akademisk utbildning efter ankomstentill skall få sin utbildning jämförd med motsvarande svensk. De anserockså att invandrare skall erbjudas att delta i kompletterande utbildning och ispeciella kurser i svensk yrkesterminologi. EU:s insatser på utbildningsområdetbör enligt motionärerna begränsas till att främja rörlighet och utbyte, inteinriktas på att harmonisera utbildningssystemen.U t s k o t t e t föreslår att avslår yrkandena.Möjlighet för invandrare med utländsk högskoleutbildning att få sinutbildning jämförd med motsvarande svensk finns . Högskoleverketgenomför sådana bedömningar efter ansökan. Bedömningarna resulterar iutlåtanden som är avsedda att underlätta för arbetsgivare att bedöma personensutbildningsnivå. I de fall anser att det behövs komplettering påhögskolenivå rekommenderas invandraren att ta kontakt med den högskola som harmedverkat vid verkets bedömning. Den begränsning av EU:s insatser påutbildningsområdet som nämns av finns fastslagen i artiklarna126 och 127 i EG-fördraget.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigt att invandraremed utländsk högskoleutbildning får möjlighet att komplettera den inom detsvenska högskoleväsendet på ett sådant sätt att de kan komma in påarbetsmarknaden och att deras utbildning tas till vara. Detta är angeläget bådeur de enskilda individernas synpunkt och för det svenska samhällets skull. År1995 infördes, som en särskild åtgärd betingad av läget på arbetsmarknaden,s.k. aspirantutbildning för arbetslösa invandrare med akademisk utbildning. Ensärskild förordning (1995:889, ändr. senast 1996:1575) utfärdades föraspirantutbildningen. Utbildningen skall omfatta 40 poäng och bestå av delsteoretiska studier, dels praktik på en arbetsplats. De teoretiska studiernaskall ge sådana fördjupade kunskaper som är av värde för praktiken. Under detvå läsåren 1995/96 och 1996/97 var aspirantutbildningen ett särskilt uppdragför nio respektive tretton lärosäten som tilldelades särskilda medel för detta.Fr.o.m. har det ingått i det generella utbildningsuppdragettill alla lärosäten att vid behov erbjuda särskild teoretisk och praktiskutbildning för arbetssökande med utländsk högskoleutbildning enligt den nyssnämnda förordningen. skrevs det in i det generellautbildningsuppdraget att lärosätena bör uppmärksamma att studenter medinvandrarbakgrund kan behöva särskilt stöd och att lärosätena vid behov skallanordna stödundervisning i svenska.