bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Staten skall förbinda sig att utfärda kapitaltäckningsgarantiegentemot samt att garantera bolagets förpliktelser gentemot långrättighetsinnehavare och fordringsägare med avseende på kostnaden för finansierbyggande av Botniabanan.När en etapp av järnvägen färdigställts och godkänts av , skall den hyBanverket och införlivas i stomjärnvägsnätet. Hyran skall täcka kostnaderna föroch amorteringar på upptagna lån samt Botniabanan AB:s verksamhet. När lånen ärbetalda, vilket i avtalet anges , förbinder sig att köpa1 miljon kronor. Den årliga kostnaden för räntor och amorteringar är bl.a. berden framtida ränteutvecklingen och lånens återbetalningstid. Vid antagande om abanan i sin helhet öppnas 2006, att återbetalningstiden på lånenatt den nominella räntan är , blir den årliga kostnaden för räntor och amoca . Om återbetalningstiden på lånen i stället är , blikostnaden för räntor och amorteringar ca per år.4.5.2 Regeringens förslagRegeringen anger i proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och vädet avtal som ingåtts mellan statens förhandlingsman samt berörda kommuner ochlandsting är förenligt med de villkor rörande bl.a. regionalt ansvarstagande sooch riksdag tidigare beslutat om för ett eventuellt genomförande av Botniabananförutsättning av de övriga berörda parternas godkännande, har regeringen därföratt erinra mot avtalets innehåll i denna del eller mot att staten och kommunernett gemensamt bolag med ansvar att finansiera, bygga och hyra ut imed de principer som framgår av avtalet.I enlighet med avtalet föreslår regeringen att kostnader förknippade med finansplanering, projektering, upphandling och byggande av , exklusiveresecentrum, skall finansieras med lån som exklusive finansiella kostnader motstotal kostnad uppgående till högst , i prisnivå den 1 januVidare anges att staten och berörda kommuner bör bilda ett aktiebolag, , med ansvar att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra ut BotniabVad gäller lånefinansieringen anser regeringen att återbetalningstiden från dendå banan öppnas för trafik bör begränsas till och att de årliga kostnaräntor och amorteringar skall finansieras på statsbudgeten, utgiftsområde 22Kommunikationer.Regeringen har därefter ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150föreslagit att regeringen bemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellaÖrnsköldsvik och och för planeringsarbete för ytterligare etapper avBotniabanan, låta utställa kapitaltäckningsgarantier till skyBotniabanan AB:s egna kapital och att garantera bolagets förpliktelser gentemotlångivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inom en ram som exklusivemervärdesskatt uppgår till i prisnivå , varmiljoner kronor avser finansiella kostnader. Medel för att täcka statens kostnhyra av och andra betalningar som följer av garanterade lån ochkapitaltäckningsgarantin skall inrymmas i statsbudgeten fr.o.m. år 2004.4.5.3 MotionsförslagI motion 1997/98:T516 (s) framhålls att är en oerhört viktig investsom kompletterar det nationella stomnätet. En förutsättning för att projektet efå positiva effekter är enligt motionären att järnvägssträckningen genom Sundsvcentrum åtgärdas. Annars kommer järn-vägsutbyggnaden att förvärra trafikstörninvid plankorsningarna mellan väg och järnväg i centrum.I motion 1997/98:A33 (fp) anges att tillsammans med blirviktig länk i det växande europeiska järnvägssystemet och därför är ett angelägprojekt. Tågurspåringen i i har tydliggjort hurjärnvägsnätet mot övre är och visar på betydelse för regiFör att skall kunna byggas krävs dock enligt motionärerna att andraintressenter än staten tar ett större ansvar för finansieringen.Enligt motion 1997/98:T544 (mp) framstår som ett av de viktigasteregionalpolitiska projekten i modern tid. Flera analyser har gjorts om Botniabasamhällsekonomiska lönsamhet som enligt motionärernas mening visar att projekteett av de mest lönsamma större trafikprojekten som är aktuella.därför nu viktigt att medel tillskjuts så att kan börja bygföre . bör också klargöra att intentionerna skall vara atutbyggnaden norrut till och Haparanda.I motion 1997/98:A457 (mp) föreslås att Ostkustbanan byggs ända upp till HaparaProjektering och arbete bör påbörjas längs hela bansträckningen. Projekbedöms som ett oerhört viktigt inslag för att förbättra kommunikationerna ochkonkurrenskraften för som helhet.4.5.4 Utskottets ställningstagandeBotniabanans genomförandeUtskottet anser att väl fungerande järnvägskommunikationer i är en vikförutsättning för att näringslivet i norra skall kunna vara konkurrenskpå den internationella marknaden. Genom utbyggnaden av längs Norrlarelativt sett tätt befolkade kust ökar möjligheterna till en effektiv trafikförmellan orterna längs mellersta . Enligt utskottets mening är detnationellt intresse att säkerställa en viktig länk i det nationella järnvägsnätNorrland. Utskottet anser därför att har stor betydelse för Norrlanoch är ett viktigt trafikpolitiskt projekt som bör genomföras.Av utskottets ställningstagande följer att syftet med motion 1997/98:T544 (mp)byggs tillgodoses. Beträffande motion 1997/98:T516 (s) föruutskottet att behovet av åtgärder för järnvägen genom kommerövervägas inom ramen för den fortsatta lokala och regionala planeringsprocessenUtskottet tillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslag i proposition 1997den del som avser genomförande. Av utskottets ställningstagande föatt motionerna 1997/98:T516 (s) och 1997/98:T544 (mp) yrkande 1 avstyrks. Syftemotionsyrkandena tillgodoses.Botniabanans finansieringBeträffande finansiering har finansutskottet i sitt yttrande (yttr1997/98:FiU4y) klargjort budgetlagens bestämmelser om finansiering avinfrastrukturinvesteringar. Av yttrandet framgår att lagen (1996:1059) om statsinte omfattar statliga bolag. Några formella hinder föreligger således inte enlbudgetlagen för att i detta fall medge att ett statligt aktiebolag, Botniabananuppta lån för att finansiera första etappen mellan och . Regebör således enligt finansutskottet kunna bemyndigas att låta Riksgäldskontoretkapitaltäckningsgarantier till skydd för eget kapital och garanterförpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare inomom 1 495 miljoner kronor.Vad gäller motion 1997/98:A33 (fp) konstaterar finansutskottet att i och med biav det av staten och berörda kommuner ägda bolaget tar regionen ansvar för en vdefinierad del av projektkostnaden. Detta anser finansutskottet vara värdefulltföreslår att trafikutskottet avstyrker det aktuella motionsyrkandet.Finansutskottet anför vidare i sitt yttrande.Finansutskottet har tidigare uttalat att statliga investeringar i infrastruktursåsom, broar, järnvägar och liknande normalt bör finansieras med anslag överstatsbudgeten. En sådan finansieringsform ger bäst möjlighet till infoch överblick. När det gäller det aktuella beslutet om anser dockatt genom ställningstagande till garantierna har inflytande över detinvesteringsbeslutet.Det ligger i sakens natur att infrastrukturinvesteringar av dessa slag - trotsvara samhällsekonomiskt lönsamma - sällan tillför ägaren monetära inkomster somanvändas för att betala räntor och amorteringar på lån som eventuellt tagits ufinansiera anläggningen. Om en sådan anläggning direkt lånefinansieras kommer danslagsmedel att behöva avdelas för att betala räntor och amortOm lånefinansiering tillämpas i större utsträckning kommer efter hand anslagenhögre grad att bli låsta för att betala redan gjorda investeringar, och framtidmöjlighet att besluta om nya, angelägna investeringar minskar inom de givna ramsyfte att slå vakt om inflytande och handlingsfrihet anser därförfinansutskottet att även i fortsättningen statliga infrastrukturinvesteringar iskall finansieras med anslag i takt med att anläggningen utförs.Finansutskottet kan emellertid konstatera att ett antal störreinfrastrukturprojekt i har lånefinansierats. Detta gäller både när desjälv som har utfört investeringen och när samverkan skett med andra intressenSärskilda omständigheter i de olika fallen har fått motivera undantag frångrundprincipen om anslagsfinansiering. Budgetlagen innehåller också en möjligheriksdagen att besluta om undantag.Utskottet noterar vidare att nya former för finansiering av infrastrukturinvestbörjat tillämpas i andra europeiska länder. I sammanhanget noterar utskottet atStatskontoret fått i uppdrag att analysera innebörden av olika finansieringsforinfrastrukturinvesteringar.Anslagen för investeringar och drift av vägar och järnvägar är i och för sig astorlek. Icke desto mindre innebär de beslut om lånefinansieringen som fattatsframtida anslagsutrymme intecknats. anser därför att riksdagenfull överblick över de framtida anslagskonsekvenserna. Mot denna bakgrund anserutskottet att det är angeläget att får en redovisning av i vilken utsanslagsramarna är intecknade för att betala framtida räntor och amorteringar påarrenden och hyror, bidrag samt underhåll för investeringar som beslutats av såriksdag, regering som ansvarig myndighet. Det återstående fria utrymmet för nyaåtaganden bör komma fram som en restpost. Även ställda garantier bör redovisasbedömas. föreslår därför att trafikutskottet hos regeringen begsådan redovisning skall ingå i höstens budgetproposition.Trafikutskottet delar finansutskottets bedömning. har därför inerinringar mot regeringens förslag i proposition 1997/98:62 vad gäller Botniabafinansiering. Med den valda finansieringslösningen kan enligt utskottets meningbyggtiden minimeras och projektet färdigställas i en helhet, vilket har stor bjärnvägstrafiken. Det innebär också att kostnaderna för att genomföra dettasamhällsekonomiskt angelägna projekt kan nedbringas. Genom finansieringslösninguppnås vidare ett lokalt och regionalt ansvarstagande i enlighet med tidigareriksdagsbeslut om ett genomförande av Botniabanan.Beträffande motion 1997/98:A33 (fp) konstaterar utskottet, i likhet med finansuatt genom den valda finansieringslösningen tar regionen ett ansvar för en väl ddel av projektkostnaden. Utskottet ser det också som positivt att kommunerna oclandstingen förbundit sig att under efter projektets färdigställande bedrpersontrafik och därmed medverkat till att klargöra vilka ekonomiska förutsättnsom finns för trafikeringen av Botniabanan.Utskottet konstaterar att den valda finansieringslösningen innebär att belastnistatsbudgeten uppträder först än när investeringen genomLiknande finansieringslösningar har som finansutskottet framhåller under senaretillämpats för en rad investeringar och anläggningar inom väg- och järnvägsområlandet. Det gäller exempelvis vägbroar, omsättnings- och anläggningstillgångarVägverket och , utbyggnader av vägar och järnvägar och för Banverketsoch kontaktledningar. Totalt beräknas att statens skuld för dessa olika infraständamål /98 uppgick till . Denna skkommer att växa avsevärt under de kommande åren.Trafikutskottet delar finansutskottets uppfattning att det är angeläget att rikredovisning av i vilken utsträckning anslagsramarna är intecknade. Utskottet anregeringen bör lämna en sådan redovisning i budgetpropositionen för . Deav ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker mot bakgrund av det anförda regeringens förslag i proposi1997/98:62 i den del som avser finansiering. Av utskottetsställningstagande följer att motion 1997/98:A33 (fp) yrkande 5 avstyrks.Norr-BotniabananNär det gäller de motionsförslag som väckts om en fortsatt utbyggnad av Botniablängs till och , , vill utskotteframhålla att har ett centralt läge i som omfattar de ndelarna av , , och . Här finns enligt många bedömnigoda förutsättningar för en dynamisk utveckling. Den sammanlagda befolkningenuppgår till 5 miljoner människor och området är rikt på naturresurser. För attnäringslivets behov av ökade godsflöden mellan och nya exportmarknpå är det därför angeläget med effektiva gränsöverskridandetransportmöjligheter. För järnvägen innebär detta krav på god banstandard för loch tyngre tåg med högre axellaster. I förslag till stomnätsplan för1998-2007 ingår inte en utbyggnad av . ser det dock sangeläget att i samband med att en vision för det framtida svenska järnvägsnäteutarbetas studera olika järnvägsutbyggnader.Utskottet är inte berett att nu ta något initiativ med anledning av de motionerbehandlar en förlängning av . Utskottet avstyrker därför motionerna1997/98:T544 yrkande 2 och 1997/98:A457 yrkande 9 (båda mp).4.6 Övrigt4.6.1 MotionsförslagFörslag om sänkta biljettpriser inom järnvägstrafiken redovisas i två motioner.I motion 1997/98:T505 (c) framhålls att från samhällsekonomisk synpunkt är tågebästa alternativet. Tågbiljetterna är dock för dyra. Motionären förordar attsamhällsekonomiska aspekter vägs in så att biljettpriserna sänks radikalt. Statdärför kompensera SJ samt privata och regionala tågföretag genom t.ex. minskadebanavgifter för de vinster som samhället gör när människor väljer tåget framförvägtransporter.I motion 1997/98:T220 (mp) erinras om den lågprissatsning som Luftfartsverketgenomförde tillsammans med inrikesflyget . sänkteavgifter som tas ut av inrikesbolagen, och flygbolagen gjorde i sin tur en motssänkning av biljettpriset. Motionärerna föreslår att ges i uppdrag aten liknande överenskommelse kan träffas med SJ utan att anslag översMotionärerna understryker vidare vikten av att järnvägens infrastruktur kommernytta och betonar att det är av största vikt att se över statsmakternas krav påförutsättningar skapas för en prispolitik som underlättar låg- och medelinkomsttågresor.I motion 1997/98:T202 (m) framhålls att 1990-talets stora ökning av anslagen föinfrastrukturinvesteringar innebär att investeringstakten i det svenska järnväghögre än på mycket . Vårt lands ekonomiska läge medger dock inte att framtsatsningar genomförs i samma takt. Motionärerna efterlyser därför tydligalönsamhetskalkyler inför varje tänkt investering.Enligt motion 1997/98:T214 (fp) har satsningarna på snabbtåget X 2000 med enmaximal hastighet om gett goda effekter och gjort tåget till ettkonkurrenskraftigt alternativ till flyg, bil och buss. Ett ytterligare steg, soöka tågets konkurrenskraft, särskilt gentemot flyget, vore att satsa på så kallhöghastighetståg med en maximal hastighet om /tim.Banverkets miljöarbete behandlas i motion 1997/98:T220 (mp). Enligt motionen ärmot bakgrund av händelserna kring tunnelbygget genom mycket viktigBanverket ser över miljöfrågorna. föreslås därför göra en grundlig övsin kemikalieanvändning och redovisa strategier för att avveckla användningen afarliga kemikalier så snabbt som möjligt och ersätta dem med miljö- och hälsoväalternativ. Detta bör självklart gälla kemikalieanvändning såväl inom den egnaproduktionen som när anlitar entreprenör. Motionärerna begär vidare aregeringen tills vidare stoppar tunnelbygget vid tills man kan garbygget kan ske på ett ekologiskt riktigt sätt.4.6.2 Utskottets ställningstagandeBeträffande önskemål om sänkta biljettpriser vill utskottet klargöra att järnväkonkurrenskraft till stor del sammanhänger med investeringsutvecklingen samt huavgifter, skatter och olika regler utformas inom transportområdet. Genom de betsatsningar som skett och pågår för att rusta upp och modernisera järnvägensinfrastruktur förbättras järnvägens konkurrensförutsättningar. Regeringens förskraftigt sänkta banavgifter ger också SJ ökade möjligheter att erbjudakonkurrenskraftiga biljettpriser. Avregleringen av den långväga busstrafiken invidare att priskonkurrensen på transportområdet förstärks. Utskottet konstateraatt statens olika insatser för att främja en effektiv och väl fungerande transptorde komma resenärerna till godo i form av sänkta biljettpriser. Utskottet vilframhålla att det bör ankomma på SJ och andra trafikföretag att själva faststälbiljettpriser. Detta har setts som en förutsättning för att trafikföretag som Sansvara för sin ekonomi. Utskottet anser att denna rollfördelning bör bestå.Utskottet avstyrker därför motionerna 1997/98:T220 yrkandena 16 och 27 samt1997/98:T505 (båda mp). Syftet med motionsyrkandena förutsätts dock komma atttillgodoses.När det gäller önskemålet i motion 1997/98:T202 (m) om krav på lönsamhetskalkylinför investeringar i järnvägsnätet vill utskottet hänvisa till att regeringentransportpolitiska propositionen bedömer att kopplingen mellan infrastruktur ocbör stärkas så att det vid beslut om investeringar i trafikens infrastruktur klvilka ekonomiska förutsättningar som finns för trafikering av anläggningarna. Epropositionen kan detta ske genom en trafikeringskalkyl som visar om denprognostiserade trafiken på den aktuella anläggningen kan bära sina kostnader.inte är fallet skall det innan investeringsbeslutet fattas vara klarlagt hur detrafiken skall finansieras.Utskottet konstaterar att med det av regeringen redovisade framtida planeringsktillgodoses syftet med det aktuella motionsyrkandet. Därför bör enligutskottets mening inte vidta någon åtgärd med anledning av motion 1997/98:T202yrkande 15 varför det avstyrks.Beträffande höghastighetståg konstaterar utskottet att i förslag tilstomnätsplan för ingår inga satsningar för hastigheter överkm/tim. anger dock att man kommer att ha beredskap för att utreda ochplanera åtgärder för högre hastigheter om trafikoperatörerna presenterar planerfordon för hastigheter . Vidare kan nämnas att SJ i rapporten har angett att i sin vision för framtida trafiksystem ingår en utveckhöghastighetståg för hastigheter /tim.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 1997/98: T214 (fyrkande 14.När det gäller miljöarbete konstaterar utskottet att tunnelbygget geHallandsåsen har stoppats. Om arbetet eventuellt återupptas förutsätts en miljöhållbar lösning. Utskottet vill vidare klargöra att har ett övergripaför att järnvägssektorn klarar miljökraven i lagar och förordningar samt även imedverkar till att de övergripande miljömålen uppnås. Vidare kan nämnas att Banhar antagit en miljöpolicy som tydliggör att miljöarbetet skall bedrivas systempå ett sådant sätt att följer principerna i miljöledningssystemet ISOUtskottet förutsätter att de frågor som tas upp i motion 1997/98:T220 (mp) yrka13 och 14 kommer att beaktas. Därför bör enligt utskottets mening intnågon åtgärd med anledning av de aktuella motionsyrkandena.5 Luftfart5.1 Luftfartens förutsättningar och statens ansvar5.1.1 PropositionenRegeringen konstaterar att inrikesresandet efter en nedgång fåter har börjat öka. Utrikesresandet har ökat . gjtotalt ca 18 miljoner resor varav 6 miljoner var inrikesresor. Flygfrakten harkraftigt och svarar för av det samlade godsvärdet i utrikeshandeln.Flygplatskapaciteten är god utom i Stockholmsområdet.Statens ansvar inom luftfarten bör enligt regeringens mening vara att skapaförutsättningar för aktörerna att utveckla attraktiva transportalternativ. Medsituationen i är det härvid en central uppgift för regeringenLuftfartsverket att se till att byggs ut och att fårtillfredsställande kapacitet.I fråga om förutsättningarna för internationell luftfart hänvisar regeringen tibeslut med anledning av proposition 1996/97:126 om skandinavisk luftfartspolitiförlängning av SAS-samarbetet (bet. 1996/97: TU9, rskr. 1996/97:232). Där betonatt de skandinaviska resurserna måste samordnas i syfte att få goda förbindelseländer med en restriktiv luftfartspolitik. Den skandinaviska luftfartspolitikengrundas på en liberal syn. Bl.a. genom att ingå s.k. open skies-avtal med andraeller multilaterala avtal skall verka för en liberalisering av den intluftfarten. I övrigt vill regeringen påverka utvecklingen inom ramen för luftfainternationella organisationer, främst , , , Eurocontrol och JAA. ICAbedriver ett omfattande arbete för att göra luftfarten mer miljövänlig. Bl.a. hklassificerat nya flygplanstyper med hänsyn till buller och utsläpp. Man har viantagit en resolution om utfasning av äldre bullrande flygplanstyper och rekommmedlemsstaterna att förbjuda trafik med vissa flygplan. Regeringens uppfattningatt organisationen arbetar trögt. Därför försöker regeringen påverka utvecklingvia europeiska initiativ, bl.a. inom ECAC men också inom EU:s organ.5.1.2 MotionsförslagI detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslag rörande . Imotioner krävs att skall läggas ned medan innebörden av övriga yrkandenatt skall behållas.I motion 1996/97:T201 (m) förordas att behålls som flygplats förStockholmsregionen. har utvecklats till en av landstörsta. De korta avstånden från till gör att är emycket bra alternativ till för tjänste- och affärsresor. De bolag som moch tystgående flygplan utnyttjar har också bidragit till att öka konkurAtt lägga ner flygplatsen vore enligt motionärernas uppfattning kapitalförstöristora mått och ett avbräck för näringslivet (yrkande 23). Samma argument för atBromma flygplats redovisas som stöd för yrkande 21 i motion 1997/98:T202 (m). Oi motionerna 1996/97:T701 (m), 1996/97:702 (m), 1997/98:T226 (m), yrkande 7,1997/98:T702 (m), 1997/98:T703 (m) och 1997/98:T705 (m) förordas en fortsattsatsning på flygplats.I motion 1996/97:A434 (v) krävs att regeringen medverkar till en nedläggning avBromma flygplats . Motionärerna hävdar att flyget är det trafikslper passagerare förbrukar mest energi och förorenar miljön mest. De anser vidarflygplatser av miljö- och säkerhetsskäl inte skall ligga i bostadsområden. På Bflygplats bör ett ekologiskt bostadsområde skapas med plats för 4 000 bostäder12).Också i motion 1996/97:T708 (c) framställs krav på en avveckling av Brommaflygplats. Avvecklingen bör vara genomförd senast . Det är enligtmotionärernas mening oacceptabelt att ha en flygplats mitt inne i en storstad.Tiotusentals människor skall inte behöva bli allvarligt störda för athand affärsresenärernas intressen skall tillgodoses, anser motionärerna. För enavveckling talar det faktum att skall få en tredje rullbana och att resArlanda med tillkomsten av den nya snabbjärnvägen kommer att ta endast 18 minutEnligt vad som framhålls i motion 1996/97:T50 (kd) bör regeringen få i uppdragavveckla så snart har tillräcklig kapacitet,. På grund av buller och avgasstörningar samt med hänsyn till säkkan inte accepteras. Om det behövs ytterligare en flygplats iStockholmsregionen bör den av regionalpolitiska skäl placeras söder om (yrkande 5).5.1.3 Utskottets ställningstagandeBromma flygplats har funnits . Flygplatsen har varit fdebatt. Vissa har krävt att flygplatsen, främst av miljöskäl, skall läggas nedhar hävdat att flygplatsen med sin närhet till centrala delar utgördel i det svenska flygplatssystemet och därför bör behållas.Verksamheten vid grundas på ett nyttjanderättsavtal som år 199ingicks mellan regeringen och . Avtalet innebär att staden upplåmarken vid åt staten t.o.m. . 1994 begärnya majoriteten i att regeringen skulle utse en delegation för förhanrörande en förtida avveckling av flygplatsen. Målet för kommunens del var att Bskulle läggas ned senast vid utgången av . tillkallade regeringeutredare med uppdrag att analysera möjligheterna till nedläggning. I mars 1996redovisade utredaren resultatet av sin analys i betänkandet Förutsättningar föravveckling av (Ds 1996:12). Enligt utredaren borde inriktningeatt skulle avvecklas när tredje bana stod klar, enligt planernaI uppdrog regeringen åt en särskild utredningsman att - i nära koLuftfartsverket och andra statliga organ samt med , regionen ochberörda - ytterligare analysera en förtida avveckling i förhållande till fortsagällande markupplåtelseavtal. Uppdraget redovisades i betänkandet Vissa analyseförtida avveckling av (Ds 1997:43). Utredaren fann bl.a. attlinjetrafiken kunde och borde flyttas till vid tredje banans tillkomst.betonade utredaren att även fortsättningsvis måste kunna utvecklas somny flygplats borde finnas tillgänglig vid tiden då enligt gällande avtalstängas . fick en utredare regeringens uppdrag att utredalämna förslag till finansiering av kostnader förknippade med en avveckling av Bnär tredje bana stod klar. Utredaren kom till resultatet att Stockholmborde betala ca till om stängdes i bår 2002. Till detta skulle komma vissa ytterligare ersättningar.