bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Belastningen på anslaget B 4 Bidrag till sjöfartenkommer därvid att öka med under år 1998.B 6 Utredningsarbete med anledning av förlisningRegeringen föreslår att ett nytt obetecknat anslag B 6 Utredningsarbete medanledning av förlisning uppgående till anvisas.Finansiering sker genom att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas medmotsvarande belopp.Regeringen framhåller att den för , och för utredning av förlisning lämnade sinslutrapport . Ett omfattande arbete efter utredningsarbetetsslut återstår emellertid. Såvitt nu kan bedömas kommer efterarbetet att pågåunder . Statens kostnader för detta arbete beräknastill 1,7 miljoner kronor.1.2 MotionsförslagEnligt motion Fi45 yrkande 1 av Per m. fl. (m) bör riksdagenavslå regeringens förslag om ökat statligt bidrag till sjöfartsnäringenssociala avgifter. Motionärerna framhåller att specifika industristöd skaparineffektiva organisationer och snedvrider marknaden. Betydande spridningsriskerfinns till andra näringar, såsom när vi står inför hotet om utflaggning avfordonsflottor inom åkeribranschen eller hela kylskåpsfabriker,elektronikfabriker m.m. Det största problemet för svensk rederinäring är intehård internationell konkurrens i sig - betonar motionärerna - utan snararesvensk arbetsrätt och avsaknaden av ett internationellt register av dansk ellernorsk modell. En reformering av arbetsrätten måste ske som leder till attsvensk rederinäring kan bemanna sina fartyg på ett sätt som gör näringenkonkurrenskraftig utan behov av statligt stöd i likhet med andra näringsgrenar.Enligt motion Fi56 yrkande 17 av m.fl. (mp) börutgiftsområde 22 minskas med , som tillförs utgiftsområde 16.Motionärerna godtar regeringens förslag att minska anslaget A 1 Vägverket:Administration med . Motionärerna motsätter sig däremot denav regeringen föreslagna ökningen av anslaget A 2 Väghållning och statsbidragoch framhåller att det anslaget tvärtom bör minskas kommande år.Vad gällerregeringens förslag att öka anslaget B 4 Bidrag till sjö-farten med 110miljoner kronor framhåller motionärerna att det nu inte finns tillräckliga skälatt anslå ytterligare pengar till bidrag till sjöfarten. Den av regeringenföreslagna minskningen av anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhållav statliga järnvägar för att delvis finansiera ökningen av anslaget för bidragtill sjöfarten finner motionärerna helt oacceptabel. Däremot godtarmotionärerna att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas med 40 miljonerkronor för finansiering av återstående del av anslagsökningen under anlaget B 4Bidrag till sjöfarten.Motionärerna åskådliggör sitt yrkande med följande tabell.----------------------------------------------------| Miljoner kronor | Förändringar|| |jämfört|| |med |--------------------------------------------------------------------------------------------------------| Gällande budget | Regeringens|| |förslag|----------------------------------------------------| |16 || | Utbildning|| | och|| | universitets-|| |forskning|| |C 3 || | Centrala|| | studiestöds-|| | || | nämnden,|| | ramanslag|| | || |22 || | Kommunikationer|| |A 2 || | Väghållning|| | och|| | statsbidrag|| |A 4 || | Investeringar|| | samt|| | drift|| | och|| | || | underhåll|| | av|| | statliga|| | järn-|| | || | vägar,ramanslag|| |B 4 || | Bidrag|| | till|| | sjöfarten|----------------------------------------------------| | || | || +120 | || |+60 || | || | || 0 | || -0,9 | || |-21,3 || | || 0 |+71,3 || | || | || | || |-110 |----------------------------------------------------| | || |Förändring|----------------------------------------------------| | || | || | 0 |--------------------------------------------------------------------------------------------------------1.3 ställningstagandeMed anledning av yrkandet i m-motionen om det statliga stödet tillsjöfartsnäringen vill utskottet erinra om att antogett nytt näringspolitiskt mål för sjöfartspolitiken som innebär att statenskall tillförsäkra den svenska handelsflottan rimliga konkurrensvillkor ochhärigenom tillvarata sjöfartens möjligheter att såsom en konkurrenskraftigexportnäring stärka betalningsbalansen (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet.1996/97: TU1, rskr. 1996/97:115).I den proposition som utskottet nu behandlar erinrar regeringen om att den ibudgetpropositionen för redovisade sina bedömningar avkonkurrenssituationen för den svenska sjöfartsnäringen. Regeringen utveckladesin syn i en särskild skrivelse till den 6 november1997. I skrivelsen angavs att inriktningen skulle vara att snabbt prövaförutsättningarna för att kunna reducera bemanningskostnaderna. Regeringen harnu - framhålls det i den proposition som utskottet nu behandlar - prövat dessafrågor och gör bedömningen att det finns behov av ett visst ytterligareberedningsarbete, bl.a. mot bakgrund av det nya pensionssystemet. Eninterdepartemental arbetsgrupp kommer därför att tillsättas. Regeringen sägersig ha för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för med konkretaförslag till lösningar i dessa frågor i enlighet med den inriktning som angavsi regeringens skrivelse. I avvaktan härpå kommer regeringen från den 1 juli1998 att tillfälligt öka bidraget till kostnader för socialavgifter från 29 000till45 per kalenderår och årsarbetskraft.Utskottet vidhåller sin uppfattning att staten bör tillförsäkra den svenskahandelsflottan rimliga konkurrensvillkor på det internationella planet.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att anslaget B 4 Bidrag tillsjöfarten tillfälligt ökar genom höjda bidrag till kostnader försocialavgifter. Som framgår av vad utskottet anfört avser regeringen attåterkomma till med förslag som syftar till attbemanningskostnaderna skall kunna minskas på annat sätt än genom höjda bidrag isyfte att stärka den internationella konkurrenskraften. Därmed torde syftetmed yrkande 1 i motion Fi45 (m) i väsentlig mån komma att tillgodoses. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet torde sålunda inte varaerforderlig. avstyrker därför för sin del motion Fi45 (m)yrkande 1.Utskottets ståndpunkt till förmån för regeringens förslag om en ökning avanslaget Bidrag till sjöfarten är inte förenligt med ställningstagandet i mp-motionen mot en sådan ökning. Utskottet delar inte heller den i mp-motionenuttalade uppfattningen att , som omfattas av den avregeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 22, skall överföras till ettannat utgiftsområde. Av det sagda följer att trafikutskottet för sin delavstyrker motion Fi46 (mp) yrkande 17.Trafikutskottet tillstyrker däremot för sin del regeringens förslag enligtpropositionens punkt 49 i den del som gäller utgiftsområde 22 Kommunikationer.2 Väginvest2.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att , AB Väginvest,förändras i syfte att uppnå administrativa samordningsvinster. Den upplåningtill väginvesteringar som sker för räkning i ochGöteborg genom särskilda dotterbolag bör fortsättningsvis ske direkt avVäginvest. Vidare föreslås att statens aktieinnehav i överförs frånVäginvest till . Regeringen anger att Väginvest bör äga och förvaltaden statliga andelen av aktierna i projektbolaget . Därmed kanenligt propositionen Väginvests verksamhet renodlas till att omfatta skildaformer av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande av aktier iprojektbolag m.m.2.2 MotionsförslagEnligt motion Fi45 yrkande 2 av Per m.fl. (m) bör staten visa storrestriktivitet när det gäller att låta statliga verk ha dotterbolag. Ensammanblandning av ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blirnämligen ofta följden. För bolagsverksamhet gäller heller inteoffentlighetsprincipen vilket är olyckligt ur demokratisynpunkt. Vidare erinrasom att de historiska erfarenheterna av statlig bolagsverksamhet inte är heltpositiva. Motionärerna anser att förslaget om att överföra förvaltningen avSweRoad direkt till bör anstå tills dess utredningen om statligtjänsteexport har slutbehandlats. Vidare anges att det är olyckligt attVäginvest ombildas till ett statligt förvaltningsbolag som bl.a. skall ägaBotniabanan AB. Enligt motionen bör statens infrastruktur på trafikområdet ägasdirekt av statsverket och inte via statliga finansbolag. Vidare framhålls attregeringens förslag innebär att Väginvest kan teckna förbindelser och ingåavtal som påverkar statsbudgeten vilket inte förutsatts i budgetlagen. Motdenna bakgrund avstyrks regeringens förslag.2.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser att det är angeläget att statens verksamhet skötseffektivt och rationellt så att administrativa kostnader kan begränsas.Utskottet ser därför positivt på att ansvaret för statens upplåning av olikaväginvesteringar samlas i ett enda företag, nämligen Väginvest. Trafikutskottetkonstaterar vidare att SweRoad, som bedriver konsultverksamhet, försäljning ochexport av produkter och tjänster inom väghållningsområdet i ett stort antalländer, har helt annorlunda uppgifter än Väginvests övriga verksamhet. SweRoadhar därför inte haft några väsentliga fördelar av att vara ett dotterbolag tillVäginvest. delar regeringens uppfattning att SweRoad bör återgåtill att förvaltas direkt av . För att uppnå samordningsvinster inomtrafikområdet är det vidare enligt trafikutskottets mening lämpligt attändamålet för Väginvests verksamhet utvidgas till att gälla ävenbanhållningsområdet. Därmed kan statens aktier i förvaltas påett effektivt och ändamålsenligt sätt.Finansutskottet bör därför enligt trafikutskottets mening tillstyrkaregeringens förslag (punkt 35) att Väginvests verksamhet skall omfatta skildaformer av projektfinansiering av infrastrukturanläggningar, ägande ochförvaltning av aktier, andelar och andra rättigheter i bolag samt attVägverkets verksamhet skall bedrivas inom vägsektorn och banhållningsområdet.Av det anförda följer att motion Fi45 (m) yrkande 2 bör avslås.3 Botniabanan3.1 Regeringens förslagRegeringen har i proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete ochvälfärd angett att kostnaderna för finansiering, planering, projektering,upphandling och byggande av , exklusive resecentra, som beräknasuppgå till högst , bör finansieras med lån. Enligtpropositionen bör staten och berörda kommuner bilda ett aktiebolag, , med ansvar att finansiera, projektera, upphandla, bygga och hyra utBotniabanan.I enlighet med dessa riktlinjer föreslås ekonomiska vårpropositionatt regeringen bemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellanÖrnsköldsvik och , samt för det fortsatta planeringsarbetet ställa utkapitaltäckningsgarantier till skydd för Botniabanan AB:s eget kapital och attgarantera bolagets förpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare ochfordringsägare, inom en ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till1 i prisnivå , varav 195 miljoner kronoravser finansiella kostnader. För att möjliggöra att utandröjsmål skall kunna starta och bygga upp sin verksamhet, föreslås attBanverket får använda anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll avstatliga järnvägar för lån till Botniabanan AB:s verksamhet inom en ram på 50miljoner kronor. skall återbetala medlen till senastden . Av propositionen framgår vidare att regeringen avser attfortlöpande återkomma till i budgetpropositionen i syfte att följaupp utbyggnaden av Botniabanan.3.2 MotionsförslagRegeringens förslag till finansiering av avstyrks i motionernaFi30 och Fi45 (båda m).I motion Fi45 yrkande 3 av Per m.fl. (m) framhålls attinvesteringar som finansieras på ett tvivelaktigt sätt och i strid medbudgetlagen inte bör accepteras. Enligt motionen finns det dessutom starka skälför att en genomgripande genomgång görs av projektet i syfte att uppnåbesparingar och effektiviseringar. Motionärerna anser därför att mycket talarför en senareläggning av Botniabanan.I motion Fi30 av m.fl. (m) erinras om att harlagt fast regler för hur budgeten skall utformas med syfte att skapa en stramoch effektiv beslutsprocess där kostnaderna och effekterna för olikabudgetåtaganden redovisas på ett tydligt sätt. Med regeringensfinansieringsförslag för omöjliggörs sådana bedömningar.Regeringens förslag strider även mot syftet med budgetlagens bestämmelser omfinansiering av infrastrukturinvesteringar. Enligt motionärerna kringgås ävenriksdagens beslut om utgiftstak genom att lånefinansieringen innebär attutgiftstaket inte längre återspeglar statens ekonomiska åtaganden. Projektetbör i stället enligt motionärernas mening finansieras över anslag i samband medatt kostnaden uppstår. Därigenom framgår tydligt belastningen på statsbudgetenoch effekterna på den statliga upplåningen.3.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser att väl fungerande järnvägskommunikationer i ären viktig förutsättning för att näringslivet i norra skall kunna varakonkurrenskraftigt bl.a. på den internationella marknaden. Genom utbyggnaden avBotniabanan längs relativt sett tätt befolkade kust ökarmöjligheterna till en effektiv trafikförsörjning mellan orterna längs mellerstaNorrlandskusten. Enligt utskottets mening är det också ett nationellt intresseatt säkerställa en viktig länk i det nationella järnvägsnätet till övreNorrland. anser därför att har stor betydelse förNorrlands framtid och är ett viktigt trafikpolitiskt projekt som börgenomföras.Beträffande den valda finansieringslösningen vill utskottet hänvisa till attfinansutskottet i sitt yttrande med anledning av proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y) harbehandlat och tillstyrkt att regeringen bemyndigas att låtaRiksgäldskontoret ställa ut kapitaltäckningsgarantier till skydd förBotniabanans eget kapital och garantera bolagets förpliktelser gentemotlångivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare inom en ram på , varav avser finansiella kostnader.Trafikutskottet anser att den valda finansieringslösningen för Botniabananinnebär att byggtiden kan minimeras och projektet färdigställas i ettsammanhang vilket har stor betydelse för järnvägstrafiken. Det innebär ocksåatt kostnaderna för att genomföra detta samhällsekonomiskt angelägna projektkan nedbringas. Genom finansieringslösningen uppnås vidare ett lokalt ochregionalt ansvarstagande i enlighet med tidigare riksdagsbeslut om ettgenomförande av har mot denna bakgrund ingen erinran mot att regeringenbemyndigas att för den första utbyggnadsetappen mellan och Husumsamt för det fortsatta planeringsarbetet ställa ut kapitaltäckningsgarantiertill skydd för Botniabanan AB:s egna kapital och garantera bolagetsförpliktelser gentemot långivare, rättighetsinnehavare och fordringsägare, inomen ram som exklusive mervärdesskatt uppgår till iprisnivå , varav avser finansiella kostnader.Enligt trafikutskottet är det vidare angeläget att utandröjsmål kan inleda sin verksamhet. har därför ingen erinranmot regeringens förslag att får använda anslaget A 4 Investeringarsamt drift och underhåll av statliga järnvägar för ett tillfälligt lån tillBotniabanan AB:s verksamhet inom en ram på 50 miljoner kronor.Trafikutskottet har sålunda inget att invända mot regeringens förslag(punkterna 36 och 37) och föreslår att finansutskottet tillstyrker dem. Av detanförda följer att motionerna Fi30 och Fi45 (båda m) bör avslås i nu behandladdel.4 Vissa frågor angående Mälarbanan4.1. Regeringens förslagÅr 1991 ingick , Delegationen för infrastrukturinvesteringar ochMälarbanans () en överenskommelse om utbyggnad avMälarbanan mellan och . Överenskommelsen innebar att MIABdelfinansierar den totala anläggningskostnaden för med 530 miljonerkronor och bygger tre delsträckor. Inom ansvar ingick att finansieraoch bygga övriga delsträckor samt sträckan somdefinitionsmässigt inte ingår i , men som nämns i överenskommelsensom en trafikeringsförutsättning.Sträckan skulle enligt planerna vara klar ,men beräknas inte stå klar förrän . Med anledning av förseningenhar MIAB påkallat omförhandling av de ekonomiska villkoren i överenskommelsen.Efter överläggningar mellan och bolaget har enöverenskommelse nåtts som innebär bl.a. att staten åtar sig att genomföra vissainvesteringsobjekt på Mälar- och Svealandsbanorna inom ramen förstomnätsplanen, samt att staten åtar sig att ersätta MIAB med 34,5 miljonerkronor vilket avser ersättning för vissa garantikostnader som företaget erlagt.Regeringen föreslår att anslaget A4 Investeringar samt drift och underhåll avstatliga järnvägar får användas för att ersätta MIAB med förvissa kostnader som bolaget haft för dessa garantiåtaganden gentemot staten.4.2 ställningstagandeTrafikutskottet har inget att invända mot regeringens förslag (punkt 38) attanslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statliga järnvägar fåranvändas för att ersätta MIAB med för vissa kostnader sombolaget haft för garantiåtaganden gentemot staten.5 Göteborgsöverenskommelsen5. 1 Regeringens överväganden och förslagRegeringen framhåller att genomförande av en ny trafiklösning iGöteborgsregionen är av stor betydelse med avseende på såväl sysselsättning somtrafiksäkerhet. Regeringen erinrar också om sin bedömning i 1997 årsekonomiska vårproposition att fullföljandet av en hållbar trafiklösning är enangelägenhet för hela landet.I december 1997 godkände ett förslag av regeringen tillförändringar i trafiklösningarna i (prop. 1996/97:160, bet.1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Genom detta riksdagsbeslut bifölls också ettförslag av regeringen i budgetpropositionen om bemyndigande för regeringen attlåta teckna statlig borgen om ytterligare 100 miljoner kronorför fortsatt planerings- och förberedelsearbete för den nya trafiklösningen iGöteborg.Regeringen erinrar om att i den ursprungliga trafiköverenskommelsen förGöteborgsregionen förutsattes finansiering ske med vägtullar. I finnsemellertid inte förutsättningar för att införa någon form avsärskild avgift för biltrafiken. I denna situation har en nyfinansieringslösning krävts för att inom befintliga utgiftsområdesramar kunnaklara finansiering av Göteborgsöverenskommelsen, utan att projekt, som ärangelägna för andra regioner, skjuts . Mot den angivna bakgrunden,och i syfte att åstadkomma en hållbar lösning för såväl påbörjade som vissaåterstående projekt i , har överläggningar förts mellanföreträdare för staten och för regionen, vilket resulterat i en nyöverenskommelse den 23 mars 1998.Den nya överenskommelsen, som ersätter tidigare överenskommelse, innebär ensamfinansiering av vissa angivna projekt samt att staten tar planerings- ochgenomförandeansvaret för vissa projekt på det nationella vägnätet. Destatsbidrag som skulle gå till kollektivtrafikprojekt enligt den ursprungligaöverenskommelsen skall utbetalas enligt de principer och villkor som tidigareöverenskommits. Den nya överenskommelsen innebär också att staten ersätterberörda kommuner för del av nedlagda kostnader, dock sammanlagt högst 200miljoner kronor.Den överenskomna finansieringen innebär, framhåller regeringen, att statenansvarar för och regionen eller enskilda kommuner för av kostnadernaför projekten i ett samfinansierat investeringsprogram. Totalkostnaden förprogrammet uppskattas till i prisnivå januari 1998.Programmets översiktliga innehåll framgår av följande tablå:----------------------------------------------------|Upprustning av | 100|| |Mkr |----------------------------------------------------|miljö/kollektivtrafik | 190|| |Mkr |----------------------------------------------------|Nya spårvagnar | 720|| |Mkr |----------------------------------------------------|/tåg och stationer | 210|| |Mkr |----------------------------------------------------|/miljö, kollektivtrafik | 220|| |Mkr |----------------------------------------------------|Trafiksäkerhet och miljö på kommunala | 420||vägar |Mkr |----------------------------------------------------|Götaleden |2 160|| |Mkr |----------------------------------------------------|miljö E6 | 120|| |Mkr |----------------------------------------------------|Informationssystem | 60|| |Mkr |----------------------------------------------------|Summa |4 200|| |Mkr |----------------------------------------------------För att inom befintlig ram för utgiftsområdet kunna fullfölja statens åtagandenenligt överenskommelsen måste, framhåller regeringen, utgifterna fördelas överen och finansieringen ske med lån under byggnadstiden.Därefter avses lånen återbetalas med medel från statsbudgeten fr.o.m. år 2004under en period som är avsevärt kortare än avskrivningstiden.Regeringen framhåller att det angivna förfarandet innebär avsteg frångrundprincipen i 22 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten attinfrastrukturinvesteringar skall finansieras med anslag och ej lånefinansieras.Enligt lagens 23 § kan dock i vissa fall besluta att finansieringsker på annat sätt än som anges i 22 §. Regeringen säger sig ha för avsikt atti budgetpropositionen för redovisa, beträffande anslagen A 2Väghållning och statsbidrag samt A 4 Investeringar i samt drift och underhållav statliga järnvägar, inom utgiftsområde 22, i vilken utsträckning somframtida anslagsutrymme intecknas av redan fattade beslut.Inför byggstart av ett projekt skall parterna komma överens, framhållerregeringen om en finansieringsplan för respektive projekt. Den statliga andelenav investeringsprogrammet finansieras med nya lån, när så blir nödvändigt.Redan givna bemyndiganden för lånegarantier för , Åbromotet, E 6 genomGöteborg samt förberedelsearbeten på totalt bör begränsastill på grund av den kommunala andelen i projektetGötaleden. För att täcka den statliga andelen i återstoden avinvesteringsprogrammet bör bemyndiga regeringen att låtaRiksgäldskontoret garantera lån på ytterligare 1 500 miljoner kronor.Regeringen erinrar avslutningsvis om att den ekonomiskavårproposition redovisat utgiftstak . För utgiftsområde22 Kommunikationer, har särskilda medel för ett nationellt investeringsprogramom aviserats . Av dessa medel är500 avsatta för , för vart och ett av de båda åren.Dessa medel bör enligt regeringen användas för att finansiera återbetalningenav nya lån och projekt enligt programmet. Återstoden av de statliga åtagandenafinansieras med de statligt garanterade lånen på sammanlagt 3 700 miljonerkronor, vilka skall börja avbetalas med medel som skall inrymmas istatsbudgeten fr.o.m. år 2004.I propositionen föreslås- att godkänner vad regeringen anför om statens ekonomiskaförpliktelser enligt den nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering avdessa (punkt 39 i förslaget till riksdagsbeslut),- att bemyndigar regeringen att dels låta inomramen för Göteborgsöverenskommelsen begränsa tidigare givnagarantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, delslåta inom ramen för Göteborgsöverenskommelsen teckna statligborgen för ytterligare 1 för lånefinansiering av den statligaandelen (punkt 40 i förslaget till riksdagsbeslut).5.2 MotionsförslagI motion Fi45 framhåller Per m.fl. (m) att en vidare genomlysning avtrafikfrågorna i är nödvändig för att uppnå en helhetslösning baseradpå en bred politisk och regional förankring. Motionärerna betonar att Moderatasamlingspartiet har varit, och är, berett att medverka till breda politiskadiskussioner för att nå en långsiktig lösning på stortstädernastrafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggande majoritet fören långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om en ståndpunkt.5.3 ställningstagandeTrafikutskottet delar regeringens uppfattning att genomförande av en nytrafiklösning i är av stor betydelse med avseende på såvälsysselsättning som trafiksäkerhet. anser också attfullföljandet av en hållbar trafiklösning för är en angelägenhet förhela landet. Vad regeringen anfört om statens ekonomiska förpliktelser enligtden nya Göteborgsöverenskommelsen och om finansiering av dessa föranleder ingenerinran från trafikutskottets sida. tillstyrker därför för sindel regeringens förslag i den delen (punkt 39).