bet · GL01BoU3 · 1998-01-20 00:00:00 — I detta sammanhang får det anses naturligt attöverväga också den fråga som tagits upp i motion 1997/98:Bo532 (c) omnationalstadspark i . Motionen avstyrks med hänvisning till dessapågående överväganden.Som framgått ovan ansåg utredningen om nationalstadsparker att ettrestriktivt synsätt kan vara att föredra när det gäller att inrätta nya parker.En nationalstadspark finns redan medan överväganden om att bilda ytterligare eneller två nya parker pågår. Utskottet som finner det valda tillvägagångssättetrimligt är inte berett att nu föreslå tillkännagivanden enligtförslagen i partimotion 1997/98:Jo784 yrkande 2 och i motion1997/98:Bo539 (c) yrkande 11 om inrättande av ytterligare nationalstadsparker.Utskottet noterar att samtliga de förslag motionärerna aktualiserat ocksåtagits upp i förslaget från nationalstadsparksutredningen. Detta bör alltsåinnebära att de kan komma att övervägas framöver.I motion 1997/98:Bo542 (c) föreslås tillkännagivanden tillregeringen som rör den befintliga nationalstadsparken.Regeringen gav i samt ochStockholms kommuner ett gemensamt uppdrag att redovisa ett fördjupat underlagför skydd för den del av som ligger kring södraBrunnsviken.Utskottet förutsätter att flera av de frågor som tas upp i motionen ocksåkommer att aktualiseras i det ovan pågående utredningsarbetet. Detta kanberäknas vara avslutat . Med det anförda avstyrker utskottetmotion /98:Bo542 (c) om beskrivningar av natur- ochkulturvärden m.m. beträffande den biologiska mångfaldenatt avslår motion 1997/98:Jo757 yrkande 6,2. beträffande miljökonsekvensbeskrivningaratt avslår motion 1997/98:Bo545,3. beträffande Prövning av sjökabel enligt 4 kap. 1 § NRLatt avslår motion 1997/98:Bo517 yrkande 2,4. beträffande ändring av 4 kap. 2 § NRLatt avslår motion 1997/98:Bo517 yrkande 3,5. beträffande domstol som den mest lämpliga prövningsinstansenatt avslår motion 1997/98:Bo517 yrkande 4,6. beträffande ny prövning av likströmskabeln till Polenatt avslår motionerna 1997/98:Bo517 yrkande 1 och 1997/98:Bo544,res. 1 (mp)7. beträffande utformningen av det kommunala vetotatt avslår motionerna 1997/98:Bo507 och 1997/98:Bo514 yrkandena 1och 2,res. 2 (c)8. beträffande ordningen för beslut om förvaring av kärnavfallatt avslår motion 1997/98:Jo730 yrkande 2,9. beträffande MKB-processenatt avslår motion 1997/98:Bo514 yrkande 3,10. beträffande miljöorganisationernas delaktighet ikärnavfallsprocessenatt avslår motion 1997/98:Bo514 yrkande 4,res. 3 (mp)11. beträffande vattenkraftens roll i energibalansenatt avslår motion 1997/98:Jo785 yrkande 6,res. 4 (c, fp, v, mp, kd)12. beträffande utformningen av älvskyddetatt avslår motionerna 1997/98:Jo731 yrkande 9 och1997/98:N223 yrkande 25,res. 5 (m)13. beträffande begreppet ?miljöanpassad vattenkraft?att avslår motion 1997/98:Bo526 yrkande 1,res. 6 (c, fp, v, mp, kd)14. beträffande begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gällerinvesteringar för vattenkraftsändamålatt avslår motion 1997/98:Bo504 yrkande 1,res. 7 (mp)15. beträffande utbyggnad av små vattendragatt avslår motion 1997/98:Bo504 yrkande 3,res. 8 (mp)16. beträffande Sölvbacka strömmaratt avslår motionerna 1997/98:Bo526 yrkande 2 och 1997/98:Bo537,denna motion i motsvarande del,res. 9 (c, fp, v, mp, kd)17. beträffande projekt som återställer Sölvbacka strömmar iursprungligt skickatt avslår motion 1997/98:Bo526 yrkande 3,18. beträffande uppströms Björnaatt avslår motionerna 1997/98:Bo529 och 1997/98:Bo537, denna motioni motsvarande del,res. 10 (c, fp, v, mp, kd)19. beträffande Långforsens kraftstationatt avslår motion 1997/98:Bo504 yrkande 2,20. beträffande nationalstadspark i Uppsalaatt avslår motion 1997/98:Bo532,res. 11 (c)21. beträffande inrättande av ytterligare nationalstadsparkeratt avslår motionerna 1997/98:Bo539 yrkande 11 och 1997/98:Jo784yrkande 24,res. 12 (c)22. beträffande beskrivningar av natur- ochkulturvärden m.m.att avslår motion 1997/98:Bo542.res. 13 (c, mp)den 20 januari 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), (), (), LenaLarsson (s), (), (), (), Per (), () och (). Ny prövning av likströmskabeln till (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Utskottetsbedömning? och slutar med ?i fp-motionen? bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att den s.k. Polenkabelns sträckning sannolikt måste omprövaspå grund av ny plats för landfästen, torde det finnas anledning för regeringenatt ta förnyad ställning till koncession för den enligt ellagen. I samband meddetta bör kabelns miljöpåverkan på nytt övervägas. Någon närmaremiljökonsekvensanalys har inte skett eftersom prövning enligt 4 kap.NRL inte genomförts. Utskottet ser det som särskilt angeläget att deövergripande principer som finns angivna i förslaget till miljöbalk fårgenomslag när det gäller ett projekt med så oklara miljökonsekvenser somPolenkabeln. Den nya samlade miljölagstiftning som ligger på bordinnehåller bl.a. lagstadgade krav på beaktande av den s.k.försiktighetsprincipen liksom att bästa möjliga teknik används. En förnyadregeringsprövning av det aktuella projektet enligt 17 kap. 3 § miljöbalkenskulle möjliggöra ett beaktande av dessa principer. Utskottet anser detföljaktligen motiverat att tillstyrka motion 1997/98:Bo517 (mp) om attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enny prövning av likströmskabeln till . Vad i motion Bo544 (fp) yrkande 1förordats får anses tillgodosett med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ny prövning av likströmskabeln till Polenatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo517 yrkande 1 och1997/98:Bo544 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Utformningen av det kommunala vetot (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?En granskning?och slutar med ?kommunala vetot? bort ha följande lydelse:Utskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat motioner i vilka det ilikhet med de nu aktuella c- och mp-motionerna föreslagits att det kommunalavetot oinskränkt skulle omfatta också anläggningar för slutförvaring av utbräntkärnbränsle. Vid behandling av frågan 1995 och 1996 (bet. 1995/96:BoU8 resp.1996/97:BoU10) anförde företrädare för , ochMiljöpartiet i bostadsutskottet följande:När (bet. 1989/90:BoU20) behandlade frågan om att undantagfrån det kommunala vetot under vissa förutsättningar skulle kunna göras bl.a.när det gäller anläggningar för slutförvaring av kärnavfall anfördes ireservationer (c, vpk, mp) att den kommunala självbestämmanderätten övermarkfrågorna inte borde ändras och att en inskränkning i vetorätten innebar atten grundläggande del av den kommunala självstyrelsen rycktes undan.Vad gällde frågan om säkra förvaringsmetoder för slutförvaring av kärnavfallanfördes bl.a. att beslut om inskränkningar i vetot för denna typ avanläggningar borde fattas först sedan tillräcklig kunskap vunnits om hur ensådan förvaring inom landet kunde ske. Reservanterna ansåg att frågan ominskränkning var för tidigt väckt och att beslut borde fattas först efter enöppen och demokratisk prövning. Utgångspunkten var dock att landets kärnavfallskall tas om hand i Sverige.Utskottet delar den inställning som kom till uttryck i de nu åsyftadereservationerna och i de nu behandlade motionerna. Lagstiftningen om detkommunala vetot med sin ?ventil? kan inte anses ha en lämplig utformning. Detär att beklaga att förslaget till miljöbalk i nu diskuterat avseende har sammautformning som NRL. bör återigen ge uttryck för uppfattningen att?ventilen? bör utmönstras ur lagstiftningen. Vad nu anförts är en anslutningtill förslagen i motionerna 1997/98:Bo507 (c) och 1997/98:Bo514 (mp) yrkandena1 och 2.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande utformningen av det kommunala vetotatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo507 och 1997/98:Bo514yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Miljöorganisationernas delaktighet i kärnavfallsprocessen (mom. 10)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Enligt vad?och slutar med ?Motionsyrkandet avstyrks? bort ha följande lydelse:Den genom motion 1997/98:Bo514 (mp) aktualiserade frågan ommiljöorganisationernas delaktighet i kärnavfallsprocessen ger utskottetanledning att erinra om vad i motionen anförs i frågan.I motionen redovisas att den nationelle samordnaren på kärnavfallsområdet iett möte förklarat att miljöorganisationer och Avfallskedjan intelängre var välkomna att delta i arbetet inom det samrådsforum som avses ingåsom en del i den verksamhet Samordnaren bedriver. Motivet är enligt motionenatt miljöorganisationerna är kritiska mot att SKB:s metodval eller platsvalhittills skett på ett icke systematiskt och trovärdigt sätt samt de lokalamiljöorganisationernas ovilja att delta i förstudiekommunernas samråd i frågan.Att vissa organisationer inte bereds möjlighet att delta på ett meningsfulltsätt i den viktiga process som skall leda fram till ett beslut om lokaliseringav en anläggning för utbränt kärnbränsle är enligt utskottets uppfattningbeklagligt och svårt att förstå. Än mera förvånande blir detta förhållande motbakgrund av förslaget till miljöbalk i vilket bl.a. betonasmiljöorganisationernas starkare roll och allmänhetens rätt att yttra sig överMKB. Den nationelle samordnarens arbete pågår med att främja samordningen av deinformations- och utredningsinsatser som berörs när det gäller att besluta omlokalisering av slutförvar för använt kärnbränsle och kärnavfall. Den av enbred riksdagsmajoritet numera förhoppningsvis intagna ståndpunkten om att ettinflytande bl.a. för miljöorganisationer när det gäller frågor om fysiskplanering är viktigt gör det angeläget för att redan nu - innanmiljöbalken trätt i kraft - uttrycka sin uppfattning.Ett genomförande av en ordning liknande den som förordas i den ovannämnda mp-motionen tillgodoser det inflytande för miljöorganisationerna som nudiskuterats.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande miljöorganisationernas delaktighet i kärnavfallsprocessenatt med anledning av motion 1997/98:Bo514 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Vattenkraftens roll i energibalansen (mom. 11)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Vad först? ochslutar med ?till regeringen? bort ha följande lydelse:Under praktiskt taget har haftatt överväga frågor om älvskydd antingen ur ett översiktligt perspektiv eller ivad gäller enskilda vattenområden och älvsträckor. Det kan slås fast attriksdagen inte sällan varit pådrivande när det gäller att skapa förståelse fördet viktiga i att bevara inte utbyggda älvsträckor. I finns numeraett brett stöd för uppfattningen att det nuvarande älvskyddet bör stärkas ochomfatta flera älvsträckor än . Denna fråga behandlar utskottet ytterligarenedan.I den i detta avsnitt behandlade partimotionen 1997/98:Jo785 från Folkpartietföreslås i yrkande 6 ett tillkännagivande till regeringen om attvattenutbyggnadseopken i är avslutad.Som framgår av vad nu anförts och av redovisningen ovan har varitmycket klar i sin uppfattning att ett ytterst litet tillskott till vårenergibalans finns att hämta från vattenkraften. Det finns anledning förriksdagen att genom en anslutning till det nu behandlade motionsförslagetstryka under denna uppfattning.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande vattenkraftens roll i energibalansenatt med anledning av motion 1997/98:Jo785 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Utformningen av älvskyddet (mom. 12)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?båda motionsyrkandena? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:N223 och i motion 1997/98:Jo731 (m) om att det älvskydd som finns i NRLinneburit att åtskilliga vattenområden och älvskydd fredats frånvattenkraftsutbyggnad. Dagens älvskydd är effektivt. Det bör inte ändras. VDU:sförslag får anses vara en uppluckring av skyddet. Det bör inte genomföras. Detär alltså viktigt att älvskyddet behålls oförändrat, inte minst mot bakgrund avden oro det nya bidraget till investeringar i småskalig vattenkraft skapat hosdem som vill bevara outbyggda vattendrag. Investeringsbidraget kombinerat medVDU:s förslag till utformning av älvskyddet kan innebära exploateringar avvattendrag som bör bevaras outbyggda.Vad utskottet nu med anledning av de båda m-motionerna anfört om att dagensälvskydd skall behållas oförändrat bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande utformningen av älvskyddetatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo731 yrkande 9 och1997/98:N223 yrkande 25 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Begreppet ?miljöanpassad vattenkraft? (mom. 13)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Utskottetfinner? och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp, kd) anförs även att företrädare förvattenkraftsindustrin hävdar att ?miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad? inteskall ge lika stora skador på miljön som . Denna uppfattning kan dockkritiseras på goda grunder. i brukar tas framsom exempel på den nya tidens vattenkraftsutbyggnad. I stället för exempel påmiljöanpassad utbyggnadsteknik utgör ett otvetydigt bevispå att i vattenkraftsutbyggnadens spår följer enorma ingrepp i vår natur.Uppströms anläggningen finns, i likhet med traditionella kraftverk, ett stortregleringsmagasin, Överuman. Detta måste som motionärerna anför naturligtvisingå i bedömningen av kraftstationens totala miljöpåverkan. För att hålla uppevattennivån i den utbyggda älvsträckan, har tröskeldammar anlagts. Dessa utgörinte någon ny miljövänlig teknik, utan är en gammal åtgärd, som helt förändratmånga forsande vattensträckor till onaturliga, långsamt flytande vattensystem.Utbyggnaden har vidare ödelagt vattensystemets rika bestånd av öring ochröding. Detta kompenseras med utsättning av laxöring, visserligen från detbefintliga vattensystemet, men kräver kontinuerlig tillförsel. Med den ringavattenföringen drabbas även älvens övriga djur- och växtliv. Påståenden om attdet går att bygga miljöanpassad vattenkraft får anses ha föga med verklighetenatt skaffa.Tyvärr har begreppet ?miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad? Sålunda påstås att en eventuell utbyggnad av Sölvbacka strömmar skullekunna ske med användande av miljövänlig teknik i syfte att skapa en bättremiljö i älvområdet än . Frågan om utbyggnad av Sölvbacka strömmarbehandlar utskottet nedan.Vad gäller begreppet ?miljöanpassad vattenkraft? bör fästaregeringens uppmärksamhet på det oriktiga och innehållslösa i denna företeelse.En utbyggnad av en älv eller ett vattenområde är oåterkallelig och kan iprincip inte försvaras med den typ av argument som bygger på någon förmentuppfattning om en möjlig miljöanpassning i samband med vattenkraftsutbyggnad.Riksdagen bör genom ett tillkännagivande till regeringen ge uttryck för vad nuanförts i avsikt att undanröja att tillstånd till vattenkraftsutbyggnad ges medmotiveringen att utbyggnaden skulle vara ?miljöanpassad?.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande begreppet "miljöanpassad vattenkraft"att med anledning av motion 1997/98:Bo526 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gäller investeringar förvattenkraftsändamål (mom. 14)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?De motiv? ochpå s. 15 slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Som framgår av motion 1997/98:Bo504 (mp) råder viss osäkerhet omtillämpningen av begreppen ombyggnad och utbyggnad i samband med inve-steringari vattenkraftverk. Vad motionärerna tar upp är den prövning som sker med stödav 3 kap. 6 § NRL tredje stycket. Enligt detta lagrum prövas alltsåvattenföretag som orsakar endast obetydlig miljöpåverkan och som åtnjuter skyddenligt lagrummets två första stycken. Det är av yttersta vikt att devattenområden och älvsträckor som omfattas av ?NRL-skydd? verkligen förblirskyddade och att inte någon förment ?miljövänlig utbyggnad? Det finnsalltså goda skäl för att ge sin anslutning till yrkande 1 i motionen.Detta yrkande går ut på att en definition av begreppen ombyggnad och utbyggnadbör göras och betydelsen av dessa vid vattenkraftsinvesteringar.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande begreppen ombyggnad och utbyggnad vad gällerinvesteringar för vattenkraftsändamålatt med anledning av motion 1997/98:Bo504 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Utbyggnad av små vattendrag (mom. 15)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med?Motionsyrkanden liknande? och slutar med ?små vattendrag? bort ha följandelydelse:Utskottet delar den oro som förs fram i motion 1997/98:Bo504 (mp) om att detbeslut som fattades om bidrag till investeringar i småskaligvattenkraft kan komma att innebära en utbyggnad av små vattendrag. Detta ärinte acceptabelt. Redan i samband med beslut förordade företrädare förMiljöpartiet avslag på regeringens förslag om investeringsbidrag. Utskottetsuppfattning är att ingen som helst utbyggnad av vare sig småskalig eller annanvattenkraft som innebär ytterligare åverkan på ekosystemen i våra vattendragbör accepteras.Detta bör med anledning av yrkande 3 i motionen som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande utbyggnad av små vattendragatt med anledning av motion 1997/98:Bo504 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Sölvbacka strömmar (mom. 16)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Sedanutskottet? och slutar med ?motsvarande del? bort ha följande lydelse:I betänkande 1996/97:BoU10 behandlade utskottet en v-motion om attSölvbacka strömmar skulle skyddas enligt 3 kap. 6 § NRL. Efter en redovisning ibetänkandet av miljöministerns uppfattning att en överlåtelse från staten tillBergs kommun endast kunde bli aktuell om lämnade ett sådant uppdragtill regeringen anfördes i en reservation (c, fp, v, mp, kd) följande:Utskottet delar miljöministerns uppfattning om att det krävs ettriksdagsbeslut för att det i realiteten skall bli aktuellt att till Bergskommun överlåta fallrättigheterna i Sölvbacka strömmar. Utskottet är inteberett föreslå att fatta ett sådant beslut. Däremot har utskottettagit intryck av förslaget i motion 1996/97:Bo525 (v) om att skallbesluta att Sölvbacka strömmar skall skyddas enligt 3 kap. 6 § NRL.- - -Under beredningen av den nu aktuella motionen har utskottet fått muntlig ochskriftlig information såväl från företrädare för kommun - som anser attkommunen bör köpa fallrättigheterna - samt från företrädare för byalagoch vissa organisationer som anser att kommunen inte bör köpafallrättigheterna. De senare har uttalat sig mot en utbyggnad. Bl.a. framhållsi skrivelser att Sölvbacka strömmar är kärnområde för utterbestånd samt attströmmarna innehåller värdefulla bestånd av naturreproducerande laxfisk.Betydelsen av fisketurismen i Storsjö/har vidimerats i enundersökning gjord vid i gör utskottet den bedömningen att i sak inget väsentligttillkommit som föranleder att ändra sina tidigare ställningstagandenfrån . Sölvbackaströmmarna bör inte byggas ut. Vad somdäremot ändrats sedan senast behandlade frågan är tillkomsten av NRL.Numera finns en ?etablerad möjlighet? att med användande av den lagen gevattenområden och älvsträckor ett skydd mot utbyggnad för vattenkraftändamål.Den inställning till frågan om Sölvbacka strömmar som utskottet nu redovisatinnebär att strömmarna bör tas in bland de vattenområden som finns i 3 kap. 6 §första stycket NRL. Detta är en anslutning till förslaget i motion1996/97:Bo525 (v).Sedan utskottet behandlade frågan har regeringen alltså beslutat attinte tillmötesgå kommuns begäran att få ta upp förhandlingar med statenom överlåtelse till kommunen av fallrättigheterna vid Sölvbacka strömmar.Regeringen konstaterar att en överlåtelse av fallrättigheterna endast kan bliaktuell om lämnar ett bemyndigande i frågan. Regeringen avser intebegära ett sådant bemyndigande av riksdagen.Regeringens beslut måste rimligen tolkas så att frågan om utbyggnad avSölvbacka strömmar nu är avförd från dagordningen en gång för alla, inte barafrån sida utan även från regeringens. Älvsträckan bör tas in i 3kap. 6 § första stycket NRL. Därmed kommer den att åtnjuta ?normalt älvskydd?.Vad nu förordats är en anslutning till motionerna 1997/98:Bo526 (v, c, fp, mp,kd) yrkande 2 och 1997/98:Bo537 (kd), denna motion i motsvarande del.Utskottet föreslår en ändring i NRL som tillgodoser förslaget i motionen. Ibilaga till detta betänkande läggs fram förslag härom. Lagändringen föreslåsträda i kraft den 1 april 1998.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande Sölvbacka strömmaratt med anledning av motionerna 1997/98:Bo526 yrkande 2 och1997/98:Bo537, denna motion i motsvarande del, antar som bilaga tilldetta betänkande fogat och som utskottets förslag betecknade lydelse tilllag om ändring i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.,10. uppströms (mom. 18)(), (), (), Per () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Som framgått?och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Som anförs i motionerna 1997/98:529 (fp) och 1997/98:Bo537 (kd) bör Gideälvenges NRL-skydd. Såväl 1996 som 1997 har fem partier i bostadsutskottet (c, fp,v, mp, kd) i reservationer stött motioner som gått ut på att älvsträckan bordeundantas från utbyggnad. Vid sistnämnda tillfälle anfördes i reservationenbl.a. följande (se bet. 1996/97:BoU10 s. 28):Uppströms utgör tillsammans med några mindre sträckor iMoälven de sista resterna av läns skogsälvforsar. hardärför stor betydelse för upprätthållandet av den biologiska mångfalden ilänet. , strömlekande harrbestånd och förekomsten av flodpärlmussla görälvsträckans fauna mycket intressant. I lugnvattnet finns sik, abborre ochgädda men även goda bestånd av harr och öring förekommer upp till StoraTällvattnet och i biflödena. Under 1995-96 har ett flertal iakttagelser gjortssom styrker att är en utterbiotop.- - -Det är älvsträckans sammanlagda värde som unik naturmiljö med geologiskakvaliteter, det växt- och djurliv som är knutet till älven och dess betydelseför det rörliga friluftslivet och turismen samt för de närboende som gör denviktig att skydda.En stor majoritet av lokalbefolkningen har motsatt sig den planeradeutbyggnaden. , i ochNaturvårdsverket har också motsatt sig tillstånd för utbyggnad av älven. Deanser att skyddsvärdet överstiger värdet av en exploatering av forsarna mellanStennäs och Björna.Med hänvisning till vad nu anförts föreslår utskottet att en ändring görs i NRL- 3 kap. 6 § andra stycket - som tillgodoser förslaget i motionen. I bilagatill detta betänkande läggs fram förslag härom. Lagändringen föreslås träda ikraft den 1 april 1998.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande uppströms Björnaatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo529 och 1997/98:Bo537,denna motion i motsvarande del, antar som bilaga till detta betänkandefogat och som utskottets förslag betecknade lydelse till lag om ändring ilagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.,11. Nationalstadspark i (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Enligt vad?och slutar med ?pågående överväganden?