bet · GL01JuU16 · 1998-03-03 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet en skrivelse från regeringen med enredogörelse för tillämpningen av lagen om särskild utlänningskontroll undertiden 30 juni 1997. Utskottet föreslår att skrivelsen läggstill handlingarna.SkrivelsenI skrivelse 1997/98:53 har regeringen () till riksdagenöverlämnat en redogörelse för tillämpningen av lagen (1991:572) om särskildutlänningskontroll 30 juni 1997. BakgrundSärskilda regler i syfte att bekämpa internationell terrorism infördes 1973 genom lagen (1973:162) om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrund. Lagen hade detprimära syftet att göra det möjligt att hindra presumtiva terrorister från attkomma in i eller stanna kvar i . syftade bestämmelserna tillatt skapa möjlighet till särskild kontroll i de fall då sådana utlänningar avhumanitära skäl ändå måste beredas en här i landet. permanentades bestämmelserna, och de återfinns numera ilagen om särskild utlänningskontroll.Lagen om särskild utlänningskontrollEnligt lagen om särskild utlänningskontroll gäller i korthet att en utlänningkan utvisas om det behövs med hänsyn till rikets säkerhet eller om det medhänsyn till vad som är känt om hans tidigare verksamhet och övrigaomständigheter kan befaras att han kommer att begå eller medverka till enbrottslig gärning som innefattar våld, hot eller tvång för politiska syften.Undantag görs dock för gärningar utomlands som har övervägande karaktär avpolitiskt brott.Om det finns ett beslut om utvisning enligt lagen om särskildutlänningskontroll eller om det är sannolikt att ett sådant beslut kommer attmeddelas får utlänningen under vissa förutsättningar tas i förvar.Har ett utvisningsbeslut inte kunnat verkställas på grund av att utlänningenriskerar t.ex. dödsstraff eller tortyr i det land till vilket han skulleutvisas och verkställigheten till följd härav skjutits upp kan regeringenbesluta om anmälningsplikt för utlänningen. Anmälningsplikt innebär enskyldighet för utlänningen att på vissa tider anmäla sig hos en polismyndighet.Härutöver ges under vissa bestämda förutsättningar möjlighet till husrannsakan,hemlig teleavlyssning m.fl. tvångsåtgärder i spaningssyfte. Ett beslut avregeringen om anmälningsplikt eller tvångsmedel gäller i längst . Enförlängning för tiden därefter kräver beslut av domstol. Ett sådant beslut kanöverklagas av utlänningen och av . Härutöver gäller att ocksåregeringens beslut i här aktuella frågor i de flesta fall skall föregås av enförhandling i domstol.Parlamentarisk kontrollTerroristbestämmelserna och reglerna om särskilda tvångsmedel fick vid sintillkomst en begränsad giltighetstid, vilket innebar en kontrollmöjlighet förriksdagen över regeringens och myndigheternas handlande. Närterroristbestämmelserna permanentades bestämdes att regeringen varje årskulle lämna en skrivelse till med redovisning avterroristbestämmelsernas tillämpning (prop. 1975/76:18 s. 161, JuU 1975/76:15s. I samband med införandet av lagen om särskild utlänningskontroll ansågsatt den parlamentariska kontrollen av hur regeringen tillämparterroristbestämmelserna och reglerna om tvångsåtgärder även fortsättningsvisbör ske genom att regeringen lämnar en skrivelse om det till (prop. 1990/91:118 s. 72 f, JuU29 s. 32). Den senaste redovisningen gjordes iregeringens skrivelse 1996/97:68 (JuU13).Den 30 januari 1997 fattade regeringen beslut om direktiv för enparlamentariskt sammansatt kommitté med uppgift att utreda frågan om en nyinstans- och processordning vid tillämpning av utlännings- ochmedborgarskapslagstiftningen (dir. 1997:20). I kommitténs uppdrag ingår attutreda om det mot bakgrund av internationella förpliktelser finnsbehov av att ändra den gällande ordningen med regeringen som första och sistainstans i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll. Kommittén äroförhindrad att föreslå att någon annan instans än regeringen skall fattabeslut eller att en ordning införs som innebär att regeringens beslut kan bliföremål för prövning i någon form. Kommittén skall särskilt beakta att de oftakänsliga säkerhets- och utrikespolitiska överväganden som kan bli aktuella idessa ärenden tillgodoses i beslutsfattandet. Kommitténs arbete i denna delskall vara slutfört . Kommittén har emellertid begärtförlängning av utredningstiden till den 15 oktober 1998.Regeringens skrivelseRegeringens skrivelse bygger på uppgifter från ochUtrikesdepartementet.Av redogörelsen framgår att lagen om särskild utlänningskontroll intetillämpats den 1 juli 1996-den 30 juni 1997.I skrivelsen nämns dock att ett av regeringen fattat beslut omutvisning av en algerisk medborgare ännu inte har verkställts. Med stöd av 10 §andra stycket lagen om särskild utlänningskontroll har Rikspolisstyrelsenanmält att man inte funnit skäl för omprövning av regeringens beslut.Regeringen beslutade att inte vidta någon åtgärd med anledningav anmälan.Som en jämförelse redovisar regeringen antalet fall där lagen hartillämpats.-1991/1992 - lagen tillämpades vid tre tillfällen-1992/1993 - lagen tillämpades vid tre tillfällen-1993/1994 - lagen tillämpades inte vid något tillfälle-1994/1995 - lagen tillämpades vid fem tillfällen-1995/1996 - lagen tillämpades vid fyra tillfällenUnder den i skrivelsen aktuella perioden har varit förskonat fråninternationell terrorism.I i övrigt är bilden splittrad. I har terroristattentatförorsakade av baskisk nationalism och separatism fortsatt, medan en nyvapenvila samt förhandlingar gett anledning till förhoppningar om attkonflikten i kan vara på väg in i en icke-militant fas.I närhet har terrorn i eskalerat till en nära nog ofattbarnivå av grymhet. Den islamiska militanta extremismen i landet har tagit på sigansvaret för flera av dessa dåd, som i stigande utsträckning drabbat kvinnoroch barn på ett sätt som upprört det internationella samfundet. I harkampen mellan militären och den kurdiska fortsatt med oförminskadstyrka. I har motståndet mot fredsprocessen lett till ettpolitiskt motiverat våld, utfört av militanta extremister. Detta våld har krävtnya offer. Även i har oskyldiga fått sätta livet till för det våld somden radikala islamiska extremistiska oppositionen utövat i sina angrepp påbl.a. regimen och på symboler för västerländskt inflytande såsomturistnäringen.Även i övriga delar av världen har terroristdåden fortsatt, t.ex. i ,och Sri Lanka.Mot bakgrund av utvecklingen och terrorismens globala karaktär är - anförregeringen - internationellt samarbete mot terrorismen av största betydelse. IFN har en konvention för undertryckande av terroristbombningar nyligenantagits. Inom Europeiska unionen har dess högsta organ, , utanförbehåll fördömt alla terroristattentat och fortsatt att noga uppmärksamma dethot som terrorismen utgör både inom och utanför unionen. fortsätter attaktivt medverka i det arbete som inom EU bedrivs på detta område såväl inomramen för samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken som inom samarbetetpå de rättsliga och polisiära områdena.ÖvervägandenUtskottet vill inledningsvis liksom tidigare uttala att utskottet finnerredogörelsen i regeringens skrivelse värdefull.Utskottet har, alltsedan terroristlagstiftningens tillkomst (JuU1973:18), vid upprepade tillfällen vidhållit behovet av en sådan reglering somden nu aktuella. Utskottet som alltjämt har uppfattningen att lagstiftningenmåste ge utrymme för att ur landet avlägsna sådana utlänningar som bedöms somfarliga med hänsyn till risken för internationella terroristhandlingar ellersom utgör ett hot mot rikets säkerhet gör inte någon annan bedömning nu.När det gäller framtida redogörelser över tillämpningen av lagen görutskottet samma bedömning som tidigare, nämligen bl.a. att redogörelsen bådenär det gäller konkreta händelser och analys av den internationellautvecklingen bör ligga på minst samma nivå som . I övrigt föranlederskrivelsen inte några uttalanden från utskottets sida. Skrivelsen bör alltsåläggas till handlingarna. Utskottet hemställerbeträffande särskild utlänningskontrollatt lägger regeringens skrivelse 1997/98:53 till handlingarna.Stockholm den 3 mars 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), GöranMagnusson (s), (), (), (),(m), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Sammanfattning........................................1Skrivelsen............................................1Utskottet.............................................1Bakgrund............................................1Lagen om särskild utlänningskontroll................1Parlamentarisk kontroll.............................2Regeringens skrivelse...............................3Överväganden........................................4Hemställan..........................................4