bet · GM01UU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet anförde därvid i huvudsakföljande:Som regeringen framhöll i propositionen 1997/98var syftet med omorganisationen avutrikesförvaltningen att stärka den operativaverksamheten och genomföra rationaliseringar.Inför omorganisationen genomfördes en utredningsom tog sin utgångspunkt i de förändringsbehovsom följer av den ökade internationaliseringen.Motionärernas syfte i denna del torde därmed varatillgodosett.Omorganisationen har medfört att de gamlaavdelningarna för politik, handel och bistånd harersatts med geografiska och funktionella enheter.På de geografiska enheterna sker en integreradberedning av olika frågor rörande regioner ochländer vari inkluderas utrikes-, handels- ochbiståndspolitiska aspekter. Även denadministrativa verksamheten inom UD har varitföremål för en omfattande översyn, och en nyorganisation har trätt i kraft . Syftethar varit att rationalisera och effektivisera detadministrativa arbetet inom departementet. Denmålsättningen har också uppnåtts, vilket medföratt resurser har kunnat flyttas över till denoperativa verksamheten.En följd av omorganisationen är attförutsättningar skapats för en förbättradverksamhetsplanering inom utrikesförvaltningen.Ett huvudsyfte med denna planering är attåstadkomma en väl avvägd struktur som medför attde prioriteringar som fastställts av denpolitiska ledningen kan genomföras. Inom ramenför verksamhetsplaneringen behandlas även defrågor som motionärerna pekar på som angelägna:kostnadsdelningen med andra statligaförvaltningar och myndigheter, fördelningen avverksamheten hemma och på fältet, förbättradkommunikationsteknik samt samverkan med nordiskaländer och med andra medlemsländer inom EU.Utformningen av verksamhetsplaneringen och denhöga ambitionsnivå som präglar denna skaparenligt utskottets uppfattning grunden för enkontinuerlig översyn av verksamheten inomutrikesförvaltningen i syfte att bibehålla en högambitionsnivå kopplad till effektivitet iresursanvändningen.Utskottet instämmer vidare i motionärernasbedömning att förbättrad kommunikationsteknik,och det alltmer omfattande öppna flödet avinformation genom nya och gamla kanaler, kanmöjliggöra att bevakningen avhändelseutvecklingen i andra länder i framtidenkan genomföras även på andra sätt än detraditionella inom utrikesförvaltningen. Detmedför dock inte - vilket motionärerna ocksåkonstaterar - ett minskat behov för diplomatisknärvaro i olika länder. Det medför enligtutskottets uppfattning i stället ett behov förrapportering med delvis annan inriktning. Detökade informationsflödet ställer krav på ökadeinsatser för att ge fördjupadbakgrundsinformation och för att sammanfattakomplexa händelseförlopp. Det medför även attstörre resurser kan läggas ned på analys- ochstrategifrågor i den utrikespolitiska bevakningeninklusive EU-bevakningen.Utskottet anser att de bedömningar somredovisats ovan är giltiga och seringen anledning att nu ändra sittställningstagande i frågan om en översyn om hurSverige skall representeras utomlands. Utskottethar även vid föredragning av expeditionschefen iUtrikesdepartementet inhämtat att frågan omutrikesförvaltningens utformning och omfattningär föremål för en löpande analys i departementetför att verksamheten skall kunna anpassas till denya krav som uppkommer.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotion U304 (m) yrkande 2.Utskottet noterar att motionären som står bakommotion U301 (m) anför att personer som innehaftpolitiska ämbeten ibland får tjänster inom densvenska utrikesförvaltningen. För att intekarriärdiplomater skall diskrimineras i relationtill förutvarande politiker vidtjänstetillsättningar föreslår motionären attinrättandet av en diskrimineringsombudsman föranställda i utrikesförvaltningen prövas.Utskottet vill med anledning av detta yrkandeanföra att utnämning av personer som tidigareinnehaft politiska ämbeten i sig inte står istrid med kravet på att det skall vara den bästskickade och erfarna personen som representerarSverige gentemot andra stater och internationellaorganisationer. Till detta kommer ävenbedömningar kring lämplighet för tjänsten ochmöjligheterna för personen i fråga att tillvaratasvenska intressen på stationeringsorten och istationeringslandet.Utskottet menar vidare att det är regeringenssak att bedöma huruvida en enskild personuppfyller dessa krav eller ej, eftersom det ärregeringens ansvar och prerogativ att utse cheferför statliga verk och myndigheter i Sverige samtmyndighetschefer för ambassader och konsulat iutlandet. Utskottet ser ingen anledning till attriksdagen uttalar sig vare sig principiellt ellervad gäller utnämningar specifikt inom UD. Denkontroll som genomgranskningsförfarandet i konstitutionsutskottetutövar gentemot regeringen anser utskottet varatillfyllest.Utskottet avstyrker därmed motion U301 (m).I yrkande 4 i motion U304 (m) föreslårmotionärerna att anvisar1 under anslaget A 1Utrikesförvaltningen.Utskottet finner regeringens förslag vad gälleranslaget m.m. väl avvägdaoch tillstyrker propositionens belopp underverksamhetsområde A.Därmed avstyrker utskottet motion U304 (m)yrkande 4.B Internationella organisationerPropositionen (s. 23-31)Inom verksamhetsområdet finansieras Sverigesbidrag till , ,Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa (), den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom EU (GUSP), och Organisationen för ekonomisktsamarbete och utveckling () samtfredsfrämjande verksamhet.Från anslaget B 1 betalas bl.a. obligatoriskakostnader för andel till FN:s reguljärabudget och FN:s fredsbevarande insatser.Regeringen framhåller i propositionen attSverige arbetar för att förbättrabetalningsdisciplinen till FN, för rättvisarebidragsskalor, samt en mer kostnadseffektiv ochmodern förvaltning av organisationen. Sverigestöder aktivt en övergång till en mål- ochresultatstyrd budgetprocess.Regeringen konstaterar att medlemsstaterna under1997 och 1998 har fattat beslut om reformåtgärdersom inneburit bl.a. inrättandet av en post sombiträdande generalsekreterare och sammanslagningav vissa avdelningar. Regeringen anför attreformarbetet inom FN måste fortsätta och ävenomfatta övriga organisationer inom FN-systemet.Från anslaget B 1 betalas även bidragtill reguljära budget samtobligatoriska debiteringar till pensionsbudgeten,den extraordinära budgeten för den nyuppfördabyggnaden för MR-institutionerna, flera s.k.partsavtal samt ungdomsfond.Regeringen framhåller att verksamheten iEuroparådet väl motsvarat de svenskaprioriteringarna och anför att det är av särskildvikt att tillförsäkras tillräckligaresurser för att genomföra handlingsplanen fråntoppmötet i december 1997.Vidare betalas från anslaget B 1 obligatoriskakostnader för andel av budget, gemensamt beslutade särskildabudgetar, kommunikationssystem, i samt vissa andra avorganisationen debiterade gemensamma kostnader.Regeringen framhåller aktiva roll iOSSE:s arbete som genom sitt bredasäkerhetsbegrepp, sin alleuropeiska medlemskretsoch sin transatlantiska karaktär är en avpusselbitarna i den framväxande nya europeiskasäkerhetsordningen.Från anslaget betalas även obligatoriskakostnader för deltagande i detmellanstatliga samarbetet inom EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik (GUSP).Genomförandet sker genom beslut om gemensammaåtgärder och ståndpunkter.När Amsterdamfördraget träder i kraft 1999införs ett nytt GUSP-instrument, s.k. gemensammastrategier. Regeringen menar att genomförandet avAmsterdamfördraget sannolikt ökar behovet förkrishantering inom ramen för EU-insatser.Regeringen framhåller att finansieringen av förSverige prioriterade insatser måste säkerställasäven fortsättningsvis i syfte att möjliggöra ettaktivt svenskt engagemang inom GUSP-samarbetet.Anslaget har använts i enlighet medfastställda mål för att täcka kostnaderna förinsatser i de fall där enhälligt beslut av EU:smedlemsstater fattats om nationell finansieringav det gemensamma åtagandet inom EU.Enligt regeringens förslag skall 491 608 000 kravsättas för anslaget B 1.Från anslaget B 2 bekostasSveriges andel av rådets budget. Regeringenframhåller i propositionen att aktivt harverkat för att utveckla det nordiska samarbetetpå tre huvudområden, inom-nordiskt samarbete,Norden-EU/EES samt Norden-närområdet, i synnerhetett utvidgat Östersjösamarbete.Regeringen förslår att avsätts föranslaget B 2 under 1999.Vad gäller anslaget B 3 anför regeringen attsvenska departement och myndigheter görbedömningen att de får en mycket god utdelning avOECD-samarbetet.Anslaget bör enligt regeringen uppgåtill 26 300 000 kr.Anslaget B 4 omfattar den fredsfrämjandeverksamheten. Över anslaget finansieras svenskmedverkan i internationella fredsfrämjandeinsatser samt studier, seminarier och annanverksamhet inom området. I propositionenframhåller regeringen att efterfrågan på svenskmedverkan i internationella insatser styrs tilltid och omfång av faktorer som till största delenligger utanför regeringens kontroll.Anslagsförbrukningen är någorlunda förutsägbarvad gäller insatser där redan medverkarmedan den är svårförutsebar när det gäller nyainsatser.Regeringen gör bedömningen att omfattningen avdet svenska deltagandet i internationellainsatser sannolikt blir oförändrad eller någotstörre . Regeringen tillägger att arbetetmed den fredsfrämjande verksamheten i högre gradkommer att inriktas på konfliktförebyggandeåtgärder, bl.a. genom det handlingsprogram förkonfliktförebyggande verksamhet som är underutarbetande.Anslaget för föreslås bli 146 300 000 kr.Slutligen framhåller regeringen i propositionenatt finansiering av svensk medverkan iinternationella fredsfrämjande insatser även skergenom utnyttjande av anslag inom utgiftsområde 6,Totalförsvar, samt utgiftsområde 7,Internationellt bistånd.Utskottets övervägandenRegeringen framhåller i propositionen attprioriteringarna är fortsatt reformeringav FN, utveckling av konfliktförebyggandeverksamhet och skapandet av en all-europeisksäkerhets- och samarbetsordning. Utskottet serpositivt på dessa prioriteringar.Utskottet kan konstatera att har ettlångvarigt engagemang inom FN och att Sverigedrivit ett aktivt stöd till FN för dess arbetetill förmån för ökad säkerhet och utveckling.Utskottet kan även se tillbaka närSverige har varit medlem av säkerhetsrådet ochdärvid konstatera att regeringen agerat aktivtinom en rad centrala områden, bl.a. fortsattreformering av FN och en utveckling vad gällerkonfliktförebyggande åtgärder, konflikthanteringoch fredsfrämjande insatser.När det gäller interna reformer inom FN villutskottet understryka betydelsen av att Sverigeaktivt arbetar vidare för att förbättrabetalningsdisciplinen, för rättvisarebidragsskalor och för en mer kostnadseffektiv ochmodern förvaltning av organisationen.Utskottet välkomnar inrättandet av en ny postsom biträdande generalsekreterare och att dennapost, liksom Högkommissarien för de mänskligarättigheterna tillsatts med kvinnor. Utskottetvill framhålla att dessa utnämningar avsevärtförbättrar kvinnorepresentationen på höga posterinom FN-systemet. Detta har utskottet tidigareframhållit som viktigt.Vidare vill utskottet i denna del särskiltnotera den allt större säkerhetspolitiskabetydelse som har erhållit. , med sittbreda säkerhetsbegrepp, sin stora europeiskamedlemskrets och transatlantiska karaktär utgören av hörnstenarna i byggandet av en all-europeisk säkerhets- och samarbetsordning.Utrikesutskottet vill också särskiltuppmärksamma som firar sitt50-årsjubileum. Med sin breda medlemskrets, somför närvarande omfattar 40 länder, harEuroparådet en viktig uppgift att fylla när detgäller byggandet av ett nytt och bättreintegrerat . Särskilt betydelsefullt ärorganisationens arbete i de nya medlemsstaterna iCentral- och för att stärka demokratinsamt värna respekten för de mänskligarättigheterna och rättsstatens för de mänskligarättigheterna i har nyligenomorganiserats för att bättre kunna möta den nyasituationen. Även ministerkommitténs ochparlamentariska församlingens arbete harinriktats mot att övervaka samtligamedlemsstaters förpliktelser. Mot bakgrund av attSverige tillhör kretsen av grundarländer noterarutskottet med tillfredsställelse att regeringennu tillsatt en kommitté med uppgift att förberedaden svenska delen av 50-årsjubileum.Utskottet finner regeringens förslag vad gälleranslaget Internationella organisationer välavvägda och tillstyrker propositiones beloppunder verksamhetsområde B.C Information om i utlandetPropositionen (s. 33-36)Verksamhetsområdet om iutlandet omfattar anslaget till , kultur- ocherfarenhetsutbyte med utlandet samt anslaget tillde svenska utlandsmyndigheterna för informations-och kulturutbytesverksamhet och allmännafrämjandeinsatser.Regeringen framhåller i propositionen attverksamheten syftar till att skapa en positivbild av och förtroende för sominternationell samarbetspartner. Därmed främjassvenska intressen vilket bidrar till tillväxt ochsysselsättning. De svenska utlandsmyndigheternautgör regeringens främsta instrument för attgenomföra detta mål i enskilda länder.När det gäller regeringens avsikter för 1999skall, vad avser anslaget C 1 ,insatser i prioriteras och vad gälleranslagetC 2 Övrig information om i utlandet skallinsatser i , och vissaländer i prioriteras.Regeringen framhåller att ochSveriges ordförandeskap i EU första halvåret 2001är informationstillfällen att uppmärksamma redanunder och att kulturens centrala roll ipresentationen av därvid bör framhävas.Regeringen gör bedömningen att insatserna inomverksamhetsområdet har bidragit till attsäkerställa intressen i förbindelsernamed andra länder och till att görautrikespolitiken till ett bättre instrument inäringspolitiken.Regeringen föreslår att anslaget C 1 för skall uppgå till51 och att anslaget C 2 Övriginformation om i utlandet skall uppgåtill 14 835 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet kan liksom regeringen i propositionenkonstatera att det svenska ordförandeskapet inomEU ställer särskilda kravpå informationsinsatser, både i och iutlandet.Utskottet finner regeringens förslag vad gälleranslaget Information i utlandet väl avvägda ochtillstyrker propositionens belopp underverksamhetsområde C.D Nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågor m.m.Propositionen (s. 37-42)Regeringen framhåller i propositionen attmålsättningarna för verksamhetsområdet är att:främja information och forskning om nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågortillförsäkra teknisk och vetenskaplig sakkunskap vid förhaRegeringen anför att målsättningarna förverksamhetsområdet har uppfyllts väl och första halvåret 1998.Syftet med anslaget D 1 Utredningar och andrainsatser på det utrikespolitiska området är attge stöd till verksamhet som främjar svenskutrikespolitik, framför allt vad gällernedrustnings- och säkerhetspolitik.Genom en tilläggsbudget har överförtsfrån anslaget D 1 till anslaget D 4 Forskningtill stöd för nedrustning och internationellsäkerhet för att möta ökade kostnaderför tillhandahållande av svensk expertis tillFN:s särskilda kommission för eliminering avmassförstörelsevapen i ().Ändamålet med anslaget D 2 Information ochstudier om säkerhetspolitik och fredsfrämjandeutveckling är att genom stöd till organisationeroch stiftelser främja studier och information omnedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor.Anslaget D 3 utgör bidrag till verksamheten vidStockholms internationellafredsforskningsinstitut, SIPRI.Syftet med anslaget D 4 är att tillföraUtrikesdepartementet teknisk och vetenskapligsakkunskap från () vid förhandlingar om nedrustning,rustningsbegränsning, internationell säkerhetsamt vid internationellt samarbete för attmotverka spridning av massförstörelsevapen.Anslaget D 5 syftartill att främja intresset för internationellafrågor samt att öka kunskapen om detta ämne genomforskning och information till allmänheten.MotionenI kommittémotion U304 (m) yrkande 6 anförs medanledning av anslaget D 2 Information och studierom säkerhetspolitik och fredsfrämjande utvecklingatt det inte är rimligt att enskildaorganisationer skall särbehandlas vad avserverksamhet av denna typ. Motionärerna menar attdet lätt kan skapa ett beroende av statsmaktenvilket inte är önskvärt och anför att dettaspecialdestinerade anslag bör avvecklas.Utskottets övervägandenTill grund för regeringens beslut om stöd tillenskilda organisationer som är verksamma medfrågor rörande säkerhetspolitik ochfredsfrämjande ligger förordningen (1993:983) omstatligt stöd för information och studier omsäkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling.Utskottet menar att bidrag till verksamhet avdetta slag ligger väl i linje med Sverigesallmänna utrikespolitiska överväganden, därsäkerhetspolitiska frågor har kommit att få enallt större betydelse.Utskottet vill vidare framhålla att anslagetfyller en viktig funktion för att bidra tillökade kunskaper samt att stimulera intresse ochengagemang för frågor som rör global ocheuropeisk säkerhet och fredsfrämjande utveckling.Stödet till organisationer och stiftelser fördetta ändamål har därför en viktig funktion.Enligt vad som framgår av regeringensredovisning i propositionen utgick stöd till 13 organisationeromfattande 102 olika projekt. För budgetåret 1998har beslut fattats om stöd till 15 organisationeroch 79 projekt. Utskottets uppfattning är attverksamheten inom området har en godspridningseffekt och att anslaget bör bibehållas.Utskottet avstyrker därmed motion U304 (m)yrkande 6.Utskottet finner regeringens förslag vad gälleranslaget Nedrustnings- och säkerhetspolitiskafrågor väl avvägda och tillstyrker propositionensförslag under verksamhetsområde D.E Övriga utrikespolitiska frågorPropositionen (s. 43-47)I verksamhetsområdet ingår anslagen E 1 förInspektionen för strategiska produkter (ISP), E 2Europainformation m.m. samt, fr.o.m. budgetåret1999 anslaget E 3 föreningen skall sköta tillsyn och annan kontrollenligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel ochlagen (1998:397) om strategiska produkter.Inspektionen skall även vara svensk myndighetenligt åtaganden inom ramen för icke-spridning av kemiska vapen. Inspektionen har tillsitt förfogande dels det parlamentariskasammansatta (), dels detteknisk-vetenskapliga rådet (TVR). Kostnadernaför verksamheten täcks av avgifter som redovisasmot särskild inkomsttitel på statsbudgeten.Avgiften tas ut av företag vars produkteromfattas av kontrollen över krigsmateriel ochvaror med dubbla användningsområden.Vad gäller Europainformationen framhållerregeringen i propositionen attinformationsverksamheten och varit starkt inriktad på attinformera den breda allmänheten om EU:smedlemsländers regeringskonferens och resultatetav denna, Amsterdamfördraget. Fördraget godkändesav den 29 april 1998.Regeringen har infört nya möjligheterför ideella organisationer och stiftelser attsöka projektbidrag för informations- ochkunskapshöjande insatser om EU.Regeringen föreslår att anslaget E 2 tillförs för . Regeringen vill kunnabedriva en aktiv informationsverksamhet till densvenska allmänheten. Den skall bestå bl.a. avseminarier, hearingar, materialproduktion i olikaformer, en mer omfattande distribution samtmarknadsföring. De nya medlen skall även användastill projektbidrag för ideella organisationer ochstiftelser för informations- och kunskapshöjandeinsatser om EU.Över anslaget E 3 utbetalas medel tillföreningen . överförs fr.o.m. budgetåret1999 från utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid till utgiftsområde 5.Regeringen framhåller att bakgrunden till dennaändring är att ett nära samarbete medfrivilligorganisationer, där Föreningen en särställning, är ett viktigt inslag idet nordiska samarbetet.MotionernaEtt flertal motioner, kommittémotion U704 (v)yrkande 10, kommittémotion U302 (kd) yrkandena 1och 2, U703 (fp) yrkande 6 samt flerpartimotionU303 (kd, fp, c), tar upp den verksamhet sombedrivs av ochinformationsverksamheten inom Arena framhåller bl.a. att det iStockholm har saknats en utåtriktad nordiskinformationsverksamhet i och med att sekretariat flyttade från tillKöpenhamn. Därför tog initiativtill ett , ArenaNorden, som inledde sin verksamhet i slutet av1995.Motionärerna menar att det är av största viktatt förutsättningar skapas för att Arena kunna fortsätta sin verksamhet. Efter attunder genom särskilt beslut haerhållit ett stöd om innehållerbudgetpropositionen ej något anslag fördenna verksamhet. Motionärerna finner dettaförvånande eftersom Arena övertagit störredelen av de informationsuppgifter som tidigarehandhades av svenska delegationens kansli ochäven av presidiesekretariatet när det varlokaliserat till Stockholm.I motionerna U704 (v) yrkande 10, U302 (kd)yrkande 2 samt flerpartimotion U303 (kd, fp, c)anförs det att bör beviljas ettsärskilt anslag för att kunna fortsätta att drivaArena , utöver det allmännaverksamhetsanslaget E 3 ,motsvarande . Finansieringen bör skeinom ramen för utgiftsområde 5 genom att anslagetE 2 Europainformation sänks med motsvarandebelopp.Utskottets övervägandenI motionerna U703 (fp) yrkande 6, U704 (v)yrkande 10, U302 (kd) yrkandena 1 och 2 samt U303(kd, fp, c) tar motionärerna upp Arena kan inledningsvis konstatera att ArenaNorden ursprungligen är ett initiativ som tagitsav . Utskottet noterar att debehov som verksamheten avses tillgodose ärangelägna vilket bl.a. resulterat i att ArenaNorden erhöll särskilda medel för sinverksamhet.Utskottet behandlade yrkanden om stöd till ArenaNordens verksamhet i sitt betänkande 1997/98:UU18om det nordiska samarbetet (skr. 1997/98:73,redog. 1997/98:NR1, rskr. 1997/98:246 och1997/98:247) och framhöll att utskottet iyttrande till finansutskottet /98:UU3ytillstyrkt regeringens förslag att genomengångsomfördelningar anslå tillArena delar motionärernas uppfattning attdet är värdefullt att det i finns ettforum för information om och nordisktsamarbete. Utskottet menar att det är viktigt attfinna en långsiktigt hållbar lösning för dennordiska informationsverksamheten och att dennautformas i dialog mellan ansvarig företrädare förregeringen och föreningen har inhämtat att en sådan dialog pågårsamt att regeringen verkar för att eninformationsverksamhet upprättas i pågrundval av nordisk samfinansiering. behandlats i Nordiska samarbetskommitténinom Nordiska ministerrådet.Utskottet utgår från att regeringen möjliggörfortsatt verksamhet, i avvaktan på beslut iNordiska ministerrådet under 1999.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottetmotionerna U704 (v) yrkande 10, U302 (kd)yrkandena 1 och 2 och U303 (kd, fp, c) samt anseratt motion U703 (fp) yrkande 6 är besvarad.Utskottet finner regeringens förslag vadgäller anslaget Övriga utrikespolitiskafrågor väl avvägda och tillstyrkerpropositionens förslag underverksamhetsområde E. beträffande det arktiska samarbetetatt förklarar motion 1998/99:U805 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,2. beträffande den ständiga parlamentarikerkommitténatt förklarar motion 1998/99:U805 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,3. beträffande den ständiga parlamentarikerkommitténs statusatt avslår motion 1998/99:U805 yrkande 3,4. beträffande samverkan mellan Arktiska rådetoch andra internationella organisationeratt förklarar motion 1998/99:U805 yrkande 4 besvarad med vadutskottet anfört,5. beträffande dialogen mellan och enskildaorganisationer samt folkrörelseratt förklarar motion 1998/99:U206 yrkande 11 besvarad med vadutskottet anfört,6. beträffande representation i Minskatt förklarar motion 1998/99:U304 yrkande 1 (delvis) besvaradmed vad utskottet anfört,7. beträffande representation i Wellingtonatt avslår motion 1998/99:U304 yrkande 1 (delvis),res. 1 (m, fp)8. beträffande en översyn av representation utomlandsatt avslår motion 1998/99:U304 yrkande 2,res. 2 (m)9. beträffande en diplomatombudsmanatt avslår motion 1998/99:U301,10. beträffande anslagen under utgiftsområde 5 ochinternationell samverkanatt med bifall till propositionens yrkande 1 (prop.