bet · GM01MJU3 · 1998-11-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition1997/98:158 Uppföljning av skogspolitiken jämteföljdmotioner med 40 yrkanden och motioner frånallmänna motionstiden med 20 yrkanden. Utskottettillstyrker regeringens förslag till ändringar iskogsvårdslagen. Ändringarna innebär bl.a.preciseringar i fråga om kraven på skogsföryngringoch miljöhänsyn. Vidare skärps bestämmelserna omkrav på säkerhet för återväxtåtgärder efteravverkning. Därutöver införs det krav på att det förvarje brukningsenhet skall finnas en redovisning avhur skogen ser ut och vilka natur- ochkulturmiljövärden som har registrerats förbrukningsenheten.Utskottet föreslår med anledning av tremotionsyrkanden (s, v, c) att regeringen utvärderareffekterna av vissa bestämmelser ijordförvärvslagen m.m. i syfte att komma till rättamed problemen med oseriösa former av skogsbruk.Övriga motioner avstyrks.Till betänkandet har fogats 14 reservationer och 6särskilda yttranden. Regeringen (Närings- och )föreslår i proposition 1997/98:158 att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i skogsvårdslagen (1979:429),2. lag om ändring i lagen (1998:000) om ändringi skogsvårdslagen (1979:429).Propositionens huvudsakligainnehållI propositionen redovisas en utvärdering somSkogsstyrelsen och har gjort av1993 års skogspolitiska beslut. Regeringenkonstaterar att varken skogspolitikensproduktionsmål eller dess miljömål har nåtts ännu.Målen bör emellertid ligga fast.I syfte att snabbare och mer effektivt nå målenföreslås vissa förändringar i skogsvårdslagen(1979:429). Förändringarna innebär bl.a.preciseringar i fråga om kraven på skogsföryngringoch miljöhänsyn. Vidare föreslås viss ytterligareskärpning av bestämmelserna om krav på ekonomisksäkerhet för återväxtåtgärder efter avverkning. Isyfte att markera nödvändigheten av ett brainformationsunderlag för varje skogsägare införs ettkrav på att det för varje brukningsenhet skallfinnas en redovisning av hur skogen ser ut och vilkanatur- och kulturmiljövärden som har registreratsför brukningsenheten. Det aviserasresursförstärkningar för områdesskydd av olika slagoch för information, rådgivning och tillsyn.Slutligen lämnas det en redovisning av vissakulturmiljöfrågor i skogsbruket baserad på enutredning av Riksantikvarieämbetet.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari1999.Lagförslagen fogas som bilaga till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1997/98:Jo76 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallge i uppdrag att ta fram enstatistikredovisning som tillgodoser kravet påjämförbarhet mellan länder,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rådgivning vidavverkning och återväxtåtgärder,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallge i uppdrag att göra en nyutvärdering av röjnings- och gallringsåtgärdernaunder 1999 och därefter återkomma med en redovisningtill ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallge i uppdrag att höja den lägstatillåtna åldersgränsen för föryngringsavverkning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attjordförvärvslagen skall ses över i syfte att stärkabosättningsplikten och öka lokalbefolkningensmöjligheter att förvärva skogsfastigheter eller deldärav,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förlängd tid mellananmälan och påbörjad avverkning samt tillståndspliktför avverkning,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vad skogs- ochmiljöredovisningen skall innehålla,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att öka deekonomiska anslagen till naturvården.1997/98:Jo77 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det underavsnittet "Anläggning av ny skog" klart bör uttalasatt "ståndsortsanpassad trädslagsblandning medhuvudinriktning på barrskog skall eftersträvas",2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring i 6 §skogsvårdslagen så att den omfattas av både plant-och ungskog,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ettsamlat lägesbundet informationsmaterial.1997/98:Jo78 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attregeringen bör ta initiativ till att underlätta enutveckling av formerna för sektorsansvaret.1997/98:Jo79 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder för att stimulera anläggandet avskogsbilvägar.1997/98:Jo80 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av översyn avreglerna för naturvårdshänsyn i skogsbruket,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bindande hänsynskravpå avverkningen om det i området finns hotade arter,3. att begär att regeringen tar initiativtill att de återstående ur- och naturskogarna fårett interimistiskt skydd i avvaktan på permanentlösning,4. att beslutar att av den produktivaskogsmarken nedanför den fjällnära skogen skall gesett varaktigt skydd och att av denproduktiva skogsmarken nedanför den fjällnära skogenskall ha varaktigt skydd ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det är angelägetatt skyddet av områden större än vad som har ansettssom nyckelbiotop men mindre än naturreservat lösespå ett konstruktivt sätt,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att sparastora äldre träd, framför allt på de torraimpedimenten, eftersom dessa är av betydelse för denbiologiska mångfald som kan finnas i dessa biotoper,7. att begär att regeringen återkommertill med förslag på ytterligare sänkningav den areal som är undantagen för begränsningar vidavverkningar i enlighet med vad som anförts imotionen,8. att begär att regeringen återkommertill med förslag till krav på högreavverkningsålder än för slutavverkning ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att begär att regeringen snaraståterkommer till med förslag där säkerhetenför återplantering knyts till fastigheten,10. att begär att regeringen snaraståterkommer till med förslag som stoppardet överuttag vid gallring som beskrivs i motionen.1997/98:Jo81 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheterna förenskilda och företag att frivilligt avsätta pengartill skydd av värdefulla naturmiljöer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statensskogsinnehav,3. att begär att regeringen skallåterkomma till med ett förslag tillförändrad terminologi inom skogsbruket, i enlighetmed vad som föreslagits i utredning,4. att begär att regeringen skallåterkomma med förslag om skärpning avransoneringsregeln,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omslutavverkningsålder,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en parlamentariskutredning i syfte att se över jordförvärvslagen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fyra veckorsanmälningsskyldighet för avverkning,8. att beslutar att avslå förslaget om enobligatorisk skogsredovisning,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skogsvårdslagensparallella tillämpning med ,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avskoglig forskning.1997/98:Jo82 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skoglig kompetensvid beskickningar utomlands,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ny terminologi förägoslagsindelning,3. att i enlighet med vad i motionenanförts avslår förslaget om att ge regeringenbemyndigande att meddela föreskrifter om huravverkning skall bedrivas,4. att i enlighet med vad i motionenanförts avslår förslaget om att regeringen förskogsbruket skall meddela föreskrifter omnaturvården och kulturmiljövården,5. att i enlighet med vad i motionenanförts avslår förslaget om att återinföra en formav skogsbruksplan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statliga medelskall anslås för att motverka markförsurningen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om katastofskydd vidinsektsangrepp på skogsbeståndet.Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:MJ219 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att säljastatligt ägd skog till enskilda brukare,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attåterväxtåtgärder skall tillhöra fastigheten,1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) vari yrkas42. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om övergripande,långsiktiga och hållbara spelregler förskogsnäringen,1998/99:MJ302 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enändring av den nedre arealgränsen föravverkningsbegränsningar i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börta initiativ till en synkronisering avbestämmelserna i fastighetsbildningslagen ochskogsvårdslagen.1998/99:MJ306 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om terminologin förägoslagsindelning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avverkning av skog,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skogs- ochmiljöredovisning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om redovisning avskogsimpediment som skyddad mark,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en sammanhållenskogspolitik,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skogsfrågor ochEU.1998/99:MJ308 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stabila ochlångsiktiga spelregler för skogsnäringen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konsekvenserna ommiljöbalken i förhållande till skogsvårdslagen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om detaljregleringar avskogsbruket,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avden nya skogspolitiken,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ägarstrukturen inomsvenskt skogsbruk,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Skogsorganisationensinformations- och rådgivningsverksamhet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättandet av ettkatastrofskydd för skogsägare,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ekonomiskt stöd tillskogsägare för åtgärder mot markförsurning,10. att som sin meningger regeringen till känna vad imotionen anförts om medel förbiotopskyddsområden och förnaturvårdsavtal.UtfrågningUtskottet anordnade enutfrågning med , ochStatens fastighetsverk med anledning av föreliggandeproposition. utfrågades i samma ärende. InledningÅr 1993 beslutade om en ny skogspolitik(bet. 1992/93:JoU15). Utskottet uttalade därvidbl.a. att det förutsatte att en utvärdering av dennya skogspolitikens effekter på den biologiskamångfalden m.m. skulle redovisas för . proposition som här behandlas redovisas denutvärdering som och Naturvårdsverkethar gjort av skogspolitiska beslut.Regeringen konstaterar i propositionen att varkenskogspolitikens produktionsmål eller dess miljömålhar nåtts . Målen bör emellertid ligga fast. Isyfte att snabbare och mer effektivt nå målenföreslås vissa förändringar i skogsvårdslagen(1979:429). Förändringarna innebär bl.a.preciseringar i fråga om kraven på skogsföryngringoch miljöhänsyn.Sedan den nya skogspolitiken beslutades harutskottet vid ett flertal tillfällen behandlatskogsfrågorna. Senast skedde detta i betänkande1997/98:JoU15. Vissa skogsfrågor har även behandlatsi utskottets betänkanden om och dessföljdlagstiftning (bet. 1997/98:JoU20 och bet.1997/98:JoU25).Utskottets beredning av detta ärende har skettdelvis parallellt med behandlingen avbudgetpropositionen för , utgiftsområdena 20och 23 (se bet. 1998/99:MJU1 och bet. 1998/99:MJU2).Svensk skogspolitik i ett internationelltperspektivPropositionenSverige bör även i fortsättningen verka aktivt i depågående internationella förhandlingarna för enöverenskommelse om ekonomiskt, ekologiskt ochsocialt hållbart skogsbruk i alla delar av världen.Inom EU bör arbeta för fortsatt nationellbestämmanderätt vad gäller skogspolitiken och för enbättre samordning inom EU av hanteringen av defrågor som berör skogsbruket och skogsindustrin. Ettnära samarbete inom i skogspolitiska frågorär angeläget.MotionernaKristdemokraterna efterlyser i motion Jo82 yrkande 1starkare insatser från statens sida på detinternationella planet. Den internationellakonkurrensen gör det enligt motionärerna heltnödvändigt att vid svenska beskickningar utomlandsåterupprätta bevakningen av skogliga frågor.I motion MJ306 (m) yrkande 10 påtalas vikten av attde nordiska länderna är tongivande inom EU när detgäller att sätta agendan när t.ex. miljö- ochforskningsområdena berör skogliga frågor.Utskottets övervägandenFrågan om skoglig kompetens vid Sverigesbeskickningar utomlands är delvis en fråga ombudgetmedel för olika ändamål inom utgiftsområde 23.Dessa ämnen behandlas av utskottet i betänkande MJU1parallellt med detta ärende och utskottet avstårdärför i detta sammanhang från att föreslå någraytterligare åtgärder med anledning av motion Jo82(kd) yrkande 1.Utskottet förutsätter att det svenska EU-arbetetsamordnas så att samtliga intressen, dvs. även deskogliga, vägs samman då de svenska ståndpunkterna iEU-förhandlingarna arbetas fram. Regeringenredovisar också i propositionen de ansträngningarsom gjorts från svensk sida bl.a. för attskogsforskningen skulle få en framskjuten plats iEU:s femte ramprogram för forskning. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion MJ306 (m) yrkande10.Utvärderingen av skogspolitikenSkogspolitiken och dess målPropositionenI skogspolitiska beslut slogs det fast attskogspolitiken måste ges en långsiktig och ekologiskinriktning. Det anfördes också att det inte ärmöjligt och rimligt att med alltför kortaintervaller ändra grunderna för skogspolitiken motbakgrund av det grundläggande kravet på en godhushållning och med hänsyn till de långa växttidersom gäller för den svenska skogen. Å andra sidanmåste nya kunskaper och värderingar få komma tilluttryck i den konkreta utformningen ochtillämpningen av skogspolitiken. Insikten om dettaär bakgrunden till det beslut som togs attredan inom en fyraårsperiod göra en förstautvärdering av skogspolitiska beslut.Skogsstyrelsen har sålunda haft i uppdrag attutvärdera skogspolitiska beslut särskiltavseende miljömålet. Tillsammans medNaturvårdsverket har uppdrag vidarevarit att fortlöpande utvärdera effekterna på denbiologiska mångfalden av den nya skogspolitiken.Det är enligt regeringens uppfattning nödvändigtatt skogspolitiken följs upp löpande och attresultaten av denna uppföljning redovisas medlämpliga tidsmellanrum, t.ex. vart fjärde år.Härigenom blir det möjligt att göra de nödvändigaredovisningar som behöver och deanpassningar som är angelägna. Detta är i linje medden plan som regeringen har redovisat också förmiljöpolitiken (prop. 1997/98:145). måsteskogspolitiken kännetecknas av det stabilitetskravsom följer av de naturliga betingelser som ärgrunden för en hållbar skogsnäring i vårt land.Det av fastlagda produktionsmålet iskogsbruket, jämställt med miljömålet, är att skogenoch skogsmarken skall utnyttjas effektivt ochansvarsfullt så att den ger en uthålligt godavkastning. Skogsproduktionens inriktning skall gehandlingsfrihet i fråga om användningen av vadskogen producerar. Miljömålet är att skogensnaturgivna produktionsförmåga skall bevaras. Enbiologisk mångfald och genetisk variation i skogenskall säkras. Skogen skall brukas så att växt- ochdjurarter som naturligt hör hemma i skogen gesförutsättningar att fortleva under naturligabetingelser och i livskraftiga bestånd. Hotade arteroch naturtyper skall skyddas. Skogenskulturmiljövärden samt dess estetiska och socialavärden skall värnas.Utvärderingen visar att miljöhänsynen inomskogsbruket successivt har förbättrats under heladecenniet. Varken produktions- eller miljömålet hardock uppnåtts. påpekar attskogen ger en uthålligt hög virkesproduktion men attden försämrade skogsvården ledertill att skogen inte får den önskvärdasammansättningen. Vidare anser attdet är otillfredsställande att skogsvårdens kvalitetoch omfattning vad gäller återväxter, röjning ochgallring inte når upp till de nivåer som harförutsatts i politiken. Det har skett betydandeframsteg inom miljöområdet men för främst målet attbevara den biologiska mångfalden återstår mycketarbete.Regeringen anser att målen bör ligga fast. De bådamålen är modernt utformade och väl avvägda både isig själva och gentemot varandra. De speglar bådeden internationella utvecklingen och vår nationellatradition. Även om de är uttryckta något annorlundaomfattar de grundsynen på en hållbar ekonomisk,social, kulturell och ekologisk utveckling. Enskogspolitik av detta slag innebär sålunda att vitar vårt ansvar både nationellt och internationelltför en utveckling som tjänar även kommandegenerationer. Det kan givetvis inte uteslutas attmålen kan komma att behöva justeras till följd avnya kunskaper och erfarenheter. Sådana förändringarär emellertid inte aktuella efter den korta tid somförflutit sedan lade fast målen.Det bör i sammanhanget betonas att riksdagensbeslut om de båda målen förutsatte att varkenriksdagen eller regeringen skulle lägga fast någradel- eller detaljmål. Det är en uppgift förskogsvårdsorganisationen att utforma sådana.MotionernaI motionerna MJ224 yrkande 42 och MJ308 yrkande 1(båda kd) påtalas skogsbrukets och skogsindustrinsbetydelse som basnäring i . För att svensktskogsbruk och svensk skogsindustri skall kunnautvecklas krävs enligt motionärernaövergripande långsiktiga och hållbara spelregler sombefrämjar såväl produktions- som miljömål. Vidareerinras i den senare motionens yrkande 3 om attKristdemokraterna tidigare avvisat ett antalregeringsförslag som innebär en återgång till ettmer detaljreglerat skogsbruk. Motionärerna anseräven att det enskilda ägandet inom svenskt skogsbrukbör stimuleras (yrk. anservidare i motion MJ308 yrkande 4 att den nyaskogspolitiken bör få verka under en längre tidinnan en mer omfattande utvärdering görs ochvittgående slutsatser dras.Sverige saknar enligt motion MJ306 (m) yrkande 9 ensammanhållen och framåtsyftande skogspolitik. Deolika departementen ger olika budskap vilket ärnegativt inte minst i internationella sammanhang.Motionärerna betonar vikten av att man från svensksida, utifrån en samlad uppfattning, redovisarskogsbrukets betydelse för den svenska ekonomin ochinformerar sakligt om våra brukningsmetoder ochinnehållet i den skogliga lagstiftningen.Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömningarangående behovet av mer långsiktiga utvärderingarrespektive löpande uppföljning av skogspolitiken.Utskottet ser ingen avgörande skillnad mellan dessaöverväganden och de synpunkter som redovisas imotion MJ308 (kd) yrkande 4. Motionen påkallar ingensärskild åtgärd från sida i den delen.Utskottet vill vidare understryka att det interåder några delade meningar om skogsbrukets ochskogsindustrins stora betydelse som basnäring iSverige. Det bör bl.a. framhållas att exporten avskogsprodukter är en av våra viktigasteinkomstkällor i det internationella handelsutbytet.Utskottet instämmer också i vad som anförs i kd-motionerna MJ224 och MJ308 att det krävs långsiktigaoch hållbara riktlinjer och bestämmelser angåendeskogspolitikens mål. Som regeringen anfört måsteskogspolitiken kännetecknas av det stabilitetskravsom följer av de naturliga betingelser som ärgrunden för en hållbar skogsnäring. Denuppföljningsverksamhet som görs på både lång ochkort sikt kan dock ge anledning till vissaanpassningar främst vad avser medlen iskogspolitiken. Med det anförda avstyrker utskottetde ganska allmänt hållna synpunkterna i motionernaMJ224 yrkande 42 och MJ308 yrkandena 1 och 3.Utskottet behandlade i sitt betänkande1996/97:JoU17 ägarstrukturen inom svenskt skogsbruk.Utskottet konstaterade därvid att cirka tvåtredjedelar av yta bär skog i någon form.Hälften av skogen ägs av privata, mindre skogsägare,av privata bolag och resten av staten,kommunerna och kyrkan. Utskottet fann vid dettillfället inte anledning till något uttalande omägarstrukturen i svenskt skogsbruk. Inte heller idetta sammanhang finner utskottet att ett uttalandei enlighet med vad som anförs i motion MJ308 (kd)yrkande 5 är befogat och motionen avstyrks i berörddel. I motionen har för övrigt inte närmareutvecklats vilken typ av stimulanser eller styrmedelsom skulle utnyttjas för att främja enskilt ägandeinom skogsbruket. Den offentligrättsliga kontrollsom staten utövar i fråga om förvärv av skogsmarksker i huvudsak inom ramen för förvärvsprövningenenligt jordförvärvslagen. Utskottet hänvisardärvidlag till vad som i det följande anförs om enöversyn av vissa bestämmelser i jordförvärvslagenoch fastighetsbildningslagen.Utskottet har inga invändningar mot de synpunktersom framförs i motion MJ306 (m) yrkande 9 om att detär viktigt att vi från svensk sida sakligtinformerar om våra brukningsmetoder och innehållet iden skogliga lagstiftningen. Utskottet ser detnärmast som en självklarhet att regeringen ochberörda myndigheter bedriver sin verksamhet påangivet sätt, och något uttalande av häromär inte påkallat. I övrigt hänvisar utskottet tillvad som ovan anförts om skogens betydelse sombasnäring m.m. Motionen avstyrks i denna del.Skogspolitikens medelPropositionenMedlen i gällande skogspolitik är av rättslig,ekonomisk och administrativ art.Skogsvårdslagstiftningen anger de flesta av degrundläggande krav som ställs på skogsbruket. Menäven i naturvårdslagstiftningen och ikulturminneslagstiftningen finns det krav på hurskogsbruket skall bedrivas. Lagstiftningenkompletteras numera i mindre grad av statligtekonomiskt stöd till åtgärder i skogsbruket. Andramedel kan sammanfattas under rubrikenkunskapsförsörjning. Hit kan räknas information,rådgivning, utbildning, utveckling och forskning.Staten har i modern tid svarat ekonomiskt ochpraktiskt för merparten av dessa insatser. Under desenaste decennierna har emellertid en större del avansvaret förts över till skogsbruket självt.En väsentlig förändring som gjordes genom 1993 årsskogspolitiska beslut var att de statligasubventionerna begränsades väsentligt på ett sättsom följer de internationella frihandelsreglerna. Enannan påtaglig förändring som hade förts fram öven iandra sammanhang var skogsbranschens ökade ansvarför den forskning som ligger nära praktisktillämpning. Informationen och rådgivningen som istor omfattning har nära samband med lagstiftningenstillämpning är dock fortfarande en viktigangelägenhet för staten.De förändringar som gjordes genom 1993 årsskogspolitiska beslut när det gäller degrundläggande bedömningarna i fråga omskogspolitikens medel bör ligga fast. Någonförändring bör således inte göras.