bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Om jag sitter i enkoncernledning och har flera döttrar, har jag faktiskt två tänkbarafinansieringsstrategier att välja mellan när det gäller att kapitaliseradöttrarna. Jag kan behålla pengarna hos moderbolaget och bara skicka döttrarnadet de för tillfället behöver, eller så kan jag kapitalisera upp döttrarna såatt de klarar sig själva. Vilken av de strategierna jag skall välja beror påvar jag tycker att det kapital som jag disponerar över arbetar mest effektivt.Arbetar det bäst låst i de olika döttrarna, eller vill jag använda det rörligtöver hela koncernen? Den gamla ordningen för de kommunägda bostadsföretagen, dåman inte behövde ta hänsyn till någon affärsrisk utan bara skickade in ieget kapital, var egentligen en anvisning till kommunerna att tillämpa metodenatt behålla resurserna i moderbolaget. Detta gäller om man ser kommunerna somen koncern, även om de naturligtvis inte är det i juridisk mening.Stellan : Jag tycker att tog alla mina argument på en gång.Men en sak som är viktig är att man ägnar kraft åt fel saker ute i kommunerna . Jag tycker att våra kommunalråd och kommunalpolitiker huvudsakligen skallägna sig åt barnomsorg, skola och äldreomsorg. Men kommer ocksåbostadsföretagen in i bilden, och då måste man ha en högre ambitionsnivå än attklara dem över likvidationspunkten.Lilian Virgin (s): Jag vill ställa en fråga till . Ipropositionen står det en del om ägardirektiv till de kommunalabostadsföretagen. Den bild du visade av bostadsföretagen var ganska splittrad.De ser väldigt olika ut. Så tror jag också att bilden ser ut när det gällerägardirektiven till bostadsbolagen. Finns det några bra exempel, eller vadhänder på det här området?Bengt-Owe : Det är riktigt att bilden är splittrad. Kommunernabefinner sig i något av en omställningsperiod . Många kommuner har upptäcktatt det behövs ägardirektiv och arbetar med sådana . Jag tyckeratt det finns exempel på riktigt bra ägardirektiv , men det finns ocksåganska många kommuner där man skulle behöva se över dem. Som företrädare förSABO-företagen välkomnar jag intresserade och engagerade ägare. Naturligtvis ärdet viktigt att ägardirektiven tar upp de ekonomiska krav som man ställer påföretagen men också - och framför allt - den affärsidé som skall ligga tillgrund för verksamheten, dvs. varför man driver bostadsföretaget. Detta saknasmånga gånger i ägardirektiven. Det talas om vilken soliditet företaget skalluppnå, men det framgår inte vilka bostads- eller välfärdspolitiskamålsättningar man sätter upp. Och det är ju de som motiverar kommunen att taden affärsrisk som det innebär att ha dessa företag.Rigmor (): Jag skulle vilja ställa en fråga till och Riksbyggenoch en annan till . Av och skulle jag viljahöra fördelar och nackdelar med bruksvärdesprincipen vid hyressättningen. Jagblev också nyfiken på vad menar med en av sina föreslagnaåtgärder, att förnya bostadsmarknadens institutioner.Bengt-Owe : Fördelarna med bruksvärdessystemet - om det tillämpas somdet är tänkt - är naturligtvis att hyran i en viss lägenhet skall svara mot vaden genomsnittlig bostadskonsument anser det vara värt att bo i den lägenhetenjämfört med andra lägenheter. Det känns väldigt naturligt. Problemet viupplever med bruksvärdessystemet är att vi hade medväldigt snabbt ökande inflation, vilket gjorde att äldre bostäder ...Ordföranden: Jag är ledsen, men det hinner du inte gå in på. Vi måste försökahinna färdigt.Kjell : För bostadsrättsföreningarna betyder bruksvärdessystemetegentligen ingenting. Jag kan möjligen ha en personlig uppfattning ombruksvärdessystemet, men den kanske jag kan redogöra för vid något annattillfälle.Stellan : Institutioner, t.ex. något som heter , skapadesav den bostadspolitik som fördes. Man skulle låna ut och låna in pengar enligtsärskilda regler. Den institutionen har ju omvandlats på ett visst sätt. Vi harhyressättningssystemet, som jag anser borde reformeras. Vi har kommunens rolloch den sociala bostadspolitiken. Skall vi ha ett skattesystem som på någotsätt skapar incitament både för byggande och boende? Det upplever jag att viinte har , utan skattesystemet är mer av ett finansiellt instrument. Dethar ingenting att göra med hur vi skall producera bra boendemiljöer. Ett annatexempel är att vi ser över bostadsrättsformen och alternativ till den, kopplattill hyresrätt, ägarlägenhet eller annat. Det finns en lång rad förhållanden påmarknaden som man borde se över.Ordföranden: Jag vill ställa en kort fråga mot bakgrund av det vita området påkartan, som representerade större delen av . Tror ni att det gåratt höja hyrorna inom dessa områden? Jag vill fråga båda ochFastighetsägarförbundet.Bengt-Owe : Jag tror att vi har närmat oss smärtgränsen i stora delarav landet.Bengt : Om man genom befintliga marknadspriser har funnit att det finns enfaktisk efterfrågan på ett ökat tillskott av bostäder i dessa områden bordeockså detta vara ett uttryck för att det finns hushåll som är beredda attbetala ett högre pris för bostäderna än vad marknaden presterar, oavsettboendeform. Men jag håller delvis med om att vi generellt sett kansäga att vi nått en smärtgräns. Det vi ännu inte utvecklat särskilt bra påmarknaden är en ökad differentiering av hyressättningen.Ordföranden: Då blir den naturliga följdfrågan till Hyresgäströrelsen: Kan mandå säga att det innebär att det är marknadshyror i den delen av ?Pär : Det är inte marknadshyror i egentlig mening, i och med att de ärsatta i förhandlingar. Det är inte så att den som bjuder mest får lägenheten.Däremot delar jag uppfattningen att det med råge är så att hyresnivåerna i daginte ger något utrymme för hyreshöjningar, t.ex. som ett sätt att lösa problemmed outhyrda lägenheter eller rekonstruktion av företag.Lennart (): visade en stapel föreställandefastighetsskatten. Motsvarar fastigheterna som träder in i halvfastighetsskatt, alltså de som byggts de senaste fem sex åren, taxeringsvärdetbättre än de årgångar som träder in i hel fastighetsskatt? Är problemet störremed dem som träder in i hel fastighetsskatt än för dem som träder in i halvfastighetsskatt? Förstår du hur jag menar?Jan : Svaret är obetingat ja. De som är på väg in i halvfastighetsskatt finns inom ett annat finansieringssystem och kan påräkna ett30-procentigt evigt räntebidrag, åtminstone som situationen ser ut . Men desom är inne i halv fastighetsskatt, dvs. som byggdes , har räntebidragsom helt trappas av. Det gör att det finns en viktig grundskillnad mellan dessatvå som skapar problem. Sedan hör det till saken - utan att vi fördjupar oss itekniken - att de fastigheter från krisårgångar och framåt som går in i halvoch hel fastighetsskatt ju får en dramatiskt mycket högre skattesats. Det berorsom ni vet inte på procenttalet utan på värderingssystemet, som slår så oerhörthårt mot nyproduktionen. Det var det jag hastigt försökte visa med staplarna.Det finns en dubbel orättvisa. Dels är de senare inne i ett annatfinansieringssystem, som faktiskt blir förmånligare i slutändan, dels ärvärderingssystemet sådant att det drabbar dem som redan är inne i halvfastighetsskatt.Ulf (): Jag vänder mig till och i viss mån tillKlas-Göran . Jag vill ta upp det som sägs i propositionen om att breddakreditgarantin för bostadsinvesteringar som inte är berättigade till annatbostadspolitiskt stöd. Motiveringen i propositionen är att det kan ske inteminst av regionalpolitiska skäl. Jag skulle vilja ha detta litet utvecklat avBjörn . undrar jag om kan säga om dettamöjligen kan vara något för landsbygden.Björn : Vi tolkar propositionen på ett sådant sätt att det handlar omkreditgarantier för nybyggnad av egnahem som är ute urbidragssystemet. På väldigt många håll i landet skulle dessa egnahem bliväldigt svåra att bygga utan kreditgarantier. I så fall skulle marknadsvärdetbli helt styrande för finansieringen.Klas-Göran : Självklart är kreditgarantifrågorna viktiga. Det handlar omatt genom politiska åtgärder motverka den marknadsutveckling som vi nu har medfortsatt snabb inflyttning till tätorterna. Det är en väldigt viktig åtgärd.Per (): Jag har en fråga som redan har ställts, men inte riktigt svara på den, och jag vet inte om det finns tid för en kortföljdfråga som gäller de alternativa upplåtelseformerna, som jag tycker ärintressant och som bara snuddade vid. Kan något om dessa upplåtelseformer, dvs. kopplade till hyresrätter,ägarlägenheter, osv. ?Stellan : Vi har ju i detta land vant oss vid att vi har äganderätt,hyresrätt och bostadsrätt. Utvecklingen har varit att manförsöker hitta olika sätt att tänja på framför allt hyresrätten. Det kan man ioch för sig göra. Men om vi skall hitta något nytt skall vi göra det imellanskiktet mellan hyresrätt och äganderätt. I grunden handlar det om atthitta en ny riskfördelning, att hitta ett nytt sätt att förvalta dessa hus. Dåtycker jag att man skall hitta en lämplig juridisk och administrativ form fördetta. Då håller vi just på med ett projekt som innebär att vi ser hur man hargjort i andra länder och vad som är överförbart till Sverige.Ordföranden: Jag skall be att få tacka alla som har kommit hit och hjälpt ossmed föredragningarna och svarat på våra frågor. Det har varit upplysande. Omdet har varit värdefullt för slutresultatet är mer en politisk fråga. Dentänkte jag därför avstå från att svara på i detta sammanhang. Det kommer attvisa sig i det betänkande och i de reservationer som kommer medanledning av detta. Men då hälsar jag er åter välkomna att lyssna på den debattsom skall hållas den 5 juni.Med detta förklarar jag denna utfrågning avslutad.Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8Bild 9Bild 10Bild 11Bild 12Bild 13Bild 14Bild 15Bild 16Bild 17Bild 18Bild 19Bild 20Bild 21Bild 22Bild 23Bild 24Bild 25Bild 26Bild 27Bild 28Bild 29Bild 30Bild 31Bild 32Bild 33Bild 34Bild 35Bild 36Bild 37Bild 38ProgramBostadsutskottets interna kl. 09.00Tema:Resurssvaga hushåll på bostadsmarknaden------------------------------------------------------|Avreglering på |- ,||bostadsmarknaden |Ordförande, || |Bostadsförmedlarnas || |förening; || |Marknadschef, || |Bostäder |------------------------------------------------------| | ||Ungdomars problem på |,||bostadsmarknaden |Forskare, Institutet|| |för bostadsforskning,|| ||------------------------------------------------------| | ||Två kommunala bostadsföretags |, VD, AB||agerande på en delvis |Gavlegårdarna, ||avreglerad bostadsmarknad |,|| |Ekonomichef, || ||------------------------------------------------------ Sammanfattning......................................1Propositionen.......................................1Motionerna..........................................2Beredningen av ärendet m.m..........................7Utskottet...........................................8Den framtida bostadspolitiken mål och uppgifter.8Reformer av statens stöd till bostadsproduktion..12Ändrade regler för räntebidrag vid bostadsbyggande12Statliga kreditgarantier.......................16Bidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologisk hållbarhet18Bosparande.....................................20De ekonomiska villkoren för det sent byggda bostadsbeståndet22Utformningen av fastighetsbeskattningen m.m......25Förbättrade levnadsvillkor i utsatta bostadsområden28Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden......30Bostadsförmedling................................32Kommunernas roll i bostadspolitiken..............33Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen....33De kommunala bostadsföretagen..................34Stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet37Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus40Bidrag till äldrebostäder........................42Vissa övriga frågor..............................43Förslag om stöd till vissa miljöåtgärder m.m...43Förslag om byggnaders tekniska egenskaper......44Hemställan.......................................45Reservationer......................................501. Den bostadspolitiska målsättningen (mom. 1) (m)502. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2,motiveringen) (m) 513. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2) (fp)514. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2) (v)525. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2) (mp)536. Den bostadspolitiska målsättningens närmare utformning (mom. 2) (kd)547. Beredningen av bostadsfrågorna i regeringens kansli (mom. 3,motiveringen) (m) 558. Beredningen av bostadsfrågorna i regeringens kansli (mom. 3) (v)559. Redovisning av nyproduktionen av bostäder (mom. 4) (v)5610. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5, motiveringen) (m)5711. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5) (c)5712. Det nuvarande räntebidragssystemet (mom. 5) (mp)5813. Ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget (mom. 6) (m)5814. Ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlaget (mom. 6) (kd)5915. Bidragsunderlaget vid ombyggnad (mom. 7, motiveringen) (m)5916. Bidragsunderlaget vid ombyggnad (mom. 7) (v).6017. Konstnärlig utsmyckning (mom. 8) (mp)........6018. Krav på miljöriktigt byggande m.m. (mom. 10) (c)6119. Krav på miljöriktigt byggande m.m. (mom. 10) (mp)6120. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11) (m)6221. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11) (c)6222. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11) (v)6323. Investeringsbidrag för ekologiska åtgärder (mom. 11) (mp)6424. Bosparande (mom. 12) (m).....................6425. Bosparande (mom. 12) (fp)....................6526. Bosparande (mom. 12) (mp)....................6627. Bosparande (mom. 12) (kd)....................6728. Åtgärder för de s.k. krisårgångarna (mom. 13) (m, fp, mp, kd)6729. Åtgärder för de s.k. krisårgångarna (mom. 13) (v)6930. Fastighetsbeskattningen (mom. 14) (m)........7031. Fastighetsbeskattningen (mom. 14) (fp).......7132. Fastighetsbeskattningen (mom. 14) (v)........7133. Fastighetsbeskattningen (mom. 14) (mp).......7234. Fastighetsbeskattningen (mom. 14) (kd).......7335. Skattebefrielse vid självförvaltning (mom. 15) (mp)7436. Åtgärder i utsatta bostadsområden (mom. 16, motiveringen) (m)7537. Åtgärder i utsatta bostadsområden (mom. 16) (fp, kd)7638. Åtgärder i utsatta bostadsområden (mom. 16) (c)7639. Åtgärder i utsatta bostadsområden (mom. 16) (mp)7740. Ekologiskt motiverade insatser (mom. 17, motiveringen) (m, fp)7841. Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden (mom. 18, motiveringen)(m) 7842. Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden (mom. 18, motiveringen)(fp, v) 7943. Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden (mom. 18) (c)7944. Hushåll med svårigheter på bostadsmarknaden (mom. 18) (mp)7945. Bostadsförmedling (mom. 19) (m, fp)..........8046. Kommunernas bostadspolitiska ansvar (mom. 20) (v)8147. De allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 21) (m, kd)8248. Vissa frågor om de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 22,motiveringen) (m, kd) 8349. Vissa frågor om de allmännyttiga bostadsföretagen (mom. 22) (v)8350. De allmännyttiga bostadsföretagens hyresledande roll (mom. 23) (m)8451. Avskaffande av de tillfälliga reglerna för konsolidering avallmännyttiga bostadsföretag (mom. 24) (m, c, fp, kd)8452. Avskaffande av de tillfälliga reglerna för konsolidering avallmännyttiga bostadsföretag (mom. 24) (mp)8653. Ytterligare åtgärder för att stärka de allmännyttigabostadsföretagen (mom. 25, motiveringen) (m)8654. Ytterligare åtgärder för att stärka de allmännyttigabostadsföretagen (mom. 25) (v) 8755. Stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet (mom. 26)(m, fp, kd) 8756. Förutsättningar för stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden förboendet (mom. 27) (m, kd)8857. Förutsättningar för stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden förboendet (mom. 27) (fp)8858. Stöd till allmännyttiga bostadsföretag (mom. 28, motiveringen) (m,fp, kd) 8959. Stöd till allmännyttiga bostadsföretag (mom. 28) (v)8960. Stödgivningens inriktning m.m. (mom. 29) (c).9061. Propositionen i övrigt i vad avser stöd till kommuner medövermäktiga åtaganden för boendet (mom. 30) (m, fp, kd)9162. ROT-avdragen (mom. 31) (m, fp, kd)...........9163. ROT-avdragen (mom. 31) (c)...................9164. ROT-avdragen (mom. 31) (v)...................9265. ROT-avdragen (mom. 31) (mp)..................9366. Bidrag till äldrebostäder (mom. 32, motiveringen) (m)9467. Bidrag till äldrebostäder (mom. 32) (c)......9468. Bidrag till äldrebostäder (mom. 32) (fp).....9469. Bidrag till äldrebostäder (mom. 32) (mp).....9570. Anpassning m.m. av bostäder för elöverkänsliga (mom. 33) (mp)9571. Radonsanering (mom. 34) (fp).................9672. Ekologiska begrepp i byggnadslagstiftningen (mom. 35)(v, mp)..........................................9773. Tillgängligheten för funktionshindrade (mom. 36)(c, fp, v, mp, kd)...............................9774. Produktansvarslag (mom. 37) (mp).............98Särskilt yttrandeAnpassningen m.m. av bostäder för elöverkänsliga (fp)99Bilaga 1: Förslag till lag om ändring i lagen (1996:725) omskattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus100Bilaga 2:Skatteutskottets yttrande 1997/98:SkU3y..104Bilaga 3: offentliga utfrågning medanledning av proposition 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utveckling118Bilaga 4: Program för utskottets interna utfrågning omresurssvaga hushåll på bostadsmarknaden212