bet · GL01UU16 · 1998-05-14 00:00:00 — Utskottet finner inte anledning att påfordra någotregeringens agerande i denna riktning.Med det anförda anser utskottet motion 1997/98:U411 (v) yrkande 1 besvarad.Framställning av vapenplutonium och förhandlingar om Start III-avtalI motion 1997/98:U210 (c) yrkande 7 (delvis) vill att arbetet medatt få till stånd ett avtal som förbjuder produktion av klyvbart material förvapentillverkning intensifieras, och att ett upprättas.Centerpartiet vill också att regeringen skall verka för attkontrollmöjligheterna stärks beträffande genetiska vapen.Vid Icke-spridningsfördragets (NPT) gransknings- och förlängningskonferens1995 förlängdes fördraget . Vidare antog fördragsparterna vissaprinciper och målsättningar för icke-spridning och nedrustning påkärnvapenområdet. Därvid fastställdes bl.a. att provstoppsavtalet (CTBT) skulleföreligga klart , att förhandlingar om ett avtal om förbud motproduktion av klyvbart material för vapenändamål (cut off) skulle inledasomedelbart därefter samt att kärnvapenstaterna med beslutsamhet skall vidtasystematiska ansträngningar för att reducera kärnvapnen med slutmålet attavskaffa dessa vapen.Provstoppsavtalet slutförhandlades och öppnades för undertecknande 1996.Hittills har 149 stater - däribland de fem kärnvapenstaterna och -undertecknat det. Förhandlingar om ett cut off-avtal har dock ännu inte kunnatinledas, delvis till följd av meningsskiljaktigheter i nedrustningskonferensen(CD) i om konferensens agenda och arbetsprogram. Dessa synes bottnaframför allt i olika synsätt vad avser CD:s behandling av kärnvapenfrågorna.Utskottet har förstått att regeringen fäster stor vikt vid att CD snarastmöjligt påbörjar förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion avklyvbart material för vapenändamål. Regeringen har aviserat att man kommer attagera aktivt för att denna målsättning skall uppnås. inställning idessa frågor har senast framförts i det svenska anförandet i FN:sgeneralförsamling 1997. Ett pådrivande arbete från svensk sida sker i bl.a.generalförsamlingens första utskott, CD och inom ramen för Icke-spridningsfördraget.1991 ingick och . Det trädde i kraft 1994och implementeras f.n. och slöt sedermera 1993.Genom detta avtal skall antalet strategiska kärnstridsspetsar på vardera sidanskäras ned till 3 000-3 500. Avtalet förbjuder vidare strategiska kärnvapen medmultipla stridsspetsar. ratificerade START II 1996. har ännu interatificerat avtalet.Vid toppmötet i , mellan presidenterna ,överenskoms att och skall inleda förhandlingar om ett så snart START II trätt i kraft. Enligt den preliminära överenskommelsenskall antalet stridsspetsar på ömse sidor skäras ned till 2 000-2 500 inomramen för detta avtal.I slutet av september 1997 ingick och i en serieöverenskommelser som formaliserar besluten vid toppmötet i i och syftar bl.a. till att underlättaen rysk ratificering av START II och således bana vägen för ytterligarenedskärningar.Regeringen har understrukit vikten av att Rysslandsnarast ratificerar START II, så att avtalet kan träda i kraft ochimplementeras, och förhandlingar om ett kan inledas. Frågan harintagit en framskjuten plats i anföranden inför FN:sgeneralförsamling.Vad avser frågan om genetiska vapen kan konstateras att fördragsparterna tillB-vapenkonventionen i slutdokumentet från den senaste översynskonferensen 1996rörande konventionen på nytt bekräftat att konventionens förbud även täckersådana vapen. Bl.a. verkade härför. Förhandlingar pågår nu i föratt utarbeta en verifikationsregim till konventionen. deltar aktivt idetta arbete och verkar med kraft för att få till stånd ett effektivtkontrollsystem, som således även avses täcka genetiska vapen.Utskottet finner att regeringens agerande rörande dessa frågor i alltväsentligt synes överensstämma med motionärernas önskemål. Med det anfördaanser utskottet motion 1997/98:U210 (c) yrkande 7 (delvis) besvarad.Övervakning av kärnteknisk materiel m.m.I tre motionsyrkanden framförs önskemål om att regeringen verkar för en skärptövervakning av kärnteknisk materiel, för att förhindra stöld och smuggling avdensamma, att kärnvapnen tas ur beredskapsläge och att stridsspetsarna därvidskiljs från vapenbärarna.Sverige agerar aktivt inom ramen för flera projekt som syftar till attförhindra och bekämpa illegal handel med nukleärt material.SKI () samarbetar med myndigheter iRyssland och andra länder i det forna för att stärka dessasmöjligheter till effektiva insatser för att förhindra spridning av nukleärtmaterial och teknologi från kärntekniska anläggningar av olika slag. Hittillshar regeringen beviljat för sådant stöd. I SKI:slägesrapport för insatser i redovisas 33 projekt förperioden mellan och utgången av mars . Sedan detta stödförst initierades 1992 har det utvecklats till att omfatta insatser i ,, , , samt nordvästra stödprogram för att motverka spridning av kärnvapen samordnasinternationellt med andra givarländer och organisationer, t.ex. EU, ochG7:s grupp för icke-spridning (P8).Det kan också noteras att upprättat en databas för att frånmedlemsländerna inhämta information om upptäckta fall av olagliga överföringarav nukleära ämnen. Denna information sprids i sin tur till samtligamedlemsländer som underlag för det kontinuerligt pågående arbetet för attförhindra olaglig handel med dessa ämnen.Safeguardsverksamheten och kärnsäkerhetsfrågorna har alltid dominerat . Inom det internationella atomenergiorganets () s.k. 93+2-program slutfördes förhandlingar om ett modellprotokoll som skallstärka befogenheter att få information om staters nukleära program ochföreta inspektioner. deltog aktivt i det arbetet. Modellprotokolletskall utgöra ett tilläggsprotokoll till staters safeguardsavtal med IAEA.Protokollet utgör sålunda ett viktigt bidrag till stärkandet av deninternationella icke-spridningsregimen.Dessutom har inom EU verkat för att EU och medlemsländerna snabbtskall sluta tilläggsprotokoll till safeguardsavtalet med på grundval avmodellprotokollet. öppnade tilläggsprotokollet förundertecknande och vissa stater har redan skrivit på. Den 27 mars 1998slutförde EU förhandlingarna med om tilläggsprotokollen, och vid mötet ijuni förväntas fatta beslut om att öppna protokollen rörande EUoch dess medlemsländer för undertecknande vid generalkonferensen i september1998. Regeringen har aviserat sin ambition att möjligt godkännatilläggsprotokollet.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen bedriver ett mycketomfattande arbete på detta område. Motionärernas önskemål synes varatillgodosedda. Utskottet anser motion 1997/98:U413 (mp) yrkande 2 med detanförda besvarad.Frågorna om att ta kärnvapen ur beredskapsläge och skilja stridsspetsarna frånderas vapenbärare har redan tagits upp från svensk sida i olika sammanhang,bl.a. i det svenska anförandet i i september 1997.Regeringen avser att även fortsättningsvis driva dessa frågor, närmast vid detförestående andra mötet med NPT/PrepCom. Enligt vad utskottet erfarit, har detännu inte varit möjligt att ta upp dessa spörsmål i detalj i CD, då det inomkonferensen funnits meningsskiljaktigheter om arbetsprogrammet. Först den 26mars kunde CD enas om ett arbetsprogram session. Enligt dettakommer dock CD:s ordförande nu i första hand att konsultera delegationerna omhur ämnet kärvapennedrustning på lämpligaste sätt kan behandlas i konferensen.Till dess att konferensen enats i denna procedurfråga kan inget substansarbetepå ifrågavarande område inledas.Utskottet kan konstatera att regeringen aktivt driver denna fråga. Utskottetanser därför motionerna 1997/98:U414 (s) delvis (3 av 3) och 1997/98:U408 (v,fp, c, mp, kd) yrkande 2 besvarade.ForskningsfrågorI motion 1997/98:U416 (mp) hemställs att på internationell nivå skallbegära en utredning om det s.k. HAARP-projektet.Det amerikanska står för High Frequency Auroral ResearchProgram. Av officiella källor framgår bl.a. att det syftar till att ge ökadkunskap om jonosfären för att se hur detta skikt påverkar och kan användas föratt utveckla och förbättra kommunikations- och övervakningssystem, både civiltoch militärt.Av samma källor framgår att projektet leds av U.S. Navy och U.S. Airforce ochhuvudsakligen finansieras av det amerikanska försvarsdepartementet. Ett flertalcivila institutioner är dock knutna till projektet, såsom ett tiotalamerikanska universitet, myndigheter och företag.Från en del håll har framförts farhågor om att HAARP är ett militärt projektför utveckling av elektromagnetisk teknologi med kapacitet att påverkaklimatet, slå ut kommunikationssystem och rubba den elektromagnetism sompåverkar levande varelser. Annan kritik mot projektet, med mer miljöorienteradansats, går ut på att HAARP utvecklar kapacitet att utsätta jonosfären för såstark påverkan att man inte kan överblicka effekterna, exempelvis skapandet avirreparabla hål i jonosfären och framkallandet av allvarliga störningar i denmarina miljön.Utskottet konstaterar att forskning kring mikrovågs- och radiofrekvensvapeninte är någonting nytt, inte heller vapensystem i miljöförändrande syfte.1976 antogs en konvention om förbud mot militär eller varje annan fientliganvändning av miljöförändringsteknik "Environmental Modification" (ENMOD).Konventionen har ratificerats av 81 stater, däribland (1980) och (1978). ratificerade konventionen 1984. Konventionen avser varje tekniksom syftar till att manipulera naturliga processer och förändra jordensdynamik, sammansättning eller struktur, inklusive dess biosfär, litosfär,hydrosfär eller atmosfär. Detta förbud avser teknik som har "vidsträckta,långvariga eller allvarliga verkningar". Konventionen hindrar inte användningav miljöförändringsteknik för fredliga ändamål. Detta innebär att forskning ochutveckling av sådan teknik är tillåten.Enligt utskottets uppfattning föreligger mot denna bakgrund inte skäl attpåfordra en internationell utredning om projektet. Utskottet har dock förståttatt regeringen av andra anledningar, främst av miljöskäl, kommer att ägna detviss uppmärksamhet. Utskottet finner detta rimligt och ser inte anledning atthärutöver föreskriva hur regeringen i denna fråga bör agera.Utskottet avstyrker motion 1997/98:U416 (mp).Personminor och vapenexportI motion U402 (kd), yrkande 1, vill motionärerna att aktivt söker förmåflera länder att underteckna om ett totalförbud för personminor.Sverige har verkat för ett internationellt totalförbud motpersonminor, och beslutade om ett totalförbudmot sådana vapen. Motionärerna menar att det därför vore naturligt om Sverigeförsökte påverka så många länder som möjligt att underteckna avtalet.Ottawakonventionen innefattar ett förbud mot användning, lagring, produktionoch överföring av antipersonella minor. I konventionen finns också regler omdestruktion av minor. Befintliga lager av sådana minor skall förstöras efter ikraftträdandet.Ottawakonventionen undertecknades av drygt 120 länder, däribland , den3-4 december 1997. Enligt tillgängliga uppgifter har sju staterratificerat densamma; , , , , , och . Konventionen träder i kraft efter det att denratificerats av 40 stater. Regeringen arbetar med en propositionom svensk ratifikation, vilken kommer att föreläggas under våren.I avvaktan på att konventionen skall träda i kraft informerade regeringen den9 februari FN:s generalsekreterare att redan nu provisoriskttillämpar konventionens kärnåtaganden, dvs. förbuden mot användning, lagring,tillverkning och överföring av antipersonella minor. Detta var ett uttryck förden svenska övertygelsen om vikten av att totalförbudet förverkligas så snartsom möjligt.Utskottet har erfarit att regeringen såväl bilateralt som multilateraltverkar för att få till stånd en bred anslutning till . Detmultilaterala arbetet bedrivs bl.a. inom ramen för EU, och , men dessutom har finansiellt stöd lämnats till olikaseminarier som syftar till att informera länderna i omvikten av universell anslutning till konventionen.Inom EU har Allmänna rådet antagit en gemensam åtgärd,som ett led i ansträngningarna att eliminera förekomsten av antipersonellaminor. Den gemensamma åtgärden välkomnade uttryckligen , ochde medlemsstater som avsåg att underteckna konventionen åtog sig att ocksåratificera den . bidrog aktivt till utformningen avden gemensamma åtgärden.Inom har ett arbete inletts för att främja anslutning tillOttawakonventionen och det reviderade minprotokollet till 1980 årsvapenkonvention (protokoll II). Detta sker genom att medlemsländerna årligenskall rapportera om ratificeringsläget för egen del beträffande de bådainstrumenten.Sverige har vidare givit sitt stöd till en resolution i FN:sgeneralförsamling 1997, i vilken alla stater uppmanas att undertecknaOttawakonventionen och ratificera den. Resolutionenframlades av med bl.a. som medförslagställare.Enligt utskottets uppfattning har varit ett föregångsland i fråga omett internationellt totalförbud mot truppminor, inte minst genom riksdagensbeslut av , som innebar att truppminorna i det svenskaförsvaret kommer att vara avskaffade senast år 2001.Regeringens uttalade målsättning har varit att åstadkomma ett internationellttotalförbud för truppminor, ett förbud som omfattar produktion, lagring,användning och export, med bredast möjliga anslutning av såväl producenter somexportörer samt inte minst de länder som själva drabbats av den utbreddaanvändningen av minor i väpnade konflikter.Sverige blev också 1994 det första land som, efter ett tillkännagivande iutrikesutskottet, formellt föreslog ett internationellt totalförbud mottruppminor i samband med granskningskonferensen av vapenkonvention.Sedan konferensens avslutning har varit aktivt engagerat ide forum som stått till buds för att väcka opinion för tanken på etttotalförbud. Regeringens arbete har bedrivits framför allt inom ramen för dens.k. Ottawaprocessen.Utskottet noterar med glädje att statssamfundet nu tagit avgörande steg påvägen mot ett avskaffande av det grymma och urskillningslösa vapen som deantipersonella minorna utgör. Utskottet har , i betänkande 1996/97:UU8,tagit ställning till det reviderade protokollet II om förbud mot ellerrestriktioner i användningen av minor, försåt eller andra anordningar till 1980års vapenkonvention (SÖ 1982:27). Tillsammans med de föreskrifter sominnefattas i innebär detta protokoll en betydandeförstärkning av den humanitära rätten och skyddet för civilbefolkningen iväpnade konflikter. Utskottet delar regeringens åsikt att det nu är viktigt attarbeta för bredast möjliga anslutning till dessa internationellaöverenskommelser.Utskottet anser med det anförda motion 1997/98:U402 (kd) yrkande 1 besvarad.I den enskilda motionen 1997/98:U30 (mp) yrkande 3 menar motionärerna attSveriges vapenproduktion och vapenexport står i konflikt med det svenskainternationella nedrustningsarbetet. Motionärerna vill också att regeringenskall verka för att även fordonsminor förbjuds. Alla fordons- ochstridsvagnsminor som kan utlösas av en person som försöker röja dem måstebetraktas som antipersonella minor och därmed omfattas av ett internationelltförbud.Utskottet har tidigare tagit ställning till yrkanden av denna innebörd. Isamband med undertecknandet av det reviderade minprotokollet hade gjortett tillkännagivande av innebörd att fordons- och stridsvagnsminor medröjningsskydd, som exploderar när försök görs att röja dem, inte skallklassificeras som truppminor. Utskottet fann detta stå helt i överensstämmelsemed det reviderade protokollets syften.I betänkande 1996/97:UU8 konstaterade utskottet att det i konventionstextenvarit nödvändigt att åstadkomma en gränsdragning mellan de minor som avses attomfattas av de nya reglerna och de som tills vidare skall falla utanför. Isamma betänkande anförde utskottet vidare:Den lösning som valdes under översynskonferensen innebär att lokutionen?primarily? (i första hand) särskiljer bruket av stridsvagns- och fordonsminorfrån truppminorna. Utskottet kan inte finna att konventionens syften harmotverkats genom denna lösning. Tvärtom har det för att uppnå de framsteg somden nya konventionen innebär sannolikt varit en förutsättning att finna engränsdragning av denna typ, som inte hindrar enskilda länder från att anslutasig till texten, av försvars- eller säkerhetspolitiska skäl. Här bör noterasatt det svenska tillkännagivandet under artikel 2 punkt 3 ytterligare klargörgränsdragningen mellan olika typer av minor, helt i enlighet med konventionenssyften.Utskottet gör ingen annan bedömning i denna fråga.Det reella förhandlingsresultatet - i alla multilaterala förhandlingar -beror av förhållandet mellan det materiella innehållet i konventionstexten ochantalet stater som är beredda att se sig bundna av dess regler. uppfattning innebär den i minprotokollet införda avgränsningenmellan truppminor och fordonsminor en rimlig balans i det avseendet.Ottawaavtalet innefattar en liknande gränsdragning. Sammantaget innebär detreviderade minprotokollet och ett väsentligt förbättrat skydd förcivilbefolkningen vid väpnade konflikter och en betydlig förstärkning av denhumanitära rätten. Det förefaller inte utskottet realistiskt att inomöverskådlig tid åstadkomma ett förbud även mot fordonsminor.Utskottet avstyrker därmed motion 1997/98:U30 (mp) yrkande 3 (delvis).Beträffande export av svensk krigsmateriel gäller att all tillståndspliktigutförsel skall vara säkerhetspolitiskt önskvärd och stå i överensstämmelse medSveriges utrikespolitik i övrigt. Den närmare innebörden av de gällanderiktlinjerna behandlas av utskottet i anslutning till regeringens årligaskrivelser om krigsmaterielexporten. Vad gäller förhållandet mellan Sverigesnedrustningspolitik och den svenska krigsmaterielexporten slog utskottet ibetänkande 1997/98:UU3 fast följande:Utifrån allmänna säkerhetspolitiska överväganden har ett påtagligt ochreellt intresse av en konkurrenskraftig svensk industri. Av detta följer attstatsmakterna efter förmåga, i enlighet med gällande riktlinjer förkrigsmaterielexport, bör sträva efter att stödja industrins konkurrensförmåga.Enligt utskottets uppfattning står detta stöd till försvarsindustrin på intetsätt i något motsatsförhållande vare sig till den restriktiva exportpolitikeneller till nedrustningssträvanden. Stödåtgärder kommer endast i frågabeträffande projekt där utförsel kan bli aktuell till länder som på förhandgranskats av och gör ingen annan bedömning. krigsmaterielexport stårinte i konflikt med nedrustningsarbetet. Tvärtom - konsekventanedrustningspolitik är enligt utskottets uppfattning en av de viktigasteorsakerna till de restriktiva reglerna för svensk krigsmaterielexport.Riksdagen har ställt sig bakom dessa regler. I anledning av vad som anförs imotionen vill utskottet understryka att på intet sätt aktivt främjar enmilitär upprustning i världen. Varje stat har den självklara rätten, liksomSverige, att skydda sin frihet och sitt oberoende genom ett militärt försvar.Avsikten med det gällande regelverket är att tillse att all utförsel av svenskmateriel överensstämmer med övergripande utrikespolitiskamålsättningar, där nedrustning prioriteras högt.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1997/98:U30 (mp) yrkande 3 (delvis). beträffande huvuddragen i nedrustningspolitikatt förklarar motionerna 1997/98:U210 yrkande 7 (delvis),1997/98:U401 yrkande 1 samt 1997/98:U402 yrkande 2 besvarade med vadutskottet anfört,2. beträffande ett fullständigt avskaffande av kärnvapnenatt förklarar motionerna 1997/98:U401 yrkande 2, 1996/97:U403yrkandena 2 och 5, 1996/97:U406, 1996/97:U408 samt 1997/98:U414 (delvis)besvarade med vad utskottet anfört,3. beträffande kärnvapnens laglighetatt förklarar motion 1997/98:U401 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,4. beträffande negativa säkerhetsgarantieratt förklarar motion 1997/98:U401 yrkande 4 besvarad med vadutskottet anfört,5. beträffande ett fullständigt provstoppsavtalatt förklarar motion 1996/97:U403 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,6. beträffande Canberrakommissionenatt förklarar motionerna 1996/97:U403 yrkande 3, 1997/98:U408 yrkande1 samt 1997/98:U414 (delvis) besvarade med vad utskottet anfört,7. beträffande subkritiska testatt förklarar motion 1996/97:U403 yrkande 4 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande provsprängningar i Polynesienatt förklarar motionerna 1996/97:U407 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:U409 yrkandena 1 och 2 besvarade med vad utskottet anfört,9. beträffande urbefolkningarnas rättatt förklarar motion 1997/98:U413 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,10. beträffande en förändring av icke-spridningsavtalets regleratt avslår motion 1997/98:U408 yrkande 4,11. beträffande kärnvapenspridning i Mellanösternatt förklarar motion 1996/97:U614 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört,12. beträffande kärnvapenpolitikatt förklarar motion 1996/97:U629 yrkande 10 besvarad med vadutskottet anfört,13. beträffande kärnvapenfria zoneratt förklarar motion 1997/98:U411 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,14. beträffande framställning av vapenplutonium m. m.att förklarar motion 1997/98:U210 yrkande 7 (delvis) besvarad med vadutskottet anfört,15. beträffande övervakning av kärnteknisk materiel m.m.att förklarar motionerna 1997/98:U413 yrkande 2, 1997/98:U414(delvis) och 1997/98:U408 yrkande 2 besvarade med vad utskottet anfört,16. beträffande forskningsfrågoratt avslår motion 1997/98:U416,res. 1 (v, mp)17. beträffande Ottawakonventionenatt förklarar motion 1997/98:U402 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,18. beträffande ett förbud mot fordonsminoratt avslår motion 1997/98:U30 yrkande 3 (delvis),res. 2 (v, mp, kd)19. beträffande krigsmaterielexportatt avslår motion 1997/98:U30 yrkande 3 (delvis).res. 3 (v, mp)den 14 maj 1998På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (), (), UrbanAhlin (s), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (s), (), (), LarsHjertén (m), (), () och MagnusJohansson (s). Forskningsfrågor (mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 22 börjar med ?Enligtutskottets uppfattning? och som på s. 22 slutar med ?motion 1997/98:U416 (mp)?bort ha följande lydelse:Det finns många obesvarade frågor om det amerikanska . Bl.a.finns farhågor att det egentligen rör sig om ett militärt projekt. En annan ärkritiken mot projektet i miljöhänseende - att det finns risker för irreparablamiljöskador och störningar. Utskottet har förstått att regeringen av olikaanledningar, främst miljöskäl, kommer att ägna projektet viss uppmärksamhet.Det finns enligt utskottets mening dessutom skäl att påfordra en internationellutredning av projektet.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1997/98:U416 (mp).dels att moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:16. beträffande forskningsfrågoratt med bifall till motion 1997/98:U416 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,2. Ett förbud mot fordonsminor (mom. 18)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 24 börjar med ?Utskottetgör ? och som på s. 24 slutar med ?yrkande 3 (delvis)? bort ha följandelydelse:Utskottet gör en annan bedömning i frågan. Definitionen av truppminorär otydlig. Att ordet ?primarily? har lagts till i konventionstexten har skettför att fordonsminor försedda med röjningsskydd inte skall betraktas somtruppminor. Utskottet önskar en tydligare definition av begreppet truppmina.Det bör klart framgå att en mina som är konstruerad för att explodera genom enpersons närvaro och agerande är att betrakta som en truppmina/antipersonellmina även om den kan fungera också på annat sätt, och därmed omfattas av detinternationella förbudet. Detta bör med anledning av motion 1997/98:U30 (mp)yrkande 3 (delvis) ges regeringen till känna.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:18. beträffande ett förbud mot fordonsminoratt med anledning av motion 1997/98:U30 yrkande 3 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Krigsmaterielexport (mom. 19)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 24 börjar med ?Vad gällerförhållandet mellan?