bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Vidare anser motionärerna att en delegation börtillsättas vars främsta uppgift skall vara att föreslå åtgärder för att minskaboendekostnaderna. Vad nu redovisats om bostadspolitiken bör , enligtmotionärerna, med anledning av yrkande 1 i motion 1997/98:Bo9 (v) ochyrkandena 1 och 3 i partimotion 1997/98:Bo20 som sin mening geregeringen till känna.Också i motion 1997/98:Bo21 (mp) förs fram förslag som behandlarbostadspolitiken från ett mera övergripande perspektiv. Motionärerna hävdar attbarnens särskilda situation inte alls uppmärksammats i propositionen. Inteheller jämställdhetsperspektivet inom bostadssektorn eller defunktionshindrades situation har fått berättigat genomslag i propositionen. Iyrkande 14 i motionen föreslås ett tillkännagivande till regeringenom vad motionärerna anfört om barn, jämställdhet och om de funktionshindradessituation.Även i motion 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 1 föreslås ett tillkännagivande omden framtida bostadspolitiken. Denna bör utformas så att den bidrar tilljämlika och värdiga levnadsförhållanden för alla människor och särskilt främjaren god uppväxtmiljö för barn och ungdomar. Bostäder och boendemiljöer skallvara tillgängliga också för människor med funktionshinder. En negativsegregation av boendemiljöerna skall motverkas. Boendepolitiken är en del avKristdemokraternas familjepolitik.Utskottet vill med anledning av propositionen och de nu refererade motionernafrån v, mp och kd återknyta till vad som anförts ovan och konstatera att detfinns mera som förenar förslagen än som skiljer dem. I propositionen bryts detövergripande bostadspolitiska målet ned i olika komponenter. I vad delmålen tasupp i motionerna kan erinras om att också regeringen i propositionen utvecklarsin syn på dessa delmål. I propositionen (s. 38-42) utvecklar regeringensålunda närmare sin uppfattning om delkomponenternas innehåll. Där behandlasnärmare bl.a. innehållet beträffande- bostaden som en social rättighet- bostadspolitikens inriktning i vad gäller att skapa förutsättningar för allaatt växa upp och leva i en stimulerande och trygg miljö- de boendes inflytande över den egna bostaden m.m.- en bostadspolitik som utvecklas inom ekologiskt hållbara ramar- utformning av boendemiljön i avsikt att bidra till att skapa jämlika ochvärdiga bostadsförhållanden samt- utformning av bostadspolitiken så att social, ekonomisk och etniskintegration främjasDen nu redovisade uppdelningen av det övergripande målet tydliggörs ipropositionen genom att delmålen, som utskottet uppfattat regeringsförslaget,konkretiseras uppenbarligen i avsikt att lägga dem till grund för kommandeförslag avseende den framtida inriktningen av bostadspolitiken. Utskottetfinner inte anledning att i alla delar redovisa regeringens uppfattninghärvidlag utan hänvisar till propositionen i ovan angiven del (s. 38-42).Vad i de tre motionerna förordas kan alltså snarare ses som en markering avatt vissa delmoment i målsättningen bör ges större vikt än motionärerna anserde givits i regeringsförslaget. Utskottet konstaterar emellertid att vad imotionerna speciellt tagits upp också i huvudsak omfattas av regeringensuppfattning om målformuleringens närmare innebörd. Vad nu anförts lederutskottet till slutsatsen att de i partimotion 1997/98:Bo20yrkandena 1 och 3 samt i motionerna 1997/98:Bo9 (v) yrkande 1, 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 14 och 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 1 föreslagnatillkännagivanden till regeringen om den bostadspolitiska målsättningensnärmare utformning inte kan anses tjäna något reellt syfte, varför de avstyrks.De får anses tillgodosedda utan någon åtgärd.I detta avsnitt bör ytterligare två motionsförslag behandlas. Det gälleryrkandena 4 och 5 i partimotion 1997/98:Bo20. I yrkande 4föreslås ett tillkännagivande från om att det i regeringen bör finnasen bostadsminister och att - under vissa förutsättningar - ettbostadsdepartement bör återinrättas.Förslag med liknande inriktning har utskottet och behandlat fleragånger tidigare och (bet. 1997/98:BoU1 s. 53-54). Utskottetanförde då, med anledning av en motion, att det fanns anledning att betonavikten av att bostadsfrågorna i regeringsarbetet ges en sammanhållenbehandling. Den omorganisation av regeringsarbetet som gjordes och sominnebar att inrikesministern gavs ett beredningsansvar i regeringen för vissabostadspolitiska frågor borde enligt utskottets mening utvidgas så att han gavsansvar också bl.a. för frågor om bostadsbidrag och hyrespolitik. Utskottetkonstaterade att frågan om regeringsarbetets organisation är en fråga förregeringen. Av detta skäl avstyrktes den då behandlade motionen av utskottet.Riksdagen följde utskottet.Utskottet vidhåller sin uppfattning. I sak finns goda motiv för att gebostadsfrågorna i vid mening en mera sammanhållen behandling i regeringenskansli än de har . Med hänvisning till den beslutsordning somföreligger beträffande regeringsarbetets organisation avstyrker utskottet dockVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo20 yrkande 4 om beredningen avbostadsfrågorna i regeringens kansli.I yrkande 5 i samma motion föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om bostadsbyggandet. Motionärernakritiserar redovisningen i propositionen av påbörjandet av nya bostäder 1998och 1999. I propositionen (s. 24) redovisas att prognoser innebär att14 000 nya bostäder påbörjas och 18 000 året därefter. harsedermera - - reviderat sina prognoser till en lägre volym om 13000 respektive 17 000 lägenheter. Denna nya bedömning borde enligt motionärernaredovisats i propositionen.De i motionen och i propositionen redovisade uppgifterna om bl.a.nyproduktionen av bostäder är inte att se som ett uttryck från regeringens sidaom lämplig nivå på denna produktion. De redovisas inte heller i propositionens?förslagsdel?. De underställs således inte för ställningstagande utanär en redogörelse för en av förväntad utveckling på bostadsmarknaden.Det är naturligtvis av stor vikt att redovisningen av denna utveckling är såväl dokumenterad som möjligt. Det kan emellertid inte anses att de iVänsterpartiets partimotion 1997/98:Bo20 redovisade uppgifterna avseenderevideringen av prognos är av den betydenheten att de skulle försvåraolika bedömningar av bostadsbyggandet framöver. Med det anförda avstyrkerutskottet yrkande 5 i motionen om redovisning av nyproduktion av bostäder.Reformer av statens stöd till bostadsproduktionÄndrade regler för räntebidrag vid bostadsbyggandeDet statliga stödet till nyproduktion av bostäder och till vissa ombyggnaderlämnas fr.o.m. enligt bestämmelserna i förordningen(1992:986) om statlig bostadsbyggnadssubvention. Dettabostadsfinansieringssystem - ?1993 års system?- bygger på att staten vidnyproduktion lämnar ett räntebidrag med en procentuell andel av enschablonberäknad räntekostnad för investeringen, dock utan krav på särskildlånefinansiering. Till grund för beräkningen ligger dels den s.k.subventionsräntan, dels ett bidragsunderlag vars storlek vid nybyggnad bestämsgenom två schablonbelopp - ett på /m2 för ytor upp till perlägenhet och ett på /m2 för ytor därutöver. Högst per lägenhetberättigar till bidrag. För byggande av vissa servicebostäder gäller särskildabestämmelser. När det gäller ombyggnad beräknas bidragsunderlaget medutgångspunkt från skälig faktisk kostnad för stödberättigadeombyggnadsåtgärder.För ett enskilt projekt till vilket bidrag har beviljats minskar bidragetsstorlek med i förväg fastställda procentsatser. Dessutom är systemetså konstruerat att för varje ny årgång som produceras minskar det statligabidraget. kommer stödet till nyproducerade småhus att vara heltavvecklat och stödet till hyres- och bostadsrättshus att uppgå till . Dennastödnivå är avsedd att utgöra en kompensation för egnahemsägarnas avdragsrätt.Regeringens förslag om reformer av statens stöd till bostadsproduktioneninnebär inte någon förändring av huvuddragen i uppbyggnaden avräntebidragssystemet. Förslaget är inriktat på justeringar i beräkningen avbidragsunderlaget. De ovan omnämnda schablonbeloppen för beräkning avbidragsunderlaget för nybyggda bostäder föreslås förändras i förhållande tillnuvarande regler så att bidragsunderlaget blir mindre för små lägenheter ochstörre för medelstora lägenheter. Innebörden i regeringens förslag är följande.Bidragsunderlaget skall för nybyggnader vara /m2 uppvärmd bruksareaför bostadsändamål ovan mark upp t.o.m. per lägenhet. Därefter minskasunderlaget med /m2 för hela den bidragsgrundande ytan för varjeytterligare tillkommande m2. Bidragsunderlaget får beräknas på högst perbostadslägenhet, vilket innebär att underlaget högst kan uppgå till 963 000 krper lägenhet. Vid nyproduktion av bostäder i särskilda boendeformer kan tilläggtill bidragsunderlaget göras med /m2 för de första perlägenhet. Regeringen föreslår att de ändrade reglerna tillämpas i fråga om hussom färdigställs efter utgången av . Detta föreslås dock inte gälla förärenden där bidragsbeslut fattats senast den 19 mars 1998.Det bör i sammanhanget påpekas att även om regeringens förslag endast avserberäkningsmetoden för bidragsunderlaget för nyproduktionen kan också stödettill ombyggnader indirekt komma att påverkas. Bidragsunderlaget som förombyggnad utgår från de faktiska kostnaderna är nämligen begränsat till attmaximalt uppgå till av bidragsunderlaget för en motsvarande nybyggnad avdet ombyggda huset, minskat med husets värde före ombyggnaden.Utskottet tar inledningsvis i detta avsnitt upp två motionsförslag sominnebär att räntebidragssystemet bör avvecklas eller ändras i grundläggandeavseenden. Som framgått ovan är innebörden i regeringens överväganden ochförslag att det nuvarande räntebidragssystemet behålls men justeras i vissaavseenden.Förslaget om att räntebidragssystemet helt bör avvecklas och ersättas med ettsystem med investeringsbidrag finns i partimotion 1997/98:Bo14yrkande 8. I motionen anförs att ett system med investeringsbidrag gerförutsättningar för tydligare spelregler på bostadsmarknaden och samtidigtleder till en bättre kontroll över statens utgifter. Investeringsbidragetföreslås utgå av ett schablonberäknat bidragsunderlag.Kritiken i c-motionen mot det nuvarande systemet för statligt stöd tillbostadsproduktionen avser bl.a. att detta förutsätter ?eviga? räntebidrag tillde hyres- och bostadsrättshus som en gång beviljats stöd. Denna fråga tas ävenupp i motion 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 1. Motionärerna föreslår att iett tillkännagivande till regeringen understryker att arbetet med att ersättade ?eviga? räntebidragen med ett annat system bör fortsätta. Inriktningen pådetta arbete bör enligt motionen vara att neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer skall kunna tillgodoses.Bostadsutskottet konstaterar vad gäller frågan om fortsatt stöd enligt detnuvarande räntebidragssystemet att regeringens förslag om reglerna förräntebidrag utgår från att systemet i huvudsak behålls tills vidare. Olikainvändningar kan visserligen riktas mot systemets principiella uppbyggnad, menflera skäl talar mot att nu avveckla räntebidragssystemet och ersätta det medett system med den inriktning som förordas i c-motionen. Det kan konstaterasatt regeringen i stället föreslagit att räntebidragssystemet skall kompletterasmed ett investeringsbidrag inriktat på att stödja åtgärder som främjarekologisk hållbarhet. Till detta förslag återkommer utskottet nedan.Det bör i sammanhanget också erinras om den påtagliga förbättringen av detallmänekonomiska läget som skett . Den kraftiga sänkningenav räntenivån har i hög grad minskat belastningen på räntebidragssystemet ochäven i viss mån begränsat systemets betydelse som förutsättning förbostadsproduktion.Utskottet vill vidare framhålla att den fråga som tas upp i motionerna om hursystemet med ?eviga? räntebidrag bidrar till att neutraliteten mellanupplåtelseformerna kan upprätthållas har starkt samband med övriga förhållandensom påverkar neutraliteten. En analys av hur neutraliteten påverkas avnuvarande skatteregler är en central uppgift i den översyn av reglerna förfastighetsskatt som regeringen beslutat uppdra åt en parlamentariskkommitté att genomföra (se vidare avsnittet Utformningen avfastighetsskattesystemet m.m. nedan). Något tillkännagivande om att frågor omneutraliteten bör övervägas erfordras således inte.Sammantaget delar således utskottet regeringens bedömning att grunderna i detnuvarande räntebidragssystemet kan behållas tills vidare. Motionerna1997/98:Bo14 (c) yrkande 8 samt 1997/98:Bo21 (mp) yrkande 1 avstyrks.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens ovan i korthet redovisadeförslag om ändrade regler för beräkning av bidragsunderlaget för räntebidrag.Detta förslag har mött invändningar i två motioner.I Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 yrkande 5 i motsvarandedel förordas att regeringens förslag om bidragsunderlaget skall avslås.Motionärerna motiverar avslagsförslaget med att regelsystemen måste varastabila för att bostadsmarknaden skall kunna fungera.Även i motion 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 2 föreslås att skall avslåregeringsförslaget. I motionen redovisas bedömningen att beslutsunderlaget ipropositionen i denna del är bristfälligt. Motionärerna ifrågasätter omregeringens förslag syftar till att minska andelen smålägenheter eller om detär avsett som en besparing.Förslaget i propositionen om ändrad beräkningsmetod för bidragsunderlagetöverensstämmer i denna del med den bostadspolitiska utredningens förslag.Utredningen konstaterade att nuvarande regler inneburit en överkompensation avkostnaderna för små lägenheter som inte är särskilda boendeformer. Vidare ansågutredningen att en ändrad beräkningsmetod skulle medföra att tröskeleffekten ibidragsunderlagets storlek vid kan undvikas. Motsvarande motiv framförs ipropositionen. Utskottet kan mot denna bakgrund inte dela bedömningen i kd-motionen att förslaget är bristfälligt motiverat. Syftet med den ändradeberäkningsmetoden är således inte att minska andelen smålägenheter.Utgångspunkten är i stället att beräkningsmetoden för alla lägenhetsstorlekarbättre skall spegla relationen mellan verklig produktionskostnad ochschablonbeloppen för beräkningen av bidragsunderlaget.Utskottet kan inte heller finna att motivet för avslagsyrkandet i m-motionenhar någon större relevans i detta sammanhang. Visserligen kan hävdas attstabilitet i olika regelsystem bör eftersträvas, inte minst inombostadspolitikens område, men detta får givetvis inte utesluta att välmotiverade justeringar genomförs.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag omändrade regler för beräkning av räntebidrag till bostäder och avstyrkermotionerna 1997/98:Bo15 (m) yrkande 5 i motsvarande del samt 1997/98:Bo26 (kd)yrkande 2.Det behandlade regeringsförslaget om beräkningen av bidragsunderlag förbostadssubvention avser primärt reglerna för nyproduktion. I Vänsterpartietspartimotion 1997/98:Bo20 yrkande 8 tas en fråga om bidragsunderlaget vidombyggnad upp. Motionärerna anför att endast av kostnaderna för enomfattande ombyggnation räknas med i bidragsunderlaget. Detta anses i sin turleda till stora hyreshöjningar i samband med ombyggnad. I motionen föreslås attriksdagen i ett tillkännagivande förordar att reglerna för vad som ärstödberättigat i samband med ombyggnad skall ses över.Som framgått ovan beräknas bidragsunderlaget vid ombyggnad på annat sätt änvid nybyggnad. Huvudregeln är att bidragsunderlaget vid ombyggnad fårfastställas till av skäliga, faktiska kostnader för ombyggnader somöverstiger per projekt. I bidragsunderlaget får emellertid intemedräknas alla kostnader i samband med ombyggnaden. De bidragsberättigadeåtgärderna skall antingen avse nyinvesteringar som i väsentlig mån förbättrarsådana grundläggande funktioner som krävs för att huset skall fungeratillfredsställande för bostadsändamål eller vissa underhålls- ochreparationsåtgärder. Exempel på stödberättigade underhålls- ochreparationsåtgärder är utbyte eller förbättring av husets elanläggning, va-system, ventilationssystem, värmedistributionssystem och hissanläggning.Däremot ges inte stöd till åtgärder som utbyte av fasadskikt, takbeläggningeller fönster, ej heller till utbyte och underhåll av apparater, reglerdon o.d.Denna begränsning har tillkommit bl.a. för att undvika att eftersatt underhållges ombyggnadssubvention. Åtgärder för reparation och underhåll kan dock gesstöd genom det system med skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete påbostadshus som i den nu aktuella propositionen föreslås bli förlängt (senedan).Vad i motionen anförts ger inte utskottet underlag att förorda en översyn avreglerna för bidragsunderlag vid ombyggnad. Motion 1997/98:Bo20 (v) yrkande 8avstyrks således.Slutligen behandlas i detta avsnitt ett förslag i motion 1997/98:Bo21 (mp)yrkande 5 som innebär att som krav för alla former av statligt stöd vid störreny- och ombyggnader skall gälla att av byggkostnaden skall användasför konstnärlig utsmyckning.I den bostadspolitiska utredningens slutrapport (SOU 1996:156) diskuterasmöjligheten att som motionärerna föreslår införa krav på att en viss andel avproduktionskostnaden används för konstnärlig utsmyckning. Av flera skäl ansågutredningen emellertid att ett sådant krav inte var motiverat. Utredningenhänvisade bl.a. till de kraftigt varierande behoven och möjligheterna tillkonstnärlig utsmyckning mellan olika projekt samt till de kontrollproblem somett krav skulle kunna leda till.Bostadsutskottet delar utredningens bedömning att ett direkt krav på att enviss andel av produktionskostnaden skall avsättas för konstnärlig utsmyckninginte bör införas som villkor för statligt räntebidrag till ny- och ombyggnad.Motionsförslaget avstyrks således. Däremot finns skäl för staten att på andrasätt framhålla vikten av att de estetiska frågorna ges tillräckliguppmärksamhet vid utformning av bostadsområden och enskilda byggnader. Dessafrågor har också uppmärksammats i olika sammanhang under de senaste åren.Riksdagen har antagit regeringens förslag om ett handlingsprogram förarkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, BoU6y, KrU14, rskr.225).Statliga kreditgarantierFram fanns en statligt reglerad utlåning för ny- och ombyggnad avbostäder. När den statliga utlåningen upphörde infördes i stället ett systemmed statlig kreditgaranti. Enligt gällande regler får kreditgarantin endastlämnas för lån som avser färdigställda bostäder som beviljats räntebidrag.Kreditgarantin kan lämnas för nyproduktion av bostäder i samtligaupplåtelseformer (hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt) samt till störreombyggnader av flerbostadshus med hyres- eller bostadsrätt.Kreditgarantin utfärdas av () på begäran avkreditinstitut som lämnat lån till bostadsbyggande. Storleken på kreditgarantinuppgår normalt till av ett schablonberäknat garantiunderlag som i principmotsvarar bidragsunderlaget för räntebidragen. För garantin betalarkreditinstituten en årlig avgift motsvarande avgarantibeloppet. Kreditgarantin har formen av fyllnadsborgen. Detta innebäratt långivaren även skall ha säkerhet i form av pantbrev och att det ärpantsäkerheten som i första hand skall tas i anspråk om låntagaren inte kanfullfölja sina åtaganden gentemot långivaren.Regeringen föreslår i propositionen följande förändringar vad avser destatliga kreditgarantierna.Statlig kreditgaranti skall, till skillnad mot vad som gäller , kunnalämnas även för bostadsinvesteringar som inte är berättigade till annatbostadspolitiskt stöd. Garantiunderlaget beräknas på motsvarande sätt sombidragsunderlaget för räntebidrag. Ersättning ur kreditgarantin skall lämnashögst för förluster som avser det garanterade lånet samt av det tilläggsom kan beräknas enligt 6 kap. 3 § jordabalken till den del tillägget avser detgaranterade lånet. Enligt den aktuella paragrafen får tillägget inte överstiga15 % av pantbrevsbeloppet jämte tillägg för vissa upplupna räntor. Förslagen omändrade regler är avsedda att tillämpas i fråga om hus som färdigställs efterutgången av år 1999.De två motionsförslag som väckts angående statliga kreditgarantier synes inteinnebära några invändningar mot vad som förordats i propositionen. Utskottetinleder därför med att överväga regeringsförslaget.Det kan inledningsvis konstateras att systemet med statliga kreditgarantierhittills varit starkt sammankopplat med räntebidragssystemet i flera avseenden.De två systemen kan sägas utgöra ett sammanhållet system för statens stöd tillny- och ombyggnad av bostäder. Som framgått ovan är också beviljat räntebidragett villkor för att kreditgaranti skall kunna lämnas. Räntebidragssystemet ärdock så uppbyggt att statens bidragsandel minskar för varje nytillkommandeårgång fram . För hyres- och bostadsrättshusen lämnas därefterräntebidrag av en beräknad räntekostnad för både befintliga och nyaärenden. Räntebidrag lämnas däremot inte för egnahem som påbörjas efter år1999. Det finns mot denna bakgrund skäl att som regeringen föreslår öppna enmöjlighet att bevilja statlig kreditgaranti även för nyinvesteringar i bostädersom inte får annat bostadspolitiskt stöd. Garantiunderlaget bör i dessa fall,som regeringen förordar, beräknas på motsvarande sätt som bidragsunderlaget förräntebidrag.Vad gäller frågan om vilka bostadsinvesteringar som skall omfattas av denutvidgade möjligheten till kreditgaranti bör ett förtydligande göras iförhållande till vad som anges i propositionen. kan räntebidragutgå vid nyproduktion av bostäder i samtliga upplåtelseformer i såväl småhus(en- och tvåbostadshus) som flerbostadshus. Räntebidrag till ombyggnad kan dockendast lämnas till bostäder i flerbostadshus upplåtna med hyres- ellerbostadsrätt. Motsvarande begränsning gäller för den statliga kreditgarantin.Enligt vad utskottet erfarit har regeringens avsikt med förslaget ipropositionen inte varit att utvidga kretsen som framgent skall kunna beviljaskreditgaranti till att omfatta även ombyggnad av småhus. Inte hellerbostadsutskottet anser att en sådan utvidgning bör genomföras. Vad gällersmåhusen bör således den utvidgade möjligheten till kreditgaranti endast gällai samband med nybyggnad.Regeringens förslag bör även korrigeras i ett avseende, nämligen i fråga omtillämpningen av den förordade regeln om att ersättning ur kreditgarantin skalllämnas högst för förluster som avser det garanterade lånet samt av vissttillägg. Enligt regeringsförslaget skall denna regeländring, liksom det ovanbehandlade förslaget om utvidgad möjlighet till kreditgaranti, tillämpas ifråga om hus som färdigställs efter utgången av . Utskottet haremellertid erfarit att regeringen anser att starka skäl talar för att förslagetom ändrade villkor för ersättning ur kreditgarantin bör tillämpas även förredan beviljade kreditgarantier samt för alla nytillkommande garantier så snartdetta är praktiskt möjligt.Förslaget om viss begränsning av ersättningen ur kreditgarantin är avsett attpåskynda hanteringen av betalningsförsummelser och därigenom undvika onödigaskuldökningar för låntagaren. Ett sådant incitament bör givetvis inte begränsastill att endast avse kreditgarantier för hus färdigställda efter år 1999.Utskottet anser därför, liksom regeringen, att de ändrade villkoren börtillämpas även för övriga kreditgarantier så snart detta är möjligt i enlighetmed gällande regler för villkorsändring. Utskottet har erfarit attvillkorsperioderna för enskilda kreditgarantier normalt löper itaget.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att regeringens förslag omändrade regler för statliga kreditgarantier bör godkännas med det förtydligandeoch den korrigering som utskottet föreslagit. Vad utskottet nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.I de två motioner som tar upp frågor om statliga kreditgarantier föreslås atten prövning skall göras vid kreditgivningen av projektens ekologiska hållbarhetoch av att byggnaderna uppförts på ett miljö- och hälsoriktigt sätt.Centerpartiet föreslår i sin partimotion 1997/98:Bo14 yrkande 10 att underlagetför statlig kreditgaranti skall få utökas i samband medinstallation av ekologiskt hållbar energiförsörjning.