bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Det gäller bl.a. Blekingekustbana som trafikeras av den i motionen omnämndaKustpilen.Utskottet vill även i sammanhanget erinra 1997 fick i uppdrag av regeringen attkartlägga omfattningen av dieseldriven trafik somsker på elektrifierade bandelar samt ge förslag omhur denna trafik kan regleras. har i sinredovisning av uppdraget angett att omfattningen avden dieseldrivna trafiken minskar successivt bl.a.genom elektrifieringen av Ystadbanan och denorrländska kustbanorna. bedömde vidareatt möjligheterna att reglera denna trafik ärbegränsade. Det är heller inte miljömässigtmotiverat att särskilt prioritera en reglering avemissionerna från denna del av dieseltrafiken.Enligt förefaller det lämpligare att sökastyra utvecklingen av all spårburen dieseltrafik motmer miljöanpassade fordon och bränslen.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund attBanverket på ett aktivt sätt verkar för ettmiljöanpassat utnyttjande av hela järnvägssystemet.I detta ansvar ingår att överväga och pröva olikaåtgärder för att främja användningen av mermiljövänliga fordon och bränslen. Utskottet villvidare erinra om att regeringens medelsberäkning förBanverket inrymmer en resursförstärkning för att ökaBanverkets insatser rörande bl.a. miljöfrågor ochforskning och utveckling. Enligt utskottets meningbör det dock inte ankomma på att peka utnågon speciell sorts bränslekvalitet som skallprövas. tillsammans med andra berördaorgan bör rimligen vara bäst skickat att bedömafrågor av denna karaktär.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attriksdagen inte bör ta något initiativ i frågan.Utskottet avstyrker därför motion T214 (c) i nubehandlad del. Syftet med motionsyrkandet förutsättsdock till väsentlig del komma att bli tillgodosett.10.4 Inlandsbanan10.4.1 MotionsförslagUlf () anger i motion T505 att sedankommunerna längs genom () tog över ansvaret 1992 har dennautvecklats till en väl fungerande kommunikationslänkmellan inlandets näringsliv och exportmarknaderna.En rad banförbättringar har också gjorts till enlägre kostnad än beräknat som godstrafikenhar ökat . Enligt motionären finns detdärför starka skäl för att skapa ett sammanhålletjärnvägssystem med "icke elektrifierade banor" iSveriges inland med IBAB som huvudman. Mot dennabakgrund föreslås att en utredning tillsätts om attöverföra södra banavsnittet mellan ochMora samt alla tvärbanor till . Föratt klara behovet av ökat banunderhåll påInlandsbanan samt en upprustning av bandelarna och förordas attytterligare avsätts tillInlandsbanan från anslag.I motionen påtalas vidare att det tioåriga avtaletmellan staten och länstrafikhuvudmännen omersättningstrafik med buss utmed löperut . finns det inga möjligheteratt bedriva reguljär persontrafik med tåg påInlandsbanan. Motionären anser därför det angelägetatt regeringen tillsammans med berörda parter iinlandet tar ett gemensamt ansvar förpersontrafikfrågorna längs Inlandsbanestråket föratt hitta lämpliga och effektiva trafiklösning förinlandets persontransporter efter år 2001.För att bibehålla och vidareutveckla den positivautvecklingen av godstrafik framhållerJohnny m.fl. (kd) i motion T223 att detkrävs ökade insatser för banunderhåll.Kristdemokraterna föreslår därför att 65 miljonerkronor avsätts för inom ramen förBanverkets anslag.I motion T531 av () framhålls attenligt riksdagsbeslut tilldeladesInlandsbanan till banunderhåll,trots att kostnaderna egentligen uppgick till 63miljoner kronor. Därefter har den trafikeradebanlängden utökats med på grund av attgodstrafiken återupptagits på bandelarnaSveg-Brunflo, Hoting-Ulriksfors ochDorotea-Vilhelmina. Motionären anser därför att ettextra tillskott på ytterligare 7 miljoner kronorkrävs för fortsatta existens. Medlenbör enligt motionen anvisas från anslaget A 6Nationellt investeringsprogram förinfrastrukturutveckling.10.4.2 Utskottets ställningstagandeGenom beslut har nya villkorlagts fast för (prop. 1997/98:1utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104).Utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande att fyller en viktigfunktion i det nationella godssystemet. Kommunernalängs har, genom (), också på ett förtjänstfullt sätt lyckatsutföra banunderhållet till en lägre kostnad än vadsom förutsågs när det statliga stödet infördes. IBABär dock beroende av fortsatt bidrag för att kunnabedriva sin verksamhet. Utskottet ansåg mot dennabakgrund att i statligtbidrag möjliggjorde för IBAB att vidmakthålla banani ett tillfredsställande skick.När det gäller en fortsatt upprustning avInlandsbanan redovisades i betänkandet enkostnadsberäkning på ca för attrusta upp sträckorna ochArvidsjaur-Gällivare. Enligt utskottets bedömningvar efterfrågan på godstrafik på dessa sträckor inteså stor att den för överblickbar tid kunde motiverade mycket kostsamma infrastruktur-investeringar detskulle bli fråga om. Utskottet konstaterade vidareatt det i första hand är en fråga för IBAB samtberörda kommuner och trafikhuvudmän att ta ställningtill hur persontrafikförsörjningen skall vara ordnadnär de nuvarande avtalen löper ut år 2001.Utskottet har inte ändrat uppfattning. Utskottetvill vidare tillägga att regeringen i åretsbudgetproposition beräknat en ökning av det statligabidraget till banhållningen på med 7miljoner kronor till sammanlagt 56 miljoner kronor.Medelsökningen har skett dels mot bakgrund av ökadgodstrafik på , dels intäktsbortfall pågrund av det nya systemet för beräkning avbanavgifter.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna T223 (kd) yrkande 29, T505 (kd) och T531(fp).10.5 Stängselreglering10.5.1 MotionsförslagI motion T511 framhåller () attinförandet av snabba och tysta snabbtåg har ändratförutsättningarna för säkerheten kring järnvägsspår.För att öka järnvägens säkerhet bör därför i ökadutsträckning stängsel sättas upp utmedjärnvägslinjerna. Ett hinder är dock gällande reglersom innebär att kommunerna får stå för merparten avstängselkostnaderna. I sammanhanget görs enjämförelse med reglerna på vägområdet därväghållaren står för stängselkostnaderna. Motionärenefterlyser mot denna bakgrund en översyn avlagstiftningen kring stängselskydd. I detta arbetebör prövas att ge betalningsansvaret förstängselskyddet.10.5.2 Utskottets ställningstagandeEnligt lagen (1945:119) om stängselskyldighet förjärnväg m.m. gäller olika regler för stängsel tillskydd för större hemdjur respektive stängsel tillskydd för allmänheten. I lagens 1 § anges attinnehavare av järnväg är "pliktig att hålla stängselutmed järnvägen till skydd för större hemdjur(hästar och nötkreatur) under betesgång, såframtkostnaden för stängsel icke är oskälig i förhållandetill nyttan därav för betesbruket". Beträffandestängselskydd för allmänheten anges i lagen attansvaret för hållandet av stängsel utmed järnväg iförsta hand är en angelägenhet. Kommunernahar sålunda rätt att inom sitt område besluta om varstängsel skall sättas upp och hur de skall utformas.Kostnaderna för sådana stängsel skall enligt lagenbetalas till av kommunen och till avjärnvägsinnehavaren. För stations- ochbangårdsområden gäller dock att kostnaderna skalldelas lika. För att pröva frågor om uppsättning ochkostnadsfördelning finns en särskild statlig nämnd,Stängselnämnden.Utskottet noterar att regleringen av järnvägensstängselskyldighet är tämligen gammal och delvisavspeglar en annan samhällsstruktur och ett annattrafiksystem än vad som gäller. Utskottet villäven erinra om att i samband med att våren1975 behandlade kostnadsansvaret förjärnvägsstängsel för allmänheten förutsattes att omändrade förhållanden skulle uppstå , pågrund av den tekniska utvecklingen av järnvägensdrift som kräver utökad stängselskyldighet, bordefrågan om kostnadsfördelningen tas upp till förnyadprövning (prop. 1975:67, bet. TU 1975:14, rskr.1975: 196). I sammanhanget kan vidare nämnas attStängselnämnden som inrättades ännu inteenligt vad utskottet erfarit haft ett enda ärendeatt avgöra.Utskottet konstaterar att har ettsektorsansvar för järnvägssy- stemet. Detinnebär bl.a. ett samlat ansvar för järnvägenstrafiksäkerhet. Mot denna bakgrund förutsätterutskottet att frågan om stängselregleringensframtida utformning behandlas av . Någotinitiativ från sida är därför intenödvändigt. Utskottet avstyrker således motion T511(m).11 SjöfartAvsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet femregeringsförslag med anknytning till sjöfart. Detgäller yrkandena 1 samt 8-11 enligt vilkariksdagen föreslåsdels anta regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1996:20) om upphävande av lagen (1979:1035)med bemyndigande om utjämning av taxor för vissalastbilstransporter,dels godkänna ekonomiska mål och investeringsplanför för i enlighetmed vad regeringen förordar,dels bemyndiga regeringen att fastställa utdelningoch skattemotsvarighet för i enlighetmed vad regeringen förordar,dels bemyndiga regeringen att för geSjöfartsverket finansiella befogenheter i enlighetmed vad regeringen förordar,dels godkänna vad regeringen anför omHandelsflottans kultur- och fritidsråd.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- T220 yrkandena 31 och 37 av . (m),- T222 yrkande 13 av och (),- T223 yrkande 31 av m.fl. (kd),- T229 yrkande 3 av m.fl. (v),- T230 yrkande 9 av m.fl. (c),- T602 av (),- T607 av och (),- T613 av m.fl. (m),- T615 yrkande 6 av m.fl. (kd),- T626 av (),- T628 yrkande 2 av och ().11.1 Den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraft11.1.1 InledningRiksdagen antog ett sjöfartspolitiskt beslut idecember 1996 (prop. 1996/97:1, utg.omr. 22, bet.1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115). Enligt detta skallstaten tillförsäkra den svenska handelsflottanrimliga konkurrensvillkor och härigenom tillvaratasjöfartens möjligheter att såsom en konkurrens-kraftig exportnäring stärka betalningsbalansen.Vidare skall enligt beslutet bidrag till densvenskflaggade handelsflottan lämnas förarbetsgivares kostnader för skatt och socialaavgifter t.o.m. . Syftet med bidraget är attstärka den internationella konkurrenskraften.Utskottet har i det föregående, underanslagsfrågorna, behandlat regeringens förslag om enmedelsanvisning på underanslaget Bidrag till sjöfarten. Utskottet behandlari det följande ett antal motionsyrkanden omfrämjande av den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraft som inte berör denav regeringen föreslagna medelsanvisningen för nästabudgetår. Som en bakgrund till dessa yrkandenåterger utskottet några av regeringenssjöfartspolitiska uttalanden i fjolårets och åretsbudgetpropositioner.11.1.2 Budgetpropositionen för år 1998I fjolårets budgetproposition konstateraderegeringen att den svenska sjöfartsnäringensomvärld hade förändrats efter riksdagenssjöfartspolitiska beslut . Sålundahade man inom EU beslutat om riktlinjer förstatsstöd till sjöfartsnäringen. Dessa innebar bl.a.möjlighet att tillämpa nya förmånliga regler förföretagsbeskattningen. Sådana tillämpades ocksåredan i och . Båda dessa länder, menäven andra europeiska länder, hade också - genomatt acceptera s.k. internationella register - gettrederierna möjligheter att anställa sjöfolk tilllåga bemanningskostnader. De förändradekonkurrensförutsättningarna hade medfört oro inomden svenska rederinäringen och utflaggning.Regeringen konstaterade också att enprincipöverenskommelse hade träffats mellanSEKO-Sjöfolk och i syfte attstärka den svenska sjöfartens konkurrenssituation.Enligt principöverenskommelsen öppnades möjlighetför svenska rederier att anställa sjöfolk frånrederier utanför EU för tillfällig anställningenligt särskilda förutsättningar. För att nånödvändiga kostnadsbesparingar i de fallen krävdes -framhöll regeringen - förändringar avlagstiftningen, bl.a. på det sociala området.Regeringen sade sig också ha för avsikt att se överden berörda lagstiftningen med anledning avparternas principöverenskommelse.11.1.3 Budgetpropositionen för år 1999I årets budgetproposition framhåller regeringen attdet behövs en kombination av statliga åtgärder ochåtgärder som sjöfartsnäringen själv vidtar för skall kunna minska kostnadsgapet gentemot våranärmaste konkurrentländer. De statliga åtgärdernainnebär, som nämnts vid behandlingen avanslagsfrågorna, att bidraget till kostnader för desociala avgifterna höjs till perkalenderår och årsarbetskraft. Näringens egnaåtgärder skulle bestå i att sjöarbetsmarknadensparter träffar avtal om löner ochanställningsvillkor för vissa grupper av tillfälligtanställt sjöfolk.Parterna har utvecklat den tanken - fortsätterregeringen - i särskilda principöverenskommelseroch ramavtal, vilka innebär möjligheter att iväsentlig grad minska bemanningskostnaderna. Dessamöjligheter bör kunna utnyttjas, framhållerregeringen. Möjligheterna att anställa sjömänbosatta utanför EES , högst sexmånader, är det moment som är mest betydelsefulltför bemanningskostnaderna.Parterna har emellertid därvid förutsatt attbefrielse från inkomstskatt och sociala avgifterskulle kunna medges liksom att i Sverigeobligatoriska krav på sociala trygghetsersättningarskulle kunna ersättas med avtalsbundna sådana.Regeringen säger sig ha granskat parternas förslag ide två sistnämnda avseendena och betonar nu attförslagen inte kan godtas. Efter att ha redovisatskälen för den ståndpunkten säger sig regeringen hafunnit att konkurrensförbättringen för den svenskahandelssjöfarten i huvudsak är densamma medregeringens förslag om det nämnda bidraget på 48 000kr som med parternas förslag. En förutsättning fördenna likvärdighet är dock att parterna utnyttjarden möjlighet att träffa avtal om löner och vissaanställningsvillkor som gällande lagstiftningmedger. Om sådan överenskommelse inte träffaskommer regeringen att besluta att bidraget tillsociala avgifter skall återgå till 29 000 kr.11.1.4 MotionsförslagI motion T220 av m.fl. (m)framhålls att Moderata sam-lingspartiet tidigareföreslagit lösningar för att undvika fortsattstödberoende. De moderata förslagen har avvisats avden socialdemokratiska regeringen som i ställetuppdrog åt de avtalsslutande parterna att finna enframtida lös-ning. En sådan har också presenterats,men något förslag från regeringens sida har intelämnats och utflaggningen av svenskt tonnage går nui allt snabbare takt.Moderata samlingspartiet anser, fortsättermotionärerna, att det framför-handlade avtaletsnarast måste träda i kraft och att regeringensnarast måste återkomma till med förslagtill erforderlig lagstiftning.I motion T602 av () framhålls attSverige även inom sjöfartsområdet måste accepteravad som gäller för andra branscher, nämligen att detinte går att förbättra konkurrenssituationengenom subventioner. Om ambitionen är att svensksjöfart även fortsättningsvis skall finnas kvar,tvingas man anpassa sig till de konkurrensmetodersom gäller för andra länder.I motion T613 av m.fl. (m)framhålls att regeringens ståndpunkter i åretsbudgetproposition innebär en anmärkningsvärdkovändning. Parternas överenskommelser negligerashelt. I stället presenterar regeringen enbidragsmodell som för det första inte är likvärdigden lösning som parterna förordat och som ocksåregeringen tidigare förordat. Dessutom, vilket är änmer anmärkningsvärt, tycks regeringens lösning intekunna genomföras. Det är därför hög tid attregeringen nu genomför de förändringar som krävs föratt parternas avtal skall kunna tillämpas.I motion T229 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen återkommer medförslag i vårpropositionen angående överföring avmedel från väganslagen till sjöfart. I takt med attdet europeiska vägnätet korkar igen alltmer, kansjöfarten väntas öka sina marknadsandelar avgodstrafiken, framhåller motionärerna. Även medtanke på den väsentligt billigare infrastruktur somtrafiken på sjön kräver i jämförelse med andratransportslag är geografiska läge med sinlånga kust fördelaktigt i relation till de ländersom är hänvisade till ett vägnät för sinatransporter. Av säkerhets- och rättviseskäl harriksdagen intresse av att inte ytterligareutflaggning sker. Därför vill anslåytterligare medel till sjöfarten.I motion T223 av m.fl. (kd) framhållsatt det avtal som arbetats fram mellansjöarbetsmarknadens parter är värt all respekt.Utflaggning av svenska fartyg kan förhindras genomatt staten nu inför den s.k. nettomodellen (slopatkrav på inbetalning av arbetsgivaravgifter förtillfälligt anställda utanför EES). Regeringen börskyndsamt ge sådana signaler till den svenskahandelsflottan att en långsiktig sjöfartspolitikkommer att genomföras så att utflaggningen avsvenska fartyg stoppas.Även i motion T615 av m.fl. (kd)framhålls att regeringen skyndsamt bör ta framerforderliga förslag till lagändringar i enlighetmed parternas överenskommelse samt ge den svenskasjöfartsnäringen besked om hur man avser att gåvidare.Vår sammanfattande syn på sjöfartspolitiken är,säger motionärerna- att arbetet i EU måste fortsätta i riktning motkonkurrensneutralitet samt gemensammaavgiftsprinciper för de olika trafikslagen,- att måste slå vakt om sin position somsjöfartsnation och behålla den svenskahandelsflottan så långt som möjligt under svenskflagg,- att regeringen bör sträva efter långsiktigaparlamentariska överens-kommelser omsjöfartspolitiken samt en bred enighet påsjöarbetsmarknaden om dess framtida inriktning,- att regeringen skyndsamt bör initiera enlagändring så att den s.k. nettomodellen införs somprincip för rederistödet.I motion T230 av m.fl. (c) framhållsatt sjöfartspolitiken behandlas minst sagtanmärkningsvärt i budgetpropositionen. När detgäller de aviserade regeländringarnaför att kunna fullfölja parternas överenskommelse oms.k. nettolöner för icke EES-medborgare förefallerman nu göra en tvärvändning. Regeringen hotarparterna med att bidraget på peranställd skall sänkas till . Ett avtalmellan och berörda parter ombemanningsanpassningar i svenska fartyg föreligger.Erforderliga lagändringar måste genomföras snabbt,understryker motionärerna. bör begäraförslag av regeringen till lagändring förtillfälligt anställda.I motion T222 av och (båda fp) framhålls att parterna påsjöarbetsmarknaden har kommit överens om nödvändigareformer men att de av regeringen utlovadelagreformerna uteblivit, enligt regeringensuppfattning på grund av det nya pensionssystemet.Det är ett svepskäl, säger motionärerna, och visarmed all tydlighet att regeringen inte har någonpolitik för sjöfartsnäringen. Förslag måste kommaomgående om inte hela den svenska sjöfartsnäringenskall raderas ut.I motion T628 av och (båda fp) framhålls att utflaggning avfartyg inneburit att är på väg att förloraen hel näring. Det kan inte accepteras, understrykermotionärerna, som också erinrar om att man inom EUhar antagit riktlinjer till stöd för sjöfarten.Dessa kan leda till att ett land kan besluta om attstödja sin sjöfart genom att avstå från socialaavgifter och skatter som skulle utgått för deombordanställda och befria rederierna frånbolagsskatt. har ställt sig bakom EU:sriktlinjer och således accepterat principen. Medanandra länder valt att följa EU:s riktlinjer kräverSverige först in skatter och sociala avgifter föratt sedan i form av stöd återbetala skatten samt delav de sociala avgifterna.11.1.5 Utskottets ställningstagandeRegeringen, , de gröna,och fackförbundet enats om hur det statligastödet till sjöfarten bör utformas. skall stödet bygga på den s.k.bruttomodellen, som innebär full återbetalning avskatt för de tillfälligt anställda och stöd till desociala avgifterna med per årsarbetskraftfr.o.m. Detta innebör enökning med per årsarbetskraft iförhållande till det förslag som presenterades ibudgetpropositionen.Företrädare för regeringen, Sveriges redareföreningoch framhåller i ett gemensamt uttalande attuppgörelsen är positiv för svensk sjöfart. Deanställda ges löne- och anställningstrygghetsamtidigt som konkurrenskraften stärks. Därmed finnsförutsättningar för en fortsatt god utveckling avsvensk sjöfartsnäring.Sjöarbetsmarknadens parter kommer att slutaerforderliga avtal om tillfälligt anställd personalunder svensk flagg.Riksdagen har uttalat att staten skall tillförsäkraden svenska handelsflottan rimligakonkurrensvillkor. Utskottet ser därför mycketpositivt på den uppgörelse som träffats ochinstämmer i bedömningen att uppgörelsen skaparförutsättningar för en god utveckling av svensksjöfartsnäring. Utskottet anser därför att riksdagenbör ställa sig bakom överenskommelsen. Det innebärsålunda att stödet till de sociala avgifterna utgårmed per kalenderår och årsarbetskraftfr.o.m. t.o.m. den 31 december2001.Enligt förordningen (1996:1559) om statligt bidragtill svensk sjöfart skall ansökan om bidrag tillkostnader för socialavgifter ges in tillRederinämnden efter utgången av det kalenderår somansökan avser, dock . En höjningav bidraget till kostnader för socialavgifter till58 per kalenderår kommer därför inte attpåverka anslaget för budgetåret 1999.Kostnaderna för bidragshöjningen bör enligtutskottets mening finansieras inom ramen förutgiftsområde 22. Det bör ankomma på regeringen attåterkomma till med en närmare redovisningav kostnaderna för reformen och för hur dessa skallfinansieras. En utvärdering av stödet skall göras.Utskottet ser positivt på detta.Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att syftet medmotionsyrkandena till väsentlig del blirtillgodosett. Något initiativ från sidamed anledning av yrkandena är därför inteerforderligt. Dessa avstyrks följaktligen.11.2 Fartygsfonder m.m.I motion T220 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs omsjöfartspolitiken. Yrkandet har behandlats i detföregående i den del det innehåller krav på attregeringen skall förelägga lagförslag somgör det möjligt att genomföra den s.k. nettomodellsom sjöarbetsmarknadens parter har enats om.Yrkandet omfattar emellertid även en rad andrasjöfartspolitiska frågor. Sålunda krävermotionärerna t.ex. att fartygsfonderna återinförs,att upphävs, att svenska regler ompersonalövergång vid fartygsförsäljningar ändras såatt de överensstämmer med samt att försjöfarten speciella bestämmelser om sjuklön,arbetstid och semester anpassas till de generellabestämmelserna på den svenska arbetsmarknaden.Dessa och andra frågor som motionärerna nämner hartidigare behandlats av . Utskottet är inteberett att förorda en omprövning av riksdagensställningstaganden i de berörda frågorna ochavstyrker motion T220 yrkande 31 i nu berörd del.I sammanhanget förtjänar nämnas att Utredningen omsjöfartens struktur- och kapitalsituation i sittnyligen framlagda slutbetänkande Svensksjöfartsnäring hot och möjligheter (SOU 1998:129)bl.a. föreslår att frågan om att införa någon formav fartygsfonder bör utredas.11.3 Ekonomiska mål och investeringsplanför Sjöfartsverket11.3.1 Regeringens överväganden och förslagRegeringen erinrar om att den i fjolåretsbudgetproposition förordade att Sjöfartsverketssoliditet skulle sänkas. Soliditeten ärfortfarande för hög, framhåller regeringen, och börpå sikt understiga nuvarande nivå på . Detlångsiktiga målet för soliditeten bör uppgå tilllägst , i enlighet med de principer somregeringen numera allmänt tillämpar för ägarkrav påaffärsdrivande verksamhet. Regeringen säger sigdärför ha för avsikt att besluta om en extrainleverans från under hösten 1998.Räntabilitetsmålet bör i enlighet med verketsförslag ligga fast på av eget kapital.Regeringen framhåller vidare att den inte har någonerinran mot förslag i fråga ominvesteringsplanens nivå och inriktning. Nivån börenligt verket ligga på sammanlagt 337,6 miljonerkronor . Investeringarnainriktas till stor del på återanskaffningar.Sålunda kommer t.ex. 18 lotsbåtar att återanskaffasunder treårsperioden till en kostnad av ca 140miljoner kronor. Samtliga lotsbåtar förses medavgaskatalysatorer. Investeringar i farleder ochutmärkning samt sjökartläggning omfattar totalbeloppunder treårsperioden på 34 respektive 42 miljonerkronor.11.3.2 MotionsförslagI motion T607 av och (båda m) fram-hålls att en sänkning avSjöfartsverkets soliditet inte enbart bör ske genomatt verket åläggs extra inleveranser av vinstmedel.Ett sådant agerande skadar Sjöfartsverketoch därigenom handelssjöfarten, betonarmotionärerna.