bet · GL01UU12 · 1998-05-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens proposition 1997/98:70 Att utvecklaett grannlandssamarbete - utvecklingssamarbete med Central- ochÖsteuropa år 1999-2001.Regeringen föreslår att målen för utvecklingssamarbetet fortsatt skall vara:- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Allt samarbete skall präglas av ett jämställdhetsperspektiv.Som prioriterade samarbetsländer föreslås , , , ,och Ukraina.Den huvudsakliga inriktningen av utvecklingssamarbetet föreslås vara åtgärdersom leder till gott grannskap, en ekonomiskt dynamisk ,medlemskap i unionen för , , och , envidare integration av och i europeiska samarbetsstrukturersamt åtgärder för att förbättra den sociala situationen i samarbetsländerna.Utskottet ställer sig i betänkandet bakom vad regeringen anfört om samarbetetmed Central- och Östeuropa.Utskottet tar i betänkandet också ställning till 28 motionsyrkanden. Samtligayrkanden besvaras eller avstyrks. Till betänkandet är fogat 7 reservationer och2 särskilda yttranden. Regeringen föreslår att riksdagen1. godkänner ett nytt treårsprogram för utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa för (avsnitt tre),2. fastställer målen för utvecklingssamarbetet med till- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Ett jämställdhetsperspektiv skall prägla hela samarbetet (avsnitt fyra),3. fastställer att verksamheten skall inriktas på insatser för att främjamedlemskap i för , , och samt att vidare inte-grera och i europeiska samarbetsstrukturer (avsnitt fem). 1997/98:U40 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om ett nytt treårsprogram för samarbetet medCentral- och i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verksamheten skall inriktas på insatser för att främjamedlemskap i för , , och samt att vidareintegrera och i europeiska samarbetsstrukturer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör främja , och medlemskap iNato,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att främja en demokratisk utveckling i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av stödet till Central- och Östeuropa.1997/98:U41 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utvärdering av östsamarbetet frånsvensk sysselsättningssynpunkt,2. att beslutar att jämställdhetsperspektivet skall vara ett avmålen för utvecklingssamarbetet med ,4. att beslutar att ytterligare svenskt stöd till sociala insatseri skall finansieras genom utökat statligt anslag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkt folkbildning,6. att beslutar att skall bli ett prioriterat land idet svenska Östeuropasamarbetet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte stödja militär upprustning.1997/98:U42 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingssamarbete på lokal och regional nivå med Central- och Östeuropa.1997/98:U43 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktingen på ett säkerhetspolitiskt samarbete,2. att fastställer att verksamheten skall inriktas på insatser föratt främja den demokratiska processen kring kandidatländernas EU-medlemskapsansökan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att olika hjälpinsatser etc. frikopplas från själva EU-medlemskapsansökan,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att östländernas närmande till väst både ger möjlighet att lösavissa miljöproblem och hotar att skapa nya miljöproblem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att i medlemskapsförhandlingarna bevakaröstländernas intressen.1997/98:U44 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kyrkors och enskilda organisationers insatser i Central- ochÖsteuropa måste uppmuntras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att insatser på det sociala området ytterligare måste intensifierasoch i likhet med miljövårdsinsatser konkretiseras i landstrategierna församarbetsländerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillgänglighet av information från Sida till kommuner ochorganisationer angående problem och behov i samarbetsländerna,4. att beslutar om sådan ändring av målen för Sverigesutvecklingssamarbete med att ett nytt huvudmål förfrämjande av social trygghet införs.1997/98:U45 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör stödja de tre baltiska staternas egen önskan om EU-och NATO-medlemskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt bör stödja utvecklingen på rättsområdet i Öst-och ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att barnens utsatta situation särskilt uppmärksammas i det fortsattautvecklingssamarbetet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ha en beredskap för mer samarbete med ,om utvecklingen vänder åt rätt håll,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för ökad kärnsäkerhet i Öst- ochCentraleuropa.1997/98:U46 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det inom ramenför det svenska utvecklingssamarbetet med år 1999-2001bör finnas utrymme för den typ av projekt som Kodukat utgör.1997/98:U618 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen genom sitt ordförandeskap agerar kraftfullt iBarentsrådet för yttrandefrihet och för att få insyn i de missförhållanden påmiljöområdet som råder på och i dess omgivning, Sammanfattning av propositionenBakgrundRegeringen initierade det första svenska samarbetsprogrammet medCentral- och . Sammanlagt har regeringen till och med 1998avsatt till bilateralt utvecklingssamarbete medCentral- och . Det tredje samarbetsprogrammet löper ut den 31 december1998.Propositionen utgör regeringens förslag till inriktning av det fjärdesamarbetsprogrammet med avseende perioden 1999-2001.Målen för bilaterala samarbete med fastställdesav (proposition 1994/95:160) till:- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I juni 1996 beslutade att hela utvecklingssamarbetet dessutom skallpräglas av ett jämställdhetsperspektiv.Utvecklingen har gått in i ett nytt skede, präglat av trebetydelsefulla förändringar:- Målet att en betydande del av utvecklingssamarbetet med de central- ochösteuropeiska staterna skall kunna övergå i ett reguljärt samarbete håller påatt uppnås. För vissa av länderna gäller att sådant samarbete redandominerar.- Utvidgningen av EU med de associerade centraleuropeiska och baltiska staternarycker närmare. Förhandlingar om medlemskap kommer att inledas under år 1998.I förlängningen av det ökade reguljära samarbetet ligger alltså en alltmerfullständig europeisk gemenskap.- Utvecklingen i framstår som mer positiv . Det finns nuett genuint ryskt intresse av att delta i en bred europeisk samverkan. EU:srelationer med har fått en fast grund med ikraftträdandet av ettomfattande partnerskaps- och samarbetsavtal.Utvecklingssamarbetet i denna nya fas måste mot bakgrund av ovanståendeinriktas på:- att underlätta den förestående EU-utvidgningen och särskilt bidra till attEstland, , och blir medlemmar i ,- att integrera och närmare i europeiska samarbetsstrukturer,- att i ökad utsträckning integrera de sociala frågorna i samhällsomvandlingen.Samarbetets huvudsakliga områdenRegeringen anser att det finns starka skäl att behålla de nu gällande fyramålen, kompletterade med jämställdhetsmålet. Val av sektorer bör styras av fyrafaktorer:- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana områden som underlättarEstlands, , och medlemskap i samt vidareintegrera och i europeiska samarbetsstrukturer. För samtligafyra kandidatländer i behövs vidare omfattande åtgärder föratt kunna uppfylla . När det gäller samarbetet med ochUkraina i första hand och övriga stater i f.d. i andra hand,skall insatser utformas så att de befrämjar Europaintegrationen.- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer inom vilka Sverigehar komparativa fördelar, dvs. där den svenska resursbasen har särskildefterfrågad kompetens.- Stödet skall koordineras med EU och andra finansiärer. Vissa områden äreftersatta när det gäller utländskt stöd. Det gäller insatser för att främjajämställdhet mellan män och kvinnor samt demokratiinsatser ochdecentraliserat stöd.- Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer som är av särskildbetydelse för den regionala utvecklingen i Östersjö- och Barentsområdena.Regeringens ambitioner beträffande målen för samarbetet kan sammanfattas påföljande sätt.Att främja en säkerhetsgemenskapDet säkerhetsfrämjande samarbetet är en hörnsten i svensk Östersjöpolitik.Samarbetet är i första hand inriktat på insatser i , ochLitauen men omfattar även vissa projekt i övriga delar av Central- ochÖsteuropa. En utveckling av samarbetet med , inklusiveKaliningradområdet, och med är en självklar del i det säkerhetsfrämjandearbetet.Säkerhetspolitisk kompetensUppbyggnaden av säkerhetspolitisk kompetens i de baltiska staterna varinledningsvis inriktad på att utveckla ländernas förmåga att agera på deninternationella diplomatiska arenan. Efter hand har verksamheten alltmerinriktats på nationell säkerhetspolitisk kompetensuppbyggnad, t.ex. stöd tilletablering av ett utrikespolitiskt institut i Riga.Sverige bör även fortsättningsvis stödja den säkerhetspolitiska kompetens-uppbyggnaden i , och . Det bör ske dels genom stöd tillforskning och utbildning på akademisk nivå, dels genom att i en bred dialog ochgenom konkreta åtgärder verka för en djupare förståelse av det vidgadesäkerhetsbegreppet.Demokratiskt totalförsvarMilitär personal i de baltiska länderna har sin bakgrund i ett auktoritärt,icke-demokratiskt tänkande. Utvecklingen av ett nationellt totalförsvar underdemokratisk styrning är därför en viktig angelägenhet, till vilken kanlämna ett betydande bidrag. Med utgångspunkt i den svenskatotalförsvarsmodellen kommer fortsatt att stödja insatser inomtotalförsvarets område som bidrar till utvecklingen av demokratisktkontrollerade försvars-organisationer och en fördjupad säkerhetsgemenskap.Regeringen förutser att biståndsfinansierade insatser på detta områdesuccessivt kan avvecklas efter den inledande uppbyggnaden. Insatser inom dettaområde skall även i övrigt ske inom ramen för svensk säkerhetspolitik och ienlighet med vedertagen biståndspraxis.Fredsfrämjande insatserSom ett särskilt bidrag till att bygga upp demokratiskt styrda försvarsmaktermed kapacitet att medverka i fredsfrämjande insatser under FN:s eller har svenskt stöd utgått till uppbyggandet av en baltisk bataljon förfredsbevarande insatser, BALTBAT. Detta har skett inom ramen för ettmultilateralt samarbete med stöd från , , , ochStorbritannien. Sedermera har , , och Nederländernatillkommit som finansiärer. Med BALTBAT som förebild har även en marinfredsbevarande baltisk styrka, BALTRON, upprättats.Förutom stödet till BALTBAT, som också har lämnats i utbildningssyfte för attfrämja framtida baltiskt deltagande i PFF-samarbete, har även direktstött de baltiska ländernas medverkan i militära fredsfrämjande övningar medanknytning till detta samarbete. Ett fortsatt politiskt och finansiellt stödfrån svensk sida till dessa verksamheter är väsentligt under överskådlig tid.Det säkerhetsfrämjande stödet i form av överföring av utrustning bör dock underkommande samarbetsprogram successivt kunna minskas.Gränsbevakning och insatser för stärkt yttre gränskontrollAtt bygga upp en fungerande gränsbevakningskapacitet har blivit en angelägenhetför att säkerställa främst de baltiska ländernas suveränitet. Det är också avbetydelse att denna kapacitet bidrar till öppenhet och jämbördigt samarbeteöver gränserna.Inte minst det faktum att de baltiska länderna vid EU-medlemskap kommer attansvara för gränskontrollen av en stor del av EU:s yttre gräns har medfört attexternt stöd är väsentligt. Genom öppenhet och förtroendeskapande samarbetebilateralt och i olika multilaterala organisationer på detta område kan Sverigemedverka till att utveckla den europeiska integrationsprocessen.Kampen mot internationell och organiserad brottslighetDet svenska säkerhetsfrämjande samarbetet skall fortsätta att bidra till kampenmot den organiserade brottsligheten i , i synnerhet kringÖstersjön. Detta stöd bör liksom kanaliseras via de svenskamyndigheterna men med en större koordinering av de olika aktiviteterna som ägerrum inom detta område.Asyl- och migrationspolitisk kompetensInom det migrationspolitiska området har det säkerhetsfrämjande samarbetetfrämst bedrivits med de baltiska staterna. Genom samarbetet har ställtexperthjälp till förfogande för utarbetande av flyktinglagstiftning, förbättradasylhantering och förbättring av flyktingmottagning. Insatserna har genomförtsgenom nordisk samverkan och ansvarsfördelning.Stödåtgärder inom detta område kan lämpligen, förutom rådgivning ilagstiftningsfrågor, även fortsättningsvis omfatta åtgärder för en förbättradpraktisk asylhantering och flyktingmottagning.Beredskap mot olyckor och katastroferInom det säkerhetsfrämjande samarbetet har stöd lämnats till att upprättafungerande räddningstjänster i , och . Fortsattautbildningsinsatser inom specifika områden, bl.a. brandsäkerhet vidkärnkraftverk, oljeskadeskydd och transporter av farligt gods planeras. Sverigehar för avsikt att ingå räddningsavtal med länderna på andra sidan Östersjön.Samarbetet mellan staterna i inom detta verksamhetsområde är isig självt en förtroendeskapande åtgärd av stor säkerhetspolitisk betydelse.Att fördjupa demokratins kulturDemokrati beaktas alltmer i det internationella utvecklingssamarbetet. I detbilaterala utvecklingssamarbetet har de flesta givare angivitdemokratisk samhällsutveckling som ett mål. Europeiska återuppbyggnads- ochutvecklingsbanken () har, som enda internationella finansiella institution,även ett politiskt mandat och skall enligt sin stadga verka i de central- ochösteuropeiska länder som bekänner sig till och tillämpar principerna fördemokrati med flerpartisystem. Organisationer som , ochUNDP betonar vikten av bland annat oberoende rättskipning, revision, offentliginsyn i myndigheters arbete och omutlighet i fråga om statsförvaltningen. Ettviktigt arbete utförs inom Östersjöstaternas råd. Kommissarien för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter bedriver ett omfattande arbete syftandetill att stödja och konsolidera en demokratisk utveckling och skyddet avmänskliga rättigheter.Under 1990-talet har demokrati alltmer kommit att framstå som en viktigbeståndsdel i en politik som syftar till att värna om freden inom och mellanstater. Krig mellan demokratier är sällsynt. Internationellt framstår därförförekomsten av fler demokratier som en fredsbevarande faktor.Regeringen betonar i propositionen att ett fortsatt samarbete för att fördjupademokratins kultur genom uppbyggnad av det civila samhället är angeläget. Detdecentraliserade samarbetet på kommun-, läns- och landstingsnivå, insatser somgenomförs av enskilda organisationer och folkrörelser och det kulturella ochakademiska samarbetet är centrala i det sammanhanget. Det lokala och regionalasamarbetet förutses öka som ett naturligt led i övergången till normaltgrannlandssamarbete.De viktigaste samarbetsområdena inom demokratistödet till Central- ochÖsteuropa är rättsområdet, vänortssamarbetet, samarbete genom enskildaorganisationer samt språk- och integrationsstödet till ryskspråkiga i Estlandoch Lettland.RättsområdetStöd till rättsväsende och förvaltning kan ha avgörande betydelse för dendemokratiska utvecklingen och för ett EU-medlemskap för ansökarländerna. Denkompetens och de rättsstatliga traditioner som finns hos svenska myndigheterkan här tas till vara. Svenskt stöd bör avse såväl rutiner och arbetssätt somattityder och förhållningssätt. Exempel på angelägna insatser är fortsatt stödtill utveckling av domstolsväsendet och åklagarfunktionen i , Lettlandoch . Kriminalvården och polisens verksamhet är andra områden därbehoven av stöd är stora och där har en omfattande erfarenhet att delamed sig av. Kontakter mellan svenska organisationer som advokatsamfund ochliknande sammanslutningar i samarbetsländerna bör också uppmuntras.VänortssamarbetetEtt mycket viktigt komplement till utvecklingssamarbetet på central nivå ärsamarbetet på lokal och regional nivå. Det har stor betydelse, dels motbakgrund av vikten av en fungerande lokal demokrati, dels eftersom betydandestödinsatser riktas till den lokala och regionala nivån. Svenska insatser viakommuner, län och landsting röner stor uppskattning, framför allt då de ledertill konkreta förbättringar för medborgarna i deras vardagsliv på respektivevänort eller i vänregion.Regeringen satsar via Sida på ett fördjupat vänorts- och regionsamarbete.Dessutom har Sydsam, /East och samarbetemed parter på andra sidan , inte minst genom att underlätta derasmedverkan i interregionala EU-projekt med inriktning på erfarenhetsutbyte ochkompetenshöjning.Östersjöinstitutet i arbetar med regionalt och lokalt samarbete,och har byggt upp ett speciellt kontaktnät som även stärker den sydsvenskaidentiteten.En intressant form av regionalt samarbete utgörs av regionråd.Detta består av representanter för Nordland, Troms och Finnmark i ,och i , och i samtMurmansk, Archangelsk och i har med statlig finansiering genomfört en rad projekt främstinom ramen för vänortsutbyten med , , , , Polenoch Ukraina.Ett omfattande länsstyrelsesamarbete mellan svenska län och motsvarigheter ide baltiska staterna förekommer. har anvisatsav Sida. har Sida satsat på detregionala och kommunala samarbetet med . Kostnaden föraktuella projekt beräknas uppgå till 32 miljoner kronor.Regeringen anser att vänortssamarbetet, inklusive samarbetet pålänsstyrelsenivå, bör fördjupas och utökas. bör också agera för attPhare- och Tacisprogrammen, som spelar en viktig roll för svenska aktörersinsatser, ökar. Särskilt viktigt är det att stödja lokal och regionaladministration - ett område som av kommissionen utpekats som svagt hos vissakandidatländer. De fortsatta prioriteringarna bör gälla och regionalinstitutionsutveckling och infrastruktur samt miljön och den sociala sektorn.Samarbete genom enskilda organisationerEnskilda organisationers insatser spelar en stor roll i utvecklingen avdemokratiska samhällen. Svenska enskilda organisationer har i många fall bättreförutsättningar än regeringen och dess myndigheter att stödja framväxten av detcivila samhället.En betydande del av det svenska stödet till enskilda organisationer inriktaspå att främja kvinnors och ungdomars aktiva deltagande i samhällsbyggandet.Kontakterna mellan enskilda organisationer är synnerligen viktiga för attsprida kunskap om och förtrogenhet med det demokratiska samhället. Enskildaorganisationer kan även spela en pådrivande roll inom miljöarbetet.Sida har inom samarbetet med slutit avtal med elvaramorganisationer genom vilka Sida stöder svenska enskilda organisationersarbete i . Dessa organisationer är Forum Syd, RäddaBarnen, korset, SHIA(), ,Stiftelsen , , LO/samt /. Via ramorganisationerna kanhuvuddelen av de enskilda organisationerna i söka medel för medverkantill uppbyggnad av systerorganisationer i samarbetsländerna.Regeringen beslutade att inrätta en försöksverksamhet med stöd genomsvenska partianknutna organ till demokratins uppbyggnad i länder i Central- ochÖsteuropa och i utvecklingsländerna. Samarbetsparterna är i första handpolitiska partier eller närstående organisationer. I en översyn avverksamhetsformerna 1997 konstateras att insatserna har fokuserats tillländerna i , dit av stödet har gått. Regeringenanser att stödet genom partianknutna organ är ett viktigt instrument för attbefästa och fördjupa demokratins kultur. Enligt nya riktlinjer för stödet frånden förlängs försöksverksamheten med ytterligare en treårsperiodtill . Verksamhetsmålet är att bistå utvecklingen av ettväl fungerande pluralistiskt partisystem och därmed också samhälletsdemokratisering.Språk- och integrationsstödetSvenska institutet har administrerat en mängd insatser för inte-grering av de rysktalande ickemedborgarna i . Insatserna har bl.a.bidragit till utökad undervisning i estniska och tillgången tillEstlandsorienterad nyhetsrapportering för de ryskspråkiga. har ävenstött och har , via UNDP och det nationella lettiska språkprogrammet,bidragit till integrationsfrämjande åtgärder för de rysktalandeickemedborgarna. Dessa har bland annat omfattat stöd till språkutbildning ilettiska. undertecknade den lettiska regeringen ett projekt-avtal med UNDP. har givit stöd till språk- ochintegrationsprocessen även i . Syftet är att ge bidrag till projekt somhar betydelse för integrationsprocessen, men som inte ryms inom UNDP:s program.Regeringen anser att svenska insatser på detta område skall fortsätta.Sverige bör stödja projekt som har utformats och initierats med deltagande avickemedborgare. Utvecklingssamarbetet bör omfatta en större beredskap att, iolika former, understödja enskilda organisationer och projekt avsedda attfrämja det medborgerliga medvetandet hos invånare oavsett etnisk tillhörigheteller medborgarskap.Stöd till en socialt hållbar ekonomisk omvandlingStöd till den ekonomiska omvandlingenSvenskt stöd till den ekonomiska omvandlingen kompletterar det omfattande ochviktiga stöd som internationella finansiella institutioner och andrafinansiärer ger.Sida driver två näringslivsfrämjande program, StartÖst och Advantage East.StartÖst främjar handel och industri genom att erbjuda svenska små ochmedelstora företag lån för utbildning. StartÖst startade ochhandläggs av . riktar sig StartÖst-programmet till företag som vill etablera sig i , , ochUkraina. StartÖst-samarbetet med avvecklades då derent kommersiella förbindelserna växt sig så pass starka att statligt stöd intelängre ansågs nödvändigt.Advantage East (Advantage Balticum) är ett utbildnings- ochaffärsförmedlingsprojekt för baltiska och också makedonska och ukrainskaföretag som vill öka sin export till . Projektet bedrivs tillsammans medlokala näringslivsorganisationer och har påtagligt bidragit till att ökaexporten till . Inom ramen för det baltiska investeringspro-grammet,till vilket bidragit med cirka 250 miljoner, finansierar Nordiskaprojektexportfonden (NOPEF) bland annat förinvesteringsstudier för att främjanordiska investeringar i , och Litauen.Stöd till institutionsuppbyggnad ges genom ett stort antal projekt. Detsvenska bedriver ett samarbetsprojekt där svenskexpertis ställs till de ryska finans- och ekonomiministeriernas förfogande förfrågor rörande främst skatte-, revisions- och budgetsystem samt statsskuld.Projektet har omfattat cirka 38 miljoner kronor.En betydelsefull verksamhet bedrivs genom i , varsutbildning främjar kunskap om effektiv företagsledning. De svenskautfästelserna uppgår till , varavdrygt 47 miljoner avser . Skolan, som har ett gott rykte, harhittills utexaminerat 143 studenter och målet är att cirka 100 studenter per årskall utexamineras.Också genom Sida finansieras en rad program som lämnar stöd till uppbyggnadav fungerande institutioner. Viktiga insatser har gjorts av bland annatStatistiska centralbyrån och . har i en radländer framgångsrikt bidragit till att jord- och fastighetsregistreringen harutvecklats.