bet · GM01KU1 · 1998-12-01 00:00:00 — I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop.1998/99:1) såvitt avser utgiftsområde 1 Riketsstyrelse. Vidare behandlas Riksdagensförvaltningskontors årsredovisning (1997/98:RFK1) samt ytterligare två skrivelser frånRiksdagens förvaltningskontor: dels 1998/99:RFK2,som innehåller förslag om de ekonomiska villkorenför tjänstgörande ersättare i ochEuropaparlamentet, dels 1998/99:RFK3, som innehållerförslag till ändring av riksdagsledamöternas arvode.I betänkandet behandlas också 13 motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden och 2 motioner somväckts med anledning av förslaget RFK3.Anslagen inom utgiftsområdet föreslås uppgå till deav regeringen föreslagna beloppen. Mot dettareserverar sig representanten för , somyrkar att anslaget C 1 m.m. börminskas med 100 miljoner kronor.Representanterna för Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna förklarar i var sittsärskilda yttrande att eftersom deras partiersbudgetförslag inte tillstyrkts av finansutskottet ibudgetprocessens första steg anser de det intemeningsfullt att fullfölja sina respektiveanslagsyrkanden. I ett annat särskilt yttrandeframhåller representanterna för Kristdemokraternaatt partiet motsätter sig den i propositionenföreslagna höjningen av anslaget C 1Regeringskansliet m.m.Utskottet tillstyrker i huvudsak förslaget RFK2,som innebär att de ekonomiska villkoren förtjänstgörande ersättare väsentligen kommer attöverensstämma med vad som gäller för ledamöter, attersättningen vid uppdragets upphörande för ledamöteroch vid föräldraledighet för riksdagsledamöter ochföreträdare i ändras samt attinkomstgarantin beträffande bådaparlamentarikergrupperna jämställs med inkomst underde fem första åren.Utskottet tillstyrker också i huvudsak förslagetRFK3, vilket innebär att riksdagsledamöternas ochEuropaparlamentarikernas arvode höjs från 30 300 krtill /månad, att kostnadsersättningen sänksmed /månad och att avarvodeshöjningen utgör en växling frånkostnadsersättning till arvode. Förändringarna skallträda i kraft . skall fortsätta sin verksamhet, menfortsättningsvis skall nämnden motivera sinaställningstaganden i fråga om förändringar avarvodesnivån. Mot förslaget som helhet reserverarsig representanten för Miljöpartiet.Representanterna för reserverar sig ivad avser ändringen av kostnadsersättningen.Vad gäller finansieringen av genomförandet av debåda förslagen, som kostnadsberäknas till 35miljoner kronor för , förordar utskottet etttillkännagivande till förvaltningskontoret medinnebörd att finansieringen för som är avprovisorisk karaktär bör få en permanent lösningfr.o.m. år 2000.Till betänkandet fogas förutom denämnda ytterligare 3 reservationeroch ett särskilt yttrande. 1998/99:1 utgiftsområde 1, vari regeringen yrkar1. att medger att anslagetRegeringskansliet m.m. får användas för utgifter somursprungligen tillgodosågs från anslagen Extrautgifter (avsnitt 6.3),3. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 1 Rikets styrelseenligt följande uppställning:A 1 Kungliga hov- och slottsstaten; ramanslag; 77125 000 krB 1 ledamöter och partier m.m.ramanslag; 489 000 000 krB 2 förvaltningskostnader; ramanslag;420 300 000 krB 3 ombudsmän, justitieombudsmännen;ramanslag;39 173 000 krC 1 m.m.; ramanslag; 2 179 419000 krC 2 ; ramanslag; 1 011000 krC 3 Allmänna val; ramanslag; 100 000 000 krC 4 Stöd till politiska partier; ramanslag; 139 900000 krD 1 Justitiekanslern; ramanslag; 11 626 000 krD 2 Datainspektionen; ramanslag; 30 309 000 krD 3 ; ramanslag; 13 661 000 krE 1 och ;ramanslag; 4 601 000 krE 2 Presstöd; ramanslag; 531 579 000 krE 3 Stöd till radio- och kassettidningar;ramanslag; 127 300 000 krE 4 Radio- och ; ramanslag; 7 631 000 krE 5 och TV; ramanslag;7 069 000 kr1998/99:1 utgiftsområde 1, vari riksdagensförvaltningsstyrelse yrkaratt bemyndigar riksdagensförvaltningsstyrelse att för beslutaom lån i till investeringar iriksdagens fastigheter till ett sammanlagt belopp av28 600 000 kr.Riksdagens förvaltningskontorsskrivelse1997/98:RFK1 Årsredovisning förriksdagsförvaltningen, vari yrkasatt lägger årsredovisningen tillhandlingarna.Riksdagens förvaltningskontorsförslag1998/99:RFK2 förvaltningskontors förslagom ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter och i lagen (1996:304) omarvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet, vari yrkasatt antar förvaltningskontorets förslagtill1. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter,2. lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m.till företrädare i Europaparlamentet.1998/99:RFK3 Riksdagsledamöternas arvode, vari yrkasatt antar de i förslaget upptagnaförslagen till1. lag om riksdagsledamöternas arvode,2. lag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter,3. lag om ändring i lagen (1993:1426) medinstruktion för arvodesnämnd.Motioner som väckts under denallmänna motionstiden1998/99:K240 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ändrapolitikernas pensionsförmåner och inkomstgarantier,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att uppmärksammaKommunförbundet och på villkorenför politikerpensioner och inkomstgarantier ochsamordna dessa med statens villkor för de nyssnämnda.1998/99:K258 av () vari yrkasatt ändrar reglerna för ålderspension ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K284 av Skånberg och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge ävenpolitiskt obundna, kristna fådagarstidningar somPetrus och Sändaren presstöd,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att getaltidningsstöd även till kristna tidningar som intefår presstöd.1998/99:K294 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om beräknadfördelning på anslag under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse för budgetåren 2000 och 2001 (se tabell).1998/99:K308 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avregelförändringar inom presstödsområdet för attgenomföra besparingar,2. att med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag anvisaranslagen under utgiftsområde 1 Rikets styrelseenligt uppställning.1998/99:K310 av m.fl. (v) variyrkas1. att uppdrar åt Riksdagensförvaltningskontor att genomföra miljöanpassning avden egna verksamheten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en omfattande miljöanpassning avregeringens verksamhet bör genomföras,3. att uppdrar åt Riksdagensförvaltningskontor att upprätta en tidsplan och enstrategi för miljöanpassning av som bl.a.innehåller delmål för vad som skall vara uppnåttunder mandatperioden.1998/99:K340 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att för beslutar anslå för Utgiftsområde 1 anslag E 2 Presstödet ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att presstödet avvecklashelt fr.o.m. i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar att Presstödsnämndenavvecklas fr.o.m. och attbevakningsuppgifter avseende återstående lån m.m.övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:K341 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen för beslutar anslå 48 400 000 krför Utgiftsområde 1 anslag C 4 Stöd till politiskapartier i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K353 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ettsärskilt statsråd för bostadspolitiska frågor.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas4. att beslutar om fördelning av anslaginom utgiftsområde 1 i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:Fi211 av m.fl. (fp) variyrkas7. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 1 Rikets styrelseenligt uppställning i bilaga 2.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas57. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utvärderingav de nya presstödsreglerna och ett stöd tillelektroniska dagstidningar.1998/99:So227 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gratis ellersubventionerad rökavvänjning.Motioner som väckts med anledningav förslagen1998/99:K4 av m.fl. (mp), variyrkasatt avslår förslaget 1998/99:RFK3Riksdagsledamöternas arvode.1998/99:K5 av m.fl. (v), vari yrkas1. att beslutar att kostnadsersättningenavskaffas samt att riksdagsarvodet höjs medmotsvarande belopp till ,2. att beslutar att förändringarna träderi kraft och tillämpas fr.o.m.samma datum. InledningI budgetpropositionen föreslår regeringen bl.a. attriksdagen för anvisar anslag underutgiftsområde 1 i enlighet med denuppställning som redovisas i propositionen, avvilken det framgår att det totala anslagsbeloppetför skall vara 4 179 704 000 kr.Utgiftsområde 1 omfattar verksamheternastatschefen, och dess myndigheter ochregeringen. Dessutom ingår stöd till vissamedieändamål, bl.a. presstöd och stöd till radio-och kassettidningar, vidare partistöd, anslag tillallmänna val samt vissa centrala myndigheter(Justitiekanslern, och ).Finansutskottet har (bet.1998/99:FiU1) tillstyrkt propositionens förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 1.Kungliga hov- och slottsstatenPropositionenUtgifterna för statschefen utgörs av anslagetKungliga hov- och slottsstaten. Genom anslagetfinansieras statschefens officiella funktioner ochdriftskostnaderna för de kungliga slotten utomfastighetsunderhåll. Regeringen föreslår attanslaget A 1 Kungliga hov- och slottsstaten för år1999 skall uppgå till 77 125 000 kr.Av propositionen framgår att Kungliga hov- ochslottsstaten inte har något anslagssparande.Utgiftsprognosen visar ett underskott för ,delvis beroende på att det finnsavvecklingskostnader för personal som sagts uppunder året.Av Hov- och slottsstatens årsredovisning för år1997 framgår att verksamheten varitomfattande. En sänkning av ambitionsnivån för delarav verksamheten redovisas. Sänkningen är en följd avde omfattande rationaliseringar som har genomförtsunder och som bl.a. harinneburit personalnedskärningar. Med en sexprocentignedskärning på detta område har besparingskraven påverksamheten kunnat uppfyllas.Av propositionen framgår också att en installationav en ny bevakningscentral medför ökadedriftkostnader, varför kostnaderna, i syfte attdelvis täcka de ökade kostnaderna, räknats upp med2,. Ökningen har finansierats genomomprioriteringar mellan anslag inom utgiftsområdet.Revision av Kungliga hov- och slottsstatenDen av talmanskonferensen tillsattaRevisionsutredningen, som arbetade under åren1995-1997, behandlade frågan om revision av hovetdels i utredningens slutskrivelse, dels i bilaga 5Hovstaterna och statlig revision. Frågan togs uppäven i utredningens promemoria revisoreroch Riksrevisionsverket.Utredningen föreslog att revisorer skallsvara för den årliga revisionen av delar av hovet.Det är enligt utredningen knappast adekvat att enregeringen underordnad myndighet,, ansvarar för granskningen. Dendel som skall granskas är den del som ligger utanförKonungens enskilda sfär, vilket med nuvarandeorganisation innebär ochHusgerådskammaren.Revisionsutredningen föreslog i den särskildapromemorian om revision av hovet att Riksdagensrevisorers årliga revisionsberättelse över hovet börsändas till hovet med kopia till regeringen.Revisionen bör också redovisas i revisorernasårsredovisning. Information om vilka åtgärder somvidtagits med anledning av revisionsberättelsen börenligt utredningen tillställas revisorer.Revisionsutredningens förslag behandlades avtalmanskonferensen i förslaget 1997/98:TK1. Fråganom revisionen av hovet togs dock inte upp. Utskottet(bet. 1997/98:KU27) uttalade dock att denna frågakunde behandlas av utskottet under nästa riksmöte.Finansieringen bör enligt utredningen kunna skeinom ramen för den resursförstärkning om 5 miljonerkronor som utredningen föreslagit. I denna delbeslöt i enlighet med KU:sförslag i det nämnda betänkandet attresursförstärkningen bör delas upp på tre år.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för Kungliga hov- och slottsstatenför budgetåret 1999.Utskottet ställer sig bakom Revisionsutredningensförslag att revisorer skall svara för denårliga revisionen av ochHusgerådskammaren fr.o.m. . Dettabör som sin mening ge dels regeringen,dels revisorer till känna. Ändringen avlagen (1987:518) med instruktion för Riksdagensrevisorer med anledning av detta bör ske i sambandmed den revidering av instruktionen som planerasgenomföras under våren 1999.Riksdagen och dess myndigheterInledningTill området och dess myndigheter föreslåsi propositionen sammanlagt 948,5 miljoner kronor.Riksdagens budget i denna del omfattar delsriksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödettill partigrupperna samt den inreriksdagsförvaltningen, dels ombudsmän(). Propositionens förslag grundas på ett förslagfrån förvaltningsstyrelse. Förslaget förår 1999 innebär i huvudsak en konsolidering avnuvarande verksamhet. Vissa kostnadsökningar följerdock av riksdagsvalet . Det gäller främstpensioner och inkomstgarantier till ledamöter somavgått. Vidare finns medel avsatta för vissaförbättringar av infrastrukturen i datanätet.I denna del av betänkandet behandlas även tvåförslag från ,1998/99:RFK2 förvaltningskontors förslagom ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter och i lagen (1996:304) omarvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet samt 1998/99:RFK3Riksdagsledamöternas arvode.Riksdagens ledamöter och partier m.m.PropositionenRegeringen föreslår att till B 1 Riksdagensledamöter och partier m.m. anvisas ett ramanslag för1999 på . För åren 2000 och 2001beräknas utgifter på resp.502,. Dessa poster svarar mot 486miljoner kronor prisnivå.Från anslaget finansieras arvoden,kostnadsersättningar och traktamenten tillriksdagens ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioneroch inkomstgarantibelopp åt f.d. riksdagesledamöterm.fl. Vidare finansieras reseersättningar vid resorinom , sjukvårdskostnader och utbildning förriksdagens ledamöter. Även kostnader förledamöternas deltagande i internationelltparlamentariskt arbete, såsom ochInterparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragentill ledamöternas enskilda studieresor, finansierasfrån anslaget. I anslaget ingår även bidraget tillpartigrupperna i riksdagen.FörvaltningsstyrelsenEn av förvaltningsstyrelse utsedd beredningsgruppser över erfarenheterna av den nyaersättningslagen som trädde i kraft den 1 januari1997. Gruppen har även i uppgift att prövaalternativa former för ett förbättrat stöd tillledamöterna från politiska sekreterare. I avvaktanpå resultatet av dessa överväganden föreslås ensmärre uppräkning av nuvarande stöd. Enligtförvaltningsstyrelsen utvecklas och intensifieraskontakterna mellan olika länders parlament i taktmed den ökade internationaliseringen. En viss ökningav utgifterna för denna verksamhet ingår iförslaget.Förslag angående ändringar i fråga omriksdagsledamöternas ekonomiska villkor m.m.Förslag 1998/99:RFK2InledningBeredningsgruppen för översyn av vissa frågorangående ledamöternas ekonomiska villkor m.m. hartill förvaltningsstyrelsen överlämnat ett förslag omändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter och i lagen (1996:304) omarvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet. Förslagen innebär att deekonomiska villkoren för tjänstgörande ersättare ihuvudsak kommer att överensstämma med vad som gällerför ledamöter, att ersättningen vid uppdragetsupphörande för ledamöter och vid föräldraledighetför riksdagsledamöter och företrädare ändras samtatt inkomstgarantin beträffande bådaparlamentarikergrupperna jämställs med inkomst avanställning under de fem första åren.Förvaltningsstyrelsen har tillstyrkt förslagen ochföreslår att antar förvaltningskontoretsförslag till 1. lag om ändring i lagen (1994:1065)om ekonomiska villkor för ledamöter, 2.lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m.till företrädare i Europaparlamentet.BakgrundRiksdagen beslöt med anledning avkonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU6 attge förvaltningskontoret till känna att utskottetuppmärksammat att det kan finnas vissa bestämmelserom förmåner i ersättningslagen som inte anpassatstill förändringar i reglerna om förmåner i samhälleti övrigt och att det kan finnas behov av en merallmän översyn av dessa regler. I betänkandetanfördes också i fråga om ersättning efter fullgjortkortare uppdrag som ersättare för riksdagsledamotatt det vore rimligt att ersättaren tillförsäkras enviss minsta ersättning vid avgångstillfället.FörslagFörvaltningsstyrelsen föreslår att vid bedömning aversättares rätt till ekonomiska förmåner enligtlagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter skall, om inte annat sägs ilagen, samma bestämmelser gälla som för ledamot.Som skäl för förslaget anges bl.a. att ersättareför annan ledamot än talmannen eller ett statsrådeller en statssekreterare inte omfattas av lagensbestämmelser om bl.a. pension, egenlivränta ochinkomstgaranti. I förslaget framhålls vidare att detär önskvärt att osäkerheten om varaktigheten av ettuppdrag som ersättare inte kombineras med avsaknadenav en möjlighet att tjäna inpension o.dyl.Förvaltningsstyrelsen föreslår vidare attbestämmelserna i 3-6 kap. och 15 kap. lagen(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter skall tillämpas fr.o.m. den dag dåledamoten tar plats i t.o.m. 30 dagarefter det att uppdraget att vara ledamot upphör. Förden som ersätter annan ledamot än talmannen ellerett statsråd eller en statssekreterare skall 3-6kap. och 15 kap. tillämpas endast för den tid somersättaren enligt bevis därom skall fullgörauppdraget eller, om uppdraget upphör tidigare, förden i beviset angivna tiden, dock längst fr.o.m. dendag uppdraget börjar t.o.m. efter den daguppdraget upphör.Till grund för förslaget ligger bl.a. bedömningenatt en tidsperiod är erforderlig för attförbereda återgången till tidigare arbete eller nyaarbetsuppgifter. Med förslaget tillförsäkrasersättare av det slag det här är tal om attbestämmelserna i 3-6 kap. och 15 kap. skalltillämpas för en viss minsta tid även om uppdragetupphör före den tid som anges i ersättarbeviset.Det föreslås vidare att om en riksdagsledamot fårföräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning ochför får arvode skall arvodet minskas ienlighet med de bestämmelser som gäller förarbetstagare vid . Om en företrädare iEuropaparlamentet får föräldrapenning ellertillfällig föräldrapenning och fårföreträdararvode skall arvodet minskas i enlighetmed de bestämmelser som gäller för arbetstagare hosriksdagen.Nuvarande bestämmelser innebär att ersättningen vidden aktuella föräldraledigheten motsvarar avarvodet respektive företrädararvodet, men enligt deregler om ersättning vid föräldraledighet somvanligen gäller i samhället i övrigt utgårföräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning med80 % av den sjukpenninggrundande inkomsten.Ersättningarna bör enligt förslaget beräknas ienlighet med de bestämmelser som i motsvarandesituation gäller för arbetstagare hos riksdagen.Vidare föreslår förvaltningsstyrelsen attinkomstgaranti till ledamot som lämnar ochtill företrädare för som lämnarEuropaparlamentet skall för de första fem årenjämställas med inkomst av anställning.Inkomstgaranti som utgår för tid därefter börjämställas med pension.Bland skälen för förslaget nämns bl.a. att enligtden existerande praxis i fråga om vilka ersättningarsom skall vara pensionsgrundande inkomst harersättning som en arbetsgivare betalar ut till enperson i samband med att denna avslutar sinanställning, till den del ersättningen är attjämställa med inkomst, bedömts varapensionsgrundande inkomst.Ändringarna i lagen om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter föreslås träda i kraft den 1januari 1999. Enligt förslaget är det skäligt attlagförslaget i den del som berör ersättare börjartillämpas redan fr.o.m. ochatt övriga lagändringar, med undantag av ändringenom föräldrapenning i 3 kap. 4 §, tillämpas fr.o.m.innevarande valperiod. Den sistnämnda ändringen börtillämpas från den dag lagen träder i kraft. Frånsamma dag bör även ändringen rörandepensionsgrundande inkomstgaranti tillämpas samt avseendast ledamöter vilkas uppdrag upphörde den 5oktober 1998 eller . Ändringar i lagen omarvode m.m. till företrädare iEuropaparlamentet föreslås träda i kraft och ägatillämpning fr.o.m. den 1 januari 1999.Förslag 1998/99:RFK3InledningPå grund av motioner som väckts -motion 1997/98:K303 (m) och 1997/98:A603 (v) -förordade att en översyn avordningen för fastställande av riksdagsledamöternasarvoden skulle genomföras och att Riksdagensförvaltningskontor skulle återkomma till riksdagenmed en redovisning av resultatet av översynen och deförslag som översynen kunde medföra (bet.1997/98:KU6, rskr. 59).På uppdrag tillkallade riksdagensförvaltningsstyrelse förrelandshövdingen att genomföra enutvärdering av den nuvarande ordningen för attfastställa riksdagsledamöternas arvode. I betänkandet föreslåssammanfattningsvis dels en återställning avriksdagsledamöternas arvode till en högre nivå, delsen sänkning av den kostnadsersättning som varjeriksdagsledamot är berättigad till. Vidare föreslåsatt skall fortsätta sinverksamhet. I utredningen föreslås en ny lag omriksdagsledamöternas arvode och ändringar dels ilagen (1994:1065) om ekonomiska villkor förriksdagens ledamöter, dels i lagen (1993:1426) medinstruktion för arvodesnämnd.Förvaltningsstyrelsen har utan egetställningstagande överlämnat förslaget förriksdagens bedömning och beslut.FörslagI utredningen föreslås att riksdagsledamöternasarvode återställs till en högre nivå, varvid arvodethöjs till . Av höjningen utgör2 en växling från kostnadsersättning tillarvode. Kostnadsersättningen sänks med ca 2 000 krfrån av basbeloppet motsvarande 5 460 krtill av basbeloppet motsvarande . Förändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 1999 och tillämpas fr.o.m. den 1 november1998.Som skäl för förslaget i denna del anförs bl.a. attriksdagsledamöternas ställning i det demokratiskasystemet, den arbetsinsats uppdraget fordrar och desärskilda arbetsförhållanden som gäller föruppdraget motiverar en höjning av arvodets nivå.Härtill kommer enligt utredningen att en höjning kanha en positiv effekt på möjligheterna att rekryterapersoner från breda samhällsskikt för uppdraget somriksdagsledamot. En låg arvodesnivå är enfara för arbete och anseende och därmedför det demokratiska systemet, anser utredningen.Vidare anförs att det svenska riksdagsarvodet vid eninternationell jämförelse är lågt och att arvodetblivit avsevärt lägre än ersättningen tilljämförbara grupper, t.ex. ledande förtroendevaldainom landsting och kommuner och domare. Skillnaden iförhållande till statsrådens löner har växt ochuppgår f.n. till 36 700 kr.I utredningen anförs beträffandekostnadsersättningen att den genomsnittligeledamoten har kostnadsavdrag för uppdraget som ärmindre än hälften av kostnadsersättningen. Det finnsdärför skäl att sänka kostnadsersättningen med 2 000kr . Detta innebär att den föreslagnaarvodeshöjningen utgör, om man räknar av denföreslagna ersättningsväxlingen ,varigenom relationen mellan statsrådens arvode ochriksdagsledamöternas arvode återställs till dentidigare tillämpade relationen avriksdagsarvodet. Förslaget genomförs genom en lag omriksdagsledamöternas arvode och genom en ändring iersättningslagen.Det föreslås också att arvodesnämndfortsätter sin verksamhet. Nämnden bör emellertidmotivera sina ställningstaganden när riksdagsarvodetskall förändras. Nämndens inriktning bör vara attutifrån ett helhetsperspektiv finna en nivå förriksdagsledamöternas arvoden som vidmakthållerriksdagens ställning och som främjar rekryteringenav personer från så breda samhällslager som möjligtför uppgiften som riksdagsledamot. Arvodesnivån börockså uppfattas som rimlig av allmänheten.Som skäl för förslaget anförs bl.a. attarvodesnämnden har fungerat väl sedan den infördes1994 och att den har förutsättning att bli denlångsiktiga lösning som arvodesfrågan behöver.Systemet med arvodesnämnd bör därför fortsätta ochtillämpas .