bet · GL01UbU13 · 1998-03-03 00:00:00 — Motionärerna framhåller att gymnasielärarna sällanhar fått några specialpedagogiska kunskaper under sin utbildning. Andelenelever med behov av särskilt stöd har ökat.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet med hänvisning till attlärarutbildningskommittén enligt sina direktiv skall se över behovet avspecialpedagogisk kompetens i hela skolsystemet.För att betona vikten av god språkvård bör enligt motion 1997/98:Ub802 (kd)möjligheterna att anställa utbildade språkvårdare i journalistutbildningenundersökas. Detta föreslår motionärerna att som sin mening skall geregeringen till känna (yrk. 5).U t s k o t t e t, som avstyrker yrkandet, konstaterar att anställning avpersonal i högskolan är en fråga som hanteras av berörda myndigheter. Ej hellerskall , vilket framgått inledningsvis, uttala sig om det närmareinnehållet i högskoleutbildningen.Önskemål om nya utbildningarI motion 1997/98:Ub807 (mp) framhålls att det ökade antalet studerande ihögskolan medför större krav på anpassning av undervisningen till nyabetingelser i form av heterogena grupper och nya studerandekategorier. Härmedökar kraven på lärarnas undervisningsskicklighet. Motionärerna föreslår att detskall inrättas en särskild högskollärarutbildning (yrk. 22).U t s k o t t e t har tidigare under innevarande behandlat fleramotionsyrkanden om vikten av pedagogisk utbildning av högskolans lärare (bet.1997/98:UbU3 s. 20 f.). Yrkandena avstyrktes bl.a. med hänvisning till attlärosätena i sina årsredovisningar skall redovisa omfattningen och inriktningenav det pedagogiska utvecklingsarbetet inom vissa angivna områden samt till attHögskoleverket skulle få i uppdrag att utvärdera bl.a. lärarnas fortbildningoch vidareutbildning i pedagogik och jämställdhetsfrågor. Av Verksamhetsplanför 1998 (, , ) framgår attverket kommer att utvärdera vad de särskilda kompetensmedlen som högskolornatilldelades har resulterat i, ett projekt som beräknas pågåunder första delen av . Med det anförda avstyrker utskottet förevarandeyrkande.Mot bakgrund av vuxenutbildningens expansion föreligger det ett behov avsärskild vuxenpedagogisk utbildning, heter det i motion 1997/98:Kr601 (v). Iyrkande 8 föreslås att frågan om en vuxenlärarexamen skall utredas skyndsamt.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandet - som bör avslås avriksdagen - peka på att regeringen i direktiven för lärarutbildningskommitténberör frågan om vuxenutbildningens betydelse och framhåller att det därför ärangeläget att den vuxenpedagogiska kompetensen utvecklas (dir. 1997:54).Utredningen skall, står det i direktiven, analysera vilka krav som skallställas på lärarutbildningen för att tillgodose behovet av vuxenpedagogik ochäven överväga en särskild vuxenpedagogisk examen. Motionärernas önskemål ärenligt utskottet tillgodosett.I motion om informationsteknik, 1997/98:T912, finns ett avsnittom biblioteken där motionärerna framhåller att biblioteken har en viktigframtidsroll när det gäller att ge medborgarna möjligheter att använda sig avnya nätverk och att hämta information ur databaser. Som informationsförmedlareoch genom att deras verksamhet återfinns i samtliga kommuner är bibliotekenlämpliga som värdar för informationsstationer med terminaler kopplade tillolika databaser och nätverk. Detta ställer helt andra krav på bibliotekarierna,menar motionärerna, som anser att bör uppmärksamma regeringen på attdet krävs ständig, kompletterande utbildning (yrk. 15).U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet. Som redan framgått är det ingenriksdagsfråga vilka kurser som sammanförs till utbildningsprogram eller vadskilda kurser innehåller. I sammanhanget vill utskottet påpeka att utbildningenför bibliotekarier inte leder fram till examen som är nationellt reglerad.Riksdagen bör kunna utgå från att de ansvariga inom högskolan ser till atthögskoleutbildning för viss yrkesverksamhet ges ett för yrkesverksamhetenrelevant innehåll.Det bör erinras om att informationsteknikens (IT) betydelse för bibliotekensverksamhet behandlades utförligt i den s.k. IT-propositionen (prop.1995/96:125). Beträffande utbildningen betonades det att målet var attkunskaper om IT och om dess användningsmöjligheter skulle föras in på allanivåer i utbildningsväsendet inom tre år.I motion 1997/98:Ub488 (v) beskrivs utförligt läget vad gällerdramapedagogutbildning i landet och skälen till att det bör finnas enkvalificerad sådan. Enligt motionärerna har utbildningen hamnat i kläm mellanfolkbildning och högskola. Nödvändiga omprioriteringar på somliga folkhögskolorhar medfört en neddragning av dramapedagogutbildningen. Staten bör nu ta sittansvar för utbildningen genom att ge den högskolestatus och göra de befintligautbildningarna treåriga med examensrätt. Under alla förhållanden borderegeringen tillsätta en utredning med syfte att förändradramapedagogutbildningen till en högskoleutbildning i enlighet med vad somanförs i motionen.Frågan om teaterpedagogisk utbildning behandlas i motion 1997/98: Ub414 (s).Motionären påpekar att musik- och bildämnena har en lång tradition inom skolanoch att det finns etablerad lärarutbildning inom dessa områden. finnsdet även pedagogisk högskoleutbildning i dans. Det finns behov även avteaterpedagogisk högskoleutbildning.U t s k o t t e t anser att skall avslå motionerna. Som skäl fördetta vill utskottet anföra följande.Regeringen avslog en ansökan från Edelviks, ochVästerbergs folkhögskolor om gemensam rätt att utfärda högskoleexamen om 80poäng med inriktning mot dramapedagogik. , som yttrat sig i ärendet, ansåg inte att enfolkhögskola borde få utfärda högskoleexamen och få statsbidrag somfolkhögskola.Det ankommer naturligtvis inte på att uttala någon uppfattning ifrågan om högskolestatus på viss utbildning som ges på folkhögskola.När det gäller att anordna viss utbildning inom högskolan, t.ex. fördramapedagoger eller teaterpedagoger, är ordningen för planeringen avhögskoleutbildningen sådan att det i första hand är högskoleenheterna självasom prövar frågan. De har därvid att ta ställning till om det finns ekonomiskaoch praktiska möjligheter att bredda sitt utbud av utbildning. Utskottet är meddet anförda inte berett att i enlighet med andrahandsyrkandet i motion1997/98:Ub488 föreslå en utredning om dramapedagogutbildningen.TV-journalister behöver utveckla sin förmåga till källkritik, menar motionäreni motion 1997/98:Ub449 (m). En 80-poängsutbildning i valfritt ämne före denspeciella journalistutbildningen kan ge grunden för ett mera vetenskapligtangreppssätt.U t s k o t te t avstyrker motionen. skall inte - vilket framgåtti det föregående - befatta sig med viss högskoleutbildnings närmare innehåll.I motion 1997/98:Ub437 (c) föreslås ett uttalande av om attNaprapathögskolan i bör ställas under permanent statlig tillsyn, attdet bör ordnas examinationsrätt för skolan samt att de studerande vid skolanbör få möjlighet till studiemedel.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Det ankommer inte på att ivisst enskilt fall, som det nu aktuella, uttrycka sin mening om statligt stödtill fristående utbildning. Enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärdavissa examina är det regeringen som ger enskild utbildningsanordnare tillståndatt utfärda examina. Vidare är det enligt studiestödslagen (1973:349)regeringen eller den myndighet som regeringen utser som bestämmer vid vilkaläroanstalter och utbildningar studiemedel skall lämnas till studerande. Isammanhanget vill utskottet upplysa om att regeringen har uppdragit åtHögskoleverket att utreda möjligheten att inordna utbildningarna till naprapatoch kiropraktor i den statliga högskolan. I uppdraget ingår att utredamöjligheterna att förlägga utbildningarna till . Uppdragetskall redovisas den 16 mars 1998.Riksdagen bör enligt motion 1997/98:Ub474 (fp) yrkande 16 som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av svenska tolkar. Imotiveringen för yrkandet heter det att bristen på svenska tolkar är mycketstor i t.ex. italienska, grekiska och portugisiska, vilket visat sig i EU-arbetet.U t s k o t t e t har erfarit att man inom haruppmärksammats på att utbildningen av tolkar bör öka i omfattning under denärmaste åren. vid harinventerat behovet av svenska tolkar. Vad utskottet likaså har erfarit ger vidhanden att det föreligger behov av kvalificerade svenska tolkar vid vissa EU-/EG-organ i och . Utskottet utgår från att regeringenuppmärksamt följer utvecklingen och vidtar det åtgärder som befinns nödvändigaför att stimulera utbildningen av kvalificerade tolkar. Något uttalande ifrågan med anledning av förevarande yrkande anser utskottet inte vara påkallat,varför yrkandet avstyrks.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 29 föreslås att en utredning skalltillsättas med uppgift att lägga fram förslag om ordnad utbildning viduniversitet och högskolor av ekotekniker, miljöekonomer och miljö- ochhälsoskyddsinspektörer samt införande av miljökunskap som baskunskap i allastudiegångar. Motionärerna framhåller att behovet av miljökunnig personal inomsamhällets olika sektorer är uppenbart.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet med hänvisning till vad utskottet haranfört vid behandlingen av liknande yrkanden under de två senaste riksmötena(1995/96:UbU4 s. 13, 1996/97:UbU9 s. 27). Utskottet utgick vid båda tillfällenafrån att utbildningar som kombinerar kunskaper i ekologi med kunskaper i t.ex.teknik eller ekonomi kommer att efterfrågas alltmer både av studenter ochavnämare. Högskolor och universitet kommer att anstränga sig att svara motdenna efterfrågan, menade utskottet. Utskottet har i det föregående haftanledning att påpeka att det är lärosätena själva som bestämmer om sittutbildningsutbud (s. 12).Riksdagen bör uttala sig för att ett nytt ämne benämnt skuldsaneringsrätt skallinföras inom högskolan, föreslås det i motion 1997/98:Ub472 (s).U t s k o t t e t har vid flerfaldiga tillfällen behandlat och samtliga dessa tillfällen på utskottets förslag avslagit likalydande elleri det närmaste likalydande yrkanden, . I den utförligamotiveringen för avstyrkande vid det tillfället hänvisade utskottet bl.a. tillatt det inte ankommer på att föreskriva om införande av vissa ämneneller kurser i högskoleutbildningen (bet. 1995/96:UbU4 s. 12 f.) böravslå även förevarande yrkande.Frågor om forskning och lokalisering av sådan, m.m.I tre motioner behandlas idrottsforskningen och frågor med nära anknytninghärtill. Sålunda anförs i motion 1997/98:Kr510 (kd) att idrottsforskningen intehar fått de nödvändiga resurserna. Staten bör ta sitt ansvar för dengrundläggande idrottsforskningen (yrk. Motionärerna föreslår vidare attriksdagen uttalar sig för att idrottsrörelsen får ett ökat inflytande över deorgan som samordnar idrottsforskningen (yrk. I motion 1997/98:Kr511 (c)framhålls motionsidrottens betydelse för folkhälsan. Det föreligger ett behovav ett utbildnings- och forskningscentrum för just denna form av idrott (yrk.2). Samma motion innefattar ett yrkande att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om forskning kring sambandetmellan motion och hälsa och dess konsekvenser ur ett kvinno- ochsamhällsperspektiv (yrk. 3).Det påpekas i motion 1997/98:Ub419 (s) att det finns etablerad utbildning ochforskning på idrottsområdet, men att fritidsvetenskap ännu inte blivit ettakademiskt begrepp i . Hur vi umgås med och uppför oss i naturen kommeratt spela en betydande roll , menar motionärerna, som föreslår attriksdagen skall uttala sig om behovet av utbildning och forskning inomfrilufts- och fritidsområdet.U t s k o t t e t föreslår att samtliga nu relaterade yrkanden skall avslåsav riksdagen.Utskottet behandlade i anslutning till den forskningspolitiskapropositionen motionsledes framförda synpunkter på statens ansvar föridrottsforskningen. Utskottet hänvisar till vad utskottet då anförde, bl.a. ompermanenta forskningsresurser till i (bet.1996/97:UbU3 s. 37). I övrigt vill utskottet erinra om att Kommittén (In1996:03) om stöd till idrotten skall utvärdera det samlade statliga stödet tillidrotten (dir. 1996:84). Den skall bl.a. belysa verksamheten inomidrottsrelaterad forskning. Kommittén skall också redovisa en analys avbefintliga fakta i folkhälsofrågor med inriktning på den fysiska aktiviteten iolika åldersgrupper. Kommittén beräknas redovisa sitt uppdrag senast i maj1998. En kartläggning av idrottsforskningen, som har genomförts för kommitténsräkning, avses bli publicerad i särskild ordning. I avvaktan på kommitténsförslag och regeringens behandling av detsamma samt eventuellt förslag tillriksdagen på basis av kommitténs synpunkter bör enligt utskottetsuppfattning avstå från att uttala sig om idrottsforskningen. - Utskottet villi sammanhanget påpeka att två ledamöter i styrelsen för Centrum föridrottsforskning numera utses på förslag av . vardet en ledamot.I motion 1997/98:Ub807 (mp) uppmanas att uttala sig för stärktsektorsforskning inom miljöskydd, miljövänlig produktion och varuhantering samtmiljöbetingade hälsorisker. Motionärerna hävdar att regeringen har bromsatutvecklingen av miljöforskningen genom indragna bidrag. Ett miljöteknikinstitut- motsvarande det nystartade tekniska forskningsinstitutet i - börinrättas. I motionen återfinns förslag om hur det bör organiseras ochfinansieras (yrk. 50 och 51).U t s k o t t e t avstyrker bifall till yrkandena, men vill med anledning avdem anföra följande.Hösten 1996 behandlade jordbruksutskottet utförligt ett yrkande som ihuvudsak stämmer överens med det ena av de båda förevarande yrkandena (yrk. 50)i ett större avsnitt om miljö- och kretsloppsforskning i sitt betänkande1996/97:JoU2 (s. 24 f.). Yrkandet avstyrktes med hänvisning till vad regeringenanfört i frågan i budgetpropositionen och i den då aktuellaforskningspolitiska propositionen (prop. 1996/97:5) samt till vad regeringenanfört i tilläggsdirektiv till Kretsloppsdelegationen om strategi förkretsloppsanpassad varuproduktion (dir. 1996:87). åberoparjordbruksutskottets motivering för avslag på yrkandet. - Regeringen har den 5februari 1998 genom tilläggsdirektiv till Miljövårdsberedningen (Jo 1968:A)givit beredningen i uppdrag att utreda och lämna förslag om hur inrättandet avett fristående ()samlokaliserad med ett universitet/högskola skall genomföras. Inriktningenskall vara att centrum skall inrättas (dir. 1998:13). Slutligenvill utskottet erinra om att regeringen har uppdragit åt Forskningsrådsnämndenatt i samverkan med utveckla och konkretisera det svenskaprogrammet för forskning till stöd för en hållbar utveckling. Uppdraget skallredovisas den 1 november 1998.Kommunikationsforskningen vid är externfinansierad istor utsträckning, påpekas det i motion 1997/98:Ub421 (s). Detta kan inte liggatill grund för fortsatt utveckling och kvalitetssäkring. Därför, ansermotionärerna, bör uttala sig för att en transporthögskola skallinrättas och att medel för ändamålet anvisas i nästa forskningspolitiskaproposition.U t s k o t t e t, som erinrar om att de mindre och medelstora högskolornanumera anvisas egna resurser för forskning, avstyrker bifall till motionen.Högskolan disponerar för innevarande budgetår drygt 25 miljoner kronorför forskning. Det är högskolan själv som beslutar inom vilka forskningsområdenmedlen skall nyttjas.I motion 1997/98:Ub476 (s) yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om kyla m.m. Enligtmotionen bör utvecklas till en centralort för forsknings- ochutvecklingsarbete inom området människor och kyla, varvid nuvarande Cold Centerbör utgöra bas. Motionärerna menar att detta kräver en koncentration tillKiruna och av övriga resurser inom området.U t s k o t t e t avstyrker motionen mot bakgrund av att frågan om ColdCenter bereds inom . Beredningen berör ävenKirunas FoU-miljö, t.ex. frågan om ett i regionen.En professur i aluminiumteknik bör inrättas vid någon av högskolorna i Smålandsom ett inslag i ett utbildningspaket riktat till ,hävdas det i motion 1997/98:Ub434 (c). Paketet bör rymma allt frångrundläggande gymnasieutbildning och kvalificerad yrkesutbildning tillhögskolebaserade studiemöjligheter och professur i aluminiumteknik.U t s k o t t e t avstyrker motionen. Det ankommer på berörda lokala ochregionala organ samt berörda högskolor i regionen att i mån av intresse ochresurser ta de utbildningsinitiativ som motionärerna efterlyser. Utskotteterinrar t.ex. om att lärartjänster vid högskolan, inklusive professorstjänster,normalt inrättas genom lokala beslut.Två motioner tar upp frågan om en Östersjöakademi. En sådan, i form av enhögskola, bör inrättas i Värmdö skärgårdskommun, anser motionärerna bakommotion 1997/98:Ub423 (s). Frågan bör utredas noggrant liksom förutsättningarnaför att gemensamt svara för kostnaderna. Enligt motion1997/98:Ub808 (kd) bör en Östersjöakademi förläggas till och varaknuten till . Då det handlar om ett nationellt intresse,anser motionären att särskilda medel bör anvisas för ändamålet (yrk. 2).U t s k o t t e t har behandlat yrkanden som tarsikte på att inrätta en Östersjöakademi i (bet. 1994/95:UbU15,1996/97:UbU9). Liksom tidigare avstyrker utskottet även det nu föreliggandeförslaget. Likaså avstyrks förslaget om en motsvarande akademi i Värmdö.Utskottet erinrar än en gång, såvitt avser yrkandet om , om att detstår universiteten fritt att själva organisera sin verksamhet och därvidbesluta om centrumbildningar. Utskottet vill i sammanhanget peka på att mångasvenska högskolor samarbetar med universitet i , såväl när detgäller forskning som projekt med syfte att utveckla kurser ochutbildningsprogram. fördelar efter ansökan särskilda medelför samarbete mellan svenska universitet och universitet i nordöstra ,de baltiska länderna och . Utskottet vill även erinra om att Sverigedeltar i projektet , vars syfte är att framför allt ge kurser isamhällsvetenskap och ekonomi vid de baltiska universiteten.Statens uppgift, framhålls det i motion 1996/97:T917 (kd), är att stöttaforskning på det informationstekniska området och lyfta fram exempel påanvändning av IT. Det gäller att påskynda och underlätta användningen av IT isamhället (yrk. 18).Ut s k o t t e t avstyrker bifall till yrkandet, främst med hänvisning tillriksdagens beslut om IT-politiken (prop. 1995/96:25, yttr. UbU5y,bet. TU19, rskr. Som utskottet ser det ligger beslut i linje med motionärens nu aktuella önskemål. Utskottet villtillägga att regeringen i de båda senaste budgetpropositionerna (utg.omr. 16)ägnat särskilt utrymme åt redovisning av åtgärder på IT-området när det gällersåväl forskning som utbildning. Som exempel på en sådan åtgärd får betraktasinrättandet vid /och av enforskarskola i teleinformatik, som bedrivs i samarbete med Kungl. Utskottets intryck är att flertalet universitet ochhögskolor är mycket aktiva vad gäller användning av IT i undervisningen. Likasåhar utskottet erfarit att användningen av IT är en central del vid uppbyggandetav den nya högskolan i motion 1997/98:Ub462 (s) föreligger ett förslag att inrätta ettindustrihistoriskt centrum och industriellt utvecklingscentrum i , ivilket bör medverka. Staten bör vara beredd att geerforderligt stöd för verksamheten, skriver motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker motionen.I motion 1997/98:Ub443 (c) yrkas att får universitetsstatus.Motionären ger en utförlig motivering för detta.U t s k o t t e t noterar att högskolorna i , och samtMitthögskolan gemensamt har ansökt hos regeringen att fåuniversitetsstatus. skall före inkomma medyttrande i ärendet. bör inte uttala sig i denna fråga, varförutskottet avstyrker bifall till motionen. beträffande invandrarkunskap i högre utbildningatt avslår motion 1997/98:Ub471,2. beträffande ANT-kunskap i högre utbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub231 yrkande 1 och 1997/98:Ub403,res. 1 (kd)3. beträffande betydelsen av humaniora i högre utbildningatt avslår motion 1997/98:Ub489 yrkande 10,4. beträffande utredning om yrkesutbildningaratt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 23,res. 2 (m, mp)5. beträffande informationsmaterial om högskoleutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 30,6. beträffande basårsutbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Ub806 yrkandena 1 och 2 samt1997/98:A806 yrkande 15,res. 3 (fp)7. beträffande dansutbildningenatt avslår motion 1997/98:Kr306 yrkande 8,8. beträffande sjöbefälsutbildningenatt avslår motionerna 1997/98:Ub454 och 1997/98:T623 yrkande 5,9. beträffande utbildning för röntgensjuksköterskoratt avslår motion 1997/98:Ub453,10. beträffande förskollärarutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkandena 4 och 5,res. 4 (mp) - delvis11. beträffande specialpedagogisk kompetens i gymnasieskolanatt avslår motion 1997/98:Ub281 yrkande 8,12. beträffande språkvårdare i journalistutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub802 yrkande 5,13. beträffande högskollärarutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 22,res. 4 (mp) - delvis14. beträffande vuxenpedagogisk utbildningatt avslår motion 1997/98:Kr601 yrkande 8,15. beträffande kompletterande utbildning för bibliotekarieratt avslår motion 1997/98:T912 yrkande 15,16. beträffande dramapedagogutbildning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub414 och 1997/98:Ub488,res. 5 (v)17. beträffande utbildning för TV-journalisteratt avslår motion 1997/98:Ub449,18. beträffande Naprapathögskolanatt avslår motion 1997/98:Ub437,19. beträffande utbildning av svenska tolkaratt avslår motion 1997/98:Ub474 yrkande 16,20. beträffande miljökunskap i högskoleutbildningenatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 29,res. 4 (mp) - delvis21. beträffande skuldsaneringsrätt som ämneatt avslår motion 1997/98:Ub472,22. beträffande idrottsforskning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub419, 1997/98:Kr510 yrkandena 8 och 9samt 1997/98:Kr511 yrkandena 2 och 3,23. beträffande miljöskyddsforskning m.m.att avslår motion 1997/98:Ub807 yrkandena 50 och 51,res. 4 (mp) - delvis24. beträffande kommunikationsforskningatt avslår motion 1997/98:Ub421,25. beträffande forskning om kyla m.m.att avslår motion 1997/98:Ub476,26. beträffande professur i aluminiumteknik m.m.att avslår motion 1997/98:Ub434,27. beträffande Östersjöakademiatt avslår motionerna 1997/98:Ub423 och 1997/98:Ub808 yrkande 2,28. beträffande forskning inom det informationstekniska områdetatt avslår motion 1996/97:T917 yrkande 18,29. beträffande industrihistoriskt centrum och industrielltutvecklingscentrum i Eskilstunaatt avslår motion 1997/98:Ub462,30. beträffande avslår motion 1997/98:Ub443.Stockholm den 3 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (),(), (), () och MarieWilén (c). ANT-kunskap i högre utbildning (mom. 2)() anför:Av motion 1997/98:Ub403 framgår att undersökningar ger vid handen att elever iårskurs 9 känner stort missnöje med den information de erhållit om . Jaginstämmer i motionärernas uppfattning att bl.a. den bristfälliga utbildning somlärarna fått om är en bidragande orsak till detta. Brister i kunskaperna omANT föreligger också hos den personal som skall ta hand om elever som blirföremål för sociala myndigheters agerande. Situationen är så allvarlig attriksdagen genom ett uttalande om krav på ANT-kunskap i högre utbildning förmårregeringen att föranstalta om sådana åtgärder att de närmastutbildningsansvariga på myndighetsnivå ser till att utbildning om verkligenges för blivande lärare och läkare samt annan vårdpersonal.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 2 borthemställa2. beträffande ANT-kunskap i högre utbildningatt med anledning av motionerna 1997/98:Ub231 yrkande 1 och1997/98:Ub403 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Utredning om yrkesutbildningar (mom. 4)(), (), (), ()och () anför:Vi instämmer i vad som anförs i motion 1997/98:Ub807 om de högreyrkesutbildningarnas situation efter det att dessa fördes över till högskolan.Vi är inte alls övertygade om att t.ex. lärarutbildningen gagnades av denreformen, som är tjugu år gammal.