bet · GL01BoU4 · 1998-02-05 00:00:00 — Innebördeni förslaget bör vara att enkelt åtgärdade hinder mot tillgängligheten ioffentliga lokaler och på allmänna platser skall vara undanröjda senast år2005. Det bör understrykas att frågor om innebörden och omfattningen av ettsådant lagförslag redan är väl utredda. fanns inomRegeringskansliet ett färdigutformat förslag till komplettering av plan- ochbygglagen. Utskottet förutsätter därför att ett lagförslag kan läggas fram förriksdagen under innevarande år.Utskottet instämmer även i vad som i motionerna anförts om vikten av atthandikapporganisationerna bereds tillfälle att medverka i olika delar av ettbyggprojekt. Det är angeläget att organisationernas sakkunskap tas till vara påett så tidigt stadium som möjligt under byggprocessen. Regeringen bör såledesöverväga hur handikapporganisationerna och de lokala handikappråden skall kunnages en mer aktiv roll såväl i den övergripande fysiska planeringen som vidplaneringen av enskilda byggprojekt där tillgänglighetsfrågorna kan habetydelse.Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1997/98:Bo231 (v) yrkandena 9och 10, 1997/98:Bo508 (s) yrkandena 1 och 2, 1997/98:Bo536 (fp) yrkandena 3 och6, 1997/98:So410 (c) yrkande 1, 1997/98:So443 yrkandena 5 och 6 samt1997/98:So444 (v) yrkande 10 anfört om tillgängligheten för funktionshindradebör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande tillgängligheten för funktionshindradeatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo231 yrkandena 9 och 10,1997/98:Bo508 yrkandena 1 och 2, 1997/98:Bo536 yrkandena 3 och 6,1997/98:So410 yrkande 1, 1997/98:So443 yrkandena 5 och 6 samt1997/98:So444 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäder (mom. 5)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med?Bostadsutskottet kan? och slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet anser att det är angeläget att resultatet av det arbete somunder bedrivits vid med att ta fram förslag till sy-stem för miljö- och kvalitetsdeklarationer nu kommer till praktisktillämpning. skall slutredovisa sitt arbete för regeringen i mars1998. Regeringen bör därefter skyndsamt ta ställning till de förslag somredovisats med målsättningen att fastställa en tidplan för införandet av systemmed den inriktning som förordats i de aktuella motionerna. Utgångspunkten förarbetet bör vara att ett system skall kunna komma till praktisk tillämpningredan fr.o.m. år 2000.Det är i sammanhanget angeläget att understryka vikten av att det miljö- ochkvalitetsvärderingssystem för bostäder som tas fram verkligen utgår från enhelhetssyn på miljöanpassningen och energianvändningen samt ettlivscykelsperspektiv för byggnaden och de använda byggmaterialen. Enutgångspunkt för systemet måste också vara att enhetliga och enklavärderingsmetoder ligger till grund för bedömningen. Syftet bör således varaatt undvika att ett flertal olika konkurrerande system utvecklas eller attolika värderingsmetoder används för olika byggmaterial. Målsättningen börsammanfattningsvis vara att konsumenterna skall fåtillgång till ett informativt och enhetligt system för miljö- ochkvalitetsdeklaration av bostäder.Vad utskottet anfört ovan med anledning av motionerna 1997/98:Bo221 (mp)yrkande 1, 1997/98:Bo521 (s), 1997/98:Bo523 (c) yrkande 4 och 1997/98:Bo527 (v)yrkande 5 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäderatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo221 yrkande 1,1997/98:Bo521, 1997/98:Bo523 yrkande 4 samt 1997/98:Bo527 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med?Bostadsutskottet har? och slutar med "Motionen avstyrks? bort ha följandelydelse:Även om flera åtgärder vidtagits för att skapa förutsättningar för en godinomhusmiljö är detta enligt utskottets mening inte tillräckligt. Ett exempelpå en i och för sig bra och nödvändig åtgärd är den obligatoriskaventilationskontrollen, som kan bidra till att påskynda arbetet med attlokalisera hus med en dålig inomhusmiljö. Detta förutsätter emellertid attgällande bestämmelser om kontrollintervall och kontrollmetoder efterlevs.Det är angeläget att nu gå vidare med fler offensiva åtgärder med en bredareinriktning för att uppfylla kravet på att våra bostäder och byggnader skallutgöra sunda miljöer. Förslaget i motion 1997/98:Bo221 (mp) om ettmiljövärderingsinstitut som vid återkommande tillfällen gör besiktningar avolika typer av byggnader bör mot denna bakgrund övervägas och konkretiseras.Som förordas i motionen är en lämplig ordning att ett särskilt institut -?Svensk Husprovning AB? - förslagsvis genomför olika hälso- ochmiljörelaterade undersökningar i byggnaderna. Formerna för institutetsverksamhet bör utvecklas successivt och först på - när kontrollenvisat sig fungera och få acceptans - bör lagstiftning om obligatorisk kontrollövervägas.I det längre perspektivet kan det bli aktuellt att med somförebild införa någon form av krav på ?ombesiktning? ombyggnaden inte fyller uppställda krav. En möjlig sanktionsåtgärd när brister imiljön kunnat konstateras är att hyresgästerna föreläggs att betala hyrornatill ett spärrat konto tills rättelse skett.Det bör ankomma på regeringen att vidare överväga hur formerna för ettmiljövärderingsinstitut bör utvecklas. Vad utskottet nu med anslutning tillförslaget i motion 1997/98:Bo221 (mp) yrkande 2 anfört om att tillskapa ett?Svensk Husprovning AB? bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande Svensk Husprovning ABatt med anledning av motion 1997/98:Bo221 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Kvalitetsbestämningen (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Frågor om? ochpå s. 16 slutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Grundläggande för att en byggnad efter färdigställandet skall svara mot högtställda kvalitetskrav är den kvalitetsbestämning som sker redan vidprojekteringen. I detta skede läggs kvaliteter fast i fråga om så väsentligakrav som tillgänglighet, barnsäkerhet, materialval m.m. Det finns emellertidflera oroande tecken på att kvalitetsbevakningen i projekteringsstadietförsämrats förändringarna i PBL medförde att ansvaret idetta avseende helt överläts till byggherren. Enligt den utvärdering somBoverket genomfört av byggkontrollen anser bl.a. många kommunala handläggareatt så är fallet.Genom att kvalitetsbestämningen helt sker genombyggherrens försorg saknar kommunen och intresseorganisationer möjlighet attbevaka att olika samhälls- och kvalitetsintressen blir tillgodosedda. I detbyggsamråd som enligt PBL skall genomföras innan byggnadsarbetena påbörjas ärdet ofta för sent att påverka utformningen av byggnaden. Med den ordning som råder inskränker sig det kommunala inflytandet till att bevaka att denkontrollplan som upprättas följs. Utskottet instämmer i förslaget i motion1997/98:Bo527 (v) om att samråd bör ske redan i projekteringsstadiet mellankommunen, allmänna intressen och den berörda byggherren för att tillgodose kravpå tillgänglighet och bästa möjliga kvalitet enligt de egenskapskrav som lagenföreskriver.Regeringen bör återkomma till med förslag i enlighet med vadutskottet ovan förordat om hur kvalitetsbestämningen bättre skall kunna säkrasså att samhällets krav blir tillgodosedda. Vad utskottet nu med anslutning tillmotion 1997/98:Bo527 (v) yrkande 4 anfört om kommunernas inflytande överkvalitetsbestämningen på projekteringsstadiet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kvalitetsbestämningen under projekteringstidenatt med anledning av motion 1997/98:Bo527 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Kraven på resurshushållning (mom. 8)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Motsvarandemotionsförslag? och slutar med ?yrkandena 1 och 2? bort ha följande lydelse:Insikten om att samhället måste ställas om i riktning mot enkretsloppsanpassning av i princip all verksamhet har fåtten allt större spridning. Det är nödvändigt att denna insikt även får genomslagi de regelverk som styr samhällsutvecklingen. Kraven på ekologiskt byggande äremellertid inte tillräckligt tydliga i byggnadslagstiftningen. Det finns därförett behov att revidera och komplettera gällande regler med utgångspunkten attekologiska principer, kretsloppsanpassning och resurshushållning bör tillämpasvid allt byggande. Ett steg i ett sådant arbete är att samordna de tekniskaegenskapskraven på byggnader som finns i BVL med krav på ett ekologiskt riktigtutförande.Utskottet ställer sig mot denna bakgrund bakom förslaget i motion1997/98:Bo527 (v) om att en komplettering av 2 § BVL bör göras så att detekniska kraven på en byggnad även omfattar resurshushållning och en ekologisktinriktad kretsloppstillämpning i sin helhet. Dessutom bör ges iuppdrag att utforma tillämpningsföreskrifter som står i överensstämmelse meddetta krav. Det kan bl.a. vara fråga om föreskrifter om urinseparering,kompostering eller tillvaratagande av s.k. gråvatten. Målsättningen bör varaatt tillämpningsföreskrifterna skall ha omarbetats med denförordade utgångspunkten.Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att föreläggariksdagen ett förslag om komplettering av BVL i enlighet med vad som nuförordats och ge i uppdrag att påbörja omarbetningen avtillämpningsföreskrifterna. Vad utskottet förordat med anledning av motion1997/98:Bo527 (v) yrkandena 1 och 2 bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande kraven på resurshushållningatt med anledning av motion 1997/98:Bo527 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. för energihushållning (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med ?Krav på? ochslutar med ?avstyrks således? bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i vad som anförts i de aktuella motionerna om attmöjligheten till energihushållning i samband med ombyggnad bör tas till vara istörre utsträckning än vad som är fallet . Med enkel och utprövad teknikkan byggnader som är i behov av reparation och ombyggnad göras energieffektiva.Fönsterbyte och tilläggsisolering i samband med ombyggnad kan ge en värdefullenergibesparing.Som framhålls av motionärerna saknar särskilda byggregler förombyggnad. I flera andra länder har däremot införts regler som begränsatenergianvändningen efter en ombyggnad. Utskottet ställer sig bakommotionsförslagen om att byggregler för energihushållningsåtgärder i samband medombyggnad bör införas även i . Regeringen bör således uppdra åt Boverketatt påbörja arbetet med tillämpningsföreskrifter till BVL med denna inriktning.Vad utskottet med anledning av motionerna 1997/98:Bo510 (s) och 1997/98:Bo540(c) anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande ombyggnadsföreskrifter för energihushållningatt med anledning av motionerna 1997/98:Bo510 och 1997/98:Bo540 somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Kraven på ventilation (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Bostads-utskottet delar? och på s. 19 slutar med ?inte erforderligt? bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet instämmer i förslaget om att bestämmelserna för ventilationbehöver ses över. De system med mekanisk ventilation som vanligen använts underde senaste årtiondena har visat sig medföra stora problem, bl.a. ökad risk förallergier och luftvägsinfektioner. Det finns, som framhålls i motionen, kunskapom andra lösningar som har visat sig vara effektivare, hälsosammare och mindrekostnadskrävande än mekanisk ventilation.Den traditionella självdragsventilationen är en väl beprövad teknik som ärfullt möjlig att utveckla och anpassa efter dagens energi- och komfortkrav.Gällande bestämmelser för ventilation lägger dock i flera avseenden hinder ivägen för en sådan utveckling. Det är därför angeläget att en översyn görs avbestämmelserna med syfte att underlätta utvecklingen avsjälvdragsventilationen. I detta sammanhang finns även anledning att genomföraen granskning av arbete med ventilationsfrågor samtventilationsindustrins påverkan på utvecklingen inom området. Det bör ankommapå regeringen att ta initiativ till den förordade översynen.Vad utskottet ovan med anledning av motion 1997/98:Bo519 (c) anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande kraven på ventilationatt med anledning av motion 1997/98:Bo519 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Gränsvärden för buller (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?Utskottetdelar? och slutar med ?4 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet delar den oro för det tilltagande bullret i vårt samhälle somkommer till uttryck i motion 1997/98:Jo783 (fp). Vi omges i det dagliga livetså gott som ständigt av en mer eller mindre störande ljudmatta. De platser därman kan finna tystnad och stillhet blir alltmer sällsynta och svårtillgängliga.Bullret har härigenom kommit att bli det miljöproblem som på ett påtagligt ochdirekt sätt berör flest människor. Starka skäl talar enligt utskottets meningdärför för att åtgärder nu måste sättas in för att dämpa bullret. Genom attåtgärder mot buller ofta är billiga, förutsatt att åtgärderna sätts in ,finns det goda förutsättningar att minska bullret i vår miljö. Däremot är deti allmänhet både dyrt och svårt att i efterhand förbättra dålig ljudmiljö.Den målsättning som gäller är att bullernivån i vår boendemiljö inteskall överstiga . Det innebär att det inte är särskilt tyst ens om måletuppnås. Som ett alternativ till målet om lades i betänkandetHandlingsplan mot buller (SOU 1993:65) fram ett förslag som innebar att enhögre ljudnivå om kunde accepteras på en eller ettbostadsområdes ena sida förutsatt att bullernivån på den andra - tysta - sidanmaximalt uppgår till 45 dB.Det kan enligt utskottets mening finnas födelar med att införa ett på dettasätt formulerat nytt mål. Även om målet kan komma att medföra en något högrebullernivå på en ena sida kommer detta att kompenseras med att deboende alltid garanteras att bullernivån på den andra sidan ligger på en lägrenivå än . Den nivå om högst som det här är fråga om är dessutom såsatt att den av de allra flesta kommer att upplevas som en väsentligförbättring. Som framhålls i motionen kan den flexibilitet som det nya måletger dessutom medverka till att göra det lättare att åstadkomma förbättringar imånga bostadsområden där en generell sänkning till kan vara mycket svåratt uppnå. I sammanhanget bör också framhållas att den flexibilitet ibullermålen för den yttre miljön som här förordats inte innebär att de gränsersom finns för den inre miljön i något avseende skall höjas. Det kannaturligvis inte bli fråga om att tolerera en högre ljudnivå inne inomhus.Vad utskottet nu med anledning av motion 1997/98:Jo783 (fp) yrkande 4 anförtom det s.k. 65/45 dB-målet bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande gränsvärden för bulleratt med anledning av motion 1997/98:Jo783 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Ljudklassning av bostäder (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?När det? ochslutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:En svensk standard för ljudklassning av bostäder har arbetats fram.Det innebär att de grundläggande förutsättningarna för att få till stånd enenhetlig ljudklasssning av våra bostäder nu föreligger. I en situation där detfinns anledning att på alla sätt verka för en bättre ljudmiljö i såväl boendetsom i samhället i sin helhet är det enligt utskottets mening därför befogat attvidta åtgärder för att få till stånd en allmän ljudklassning avbostadsbeståndet. Som framhålls i motion 1997/98:Jo783 (fp) torde intetillkomsten av en standard i sig vara tillräckligt för att åstadkomma detta.Utskottet delar mot bakgrund härav uppfattningen i motionen att åtgärder numåste vidtas för att stimulera en ljudklassning av bostäderna. Det kan t.ex.vara fråga om information till bostadsproducenter, fastighetsägare, hyresvärdaroch bostadskonsumenter. I takt med att kunskaperna om värdet av enljudklassning tilltar torde också efterfrågan på ljudklassade bostäder öka. Detkan i sin tur förväntas leda till att ljudmiljön i våra bostäder förbättras.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion 1997/98:Jo783 (fp)yrkande 6 anfört om en ljudklassning av bostadsbeståndet bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande ljudklassning av bostäderatt med anledning av motion 1997/98:Jo783 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Utökat producentansvar (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med ?Kretslopps-delegationen har? och slutar med ?avstyrks sålunda? bort ha följande lydelse:Utskottet delar de strävanden som ligger till grund för förslagen i motion1997/98:Bo539 (c) - att skapa en god och långsiktigt hållbar stadsmiljö. Somframhålls i motionen har ett omfattande arbete med att utveckla stadsmiljön idenna riktning också inletts i kommuner, stadsdelar och bostadsområden. Inteminst har Agenda 21-arbetet lett till att också frågor om stadens miljö ochutveckling lyfts fram. En grundförutsättning för att arbetet skall leda tillönskat resultat är att det finns ett lokalt engagemang och att vidtagnaåtgärder har en förankring i kommunen liksom hos bostadsföretag och boende.Samtidigt har staten att svara för att förutsättningar för ett lokaltinflytande och ett lokalt arbete föreligger. Det innebär bl.a. att samhälletmåste ta ett övergripande ansvar för gemensamma frågor som är av betydelse förutvecklingen av stadsmiljön.I motion 1997/98:Bo539 (c) lyfts producentansvaret i byggsektorn och ansvaretför forskning och utveckling på stadsmiljöområdet fram som exempel på frågordär samhället måste ta ett fortsatt övergripande ansvar. Utskottet delar dennauppfattning. Även enligt utskottets mening bör sålunda producentansvaret utökasför varor och produkter som kommer till användning i byggandet och boendet.Också när det gäller forskningen och utvecklingen i stadsmiljöfrågor bör detstatliga ansvaret läggas fast i enlighet med förslaget i motionen. Det innebäratt det arbete som pågår med anledning av framlagda utredningsförslagavseende producentansvaret och byggnadsforskningen bör vägledas av vadutskottet anfört.Vad utskottet nu med anslutning till motion 1997/98:Bo539 (c) yrkande 1anfört om ett utökat producentansvar för byggsektorn samt det offentligasansvar för forskning och utveckling om bl.a. stadsmiljön bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande utökat producentansvaratt med anledning av motion 1997/98:Bo539 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Sammanfattning........................................1Motionerna m.m........................................1Utskottet.............................................5Inledning 5Elöverkänslighet 5Frågor avseende mobiltelefoni 10Frågor om tillgänglighet 11Miljö- och kvalitetsdeklarationer av bostäder m.m. 13Energihushållning vid ombyggnad 17Krav på ventilation 17Åtgärder mot buller 19Övriga frågor om egenskapskrav m.m. 21Hemställan 23Reservationer........................................251. Regler för uppförande av mobiltelefonsändare (mom. 2) (fp) 252. Tillgängligheten för funktionshindrade (mom. 3) (c, fp, v, mp) 263. Miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäder (mom. 5) (c, v, mp) 274. (mom. 6) (mp) 285. Kvalitetsbestämningen (mom. 7) (v) 296. Kraven på resurshushållning (mom. 8) (v, mp) 297. för energihushållning (mom. 9) (c) 308. Kraven på ventilation (mom. 10) (c) 319. Gränsvärden för buller (mom. 13) (fp) 3110. Ljudklassning av bostäder (mom. 14) (fp) 3211. Utökat producentansvar (mom. 16) (c) 33