bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — I propositionen anförs - som när-mare framgår i avsnitt 3 i betänkandet - att kravet på regionalt hänsynsta-gande bör innebära bl.a. att myndigheterna åläggs att samråda med andramyndigheter vid organisationsförändringar. Det bör enligt vad som sägs ipropositionen leda till att förhållandet mellan myndigheterna och länsstyrel-sen klargörs och att myndigheterna på central nivå i ökad utsträckning sökersamverkanslösningar med andra myndigheter.När det så gäller yrkandet om att verksamheten med s.k. medborgarkontorskall permanentas konstaterar utskottet att fattadebeslut om att försöksversamheten skall pågå till . En arbets-grupp inom följer arbetet. I det av godkändabetänkandet /97:KU9 antecknade att möjligheter-na till ytterligare utvidgning av försöksverksamheten skulle tas upp i utvär-deringsarbetet. Det finns enligt utskottets mening skäl att avvakta den utvär-deringen innan tar ställning till om verksamheten med medborgar-kontor skall vara permanent eller ej.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna A21 och A460 (c), A33(fp), A22 (kd) och A29 (c) i de delar som avses.Utskottet instämmer, när det gäller det lokala utvecklingsarbetet, i flera av dsynpunkter som framkommer i motionerna. Således är åtgärder för byaut-veckling och uppmuntran till byalag av stor betydelse för gles- och lands-bygden. Dessa frågor påkallar dock inte något initiativ från . Rege-ringen har beviljat Hela ska leva utökade resurserför 1998 och har för avsikt att bevilja rådet 9,5 miljonerkronor . Därmed är motion A22 (kd) i den delen tillgodosedd. Motio-nerna A54 och A457 (mp), A22 och A403 (kd) och A247 (c) avstyrks meddet anförda i berörda delar. - Utskottet berör frågor om byautveckling även iavsnitt 1.Däremot vill utskottet på föreliggande underlag inte ställa sig bakom begäranom kommunala bygdeplaner. När det gäller en utredning om konsekvenserav medlemskapet i EU respektive EMU vill utskottet hänvisa till att sådanautredningar gjorts. Här kan nämnas forskningsprogram hos Institutet förregionalforskning () för . Där analyseras särskilt EU-medlemskapets regionala konsekvenser. För programområdet Kvinnor ochmän i dialog om regionernas framtid finns ett separat forskningsprogram somSIR publicerat i samarbete med NUTEC/NCR. Det är därför nu inte nödvän-digt med en sådan utredning som motionärerna efterlyser. Särskilda åtgärderför sysselsättning och utveckling i län är vidare i första hand en frågaför de regionala instanser som anförtrotts befogenheter på området. Motio-nerna A406 (s), A457 (mp) och A433 (c) i berörda delar avstyrks med detta.Slutligen i detta avsnitt tar utskottet ställning till de motioner som särskiltavser skärgårdsfrågor.Utskottet instämmer i det som anförs i motionerna A33, A429 och delar avA455 (alla fp) om att de som bor och arbetar i skärgården måste ha godavillkor. Som anförs i motionerna A22 och A459 (kd), och Sk609 yrkande 1delvis (m) är också fiskerinäringen och tillgången till annan sysselsättningviktig för dem som bor och verkar i skärgårdarna. Goda kommunikationer,service, skolor och - som redan nämnts - en levande turism har också storbetydelse för skärgårdens befolkning. Detta gäller både året om-boende ochde som bor och arbetar i skärgårdarna . Inriktningen av arbetetmed skärgårdsfrågorna måste vara den nu angivna. Något särskilt uttalandeom detta är dock inte nödvändigt. Motionerna avstyrks därför i berörda delar.En motion tar upp frågan om effekterna av nedläggningar eller sammanslag-ningar av offentliga verksamheter. Liknande frågor har behandlats fleragånger i utskottet (se t.ex. bet. 1991/92:AU13 och bet. 1996/97:AU2). I dettabetänkande behandlas frågan närmare i avsnitt 3, till vilket hänvisas. Här kandock framhållas att regeringen i propositionen anger att kraven på att myn-digheter skall ta regionala hänsyn framöver kommer att preciseras i före-skrifter. Utskottet underströk särskilt vikten av att beslut omomstrukturering av statlig verksamhet föregås av kartläggning, analyser ochbedömningar från regionalpolitisk utgångspunkt. Denna ståndpunkt gällerfortfarande. Det krävs en helhetssyn och långsiktighet i planeringen för attservicen och sysselsättningen skall upprätthållas på god nivå. Eftersom ut-skottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen beträffandeorganisation och lokalisering av statlig verksamhet av den innebörden, vilketockså blev beslut (rskr. 106), är det nu inte nödvändigt med nå-gon åtgärd i denna fråga. Utskottet utgår från att den angivnaståndpunkten beaktas i de sammanhang frågan uppkommer.Med detta avstyrker utskottet motion A455, yrkande 7 (fp).Den nu behandlade frågan anknyter till behovet av att statliga myndigheteroch andra aktörer som är verksamma i skärgården samordnar sina verksam-heter och samarbetar där så är möjligt och lämpligt. Detta tas upp i motio-nerna A22 (kd) och A405 (m). Det förda resonemanget om helhetssynoch långsiktig planering är tillämpligt även här; det är viktigt att kortsiktiglösningar inte tillgrips. Något särskilt initiativ är dock inte nödvändigt. Ut-skottet är inte berett att ställa sig bakom att en ny myndighet inrättas församordningsändamål, såsom ett statligt skärgårdsråd. Motionerna bör därföravslås.Motionsyrkanden om ett vidgat skärgårdsbegrepp ur stödområdessynpunktavslogs av och återigen . Utskottet anteck-nade då att skärgården ses som en speciell typ av landsbygdsområde och attlänsstyrelserna för att främja en enhetlig praxis vid bedömningen av vilkaområden som utgör glesbygd eller landsbygd skall samråda med och de angränsande länens länsstyrelser. Utskottet anförde vidare somsin mening att den länsvisa bedömningen och det redovisade samrådsförfa-randet var en rimlig ordning. Utskottet har inte ändrat uppfattning. Motio-nerna A456, A22, A47 och A451 i berörda delar avstyrks med detta. Det är -som närmare behandlats på annan plats i detta betänkande - inte heller aktu-ellt med ändringar av reglerna för regionalpolitiskt stöd (jfr avsnitt 4.2).Motion A455 yrkande 8 avstyrks därför.Utskottet ser inte något behov av att frågan om en särskild "skärgårdslag"utreds. Inte heller det som i motion Sk609 anförs om en nationell skolpeng ärav den arten att utskottet vill ställa sig bakom det. Motionerna A451 yrkande1 (c) och Sk609 yrkande 5 (m) avstyrks därför.Frågor om översyn av jordförvärvslagstiftningen och fastighetsskatt be-handlas i detta betänkande i avsnitt 2.8. Som där närmare redovisas har riks-dagens bostadsutskott ansett att det finns behov av en uppföljning av hurjordförvärvslagen tillämpas och en analys av om lagen behöver ändras. har också utgått från att en sådan uppföljning görs utan någotsärskilt tillkännagivande till regeringen om detta. Arbetsmarknadsutskottetansluter sig till den bedömningen. Som också närmare anges i avsnitt 2.8 ärfrågan om fastighetsbeskattningen under utredning (dir.1998:20). Utredningen skall bl.a. överväga om det finns något lämpligt sättatt förbättra villkoren för fastboende i attraktiva kustområden. Utredningensarbete bör avvaktas innan tar ställning till frågor om fastighets-skatten för dem som bor i skärgården. Motionerna A22 yrkande 25 och 26(kd) samt Sk609 yrkande 1 (m) delvis avstyrks med detta.6. EG:s strukturfonderI detta avsnitt behandlas dels regeringens proposition i den del den avserEG:s strukturfonder, dels revisorers förslag angående regional-politiskt stöd efter EU-medlemskapet.6.1 AllmäntUtskottet har i samband med behandlingen av regeringens budgetpropositionmed förslag på utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling (bet.1997/98:AU2) lämnat en relativt utförlig bakgrundsbeskrivning av EG:sstrukturfonder och förslag till förändringar som har diskuterats inför nästaprogramperiod. Den information som ges där har fortfarande aktualitet.PropositionenSveriges medlemskap i och möjligheter att ta del av den gemensammaregional- och strukturpolitiken har inneburit en betydande ökning av resur-serna för regionalt och lokalt utvecklingsarbete. En koncentration av insat-serna bör eftersträvas.Sverige bör inrikta sig på att inom ramen för en minskad totalbudget få etti relation till andra medlemsländer rättvist återflöde av strukturfondsmedeloch verka för en ökad decentralisering av programarbete m.m. för olikaregional- och strukturpolitiska åtgärder.Åtgärderna bör inriktas på att åstadkomma regional balans, understödjasysselsättningstillväxt, stärka konkurrenskraften hos främst småföretagen ochpå kompetensutveckling.MotionenModeraterna anför i motion A20 följande. Partiet konstaterar först att detinte nödvändigtvis är så att en nationell medfinansiering av projekt som kanfå EU-stöd är den optimala användningen av de offentliga medlen. Partietanser att stödet från har starka selektiva drag. Karaktärenpå EU-stödet strider därmed mot de principer förordar för enpolitik som kan främja en allsidig utveckling i alla delar av . Starkaskäl talar för att skall ta emot resurser som vårt land har rätt till.är viktigt att resurserna används på ett så generellt sätt som möjligt. På längsikt är det angeläget att genom ett målmedvetet arbete inom EU växla utstödet mot en motsvarande lägre svensk EU-avgift. Det regionala samarbetetblir mest effektivt om det sker i varierande former och i enlighet med despecifika behov samarbetet avser att tillgodose (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeDen gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instru-mentet för att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utvecklingmellan regionerna i EU. På så sätt kan också en ökad grad av sammanhåll-ning skapas i unionen. Minskade regionala skillnader är en nödvändighet omalla regioner inom unionen till fullo skall kunna dra nytta av den gemen-samma inre marknaden.Utskottet delar regeringens uppfattning att en koncentration av insatserna iEG:s struktur- och regionalpolitik bör ske till de ekonomiskt och socialt mesteftersatta regionerna. Liksom regeringen förordar utskottet också att Sverigesträvar efter att inom en minskad totalbudget öka återflödet av struktur-fondsmedel till landet.Utskottet delar helt regeringens uppfattning om inriktningen av EG:sstruktur- och regionalpolitik. Motion A20 avstyrks i berörda delar.6.2 Förenklad administrationPropositionenRegeringen bedömer att strukturfondsprojekten givit goda erfarenheter ochatt verksamheten med programmen har inneburit en vitalisering av det regio-nala utvecklingsarbetet. Det är ännu för tidigt att dra några säkra slutsatserom programmens effekter enligt de halvtidsutvärderingar som presenterats.Utrymme för förbättringar finns dock vad gäller administrativa rutiner ochsamspelet mellan de många berörda myndigheterna. De utvärderingar somgjorts tar bl.a. upp behov av förändringar i roll- och ansvarsfördelningenmellan olika myndigheter. Därför kan det finnas skäl till att redan underinnevarande period vidta förändringar. Regeringen kommer att ta initiativ tillatt åstadkomma förenklingar och effektiviseringar av verksamheten.MotionerFlera motioner tar upp behovet av att förenkla administrationen runt EU:sstrukturfonder.Centerpartiet menar i partimotion A21 att regelverket för är krångligt. Det är angeläget att eftersträva enklare och klarare regelverk med färre nivåer (yrk. 41 delvis).Folkpartiet pekar i kommittémotion A33 på behovet av att minska byrå-kratin vid hanteringen av strukturfonderna (yrk. Partiet menar att detfinns en fara att administrationen växer sig alltför stor, vilket kan verkahämmande på en naturlig utveckling av småföretagandet.Även efterlyser i kommittémotion A22 en förenkladadministration och organisation för hanteringen av (yrk.6).I motion A23 föreslår andre vice talman () förenkling ocheffektivisering av programadministrationen (yrk. Länsstyrelserna bör fåöverta utbetalning av strukturfondsmedel för att komma ifrån den okla-ra situationen när en myndighet beviljar stöd och en annan beslutar om ut-betalning. På detta sätt skulle administrationen även vinna i effektivitet,anser motionären.Barbro () anser i motion A11 (yrk. 2 och 7) att det måste blienklare att ansöka om strukturfondsmedel. Små organisationer och förening-ar kan ha svårt att sätta sig in i ansökningsförfarandet, som dessutomkan variera beroende på vilken myndighet som är ansvarig.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att regeringen gör de förändringar som den bedömer ärpåkallade för att hanteringen av strukturfondsmedlen skall bli så effektiv sommöjligt. Utskottet anser dock att större förändringar i organisationen kringstrukturfondsarbetet bör vänta till nästa programperiod för åren 2000-2006.Förändringar vad gäller exempelvis utbetalningsansvar måste också godkän-nas av Europeiska kommissionen. Eftersom kommissionens förslag medförändringar för nästa period, som presenteras i avsnitt 6.3 Strukturfonderna- kommande programperiod, är relativt genomgripande kommer det mestaatt då behöva omprövas. Utskottet avstyrker därmed motionerna A11, A21,A22, A23 och A33 i berörda delar.6.3 Strukturfonderna - kommande programperiodBakgrundEU-kommissionen har lämnat ett förslag till nytt regelverk för regio-nal- och strukturpolitiken som skall gälla . Kommissionens för-slag är att strukturpolitiken koncentreras till de ekonomiskt mindre utveckla-de länderna eller regionerna, att strukturfondsinsatserna effektiviseras samtatt regelverk, genomförande m.m. förenklas.Antalet mål föreslås minska från nuvarande sju till tre och gemenskapsini-tiativen från nuvarande tretton till tre. Av de föreslagna målen är två geogra-fiska och ett horisontellt. De tre föreslagna gemenskapsinitiativen inriktas pågränsöverskridande och transnationellt samarbete, landsbygdsutvecklingsamt mänskliga resurser. Enligt kommissionens uppfattning bör omfattning-en av de geografiska målen reduceras från nuvarande51 % till av folkmängden i unionens nuvarande medlemsländer.Det nya mål 1 föreslås omfatta regioner med en BNP/invånare som är läg-re än av EU-genomsnittet. Därutöver skall målet omfatta mycket peri-fera regioner och nuvarande mål 6, dvs. regioner med mycket låg befolk-ningstäthet. Ungefär två tredjedelar av fondmedlen föreslås gå till mål 1-områden.Det nya mål 2 föreslås omfatta regioner med stora behov av omstrukture-ring till följd av deras ekonomiska och sociala situation. Det är fråga omregioner där stora förändringar sker inom industri-, tjänste- och fiskesekto-rerna samt landsbygdsområden på tillbakagång och stadsområden med om-fattande sysselsättnings- och sociala problem. Enligt kommissionen kommerstödet att omfatta av EU:s befolkning. omfattas av mål 2och mål 5b.Det nya mål 3 föreslås omfatta områden utanför de geografiska målområ-dena. Åtgärderna inriktas på att motverka negativa konsekvenser av ekono-miska och sociala förändringar, utveckling av utbildningssystem och livs-långt lärande samt bekämpning av arbetslöshet och social utslagning. Stödskall också kunna utgå för åtgärder som syftar till ett ökat deltagande avkvinnor på arbetsmarknaden.Medlemsländerna förhandlar med kommissionen om detnya regelverket. Enligt uppgift från Närings- och handelsdepartementetförväntas rådet fatta beslut i frågan eller under våren 1999.PropositionenRegeringen anser att EG:s regional- och strukturpolitik är mycket viktig. Denger ett betydande mervärde för EU och medlemsstaterna. Regeringen anslu-ter sig till huvuddragen i det förslag som kommissionen lämnat men anser attbudgeten för strukturpolitiken bör minska. Regeringen är inriktad på attstödja kommissionens ambitioner att koncentrera, effektivisera och förenklastrukturpolitiken. Detta är inte minst viktigt mot bakgrund av den utvidgningsom kan förutsättas komma att påbörjas under nästa programperiod.Enligt regeringen bör de regional- och strukturpolitiska åtgärderna inriktaspå att åstadkomma regional balans, understödja sysselsättningstillväxt, stärkakonkurrenskraften hos främst småföretagen och på kompetensutveckling.EG:s regional- och strukturpolitik bör också medverka till en hållbar utveck-ling och miljöanpassning genom bl.a. utvecklade miljöbedömningar samt tilllika möjligheter för kvinnor och män.Sverige bör inrikta sig på att få ett i relation till andra medlemsländer rätt-vist återflöde av strukturfondsmedel och medverka till en ökad decentralise-ring av programarbete m.m. för olika regional- och strukturpolitiska åtgärder.Vad gäller de förslag som kommissionen lämnat om nya mål för regional-och strukturpolitiken verkar regeringen för att glesbefolkade regioner inommål 1 ges samma status som de länder eller regioner som kvalificerar sigenligt kriteriet BNP/ invånare. Regeringen avser också att redovisa behov avinsatser inom ramen för det nya mål 2, däri inkluderat skärgårdsområdet,samt att verka för att det nya mål 3 får en inriktning som innebär att det blirett verksamt medel för att öka förutsättningar för en långsiktig positiv sysselsättningsutveckling och minskad arbetslöshet.Enligt regeringens bedömning är det angeläget med ett ökat sambandmellan den nationella regionalpolitiken och EG:s regional- och strukturpoli-tik. Behovet av samspel med den nationella regionalpolitiken bör beaktasunder de kommande förhandlingarna med kommissionen.Riksdagens revisorerRevisorerna menar att arbetet med kommande strukturfondsprogram i störstamöjliga utsträckning bör samordnas med övrig planering för regional ut-veckling. Även den geografiska avgränsningen av stödområden och målom-råden bör samordnas i syfte att skapa enhetligare avgränsningar. Revisorernanoterar att det regionala utvecklingsbidraget redan har integrerats i vissaprogram. Revisorerna förutsätter att regeringen även inför kommande struk-turprogram beaktar möjligheterna att integrera nationella stöd (yrk. 1).Revisorerna föreslår att regeringen i förhandlingarna inför nästa program-period utgår från att andelen EG-stöd i de svenska strukturfondsprogrammenskall vara av samma omfattning som i andra jämförbara länder (yrk. 2).I samband med revisorernas granskning har en jämförelse av olika plane-ringsdokument från olika delar i landet gjorts. Jämförelsen visar att doku-menten har ett likartat innehåll. Enligt revisorernas bedömning finns det riskför att de särdrag för regional utveckling som kan finnas därmed inte upp-märksammas. Revisorerna föreslår att regeringen uppmärksammar länssty-relser och andra regionala och lokala organ på förhållandet att samma typerav insatser planeras i stora delar av landet samt på konsekvenserna av ensådan likformighet (yrk. 3).En omfattande genomförandeorganisation har inrättas för mål 2-, mål 5b-och mål 6-programmen, bl.a. har nya instanser i form av beslutsgrupperinrättats. I beslutsgrupperna - där de formella besluten om EG-stöd fattas -är majoriteten kommunala och landstingskommunala ledamöter. Närings-livsorganisationer är inte representerade. Revisorerna föreslår att regeringeninför nästa programperiod utarbetar förslag till alternativa beslutsformer somunder en försöksperiod kan tillämpas i några olika delar av landet. Part-nerskapstanken bör även återspeglas i beslutande organ.Ramprogram bör utnyttjas i större utsträckning. Det skulle underlätta förde sökande både vad gäller ansökningsproceduren och frågan om att ordnaoffentlig medfinansiering. Ramprogram kan också avlasta beslutsgrupperoch sekretariat (länsstyrelser) för bedömning av mindre enskilda projekt.Slutligen pekar revisorerna på att utbetalningar av EG-stöd sker långsamt.Enligt revisorerna finns det inte några formella hinder för delutbetalningareller utbetalningar i förskott. Trots detta sker utbetalningar enbart i efterskRevisorerna säger sig därför förutsätta att samtliga projektägare i sambandmed att de beviljas EG-stöd får tydlig information om rutinerna för hur re-kvisition och utbetalning av EG-stöd skall ske (yrk. 4).MotionernaCenterpartiet tar i motion A21 upp målområdesindelningen för . Partiet anser att de nuvarande sju målen torde kunna minskas. Fördetta talar effektivitetsskäl och en strävan att minska administrationen ochöka insynen. Det är enligt partiet av vikt att de områden som är föremålför mål 6-stöd i likvärdig utsträckning kan erhålla stöd. En omdefiniering avmålen får inte heller innebära att förutsättningarna för de områden som i dagomfattas av mål 2 och mål 5b försämras. Dessa områden bör även fortsätt-ningsvis erhålla stöd. Regeringen har i förhandlingarna med kommissionenföreslagit mindre stöd. Partiet motsätter sig det. Vidare är partiet emot attinföra kuststäderna i i stödområden. Det riskerar att dränera medelfrån de områden som bäst behöver stöd för den lokala utvecklingen (yrk. 41delvis).Vänsterpartiet befarar i motion A47 att kommissionens nya kriterier förmålområdena kommer att medföra att en betydligt mindre andel av Sverigesbefolkning omfattas av nationella stödområden under programperioden2000-2006 jämfört med nuvarande programperiod. välfärdspolitik,som framför allt genom kommunsektorn, det sociala transfereringssystemetoch arbetsmarknadspolitiken har utjämnat ekonomiska och sociala regionalaskillnader långt mer än i andra länder, kan medföra att tvingas bidratill rikare länder som inte har tillämpat motsvarande solidariska regionalpoli-tik. Det är därför viktigt att i förhandlingarna åstadkomma ett återflöde iparitet med vad som gällt under innevarande period (yrk. Partiet anserockså att det finns en risk att reglerna för nationell medfinansiering innebäratt stödmedel undandras från ordinarie regionalpolitiska verksamheter. Parti-et vill att möjligheterna till privat medfinansiering i samband med närings-livssatsningar utreds (yrk. När målområdena förändras blir det alltmerviktigt att regionerna tar ett regionalt helhetsansvar. och glesbygds-kommunen kommer t.ex. att hamna i samma målområde. Allt intres-se får inte "tippa över" mot den starka kommunen (yrk. 22).Miljöpartiet anser i motion A54 att reglerna för nationell medfinansieringsom förutsättning för stöd från leder till en för hög eko-nomisk belastning för kommunerna. Partiet pekar på att små och fattigakommuner i glesbygden måste välja mellan att ta från en redan av storabesparingar hårt ansatt ekonomi för att medfinansiera EU:s regio-nalpolitik eller att avstå från projekt som kan ges stöd. Staten bör därför tastörre ansvar än för att regionalpolitiken skall fungera (yrk. 26).Dan m.fl. (kd) anför i kommittémotion A22 att det är alarmerandeatt det, som motionärerna uppfattar det, nu kommer information som tyder påatt kommer att mista en del av återflödet av EU-medel. Det är ytterstangeläget att så långt som möjligt utnyttjar det regionalpolitiska stödfrån EU som kan komma i fråga (yrk. 5).Eskil och (båda c) menar i motion A34 att stödtill mål 5b-området bör vara kvar. Mot bakgrund av att projekt inom målom-rådet kommit i gång så sent är det alldeles för tidigt att föra en diskussion oen förändring av målområdena. Effekterna av det nuvarande systemet ärännu inte fullt mätbara.Barbro () anför i motion A11 följande. Det är inte nödvän-digtvis så att en samordning med EU av nationella regionalpolitiska insatserger de bästa resultaten. måste kunna behålla en möjlighet att kunnautvärdera behoven enligt nationella målblock. Om man vill öka lokalt ochregionalt inflytande kanske två parallella system ger största utdelningen (yrk.1). Så mycket som möjligt av EU-stödet bör slussas via ramprogrammen(yrk. En översyn bör göras av nationella regler som förhindrar genomfö-randet av bra projektidéer (yrk. Regeringen bör möjliggöra förskottsut-betalning av EG-stöd (yrk. Den som ansöker om stöd bör kunna varasäker på att stödet verkligen utbetalas om ett projekt godkänts (yrk. 6).Utskottets ställningstagandeLiksom regeringen är utskottet positivt till det förslag som kommissionenlämnat om en minskning av antalet målområden för EU:s regional- ochstrukturpolitik. Detta skulle kunna effektivisera hanteringen av struktur-fondsmedlen. Det skulle också innebära att strukturfondspolitiken geogra-fiskt kan koncentreras till de ekonomiskt mindre utvecklade länderna ochregionerna.