bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Den propositionen som regeringennu lägger fram innehåller dock inte något sådant förslag.De hushåll som siktar på att bo i eget hus eller bostadsrättmåste inrikta sig på en betydligt större finansiering genom topplån. EnligtFolkpartiets uppfattning är det angeläget att ett individuellt bostads- ochpensionssparande införs. I vår motion Bo32 föreslår vi ett system som innebäratt en privat pensionsförsäkring skall kunna belånas för förvärv av egenbostad. Formerna för det individuella pensionssparandet kan lätt modifieras såatt detta sparande kombineras med en lånerätt för bostadsändamål.Vad som här har anförts bör med bifall till motion Bo32 i denna del(yrkande 8) som sin mening ge regeringen till känna.Bostadsutskottets offentliga utfrågningden med anledning av proposition 1997/98:119 Bostadspolitik förhållbar utvecklingInbjudna (i den ordning de deltog), , ByggentreprenörernaBengt , FastighetsägareförbundPär , Hyresgästernas RiksförbundYlva , ekonomi, FöreningssparbankenBjörn , BostadskreditnämndenGunnevi , , HSB:s RiksförbundMirja Kvaavik-Bartley, Sveriges Bostadsrättsföreningars , , Hela skall levaNils Schirren, Villaägarnas RiksförbundPer , , , SABOCarl Sundvik, Svenska BankföreningenHåkan , Trähusfabrikers RiksförbundJan , RiksbyggenStellan , och byggande, KTHSören Häggroth, InrikesdepartementetKjell , RiksbyggenDeltagande ledamöter från bostadsutskottetKnut (), ordförandeLennart (), vice ordförandeRune ()()()()()()()()()()()()()Per ()()()()()()()()()().Program för bostadsutskottets offentliga utfrågningLokal: Förstakammarsalen09.30 InledningOrdföranden09.40-12.00Tema 1: Vilka förändringar medför den bostadspolitiska propositionen förbostadssektorn? Skapas fasta regler?De frågor som avses bli belysta är bl.a.- Förutsättningarna för bostadsproduktion (var kommer det att byggas, vilkentyp av bostäder, för vilka grupper, boendekostnaden i nybyggda bostäder)?- Förutsättningarna för bostadsbeståndet (bostadsförvaltning, boendekostnader,neutraliteten och bostadskapitalet)?9.40-10.30Inledande anföranden om högst vardera av:Bengt , , ByggentreprenörernaBengt , FastighetsägareförbundJan Danneman, Hyresgästernas RiksförbundYlva , FöreningssparbankenKort paus10.40-12.00Frågor från utskottet till inledarna och övriga inbjudna.Ca 12.00-12.30Kaffepaus12.30-14.00Tema 2: Bostäder med svag ekonomiDe frågor som avses bli belysta är bl.a.- Vilken är situationen för krisårgångarna och för de kommunalabostadsföretagen?- Hur påverkas krisårgångarna av ett genomförande av förslagen i propositionen?- Betydelsen av långsammare avveckling av räntebidrag för bostäder ikrisårgångarna- Förutsättningarna för kommunala bostadsföretag med svag ekonomiInledande anföranden om högst vardera av:Bengt-Owe , SABOJan , RiksbyggenStellan , och byggande, KTHBjörn , BostadskreditnämndenFrågor från utskottet till inledarna och övriga inbjudna.InbjudnaFörutom de som håller inledande anföranden under respektive tema inbjudsföreträdare för följande myndigheter och organisationer. Även företrädarna fördessa bör vara beredda att besvara ledamöternas frågor.Finansdepartementet, , Per och , , och , och , och , och , och Hela skall leva, , och , och , , , och , de som håller inledningsanföranden kommer att närvara frånByggentreprenörerna, och , , , , från bostadsutskottets offentliga utfrågning medanledning av proposition 1997/98:119 Bostadspolitik för hållbar utvecklingI en underbilaga till detta protokoll har samlats de bilder som tillhörprotokollet.Ordföranden: är inne. Jag ber att få hälsa er välkomna till dennautfrågning om bostadspolitik som bostadsutskottet arrangerar. har nulänge väntat på en bostadspolitisk proposition. Det har tagit att fåfram den. Jag skall inte recensera den här och . Det återkommer vi ibostadsutskottet till i det betänkande som skall justeras ochbehandlas i kammaren den 5 juni.Valet av de två teman som skall behandlas vid dagens utfrågning har sinnaturliga förklaring dels i den debatt som har föregått propositionen och sompågått under hela den här mandatperioden och kanske ännu längre, dels i deförslag som finns i propositionen om de kommunala bostadsföretagen.Som ni sett av det program som vi sänt ut tidigare och som delats här i dagär utfrågningen uppdelad i två avdelningar med en kort kaffepaus emellan,cirka . För att vi skall kunna strukturera utfrågningen är det bra omvi kan hålla oss till den plan för utfrågningen som har delats ut. Det är ocksåviktigt att vi försöker hålla isär de båda teman som utfrågningen omfattar.Så till de praktiska frågorna. Inledarna bör hålla sina anföranden från dentalarstol som vi har bredvid oss. Om ni har overheadbilder går det bra att visadem. Vi flyttar i så fall på oss så att ni alla kan se. Overheadapparaten finnshär bakom. Jag vill understryka vikten av vad som framgår av programmet,nämligen att inledningsanförandena skall vara högst . På den punktenkommer jag att vara ganska tuff. Vi kommer inte att medge tids-överdrag,eftersom vi då inte kommer att kunna hålla den tid som vi har planerat.Kammarens arbete börjar , och då bör vi vara färdiga.Vi börjar med inledningsanförandena på tema 1 på en gång. Därefter blir deten kort bensträckare före de frågor som ledamöterna kommer att ställa. Jag tarför givet att mina kolleger har många frågor inte bara till inledarna utanockså till alla er övriga inbjudna. Jag vädjar om att ni ställer korta frågoroch att ni som svarar har korta svar. I annat fall blir det inte tillräckligtmycket utrymme för ledamöterna att få den kunskap och fördjupning som äravsikten med den här utfrågningen.Med detta hälsar jag er välkomna än en gång och överlämnar ordet till BengtTurner från , den första av de inledandetalarna.Bengt : Hej! Det är kul att vara här. Jag tänkte tala litet grand ombostadspolitik, som jag tror är ämnet för dagens session.Jag skall tala om tre saker. Jag tänkte först tala om stigandeboendekostnader, sedan om följderna av den fortsatta avvecklingen avräntebidragen och , i den mån mina inte har gått, skalljag tala litet grand om svaga orter och samspelet mellan hyresbostäder ochsmåhus. (Bild 1)Vi vet alla vad som händer på grund av de stigande kostnaderna förnyproduktionen. Detta är på sätt och vis bostadspolitikens blinda fläck. Mantittar inte så mycket på att de faktiska boendekostnaderna har stigit och vilkaeffekter det kan tänkas få. Vi får en fallande nyproduktion och många tommalägenheter. Vi ser här att bostadsutgiftens andel av inkomsten stiger. Vissahushålls boendekonsumtion sjunker. Jag skall återkomma till den punkten ochockså till andra punkter.Hyrorna som andel av inkomsten ökar. Jag skall försökavisa litet grand på det fördelningsperspektiv som finns. Det är trots alltlitet eftersatt i propositionen. Vi delar upp det och ihushåll med en vuxen, hushåll med två vuxna och hushåll med en vuxen och barn.Det går litet upp och ned, men mest upp. Det går från till underden här perioden, med ett stort hopp naturligtvis runt åren 1989-1991. Däremotär ökningen ganska mild för t.ex. hushåll som består av två vuxna. Detta gällerinom hyresrätt. Tar man fasta på enpersonshushållen och tittar på unga,medelålders och äldre ser man att för unga hushåll är bostadskostnaden 40-45 %år 1995 enligt bostadshyresundersökningen. (Bild 2)Går jag ett steg till blir det nästan snudd på demagogiskt. Jag talar nu omunga hushåll och hur det är när man bor i yngre eller äldre bostäder. Då hamnarvi någonstans uppåt . Effekterna ökade bostadsutgifter ochinkomstförändringar över tiden, som särskilt drabbat ungdomar, åstadkommer ensituation som är väldigt utmejslad och som är väldigt besvärande för ungdomar. (Bild 3)Den fråga som jag ställer mig som ekonom är: Vilka effekter får detta förboendekonsumtionen och för hushållsetablering? Jag hann tyvärr inte få framdata på det, och det är inte riktigt jag som har utredningsapparaten för detheller. Vad vi ser här är att i regel har inte bostadskonsumtionen ändratsnämnvärt i landet. För ungdomar kan jag se att genomsnittskonsumtionen harsjunkit med 1 à och att det är i viss mån färre ungdomar sometablerar sig på bostadsmarknaden i en viss åldersklass. Men effekterna ärhitintills väldigt små, vilket är intressant. Det säger någonting om att demest kraftigt stigande boendeutgifterna trots allt ännu inte har fått sittfulla genomslag. Det är det jag menar med att det är en av bostadspolitikensblinda fläckar. Det är den ena poängen, i mån det är en poäng.Den andra poängen är att vi fortsätter att avveckla räntebidragen. Alla somläser den offentliga statistiken ser att de sammanlagda räntebidragen harsjunkit ganska kraftigt. En del beror på minskad nyproduktion. Det vet alla. beror på ränteförändringar. Den fråga som inte belyses så ofta är: Hurmycket är då resten, dvs. det som beror på regelförändringar?Vi kan titta på det som nuvärdet av de återstående räntebidragen för olikaårgångar. Det är litet kryptiskt att läsa här, eftersom det står inne i textenpå grund av att mina overheadblad tog slut. För årgången 1990räknar vi med att årets räntebidrag och kommande räntebidrag omräknat tillnuvärde motsvarar av produktionskostnaderna vid det tillfället.Vi går nedåt i diagonalen till nyproduktionen år 01. De sammantagnaräntebidragen för de återstående åren är . Sedan sker enkontinuerlig förändring över tiden. Det är ganska markanta förändringar inyproduktionens förutsättningar. Det är inte så märkligt att vi har ennyproduktion som är så låg som den just nu.När man gör det här blir det litet märkligt. Man måste säga någonting omtidshorisonten. Det är nämligen så att dessa 30 procents räntebidrag är eviga.Tänker man sig också evig tid blir det besynnerliga subventioner. De ökarnämligen på ett sätt som jag inte riktigt tror man hade tänktsig. Jag antar att det är något utskott någonstans som kommer att rätta tilldet någon gång.Hitintills har jag talat om vad propositionen inte har. kan jag vara merkortfattad. Jag kan tala om vad propositionen har. Man gick från 0,35 till 0,1upptrappning i krisårgångar. Alla förstår vad jag menar när jag säger 0,35 till0,1, i varje fall i det här rummet. Det motsvarar ungefär 20, iminskad kapitalutgift per kvadratmeter. Om det är mycket eller litet och om detkommer att få några effekter är svårt att säga. En del hävdar att det ärfelräkningspengar. Men med ett generöst sinnelag tror jag ändå att det kommeratt få viss effekt.En annan punkt gäller små orter och samspelet mellan kommunala hyresbostäderoch småhus. Vad man kan konstatera är att vi har fått kraftigt ökade regionalaskillnader i landet. (Bild 4)Tittar vi på småhusen och deras priser är det i stort sett bara på några fåställen i landet som det är rimligt att tänka sig en nyproduktion. De vitafläckarna här på bilden är de orter som inte har någon rimlig nyproduktion denärmaste åren. Det blir litet grand i , i och iSotenäs kommun, som en av bostadsutskottets ledamöter kommer från, och sedanblir det litet grand i Malmöregion. Men i övrigt finns det väldigt småförutsättningar för nyproduktion.Den intressanta frågan blir här. Om nu småhuspriserna i vissa delar av landetär en fjärdedel av nyproduktionspriserna, hur påverkar det då hyresmarknaden?Det är naturligtvis en idiotisk fråga. (Bild 5)Det finns ett väldigt lätt svar på den frågan. Det blir många tommalägenheter på de orterna. Det är en nästan perfekt korrelation mellan lågasmåhuspriser och många tomma bostäder. Det är inte riktigt perfekt korrelation,men det är en stark överensstämmelse.Jag roade mig med att räkna fram en bild som man inteser så ofta. Jag sorterade landets kommuner efter stigande priser. Sedan roadejag mig med att räkna ut genomsnittshyran i de kommunerna genom att sammanföralitet olika databaser. Med en väl fungerande marknad skulle man föreställa sigatt det skulle finnas ett visst samband mellan småhuspriser och hyresnivån. Detser ut så här. (Bild 6)Man får vara väldigt statistiskt flink om man skall hitta ett samband här.Den här kurvan visar småhuspriserna, och den här visar hyresnivåerna. De är påväg ut mot golvet. Det här är den s.k. Tobins q, som förekommer i diagrammet.Här är , någonstans här uppe. Det är de enda ställena där detriktigt finns nyproduktionsförutsättningar. Den här kurvan visar hyrorna ilandets olika kommuner.Detta skapar naturligtvis tomma bostäder. Det skapar också ett slagsvolatilitet, som är ett underbart nysvenskt ord. Det är en överrörlighet ochosäkerhet när det gäller överlåtelsepriserna på hyreshus. Å ena sidan kan mantänka sig att på svaga orter skulle hyresnivån ligga till grund förprissättning, överlåtelsepriser på fastigheter. Men vet vi attaktörerna inte riktigt tror på den prisnivån i svaga orter. Därför blir isjälva verket priserna betydligt lägre, kanske lägreper kvadratmeter än vad de borde vara med tanke på hyresintäkterna. Det berorpå att situationen i väldigt många kommuner upplevs som väldigt labil ochosäker. En del av problemet beror naturligtvis på att de allmännyttigaföretagen av skilda skäl inte kan sänka sin hyra och inte har några incitamentatt sänka sin hyra på de svaga orterna.Sammanfattningsvis har jag i denna korta inledning försökt att göra trepoänger. Den första är att bostadsutgifterna har stigit kraftigt, särskilt förvissa grupper i samhället. Detta kommer att få effekter under en lång följd avår. Det skulle vara oerhört viktigt att följa upp de effekterna. Den andra äratt räntebidragets fortsatta avveckling naturligtvis åstadkommer betydligtsämre produktionsförutsättningar för de byggande företagen. kan manföreställa sig en viss återstående osäkerhet i regelverket. Jag ser markantafördelar med att växla av räntebidragen med ett investeringsbidrag. Den tredjepoängen är att det finns svaga orter där man föreställer sig att det finns ettväldigt illa fungerande samband mellan hyressektorn och småhussektorn. Jag kantänka mig att Venantius och andra parter skulle kunna göra mycket för att rensaupp en del och försöka åstadkomma en bättre fungerande bostadsmarknad på desämre gynnade orterna. är min avslutning. Tack för ordet.Ordföranden: själv. Det var utomordentligt bra att du lyckades hålla tidenså väl. Då skall vi se om från Byggentreprenörerna har någraytterligare invändningar eller några tillägg att göra till det som har sagtshittills. Ordet är ditt. Varsågod.Anders : Herr ordförande! Tack för att vi har fått tillfälle att kommahit till denna hearing. Jag skall på den angivna tiden försöka att besvara defrågor som utskottet har tillställt oss. Därutöver finns det naturligtvismöjlighet för ledamöterna att ställa frågor till oss. Jag biträds här avJan från Byggentreprenörerna och från SkanskaBostäder. kan dissekera i allt vad som handlar omproduktionskostnader ner till minst skruv och spik om ledamöterna villdiskutera det. Jag avstår därför från att i detalj gå in på detta. Det medgertyvärr inte tiden. (Bild 7)Den första frågan som utskottet ställer är: Vilka förändringar medför denbostadspolitiska propositionen för bostadssektorn? Enligt vår snabba bedömningär svaret: Inga alls för nyproduktionen. Vi karakteriserade propositionen närden kom som en bostadspolitik för det redan byggda. Med det menar vi att denhar väldigt liten betydelse för nyproduktionen. Däremot har den naturligtvis iett antal avseenden betydelse för byggbranschen genom de olika stöd sompropositionen innehåller. Stödet till utvecklas och förlängs. Det gällerockså stödet till ny- och ombyggnad av äldre bostäder. Det stöd för ekologiskombyggnad och anpassning som propositionen innehåller är en fortsättning på detganska omfattande stöd som tidigare fattat beslut om.Den andra frågan gäller om det skapas fasta spelregler. På det svarar vi: Jaoch nej. Ja indirekt genom att den strama budgetlinjen som har fattatbeslut om ligger fast. Det innebär att vi fortsätter att gåmot en alltmer marknadsstyrd bostadssektor. Det är någonting som Bygg-entreprenörerna liksom tidigare tycker är bra. Förutom detta finns det i ettantal avseenden inslag om innebär att vi inte får de fasta spelregler sombranschen länge har talat om. Det gäller framför allt på skattesidan. Denutredning som tillsätts innebär att det kommer att finnas fortsatt osäkerhetkring metoderna för fastighetstaxering, fastighetsskatternas utformning,skatte- och bidragsregler för bostadsrätter och neutrala skatte- ochbidragsregler för hyresbostäder.Därutöver finns det ett antal frågor som propositionen inte behandlar men somleder till att det kommer att finnas en fortsatt osäkerhet i produktions- ochinvesteringsledet. Det gäller bruksvärdeslagens funktionssätt. Den möjliggör - vi har fått exempel på det i - de facto en politiskhyressättning. Det leder till en väldig osäkerhet för investerarna. Följden avdet är att det är få som är beredda att investera i hyresfastigheter ensdär det finns en marknad för det.Vidare upplever vi att kommunernas roll i bostadsförsörjningen är oklar ochförblir oklar. Kommunerna har en dubbelroll genom att vara både aktörer genomsina stora bostadsföretag och också ha en myndighetsroll. Vi är inte alltidriktigt säkra på att kommunerna gärna vill se en konkurrens mellan nyproduktionoch befintligt bestånd ens om nyproduktionen skulle bli billigare. (Bild 8)Utskottet frågar vidare om förutsättningarna för bostadsproduktionen. Härfinns ett antal dämpande faktorer. Vi kommer att uppehålla oss mycket kring demi dag tror jag. Det gäller att boendekostnaden som andel av disponibel inkomsthar ökat kraftigt och hushållens svaga ekonomi. Investeringsförutsättningarnaför hyresbostäder är, som jag var inne på, utan tvekan en dämpande faktor.Anpassningen till en positiv realränta är självfallet bra ur ettnationalekonomiskt perspektiv. Men sanningen är den att en bransch som längehar varit en del av inflationsekonomin har svårigheter i omställningen.De flesta byggherrar har svag ekonomi. Det gäller framför allt allmännyttanmen även tidigare traditionella byggherrar. De har i nuvarande läge inte enekonomi som möjliggör någon mer omfattande nyproduktion. Kravet på egen insatsär säkert bra. Men vi är just nu i ett läge där många bostadskonsumenter intehar hunnit spara ihop till en egen insats till bostadsrätten eller villan. Påsamma sätt har investerare inte alltid hunnit spara ihop till den egna insatsensom behövs för en investering. I det här sammanhanget är naturligtvis endiskussion om ett bosparande av intresse. Utanför tätorterna är vakansgradenhög, som vi också kommer att bli varse i dag.Det finns ett antal positiva förutsättningar för bostadsproduktionen.Priserna på andrahandsmarknaden stiger. På vissa platser i landet är det nuinte längre orimligt dyrt att bygga en ny villa eller en ny bostadsrätt iförhållande till priset på andrahandsmarknaden. Bostadsproducenterna,byggföretagen, har under en följd av år pressat sina produktionskostnader. Detfinns en begynnande bostadsbrist med början här i som också spridersig ut till andra tätorter och tillväxtområden. Den låga räntan är självfalletockså en positiv faktor för ett ökat byggande. (Bild 9)Utskottet frågar vidare. Var kommer det att byggas? Våra svar där är intesärskilt originella: Där näringslivet expanderar och på högskoleorter. Ochytterligare ett enkelt svar: Där människor vill bo. Där kommer det att byggas.Vilken typ av bostäder kommer att byggas och för vem? Svaret kan även härgöras möjligen litet schablonartat och enkelt: Vi skall bygga för denefterfrågan som finns. Vi har lämnat den tid bakom oss då det bestämdes ipolitiska beslut för vem det skulle byggas. Nyproduktionen kommer attinriktas på den efterfrågan som inte kan tillgodoses i det redan byggdabeståndet. Det finns på flera håll i landet en efterfrågan på merexklusiva bostäder i attraktiva lägen. Genom att tillgodose denna efterfrågansätter vi i gång byteskedjor som innebär ett ökat tillskott på bostäder för grupp av bostadskonsumenter.Jag har här försökt att mycket enkelt att ge några exempel på aktuellaproduktionskostnader. Vi kan återkomma till det om ledamöterna så vill. Deomfattar ett mycket brett spann på per kvadratmeter, omman skall ta ytterligheterna, vilket motsvarar en hyra på från 750 krkvadratmetern kvadratmetern. Inom detta spann finns enproduktion, och det finns en efterfrågan.Det kommer också att byggas för allas betalningsförmåga. Det finns som sagtde som efterfrågar exklusiva bostäder, och för dem bygger vi. Det finns de somefterfrågar enklare och billigare bostäder, och för dem bygger vi också. Tyvärrtror vi att hyresrätter inte kommer att byggas om det inte är så att de blirlönsammare än vad de är för dem som investerar i dem. (Bild 10)Sammanfattningsvis är det möjligen inte så originella synpunkter. Hur ökar vibostadsbyggandet? Genom att öka efterfrågan. För det krävs högre tillväxt iekonomin. Jag inser att inte enbart detta utskott kan åstadkomma det. Vi gördet också genom en lägre boendekostnad. Där tror vi att ett viktigt inslag äratt sänka skatterna så att folk får mer pengar att konsumera bostäder för, mennaturligtvis också de särskilda skatter som belastar fastigheter och byggandet,och då framför allt fastighetsskatten.Dessutom handlar det om att se till att åstadkomma klarare spelregler på depunkter där vi inte tycker att det finns riktigt klara spelregler. Jag vill idet sammanhanget än en gång återkomma till de inslag i bruksvärdeslagen som viinte tycker fungerar bra.Bengt : Det vi har att säga blir gärna en upprepning av det som har sagtstidigare. I mångt och mycket håller jag med om det som sade ochtill en del också det som tidigare sade. Jag skall försöka attstrikt hålla mig till de frågor som ställs i inbjudan. (Bild 11)Huvudfrågorna för det här förmiddagspasset är: Vilka förändringar medförpropositionen? Skapas fasta spelregler? Jag vill påstå att förslagen ipropositionen i allt väsentligt ger enbart marginella effekter. Den andra ochför många aktörer på marknaden kanske viktigare frågan är: Skapas fastaspelregler? Jag tror att den frågan besvaras av vilket intryck man fårnär man läser propositionen eller liknande förslag.Jag vill påstå att det intryck som propositionen sammantaget ger läsaren äratt vi även fortsättningsvis kommer att få kortsiktiga ingrepp i spelreglerna.Exempel på detta är nedsättning av den garanterade räntansupptrappning, ett kvartals förlängning av skattereduktionen, tillfälligtbyggstöd för bostäder och lokaler för äldre och investeringsbidrag förmerkostnader i investeringar för ekologisk hållbarhet - dvs. det skall ske enutvärdering , och vad som händer därefter vet man egentligenväldigt litet om. (Bild 12)Vad gäller bostadsproduktionen har sagt det mesta, och jaginstämmer i allt väsentligt i det. Jag vill hävda att det är osäkert omjusteringen av bidragsunderlaget ger upphov till större lägenheter, om nu dethar varit avsikten. Det är så mycket annat än subventionsinslaget sompåverkar produktionens inriktning och omfattning. Det är i betydligt störreutsträckning än t.ex. den faktiska efterfrågan, som demografiskaförändringar och annat på den lokala marknaden, som avgör detta.Man kan dessutom konstatera att subventionsinslaget i princip är oförändratmed den successiva avtrappningen respektive att fastighetsskatten i vart falltills vidare är oförändrad. Som har påpekats här tidigare leder det till ökanderegionala och lokala skillnader i boendekostnaderna. utvecklas i dagväldigt olika. Det kommer bl.a. till uttryck genom ökade skillnader iboendekostnaderna. Tillämpningen av bruksvärdessystemet hindrar dessutom, inteminst genom de politiska signaler som vi har fått i , byggandet avhyresrätter i storstadsområdena. Detta ser vi nu även på orter utanförstorstadsområdena. Man säger litet förenklat att kan man göra på det här sätteti kan man säkert också göra det i . Det innebär attbeställare och byggherrar inte vågar dra i gång projekt som annars, med denkalkyl man kan göra , vore ekonomiskt motiverade. (Bild 13)Beträffande bostadsbeståndet är, som tidigare konstaterats i utredningen ochsom nu också sägs i propositionen, det stora bekymret de sent byggda årgångarna- eller vad de nu skall kallas.