bet · GM01NU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Dessa två förändringar kan ses som ett svarpå utskottets önskemål om en mer tydlig mål- och resultatredovisning. Somnämnts är dock redovisningen av effekterna av de statliga insatserna ochregeringens slutsatser för de olika verksamhetsområdena i flera fall ganskaknapphändig.En generell notering som kan göras är att kopplingen mellan innehållet iregleringsbreven och återrapporteringen i budgetpropositionen iblandförefaller vara mindre god. innehåller i många fall olika,relativt omfattande uppdrag. Däremot redovisas inte resultaten av dessauppdrag i någon större utsträckning i budgetpropositionen.Utskottet tillstyrker de i propositionen redovisade målen för de olikaverksamhetsområdena. Det är angeläget att det arbete som pågår inomRegeringskansliet med att förbättra och konkretisera resultatredovisningentill fortsätter. Utskottet vill därvid framhålla vikten av enbättre koppling mellan regleringsbreven och redovisningen till riksdagen.Näringspolitik (A): Förvaltningskostnader (A 1)() är centralförvaltningsmyndighet för näringslivets tillväxt och förnyelse. Verketsvarar för statliga insatser för att främja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, etablering och utveckling av små ochmedelstora företag samt regional näringslivsutveckling efterförutsättningarna i landets olika delar. har följande fyra roller:vara nationell expert och stabsorgan, vara nationell samordnare, innehanationellt programansvar samt svara för rådgivning och företagsfinansiering.Regeringen beräknar anslaget för till 214,3 miljoner kronor.Anslaget har tillförts för utredningsverksamheten frånanslaget (C 1) under utgiftsområde 1 Rikets styrelse.Inga motioner har väckts beträffande detta anslag.Småföretagsutveckling (A 2)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader för dels verksamhet med information,rådgivning och finansiering genom AB:s regionalautvecklingsbolag, dels vissa centrala insatser på småföretagsområdet genomfrämst , bl.a. inom områdena internationalisering ochinnovationsfrämjande åtgärder, däribland s.k. såddkapital. Syftet medverksamheten är att underlätta utveckling och tillväxt inomsmåföretagssektorn, så att antalet livskraftiga och växande småföretag ökar.En ökad betoning kommer att läggas vid främst verksamheten med såddkapitali enlighet med vad som anförts ekonomiska vårproposition, sägerregeringen. Det innebär en ökning av resurserna med totalt 150 miljonerkronor , varav avser budgetåret1999. Regeringen föreslår mot bakgrund härav ett anslag på 184,1 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenNUTEK:s verksamhet med s.k. såddfinansiering har visat goda resultat och börtillföras ytterligare , anförs det i motion 1998/99:N299(m). Motionärerna föreslår därför att anslaget Småföretagsutveckling skallökas med jämfört med regeringens förslag.Vissa kompletterande uppgifterEnligt regleringsbrevet för det aktuella anslaget Småföretagsutveckling har anslagsposten (2) Såddfinansiering tagits upp med 40miljoner kronor.Stöd till kooperativ utveckling (A 3)PropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag till kooperativ utveckling. Föreskrifterom detta finns i förordningen (1993:569) om statsbidrag till kooperativutveckling. Statsbidrag kan ges till kostnadsfri information och rådgivningom kooperativt företagande. En viss del av medlen under anslaget kananvändas för gemensamma insatser som syftar till att sprida information omkooperativt företagande och till gemensam kompetensutveckling för lokalakooperativa utvecklingscentrum (LKU). Merparten av stödet fördelas till förnärvarande 24 LKU.Stödet till kooperativ utveckling fördelas genom beslut avregeringen. Regeringens ambition är dock att ansvaret för fördelningen avstödet skall överföras till lämplig myndighet då denpågående informationsinsatsen om kooperativt nyföretagande beräknas ha nåttfullt genomslag.Regeringen föreslår ett anslag för nästa budgetår på 16,5 miljoner kronor.MotionernaDe näringspolitiska insatserna bör syfta till att skapa ett generellt branäringslivsklimat. Olika företagsformer bör behandlas lika i regel- ochskattesystem. Ett speciellt anslag för just kooperativ utveckling kan dåinte motiveras, anförs det i motion 1998/99:N299 (m). Därför föreslås attanslaget Stöd till kooperativ utveckling skall slopas.Den kooperativa verksamheten i har vuxit , sägs deti motion 1998/99:N277 (v). finns det 24 LKU, vilket innebären ökning , konstaterar motionärerna. De föreslår attriksdagen skall uttala sig för att den i propositionen aviseradeöverflyttningen av ansvaret för fördelning av medlen från regeringen tilllämplig myndighet inte får leda till en nedprioritering av området.Det här aktuella anslaget bör tillföras ytterligare föråren 1999, 2000 och 2001, anförs det i motion 1998/99:N321 (mp). De resursersom går till ny kooperation via LKU är mycket kostnadseffektiva, sägs det.LKU bedriver en blygsam men effektiv rådgivning under former som hittillsinte erhållit någon ekonomisk garanti, anför motionärerna. De menar att detfaktum att anslaget inte helt tagits i anspråk borde föranleda en merkraftfull marknadsföring av stödformen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknande motionsyrkanden som de här aktuella(bet. 1997/98:NU1). Det ena yrkandet följdes upp i en reservation (mp).I propositionen kopplas överflyttningen av ansvaret för fördelningen avmedel till LKU från regeringen till lämplig myndighet till att den pågåendeinformationsinsatsen om kooperativt nyföretagande då beräknas ha fått fulltgenomslag. Det är sannolikt att regeringen meddelar sitt ställningstagande ifrågan i nästa års budgetproposition för ; ett ställningstagande somdå kan bli föremål för motionsyrkande.Turistfrämjande (A 4)Turistdelegationen är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor.Verksamheten inom turistområdet bedrivs dels av Turistdelegationen, dels avSveriges Rese- och (), som ägs gemensamt av statenoch turistnäringen. Turistdelegationen har på regeringens uppdrag genomförtriktade studier av förutsättningarna för utveckling av svensk turism.Uppdraget redovisades . Turistdelegationens förslag bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Det av beslutade övergripande målet förturistpolitiken, att skall ha en hög attraktionskraft som turistlandoch en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, bör ligga fast, anförregeringen. De strategiska riktlinjer som lagts fram i det handlingsprogramsom Turistdelegationen utarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grundför arbetet med att utveckla den svenska turistnäringen.I samband med bildandet av upprättades ettavtal mellan staten och turistnäringen. Näringen har bidragit medfinansiering av marknadsföringsprojekt men har inte medverkati finansieringen av verksamheten i bolaget i enlighet med avtalet.Regeringen avser därför att omförhandla den del i avtalet som behandlarfinansieringen av bolagets verksamhet så att finansieringen tydliggörs.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sveriges geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. (A5)geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyndighet förfrågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I dettaingår bl.a. att vara chefsmyndighet för Bergsstaten, den myndighet somutfärdar tillstånd och bedriver tillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGUförvaltar och miljösäkrar statens civila beredskapslager avolja för krigssituationer inklusive anläggningar och annan statlig egendomsom används för lagringen.Regeringen avser att till SGU meddela nya långsiktiga mål för dengeologiska undersökningsverksamheten. Verksamheten skall inriktas på att nåen snabbare rikstäckning men på den regionala nivån i stället för på denlokala nivån. Karteringen på den lokala nivån måste vara hårt behovsstyrd.Denna verksamhetsförändring beräknas kunna genomföras inom nuvarandeanslagsram. SGU fick särskilda regionalpolitiska medelför att öka baskarteringen i de prospekteringsintressanta delarna avSverige. Regeringen gör bedömningen att SGU kan finansiera enförlängning av detta uppdrag inom anslagets ram. För Bergsstaten görregeringen bedömningen att handläggningstider kommeratt kunna nås under år 2000.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning (A 6)Anslaget disponeras av SGU för att främja och stödja riktad geovetenskapliggrundforskning och tillämpad forskning. Någon särskild statlig finansieringav prospekteringsinriktad geologisk forskning rörande , industriellamineral och bergarter har inte funnits sedan projekt rörandeprospekteringsinriktad malmgeologi upphörde /95. Genom demedel som avsatts för prospekteringsinriktad malmgeologisk forskningfrån det aktuella anslaget kan viss verksamhet stimuleras. Regeringennoterar det därvid uppkommande problemet att finansiera projekt inom övrigaangelägna områden, då vissa redan beviljade projekt löper , menanser att satsningen på prospekteringsinriktad FoU bör fortsätta.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring av oljelagringsanlägg-ningar,m.m. (A 7)Anslaget disponeras av geologiska undersökning (SGU) för att täckakostnaderna för efterbehandling av oljelagringsanläggningar och det statligagruvfältet i inom kommun. Utförsäljning av petroleumprodukterkommer som planerat att slutföras . I och med attlagringsanläggningarna successivt töms inriktas verksamheten helt påmiljösäkring. Avyttring av materiel i anläggningarna samtanläggningsförsäljning kommer att pågå . Miljösäkringenkommer att löpa med kontrollprogram . För miljösäkringenfinns skäl att notera att de myndigheter som är tillståndsgivande enligtmiljölagstiftningen har långa handläggningstider. Regeringen har för avsiktatt låta utreda förutsättningarna för att även vissa andraoljelagringsanläggningar inom den statliga sektorn kan förvaltas ochmiljösäkras av SGU.Regeringen beräknar anslaget till för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Stöd till varvsindustrinMotionenI motion 1998/99:N277 (v) föreslås att skall göra ett uttalande omvarvsstöd. De kvarvarande svenska varven lever i en ohållbarkonkurrenssituation; varven i och samt i EU - förutomSverige - subventioneras, anför motionärerna. menar attsvensk varvspolitik skall vara likvärdig med konkurrentländernas. Om dettrots svenskt agerande inte skulle gå att komma till internationellt beslutom att ta bort varvssubventionerna , bör anpassa sinvarvspolitik till EU:s, anser motionärerna och beräknar kostnaden för dettatill . anser att ramen för utgiftsområde24 bör höjas med och att dennautökade ram skall finansieras genom omdisponeringar inom det totalautgiftstaket.Vissa kompletterande uppgifterI avskaffades den sista formen av direkt stöd till varvsindustrinvid /1993. Inom slöts en överenskommelsemellan Europeiska gemenskapen, , , , RepublikenKorea (), och . Avtalet innebär i princip att alltdirekt och indirekt statligt stöd till varvsindustrin skulle upphöra den 1januari 1996. Avtalets ikraftträdande har försenats på grund av att Förentastaterna som enda part ännu inte ratificerat det. Avtalets förbud motstatligt stöd kommer att bli direkt tillämpligt i EU:s medlemsstater genomen av rådet beslutad EG-förordning.Riksdagen har vid återkommande tillfällen behandlat och avslagit motions-yrkanden om återinförande av stöd till varvsindustrin. Vid det senastetillfället, (bet. 1997/98:NU1), anförde utskottet att det ärmycket viktigt att olika industrigrenar erhåller konkurrensneutralitet iförhållande till motsvarande industrigrenar i konkurrentländerna. Utskottetansåg vidare att det inte är en tillfredsställande ordning att det, tillföljd av att ännu inte har ratificerat ,fortfarande förekommer subventioner i konkurrentländer. Regeringenbör med all kraft verka för att dessa upphör, anförde utskottet och gav idet sammanhanget sitt stöd till den linje som då drev inom EU ochsom innebär en strävan att komma bort från rena driftsstöd till förmån förstöd till forskning och utveckling och till innovationer. Utskottet erinradeockså om den svenska garantiförordning för fartygsfinansiering som infördesår 1995.Rådet beslöt om en förordning (1540/98) om nya regler för stödtill varvsindustrin. Där konstateras att gemenskapens stödpolitikbibehållits i stort sett oförändrad . Det finns fyra typer avstöd särskilt inriktade mot varvsindustrin, nämligen driftsstöd,nedläggningsstöd, omstruktureringsstöd och stöd till investeringar förinnovationer. Driftsstödet kan utgå med maximalt av kontraktsvärdet förestödet vid fartygsbyggnadskontrakt med ett kontraktsvärde på mer än 10miljoner ecu och med maximalt i övriga fall. Driftsstödet är planeratatt upphöra den 31 december 2000.Riksdagen beslöt om införande av ett kreditgarantisystem förfartygsfinansiering i syfte att underlätta försäljningen av svenskbyggdafartyg (prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU15). Inom ramen försystemet kan staten garantera dels varvets finansiering, dels redarensfinansiering för att förvärva fartyget. Garantisystemet är utformat så attdet inte innehåller något statligt stöd, eftersom de som tas ut förutestående garantier långsiktigt täcker systemets kostnader.Statsrådet besvarade en interpellation(1998/99:13) av () om vilka åtgärder regeringen kommer attvidta för att stödja svensk varvsnäring. I sitt svar redogjorde statsrådetför OECD-överenskommelsen och EG-förordningen. Beträffande överenskommelsenuppgav statsrådet att det har kommit mer positiva signalerfrån den amerikanska kongressen som tyder på att avtalet skall kunnaratificeras av under första delen av . Statsrådetanförde vidare att det inte är möjligt att återinföra ett svenskt varvsstödav gammal modell. Om så vore fallet skulle det vara en långsiktigt dåliganvändning av statens medel, sade hon. bör i stället sträva efteratt konkurrera med en fartygsverksamhet med ett högt förädlingsvärde ochinte konkurrera med låga priser skapade på konstlad väg genom statligt stöd.Stöd till jordbruks- och livsmedelsnäringarnas konkurrenskraftMotionenEtt nytt anslag, Stöd till jordbruks- och livsmedelsnäringarnaskonkurrenskraft, bör tas upp i statsbudgeten och böranvisas för , föreslås det i motion 1998/99:Fi210 (c).Jordbruket och livsmedelsnäringen i tvingas arbeta med betydligthögre kostnader i form av skatter och avgifter än vad som är fallet förmotsvarande näringar i konkurrentländerna, anför motionärerna. De menar attden svenska jordbruks- och livsmedelsindustrin är i stort behov avkonkurrenshöjande insatser.Centerpartiet föreslår i sitt budgetalternativ i den nämnda motionen att 90miljoner kronor skall anvisas för en satsning påforskning och utveckling inom livsmedelssektorn, i enlighet med förslag ibetänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). Under år 1999föreslås också anvisas till ett program för gårdsbaseradlivsmedelsförädling enligt förslag i den nämnda utredningen. Vidare föreslåssatsningar på trädgårdsnäringen, innebärande ett femårigt stödprogram förstrukturomvandling av växthusodlingen till en kostnad om 7 miljoner kronorper år. Dessutom föreslås som en kollektiv resursför trädgårdsbranschens utveckling . Sammantaget föreslås ökadeutgifter med för och med förvartdera och 2001.Vissa kompletterande uppgifterUtredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion - särskildutredare: landshövding - lade fram nyssnämndabetänkande om en livsmedelsstrategi för . I betänkandet presenteradesförslag på följande områden: jordbruket, trädgårdsnäringen,livsmedelsindustrin, forskning och utveckling och exportfrämjande åtgärder.Några förslag till finansiering - bortsett från förslag om medfinansieringfrån EU - presenterades inte av utredningen. Mot bakgrund härav harutredningsförslagen varit föremål för fortsatt beredning inomRegeringskansliet, varvid flera departement varit berörda.Utredningens förslag beträffande energiskatter, som syftar till attåstadkomma likvärdiga konkurrensförutsättningar mellan och andra EU-länder, behandlas inom ramen för en arbetsgrupp med företrädare för vissadepartement samt . Översynen skall, med hänsynstagande tilldet inom EU pågående arbetet med ett nytt energibeskattningsdirektiv, beaktariktlinjerna för energibeskattningen energiöverenskommelse. Iuppdraget ingår vidare att analysera och precisera den energiskattemodellsom presenterats i betänkande Skatter, miljö ochsysselsättning (SOU 1997:11) och att behandla Alternativbränsleutredningensförslag som framlagts i betänkandet Bättre klimat, miljö och hälsa medalternativa drivmedel (SOU 1996:184). Utformningen av beskattningen förindustrin, trädgårds- och jordbruksnäringarna samt energiproduktionen inomfjärr- och kraftvärmesektorerna kommer bl.a. att behandlas. Arbetsgruppenplanerar att redovisa resultatet av sitt arbete /99.När det gäller exportfrämjande åtgärder kan noteras att under utgiftsområde23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar finns ett särskiltanslag för exportfrämjande åtgärder (F 6). För föreslårregeringen ett anslag på , vilket innebär en ökningjämfört med , då disponerades för dennaverksamhet. I propositionen sägs att huvudansvaret för export- ochmarknadsföringsåtgärder ligger på näringen, men regeringen vill emellertidgenom att främja exportsatsningar bidra till en positiv utveckling inomsektorn.Beträffande FoU-insatser pågår beredning av utredningens förslag inomNärings- och och utveckling. Iutredningsbetänkandet föreslogs ett nationellt FoU-program. Programmetshuvudsyfte är att bidra till industriell förnyelse och kompetenshöjning ilivsmedelsföretagen och bidra till en kompetenshöjning vid svenskahögskolor och universitet. Förslaget till FoU-program är framtaget isamarbete med livsmedelsindustrin och är väl förankrat inom denna. Densamlade satsningen föreslås omfatta följande delar:- Industriella samverkansprojekt. Omfattningen av offentliga medel fördenna satsning föreslås till . Näringslivetsmotfinansiering beräknas till beroende på projekt samt företagetsstruktur och storlek.- Tre kunskapshöjande program, som beräknas till per år.- Åtgärdsprogram för effektivare kunskapsutbyte och kunskapshöjning(teknikspridning), som beräknas till per år.- Programledning med som koordinator, vilket beräknas till 5 miljonerkronor per år.Enligt uppgift från Närings- och pågår arbete på olika omrmed utredningens förslag. Inom skall avsättas underandra och för industriellasamverkansprojekt inom livsmedelsområdet. Detta innebär att även EU:sstrukturfondsmedel kan bli tillgängliga för insatsen. Tillsammans medinsatser från industrin och medel från i Linköpingbedöms dessa resurser i huvudsak motsvara de medel som utredningenföreslagit beträffande samverkansprojekt . Förgenomförandet av detta program avser att tillskapa en styrgrupp medförankring i industri- och forskarvärlden. Denna styrgrupp kommer även attutgöra ett forum för att diskutera övergripande samordningsfrågor. harinlett en programinsats, men det finns, enligt departementet, behov avytterligare medel under de kommande åren.Det har vidare avsatts totalt för att genomföra ettsådant teknikspridningsprogram som föreslagits av utredningen.Teknikbrostiftelserna i och har avsatt ca 40 miljoner kronorför programmet. Som en komplettering till detta har regeringen i augusti1998 beviljat ett bidrag på för kompetenshöjande insatseri livsmedelsindustrin. Medlen kommer att disponeras av Institutet förLivsmedel och () för att täcka in de delar av landet sominte omfattas av de insatser som teknikbrostiftelserna svarar för.Regeringen har vidare givit i uppdrag att utreda förutsättningarnaför inrättande av ett forskningsinstitut inom livsmedelsområdet i Kävlinge.Uppdraget skall rapporteras senare , och en delrapportlämnades . I delrapporten föreslås att institutet ges enforskningsinriktning mot kunskap om konsumenten och marknaden, kombineradmed en inriktning mot kunskap om produktutvecklingsprocessen. Institutetsverksamhet bör också, enligt rapporten, kompletteras med ettproduktutvecklingscentrum främst för små och medelstora företag samt medutbildningsverksamhet. Utredningen skisserar två alternativ tillorganisation och ägarskap av institutet. Det ena innebär att tarhuvudansvaret, och det andra innebär att huvudmannaskapet tas av ettkonsortium sammansatt av relevanta aktörer på området. I utredningensfortsatta arbete kommer den föreslagna inriktningen avforskningsverksamheten att beskrivas mer i detalj och en konsekvensanalysatt göras. Även frågor kring ägarstruktur och organisationsformer kommer attpenetreras djupare i samarbete med berörda aktörer.Jordbruksminister besvarade eninterpellation (1998/99:9) av () om situationen inomlivsmedelsbranschen. Interpellanten hade frågat vilka åtgärderjordbruksministern avser att vidta som motverkar den nuvarandehotsituationen och som bidrar till de positiva signaler som är ennödvändighet om livsmedelsbranschen skall kunna utvecklas till enframtidsnäring i . I sitt svar hänvisade jordbruksministern till vadsom sagts i regeringsförklaringen om att ett konkurrenskraftigt jordbruk ären viktig faktor för att motverka avfolkningen av landsbygden. Jordbruketskall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars, sades det vidare.Jordbruksministern hänvisade också till tidigare nämnda utredning omlivsmedelssektorn och uppgav att regeringen , efter remissbehandlingen,överväger vilka åtgärder som kan vara aktuella.Stöd till kvinnors företagandeMotionenCenterpartiet anser att de regionala kvinnliga resurscentrumen har en viktigroll i att utveckla kvinnors företagande, anförs det i motionerna 1998/99:Fi210 (c) och 1998/99:N238 (c). De hittillsvarande satsningarna på kvinnligaresurscentrum på länsnivå måste permanentas och vidareutvecklas, heter det.I den förstnämnda motionen föreslås att ett nytt anslag för stöd tillkvinnors företagande skall inrättas och att det för skall tas uppmed . Finansiering föreslås ske genom att anslaget Tekniskforskning och utveckling (D 1) engångsvis skall minskas med motsvarandebelopp. Det bör ankomma på regeringen att återkomma till medförslag till långsiktig finansiering, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterI den senaste regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62 s. 173)behandlades frågan om resurscentrum för kvinnor. Regeringen uppdrog iseptember 1994 åt att, tillsammans med , bygga upp ettnationellt resurscentrum för kvinnor (NRC). Dessutom ålades länsstyrelsernaatt verka för att regionala resurscentrum för kvinnor byggs upp i landet.Regeringen redovisade i propositionen att ca anslagitstill regionala och lokala resurscentrum . Länsstyrelsernabidrog med , EU-medel svarade för och andrafinansiärer, såsom länsarbetsnämnder, arbetsförmedlingar, kommuner,landsting, och olika bildningsförbund, svararade för resten. NUTEKhåller på med att via en enkät till samtliga regionala ochlokala resurs-centrum ta fram motsvarande uppgifter om finansieringen för år1998.I den regionalpolitiska propositionen påpekades också att regeringenanvisat till NRC för och att motsvarande resurserskall anvisas för . Vidare sades att regeringen har avsatt 16,5miljoner kronor för för stöd till projekt vid regionala och lokalaresurscentrum. Frågan om medel för är nu föremål för beredning iNärings- och i samband med framtagande avregleringsbrev för år 1999.Teknologisk infrastruktur (B)Patentbesvärsrätten (B 1)Patentbesvärsrätten är en fristående förvaltningsdomstol med uppgift attpröva överklaganden av beslut av ()enligt vad som föreskrivs i lagstiftningen för patent och mönsterskydd m.m.Anslaget motsvaras av inbetalningar från PRV till inkomsttitel påstatsbudgeten. PRV:s verksamhet med patent, varumärken och mönster skall geett överskott motsvarande kostnaderna för Patentbesvärsrätten.Regeringens bedömning är att verksamheten inom myndigheten under denkommande perioden bör bedrivas enligt den allmänna inriktning som gäller förarbetet för .