bet · GM01KU1 · 1998-12-01 00:00:00 — I ett första stegarbetar man med att ge personalen grundläggandekunskaper om miljö, ekologiskt hållbar utveckling,integration av miljöaspekter i den ordinarieverksamheten och miljöledningssystem. Vidarespecialutbildas projektansvariga och andranyckelpersoner i miljöledning och i hur man gör enmiljöutredning. I ett andra steg som skall varagenomfört avser man att utifråndepartementens miljöutredningar ta fram förslag tillpolicy, mål och handlingsprogram för den internaverksamheten. I detta steg skall ocksåRegeringskansliets externa verksamhet utredas frånmiljösypunkt i det den påverkar miljön ochresursanvändningen genom andra aktörers agerande.Beslut härom skall fattas i slutet av 1998.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att genomgåren omfattande förändrings- och förnyelseprocess medanledning av den omorganisation som genomfördes den1 . Även den aviserade omorganisationsom skall äga rum får ses somett led i denna process. Utskottet vill i dettasammanhang framhålla att utskottet studerarutvecklingen i närmare inom ramenför granskningsverksamheten.Utskottet, som finner den föreslagnaresursförstärkningen väl motiverad, tillstyrkerregeringens förslag beträffande anslaget C 1.Motionerna 1998/99:Fi210 yrkande 4 (c), K294 delvis(mp) och K308 yrkande 2 (kd), som samtliga yrkar påminskningar av utgiftsramen, avstyrks mot dennabakgrund.Utskottet tillstyrker också att medgeratt anslaget C 1 får användas för att bekostautgifter som tidigare tillgodosågs med medel frånanslaget Extra utgifter (yrkande 1).I motion K310 (v) yrkande 2 föreslås attregeringens verksamhet bör miljöanpassas. Somframgått av redovisningen i det föregående pågår ettomfattande arbete i med deninriktning som motionärerna efterlyser. Med dettafår motionen anses besvarad, varför den avstyrks.I motion K353 (v) föreslås att ett särskiltstatsråd bör tillsättas med ansvar förbostadspolitiska frågor. Utskottet vill medanledning av motionen erinra om att det enligt 6kap. 1 § regeringsformen tillkommer statsministernatt tillsätta de övriga statsråd, som tillsammansmed statsministern utgör regeringen och attregeringen enligt 7 kap. 1 § regeringsformenfördelar ärendena mellan departementen. Mot dennabakgrund bör var ytterst återhållsam medatt uttala sig eller på annat sätt söka påverkaregeringen i fråga om hur den skall organisera sittarbete. Motionen avstyrks.Svensk författningssamlingPropositionenRegeringen föreslår ett oförändrat anslag till C 2Svensk författningssamling om för år1999 och samma belopp för åren 2000 och 2001.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag i dennadel.Allmänna valPropositionenRegeringen föreslår att anslaget C 3 Allmänna valför skall uppgå till 100 miljoner kronor.Med hänvisning till det angelägna i attvaldeltagandet val till EU-parlamentetblir högre än vid motsvarande val 1995 föreslårregeringen i tilläggsbudgeten enanslagsförstärkning om för attstärka partiernas informationsinsatser inför detnämnda valet. Anslaget C 3 dras med anledning avomprioriteringar 1999 inom utgiftsområdet engångsvisned med jämfört med vad somtidigare beräknats. Denna engångsvisa neddragningtäcks enligt regeringen av anslagssparandet. De 100miljoner kronor som föreslås för anslaget C 3 avserkostnader för valet till . För åren2000 och 2001 beräknas anslaget uppgå till 5 resp.15 miljoner kronor.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag i dennadel.Stöd till politiska partierPropositionenBeroende på engångsvisa omprioriteringar år 1999inom utgiftsområdet föreslår regeringen attanslaget sänks med 5,3 miljoner kronor.Anslagssparandet täcker den engångsvisaneddragningen. föreslår regeringen attanslaget C 4 Stöd till politiska partier uppgår till139 . beräknasanslaget uppgå till respektive år.MotionernaI partimotion 1998/99:Fi211 föreslår Folkpartietliberalerna att anvisar anslagen underutgiftsområde 1 enligtuppställningen i bilaga 2 till motionen (yrkande 7delvis). Av bilagan framgår att partiet vill minskaregeringens förslag avseende anslaget C 4 med 30miljoner kronor.I motion 1998/99:K341 föreslår Per m.fl. (m)att beslutar anslå 48 400 000 krför utgiftsområde 1 anslag C 4 i enlighet med vadsom anförts i motionen. Förslaget innebär enminskning av regeringens förslag i denna del med91,. För åren 2000 och 2001föreslås en årlig besparing på ,vilket innebär att anslaget ligger kvar på denföreslagna nivån . Enligt motionärerna börpartierna vara oberoende av alla särintressen ochlikaså oberoende av stöd från den offentligasektorn. Partistödet har också enligt motionärernakonserverande effekter på partisystmet med betydandeolägenheter för nya partier som försöker ta sig in iriksdagen. Mot bakgrund av tidigare krav påminskning av partistödet som partiet framförtföreslås nu att partistödet minskas till entredjedel av det nuvarande.Utskottets bedömningDet offentliga ekonomiska stödet till de politskapartierna spelar enligt utskottets mening en viktigroll för partiernas möjlighet att bedriva sinverksamhet och utöva sin demokratiska roll isamhället. Enligt utskottets mening är det i dettasammanhang viktigt att det finns en stabilitet ianslagstilldelningen så att de politiska partiernakan överblicka och planera för åtminstone enmandatperiod i taget. Mot denna bakgrund finnerutskottet propositionens förslag vad gäller anslagetC 4 Stöd till politiska partier väl avvägt.Motionerna Fi211 yrkande 7 delvis (fp) och K341 (m),som båda förespråkar ett minskat anslag, avstyrks.Centrala myndigheterPropositionenVerksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern,och propositionen föreslås att för anslaget D 1Justitiekanslern anvisas för år 1999.För åren 2000 och 2001 beräknas anslaget uppgå till11 882 000 respektive . Avresultatredovisningen framgår att ärendebalansen hosJK har ökat för , vilketenligt regeringen beror på dels en stadigvarandeökning av arbetsbelastningen, dels problem avövergående natur, bl.a. att en stor mängd ärenden avengångskaraktär som har samband med Sverigesanslutning till EU kommit in till JK under år 1997.Regeringen finner enligt propositionen det angelägetatt ett arbete inleds syftande till att JK:stillsynsuppgift får en bredare inriktning än förnärvarande och att tillsynen mera tar sikte pårättsliga systemfrågor. Tillsynen bör i första handinriktas på verksamhetsområden där det saknasordinarie tillsynsorgan. Även frågor som rör fleramyndighetssfärer skall omfattas av JK:s tillsyn.Enligt propositionen behöver JK tillföras medel föratt kunna anställa ytterligare personal och gesökade resurser för att kunna möta utvecklingen påIT-området. Regeringen föreslår därför attanslagsramen ökar med för perioden1999-2001.Regeringen föreslår att för anslaget D 2Datainspektionen anvisas för år 1999.För åren 2000 och 2001 beräknas anslaget till 30 527000 respektive 24 773 000 kr.Riksdagen har antagit regeringensförslag till personuppgiftslag. Lagen har trätt ikraft . Enligtövergångsbestämmelserna gäller datalagen i fråga ombehandling som påbörjats före ikraftträdandet tillden 1 oktober 2001.En viktig följd av den nya lagstiftningen är attDatainspektionens roll förändras från att ha varitinriktad på tillståndsgivning till att främst genominformation och kontakter med dem som behandlarpersonuppgifter se till att lagens förutsättningarför att behandla personuppgifter är uppfyllda. Enannan följd av lagstiftningen är atttillståndsverksamheten upphör till följd av attDatainspektionens verksamhet inte kommer attfinansieras med avgifter som varit fallet.Regeringen bedömer att de dubbla system somDatainspektionen skall arbeta med under de kommandeåren kräver ett resurstillskott om 6 miljoner kronorför som förs över från anslaget A2 Säkerhetspolisen inom utgiftsområde 4.I propositionen föreslås också att anslaget D 3Sametinget för tillförs . Föråren 2000 och 2001 beräknas anslaget vara oförändrati fasta priser.För år 1997 har överskridit sin budgetmed trots att beslutat ökaanslaget med att utbetalas dettaår. RRV fick i uppdrag att göra enbedömning av anslagstilldelningen till iförhållande till de uppgifter tinget ålagts samt attanalysera dess budgetunderlag för den kommandetreårsperioden. Detta resulterade i en anslagsökningför 1998 med . Mot bakgrund avanslagsöverskridanden samt upprepadeövertrasseringar av räntekontot avser regeringen attvidta åtgärder.RRV har i sin revisionsrapport invänt mot attSametinget överskridit anslaget med . Medanledning härav har regeringen uppdragit åt RRV attvärdera myndighetens ledning, styrning ochuppföljning av verksamheten samtekonomiadministration. Granskningen skall också taupp för vilka ändamål resurser haranvänts.Uppdraget har redovisas i en rapport tillregeringen (RRV dnr 20-1998-1726). Av rapporten framgår att RRV bedömer attstyrningen mot uppsatta mål är bristfällig och attoklara roller finns genom att ansvar ochbefogenheter inte klart definierats och kommit tilluttryck i beslut, arbetsordning m.m. Ävenotillräcklig uppföljning av verksamheten samtbrister i uppläggningen av redovisningen gör attdetta instrument inte fungerar på avsett sätt.Enligt RRV saknas också en väl genomtänkt ochdokumenterad intern kontrollstruktur. RRV anser attSametinget bör vidta åtgärder för att öka ochkvalitetssäkra den ekonomiadministrativa standardenoch rutinerna genom att skapa en god internkontrollstruktur, upprätta ett program förkompetensutveckling, upprätta ett EA-nätverk samtatt genomföra en sårbarhetsanalys.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag tillanslag för Justitiekanslern, ochSametinget för budgetåret 1999.MediefrågorInledningFör utgifterna inom verksamhetsområdet ,i vilket ingår anslagen till , Presstöd, Stöd till radio- ochkassettidningar, Radio- och för radio och TV, föreslårregeringen anslag om sammanlagt 678,2miljoner kronor.Presstödsnämnden och huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till dagspressen.Taltidningsnämndens huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till radio- ochkassettidningar. De båda nämndernasförvaltningsuppgifter fullgörs av Presstödsnämndenskansli.PropositionenI propositionen föreslås att anvisastill anslaget E 1 för . Enligtutgiftsprognosen för kommeranslagssparandet att uppgå till ca 2 miljonerkronor, vilket främst kan förklaras med attkostnaderna för de uppdrag som lagts ut påspecialister varit lägre än vad som förutsågs.Tidigare anslagssparande avses användas för attbl.a. utveckla metoder för mätning av presstödetsoch taltidningsstödets effekter. Enligtpropositionen minskar anslaget med 1 150 000 krunder , varav är en tillfälligminskning till följd av anslagssparandet.Minskningen av anslaget påverkar inte verksamheten idess nuvarande omfattning.MotionenI motion 1998/99:K340 hemställer Per m.fl.(m) att avvecklas och att bevakningsuppgifter avseendeännu återstående lån m.m. övertas av Kammarkollegieti enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande3). Detta yrkande har samband med yrkande 2 i sammamotion, enligt vilket presstödet föreslås avvecklasfr.o.m. ; se närmare härom iavsnittet om presstöd (anslaget) nedan.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag omanslag till och Taltidningsnämndenför . Motion K340 yrkande 3, varsförslag om nedläggning av , finns det inte anledning att nu taställning till, varför motionen avstyrks.Presstöd (anslaget)PropositionenI propositionen föreslås att anvisastill anslaget E 2 Presstöd för . För åren2000 och 2001 beräknas ingen förändring av anslaget.Under åren 1997 och 1998 fördelas ett tillfälligtdriftsstöd inom ramen för anslaget. Under 1997utnyttjades anslagskrediten för att täckakostnaderna för presstödet inklusive det tillfälligadriftsstödet. har anslaget ökats med 12miljoner kronor. Enligt utgiftsprognosen för 1998kommer anslagskrediten att användas med ca 7miljoner kronor till följd av utgifterna för dettillfälliga presstödet.MotionernaI motion 1998/99:K340 hemställer Per m.fl.(m) dels att för beslutar anslå231 för anslaget E 2 Presstöd (yrkande1), dels att presstödet avvecklas fr.o.m. budgetåret2000 (yrkande 2). I motionen framhålls attregeringens inställning till presstödet grundas påen överdriven tilltro till presstödets positivaeffekter på mångfalden, det fria ordet ochopinionsbildningen. Erfarenheterna visaremellertid att stödet till stor del använts för atttäcka tidningarnas löpande utgifter i stället förtill nödvändiga rationaliseringar. Tidningarna haranpassat sig efter och blivit beroende av presstödeti stället för att åtgärda de ekonomiska problemen.Enligt motionärerna behövs en reformering och enavveckling av presstödet. För att underlättaavvecklingen föreslås en förändring av reklamskattenoch införande av en neutral tidningsmoms på 21 %.Presstödet bör enligt motionen avvecklas i tvåetapper. bör stödet skäras ned med 300miljoner kronor och det resterande beloppet börlyftas ur budgeten år 2000.I partimotion 1998/99:Fi211 hemställer Folkpartietliberalerna att för anvisaranslagen under utgiftsområde 1 enligt uppställningeni bilaga 2 (yrkande 7 delvis). Av bilagan framgåratt partiet yrkar att anslaget E 2 Presstöd för år1999 minskas med i förhållandetill propositionens förslag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning angående anslaget E 2 för 1999.Med hänvisning till presstödets stora betydelse fördagspressens mångfald och därmed villkoren föropinionsbildningen avstyrker utskottet motion K340(m) yrkande 1 och Fi211 (fp) yrkande 7 delvis, vilkabåda yrkar på en minskad medelstilldelning.Utskottet delar inte m-motionens uppfattning attpresstödet skall avvecklas ochavstyrker motionen även i denna del (yrkande 2).Förslag om regeländringar på siktMotionernaI motion 1998/99:K284 föreslår Skånberg och DanKihlström, båda (kd), att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt ge även politiskt obundna, kristnafådagarstidningar som och presstöd(yrkande 1). I motionen hänvisas till riksdagensbeslut med anledning av kulturpropositionen 1996/97,enligt vilken de nämnda tidningarna uteslöts frånpresstöd, i motsats till sådana kristna tidningarsom var knutna till ett visst politiskt parti.Enligt motionärerna utgör den kostnad som är förenadmed att låta politiskt obundna, kristna tidningaråterfå presstödet endast drygt en procent avpresstödet, varför finansieringen kan ske genom enomfördelning inom anslaget.I motion 1998/99:K308 föreslår . (kd) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av regelförändringar inom presstödsområdetför att genomföra besparingar (yrkande 1). Enligtmotionen bör en sådan översyn av presstödetseffekter som omnämns i propositionen hakostnadseffektivitet som mål. Besparingar inomområdet genom regelförändringar bör kunna genomförasunder mandatperioden.I partimotion 1998/99:Kr274 föreslår Miljöpartietatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering av denya presstödsreglerna och ett stöd till elektroniskadagstidningar (yrkande 57). Enligt motionen villpartiet utvärdera de nya reglerna för presstöd,enligt vilka vissa fådagarstidningar inte fårpresstöd. Motionärerna anser att sådana tidningarockså måste kunna ges ut av ideella organisationer,folkrörelser, organisationer m.fl. I motionenföreslås också att frågan om förslag till ekonomisktstöd till elektroniska medier bör utredas. Som skälför detta anges i motionen att underlag saknas föratt bedöma hur stora kostnaderna är för attdistribuera elektroniska dagstidningar.BakgrundI 1 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524,omtryckt 1996:1607) definieras vad som iförordningens mening skall anses vara en dagstidningoch därmed berättigad till stöd. Av bestämmelsenframgår att med dagstidning avses en allmännyhetstidning eller publikation av dagspresskaraktärmed reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitiskopinionsbildning. Den skall normalt komma ut medminst ett nummer och ha ett innehåll som ihuvudsak är skrivet på svenska samt i huvudsakdistribueras inom landet. Den skall vidare utkommaunder eget namn och dess egna redaktionella innehållskall utgöra av dess totala redaktionellainnehåll. Med dagstidning avses inte (kursiverathär) en tidning som normalt kommer ut med ett ellertvå nummer och vars redaktionella innehålltill övervägande del är inriktat på avgränsadeintresseområden eller delar av samhället såsomnäringsliv och affärsverksamhet, konsumentpolitik,miljöfrågor, idrott, friluftsliv eller frågor medanknytning till kyrkoliv eller religion.I samband med behandlingen av kulturpropositionensförslag till förändringar av dagstidningsbegreppet(prop. 1996/97:3) avstyrkte konstitutionsutskottet1996 motioner med samma syfte som de nu aktuellamotionerna K284 (kd) och Kr274 (mp) i här aktuelldel (bet. 1996/97:KU1). Utskottet hade ingainvändningar mot propositionens förslag attlågfrekventa tidningar, vilkas innehåll tillövervägande del riktar sig mot avgränsadeintresseområden eller delar av samhället, inte skallräknas som dagstidningar. Utskottet konstateradedels att endast ett fåtal tidningar skulle komma attdrabbas av regeländringen, dels att dessa genom attbredda sitt innehåll har en möjlighet att återkvalificera sig för presstöd efter prövning iPresstödsnämnden. I sitt betänkande 1997/98:KU1vidhöll utskottet sin uppfattning och avstyrkte enmotion som yrkade på en ändring av reglerna medsamma innebörd som de nu aktuella motionernaförespråkar.Genom ett initiativ av konstitutionsutskottethösten fick möjlighet attjämka stödet till elektroniska tidningar, s.k. IT-tidningar. Ändringen i presstödsförordningen innebäratt enligt 2 kap. 11 a § får driftsstödet förelektroniskt distribuerade dagstidningar jämkas omdet är skäligt med hänsyn till kostnaderna förproduktion och distribution. kan distribueras till avsevärt lägrekostnader än tidningar som trycks på papper fannsdet enligt utskottets mening risk för att det skullekomma att utgå ett oskäligt högt driftsstöd till enelektronisk tidning som bedömts vara en dagstidning(bet. 1996/97:KU1 s. 30). Konstitutionsutskottetavstyrkte i sitt betänkande 1997/98:KU1 en motionsom i huvudsak överensstämmer med motion1998/99:Kr274 (mp) i här aktuell del. Utskottet såginget skäl att med hänsyn till den korta tid somförflutit sedan den nya bestämmelsen trätt i kraftutreda frågan om presstöd till elektroniska medier.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare uppfattningbeträffande bestämmelserna om vad som skall ansesvara en dagstidning som har rätt att uppbäraekonomiskt stöd enligt presstödsförordningen.Motionerna K284 yrkande 1 (kd) och Kr274 yrkande 57delvis (mp) avstyrks.Beträffande motion K308 (kd) yrkande 1 anserutskottet att det finns skäl att avvakta denpågående analysen avseende presstödets effekterframför allt på den regionala marknaden, innan etteventuellt initiativ tas beträffande frågan omförändringar av presstödets inriktning m.m. Motionenavstyrks.Vad gäller motion Kr274 yrkande 57 delvis (mp) ivad avser utredning av frågan om ekonomiskt stödtill IT-tidningar anser utskottet att frågan saknaromedelbart intresse, eftersom någon ansökan om stödfrån en sådan tidning ännu inte inlämnats tillPresstödsnämnden enligt vad utskottet inhämtat frånnämnden. Motionen avstyrks.Stöd till radio- och kassettidningarPropositionenI propositionen framhålls att mångfalden i landet ärgod vad gäller utgivningen av taltidningar men attomkring hälften av alla dagstidningar saknartaltidning. har genom olikaåtgärder inom ramen för anslaget ökat resurserna föratt starta utgivning av taltidningar, vilket skaparförutsättningar för en ytterligare ökad mångfald.Under 1998 har nämnden redovisat ett uppdragavseende en översyn av principerna för ersättningtill taltidningsföretagen. Nämnden har därvidföreslagit att ett schablonbelopp införs för företagsom är likvärdiga med avseende på t.ex.utgivningsfrekvens och utgivningsort. Förslagetbereds i Regeringskansliet.Regeringen föreslår i propositionen att anslaget E3 Stöd till radio- och kassettidningar anvisas för . Beräkningen av anslaget harutgått från det befintliga antalet stödberättigadetidningar och att några ytterligare taltidningar kanstarta inom ramen för anslaget.MotionenI motion 1998/99:K284 föreslår Skånberg och DanKihlström, båda (kd), att taltidningsstöd bör gesäven till kristna tidningar som inte får presstöd(yrkande 2). Motionärerna anför i denna del avmotionen att stödet till taltidningar är utformat såatt stöd ges endast till tidningar som får presstödoch att alla fådagarstidningar som inte får presstödockså blir utan taltidningsstöd. Tidningar somarbetar med speciell bevakning av livsåskådning,religion, kyrka, tro och sociala frågor i samhälletbör enligt motionen få tillgång tilltaltidningstödet för att även de funktionshindradeskall ha tillgång till tidningar med dessa ämnesval.Dessa ämnesområden bevakas enligt motionärernamycket sparsamt om alls av lokala och regionalatidningar.BakgrundI förordningen (1988:582) om statligt stöd tillradio- och kassettidningar definieras dagstidning påsamma sätt som i presstödsförordningen, vilketinnebär att taltidningsstöd inte kan utgå tilltidningar som inte anses som dagstidningar ipresstödsförordningens mening (se ovan underavsnittet Förslag om regeländringar ).Konstitutionsutskottet avstyrkte motionermed i huvudsak samma innehåll som motion1998/99:K284 (kd) yrkande 2. Utskottet vidhöll sininställning beträffande dagstidningsbegreppet ochsåg inget skäl att införa en annan definition avdetta begrepp i förordningen om stöd till radio- ochkassettidningar (1997/98:KU1 s. 33).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning avseende Stöd till radio- ochkassettidningar för . Med hänvisningtill vad utskottet tidigare anfört i fråga omdefinitionen av en dagstidning i här aktuelltavseende avstyrks motion K284 yrkande 2 (kd).Radio- och TV-verketPropositionenRadio- och har huvudsakligen till uppgiftatt besluta i frågor om tillstånd, avgifter ochregistrering som rör ljudradio- ochtelevisionssändningar riktade till allmänheten i defall uppgifterna inte ligger på regeringen ellerannan myndighet.I propositionen föreslås att anslaget E 4 Radio-och anvisas för år 1999.Regeringen föreslår att verkets anslag minskastillfälligt med och att anslagsnivånåterställs år 2000.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i och propositionen föreslås att anslaget E och TV anvisas för . Reformeringen av närradioninnebär att och öka resursinsatsen bl.a. vad gäller granskningav närradions sändningar. Regeringen föreslår därföratt anslaget ökas med 350 000 och TV finansierasdelvis genom att medel från rundradiokontot tillförsstatsbudgetens inkomstsida. Från rundradiokontot börenligt propositionen nämnden anvisas 4 807 000 krför år 1999.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringensförslag avseende medelsanvisningför för budgetåret 1999.Utskottet tillstyrker ocksåregeringens förslag att 4 807 000kr tillförs statsbudgetensinkomstsida från rundradiokontotsom bidrag till finansieringen avGranskningsnämndens för radio ochTV verksamhet . beträffande anslag m.m. underutgiftsområde 1 Rikets styrelseatt riksdagena) medger att anslaget m.m.får användas för utgifter som ursprungligentillgodosågs från anslaget Extra utgifter,b) med anledning av Riksdagensförvaltningskontors förslag 1998/99:RFK2 antardels utskottets i bilaga 2 intagna förslag tilllag om ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter såvitt avser 1kap.