bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — I övrigt kanutskottet ställa sig bakom regeringens förslag i denna del och avstyrker därmedmotion Fi39 (s).dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande vuxenstudiestöd m.m.att med bifall till proposition 1997/98:150 yrkande 22 och medanledning av motion 1997/98:Fi20 yrkande 33 samt med avslag på motion1997/98:Fi39 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Studier inom (mom. 8) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken inomkunskapslyftet bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att regeringens aviserade åtgärd att ge kommunerna extrabidrag till kurser inom inte bör genomföras.Åtgärden kan närmast betraktas som ett sätt att förbättraarbetslöshetsstatistiken. Det är dessutom möjligt att organiserautbildning vid sidan av traditionella terminer. föreslår därföratt , med anledning av motion Fi26 (m) yrkande 7, som sin mening gerregeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande studier inom under sommaren 1998att med anledning av motion 1997/98:Fi26 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) m.m. (mom. 9) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubrikenTeckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF) m.m.bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att en följdändring i kommunalskattelagen (1928: 370) börgöras så att timersättningen räknas som skattepliktig intäkt av tjänst. Dettaär i konsekvens med uppfattningen att timersättning vid deltagande isvenskundervisning för invandrare bör återinföras. Med anledning av motion Fi20(v) yrkande 34 bör ge regeringen i uppdrag att återkomma tillriksdagen med förslag om en sådan ändring av den berörda lagen. I övrigt kanutskottet ställa sig bakom regeringens förslag i denna del.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF)m.m.att med bifall till proposition 1997/98:150 yrkande 5 i denna del,yrkande 8 i denna del och yrkande 12 samt med anledning av motion1997/98:Fi20 yrkande 34 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Centrala expeditionsavgifter (mom. 10) (m, fp, mp, kd)(), (), (), (), Per (), () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det inte är rimligt att höja expeditionsavgiften iCSN:s återbetalningsverksamhet för att delfinansiera CSN:s verksamhet.Finansutskottet noterar att utbildningsutskottet i sitt yttrande (UbU9y) anföratt det erfarit att regeringen inte avser att höja expeditionsavgifteninnevarande år. Utskottet anser dock att orimligheten i höjningen kvarstår ävennästa år och att höjningen därför inte bör genomföras. Detta bör medanledning av motionerna 1997/98:Fi26 (m) yrkande 6, 1997/98:Fi19 (fp) yrkande18 och 19978/98:Fi56 (mp) yrkande 7, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande Centrala expeditionsavgifteratt med anledning av motionerna 1997/98:Fi19 yrkande 18, 1997/98:Fi26yrkande 6 och 1997/98:Fi56 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,12. Radio och TV i allmänhetens tjänst (mom. 13) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken iallmänhetens tjänst bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar inte regeringens uppfattning att den i propositionenföreslagna satsningen på () är ett sätt att stärkamångfalden på mediemarknaden. Utskottet anser i stället att regeringens förslagom medelsökning till SVT kan leda till en begränsning av konkurrensen inometermedierna. Utskottet konstaterar att SVT möter konkurrensen från andraprogramkanaler genom att satsa på lättare program i stället för att konkurreramed kvalitet. Därmed tar inte programföretaget sitt public service-uppdrag påallvar. I stället för att sträva efter kvalitet i programverksamheten låterföretaget utbudet styras av tittarsiffror, vilket utskottet inte kan acceptera.Enligt utskottets uppfattning är det inte en huvuduppgift för SVT att produceraunderhållningsprogram av lättare karaktär och att sända dessa på bästasändningstid. Utskottet har vid sina överväganden kommit fram till att SVT meden annan inställning till public service-uppdraget har möjlighet att inom ramenför den ordinarie medelstilldelningen i långt högre grad än som är falletsatsa på program med kvalitetsinriktning.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att med bifall tillmotion Fi31 (m) yrkande 3 och med anledning av motionerna Fi19 (fp) yrkandena12 och 13 och Fi29 (fp) yrkande 1 skall avslå regeringens förslag.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande radio och TV i allmänhetens tjänstatt med bifall till motion 1997/98:Fi31 yrkande 3 samt med anledningav motionerna 1997/98:Fi19 yrkandena 12 och 13 och 1997/98:Fi29 yrkande 1avslår proposition 1997/98:150 yrkande 25 samt motionerna 1997/98:Fi29yrkande 2 och 1997/98:Fi56 yrkande 9,13. Radio och TV i allmänhetens tjänst (mom. 13) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken iallmänhetens tjänst bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning är det fullt möjligt för SVT att, somanförs i motionerna Fi19 (fp) och Fi29 (fp) ge programverksamheten en merkvalitativ inriktning utan att ytterligare medel tillförs företaget. Utskottetanser vidare att det är angeläget att det finns en reserv i rundradiofonden förden händelse betalningsviljan hos TV-publiken skulle minska. Sammantaget anserutskottet att starka skäl talar mot regeringens förslag att ökamedelstilldelningen till SVT.Utskottet anser liksom motionärerna bakom motion Fi29 (fp) att det ärönskvärt att öka möjligheterna för fria filmare, producenter m.fl. att görakvalitetsprogram. De idéer som presenterats av den särskilde utredaren ibetänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion bör därför beredas avregeringen som därefter bör lägga fram förslag till i dettahänseende.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att med bifall tillmotionerna Fi19 (fp) yrkandena 12 och 13 och Fi29 (fp) yrkande 1 och medanledning av motion Fi31 (m) yrkande 3 skall avstyrka regeringens förslag. anfört rörande möjligheterna för fria filmare, producenter m.fl. attgöra kvalitetsprogram bör med bifall till motion Fi29 (fp) yrkande 2och med anledning av motion Fi56 (mp) yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande radio och TV i allmänhetens tjänstatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi19 yrkandena 12 och 13 och1997/98:Fi29 och med anledning av motionerna 1997/98:Fi31 yrkande 3 och1997/98:Fi56 yrkande 9 samt med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande25 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Radio och TV i allmänhetens tjänst (mom. 13) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken iallmänhetens tjänst bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Fi56 (mp) anser finansutskottet att detär angeläget att det finns flera av varandra oberoende finansieringskällor urvilka fristående TV-producenter och filmare kan söka medel. Utskottet anser attregeringen skyndsamt skall återkomma med ett förslag i denna riktning.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi56 (mp) yrkande 9och med anledning av motion Fi29 (fp) yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motioner avstyrks. Utskottet kan i övrigt ställa sig bakompropositionen i denna del.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande radio och TV i allmänhetens tjänstatt med bifall till proposition 1997/98:150 yrkande 25 och motion1997/98:Fi56 yrkande 9 och med anledning av motion 1997/98:Fi29 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1997/98:Fi29 yrkande 1, 1997/98:Fi31 yrkande3 och 1997/98:Fi19 yrkandena 12 och 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15.Världskulturmuseet (mom. 14) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att utredningsarbetet rörande etablerandet av ettvärldskulturmuseum i pågår och att - som framhålls i motion Fi31 (m) -många oklarheter återstår för organisationskommittén att lösa. Det gäller bl.a.frågan vad den nya museibyggnaden skall inrymma. I kommitténs arbete ingårockså att ta ställning till hur samarbetet med de tre StockholmsmuseernaFolkens museum - , och skallutformas och hur museilokalerna i skall disponeras. Inte heller ärfrågan om finansieringen av det nya museet i klarlagd.Utskottet kan inte acceptera att regeringen redan innan kommittén lämnatfärdiga förslag i här aktuellt avseende går vidare med den konkreta planeringenav museiverksamheten i . Mot den angivna bakgrunden anser utskottet attgenomförandet av en arkitekttävling bör anstå till dess att förutsättningarnaför byggandet av museet har klarlagts.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Fi31 (m)yrkande 2, med anledning av motion Fi56 (mp) yrkande 10 och med avslag påmotion Fi20 (v) yrkande 37 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande Världskulturmuseetatt med bifall till motion 1997/98:Fi31 yrkande 2 och med anledningav motion 1997/98:Fi56 yrkande 10 samt med avslag på motion 1997/98:Fi20yrkande 37 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. (mom. 14) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ha följande lydelse:Finansutskottet konstaterar att finansieringen av det nya museet förvärldskultur är oklar. I likhet med motionärerna bakom motion Fi56 (mp) kanutskottet inte acceptera ett förslag som förutsätter en omfördelning inom densamlade anslagsramen för museiområdet, vilket enligt direktiven förorganisationskommittén kan vara en möjlig finansieringsväg. Regeringen börklargöra för hur den avser att lösa denna fråga.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion Fi56 (mp) yrkande10 och med anledning av motion Fi31 (m) yrkande 2 och med avslag på motion Fi20(v) yrkande 37 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande Världskulturmuseetatt med bifall till motion 1997/98:Fi56 yrkande 10 och med anledningav motion 1997/98:Fi31 yrkande 2 samt med avslag på motion 1997/98:Fi20yrkande 37 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Folkbildning (mom. 15) (v)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet vill påminna om att folkbildningen fått vidkännas storabesparingar . Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen med bifall till motion Fi20 (v) yrkande 38 som sin mening bör geregeringen till känna att den skall återkomma till med förslag påtilläggsbudget för om ett med förhöjt anslagtill folkbildningen.Vidare vill utskottet erinra om att i ettdelbetänkande (SOU 1998:51) har redovisat gjorda erfarenheter frånkommunernas upphandling av utbildning, bl.a. från folkbildningen. framhållit vikten av att olika utbildningsanordnare med olika profil,inriktning och kompetens utnyttjas så att de studerandes behov och intressenkan tillgodoses. En av de möjligheter som kommittén pekar på är att kanaliseraen större del av resurserna för via Folkbildningsrådet.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi20 (v) om att medelavsedda för bör omfördelas från kommunerna till folkhögskolornaför att antalet utbildningsplatser för arbetslösa vid folkhögskolorna skallkunna ökas. Regeringen bör återkomma till med förslag i frågan.Riksdagen bör med bifall till yrkande 39 i motionen som sin mening geregeringen till känna vad utskottet här anfört.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande folkbildningatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkandena 38 och 39 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Bemyndigande om regionalpolitiska åtgärder (mom. 17) (m, fp, v, mp, kd)(), (), (), (), Per (), (), () och ()anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort ha följande lydelse:Som framgått tidigare beslutade i anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen , trots reservationer från fem av sjupartier, om ett bemyndigande för regeringen att under låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i samband med regionalpolitiskaåtgärder som innebär utgifter på högst under budgetåren1999-2001.Finansutskottet vill i sammanhanget erinra om att det i förarbetena tillbudgetlagen (prop. 1995/96:220) konstateras att ett bemyndigande är liktydigtmed att anslag måste anvisas. Därför är det enligt förarbetenanaturligt att beslut om omfattningen av och ändamålet med ett bemyndigandeprövas lika noga som ett anslagsbeslut.Utskottet anser att det inte finns anledning att bifalla regeringens förslagom en utökning av bemyndigandet. Konsekvenserna av ett vidgat bemyndigande är,enligt utskottets uppfattning, mycket bristfälligt belysta i propositionen. Ettbifall skulle kunna innebära en inskränkning av möjligheter attpåverka budgetprocessen.Mot bakgrund av vad som här har anförts och med anledning av motionerna Fi54(m) yrkande 7, Fi19 (fp) yrkande 14, Fi20 (v) yrkandena 5 och 40 och Fi56 (mp)yrkande 11 avstyrker finansutskottet propositionens yrkande 27.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande bemyndigande om regionalpolitiska åtgärderatt med anledning av motionerna 1997/98:Fi19 yrkande 14, 1997/98:Fi20yrkandena 5 och 40, 1997/98:Fi54 yrkande 7 samt 1997/98:Fi56 yrkande 11avslår proposition 1997/98:150 yrkande 27,19. Bemyndigande om investeringar och skötsel för naturvård (mom. 18) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken ochskötsel för naturvård (bemyndigande) bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar uppfattningen i motion Fi19 (fp) att regeringens förslagom bemyndigande för regeringen att fatta beslut om förvärv ellerintrångsersättningar i värdefulla naturområden är otillräckligt. börmed bifall till motion Fi19 (fp) yrkande 20 bemyndiga regeringen att budgetåret1998 fatta beslut om förvärv av eller intrångsersättningar i värdefullanaturområden som innebär utgifter - inklusive tidigare åtaganden - påsammanlagt högst , dvs. mer än vad regeringenföreslår.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande bemyndigande om investeringar och skötsel förnaturvårdatt med bifall till motion 1997/98:Fi19 yrkande 20 samt med avslag påproposition 1997/98:150 yrkande 28 bemyndigar regeringen att under det på utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårduppförda ramanslaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvård fattabeslut om förvärv av eller intrångsersättningar i värdefulla naturområdensom innebär utgifter inklusive tidigare åtaganden på sammanlagt högst220 ,20. Bemyndiganden om ersättning för avveckling av en reaktor i (mom. 22) (m, fp, kd)(), (), (), (), Per () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken föravveckling av en reaktor i (B 11) bort ha följande lydelse:Att tidigare - trots kraftig opposition från Moderatasamlingspartiet, liberalerna och men också frånnäringslivet och fackföreningsrörelsen - har beslutat att snabbavvecklakärnkraftverket i kommer att få allvarliga konsekvenser för landetsekonomi, sysselsättning, företagande och miljö.Det energipolitiska beslutet fattades utan att någrasamhällsekonomiska eller miljömässiga konsekvensanalyser förelåg. Inte hellerbelystes effekterna för energiförsörjningen, hushållens ekonomi eller förboendekostnaderna (och då särskilt för ägare till småhus med elvärme). Detsaknades även en redovisning av de kostnader som skulle komma att drabba statentill följd av den förtida avvecklingen.På ett beträffande de ekonomiska konsekvenserna utmanande sätt fattade sedanriksdagen beslut om att införa lagen om kärnkraftensavveckling. Inte heller redovisade regeringen vilkaekonomiska konsekvenser som besluten om avvecklingen kommer att få för stateneller för samhällsekonomin i stort. Än mindre antyddes hur avvecklingen skullefinansieras. fattade ett avgörande beslut utan att någon haftmöjlighet att bedöma konsekvenserna av beslutet.Med det nu framlagda förslaget fortsätter regeringen att handläggaenergipolitiken på ett sätt som urholkar möjligheter till insyn ochpåverkan. finner regeringens tillvägagångssätt mycketanmärkningsvärt och respektlöst mot . Innebörden av det föreslagnaramanslaget och de föreslagna bemyndigandena är nämligen att överhuvud taget inte kommer att beröras av ärendets vidare hantering - annat än atti efterhand bli informerad om det ekonomiska utfallet av regeringens olikaåtgärder. Det är förvånande att partier, som annars säger sig vilja främjariksdagens ställning, i denna fråga helt ansluter sig till regeringens förslagutan att synas vilja skaffa sig kännedom om storleken på ersättningen föravvecklingen eller hur denna ersättning skall finansieras.Härtill kommer att förslaget uppenbart strider mot intentionerna bakombudgetlagen. Av den föregående redovisningen framgår att den möjlighet tillbemyndigande att överskrida ett ramanslag som regeringen nu begär, bara skalltillämpas undantagsvis - t.ex. i samband med oro på kreditmarknaden eller medanledning av katastrofer. Utskottet finner också skäl att erinra om att denkvarstående budgeteringsmarginalen är så liten att den -såvitt man nu kan bedöma - inte kommer att förslå för att täcka de merutgiftersom en stängning av skulle medföra.Slutligen vill utskottet anföra att Regeringensrättens inhibering avregeringens beslut att efter utgången av juni månad inte tillåta attkärnkraftsreaktorn drivs vidare för att utvinna kärnenergi visar påatt regeringens hantering av frågan varit oskickligt och äventyrligt skött inteendast ur ekonomisk och miljömässig synpunkt utan även ur juridisk synpunkt.Mot bakgrund av det anförda anser finansutskottet att nu inte börbevilja regeringen de begärda bemyndigandena. Om regeringen skulle komma attträffa en förhandlingsuppgörelse med får ett sådant avtal villkorasav godkännande - för övrigt helt i linje med att 1997 årsbolagsstämma hos har begärt att en eventuell uppgörelse med statenskall underställas bolagsstämman för beslut. När ett avtal föreligger fårriksdagen sammankallas för att i ett sammanhang ta ställning till avtalet ochdess finansiering.Finansutskottets ställningstagande innebär alltså att de här berördaförslagen i propositionen avstyrks. Med ett sådant beslut av blir dehär aktuella yrkandena i motionerna helt tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande bemyndiganden om ersättning för avveckling av enreaktor i Barsebäcksverketatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 9 i denna del,1997/98:Fi19 yrkandena 15 och 16, 1997/98:Fi22 yrkande 9 och 1997/98:Fi27yrkandena 2 och 3 avslår proposition 1997/98:150 yrkandena 32 och 33,21. Väginvest (mom. 25) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att staten bör visa stor restriktivitet när det gälleratt låta statliga myndigheter och affärsverk ha dotterbolag. En sammanblandningav ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blir nämligen oftaföljden. För bolagsverksamhet gäller heller inte offentlighetsprincipen, vilketär olyckligt ur demokratisynpunkt. Enligt finansutskottets mening bör frågan omatt överföra förvaltningen av till anstå till dessresultatet av den speciella utredningen om statlig tjänsteexport föreligger.Finansutskottet anser det vidare olyckligt att Väginvest ombildas till ettstatligt förvaltningsbolag som bl.a. skall äga . mening bör statens infrastruktur på trafikområdet ägas direkt avStatsverket och inte via statliga finansbolag.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi45 (m) yrkande 2 ochavstyrker regeringens förslag om Väginvest (yrkande 35).dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande Väginvestatt med bifall till motion 1997/98:Fi45 yrkande 2 avslår proposition1997/98:150 yrkande 35,22. Bemyndigande om (mom. 26) (m, kd)(), (), (), Per ()och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad regeringen anförde i proposition1995/96:220 om budgetlagen att anslagsfinansiering av infrastrukturellainvesteringar ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturellainvesteringar som inte ger monetär avkastning. En lånefinansiering som sker viaett statligt bolag inskränker väsentligt möjligheter att utöva sinfinansmakt och strider mot de intentioner som kommer till uttryck ibudgetlagen.Finansutskottet delar bedömningen i den avvikande meningen i finansutskottetsyttrande till trafikutskottet om med anledning av proposition1998/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y).Utskottet anser således att de skäl som ett enigt finansutskott vid ett flertaltillfällen redovisat och ställt sig bakom - och som ävenkommit till uttryck i lagen om statsbudgeten - alltjämt bör tillämpas. Deanförda motiven för att anslagsfinansiera infrastrukturinvesteringar kansammanfattas i följande punkter:* En lånefinansiering skapar i sig inte något ökat realt utrymme som gör detmöjligt att öka investeringarna totalt i samhället. * Investeringar i infrastruktur är resultatet av en statlig verksamhet, inteen investering i den statliga verksamheten. Jämförelse kan göras med ettindustriföretag som producerar investeringsvaror, t.ex. maskiner ellerbilar. Även om de som nyttjar dessa produkter ser detta som en investering isin egen verksamhet betraktas de inte som investering av det producerandeföretaget. * Investeringar i infrastruktur ger normalt inte någon monetär avkastning.Enligt de företagsekonomiska redovisningsprinciperna får inte ett företagredovisa en investering som tillgång om avkastningen från investeringen intetillfaller företaget. För många statliga investeringar gäller att deframtida inkomsterna inte tillfaller staten direkt utan andrasamhällssektorer. Det är i själva verket oftast den viktigaste orsaken tillatt viss verksamhet kan bedrivas på ett samhällsekonomiskt mer effektivtsätt i offentlig regi än i privat regi att inkomsterna från verksamheteninte tillfaller ägaren utan sprids i samhället. Denna typ av verksamhetbrukar i ekonomisk teori benämnas kollektiva tjänster. För detrafikanläggningar där avgifter planeras att tas ut kan det däremot varariktigt att finansiera dessa med lån (detta motsvarar undantaget i 23 §budgetlagen). * En grundläggande princip som kännetecknar en effektiv och rationellbudgetprocess och som också kommer till uttryck i budgetlagen är att olikautgifter som staten står för skall redovisas över statsbudgeten ochåterspegla de budgetmässiga effekterna av dessa åtaganden. Detta sker inteom utgifter bokförs på statsbudgeten långt efter det att investeringengenomförts. * inflytande över investeringarnas omfattning och inriktning ochmöjligheterna att utöva finansmakten underlättas med en korrekt redovisningöver statsbudgeten där de faktiska utgifterna bokförs när de uppstår. * Till detta kan också läggas att en anslagsfinansiering av utgifter förinfrastrukturella investeringar ger utformningen av utgiftstaket ett reelltinnehåll. Utgiftstaket kan därmed utgöra ett effektivt instrument för attbegränsa de statliga utgifterna och bidra till en god hushållning.