bet · GL01FiU26 · 1998-05-26 00:00:00 — Utskottet ställer sig därför bakomkravet från på att en samlad koncernredovisning inte bara skallvara obligatorisk för kommuner och landsting utan också praktiskt genomfö-ras i avvaktan på att de kommunala bolagen successivt avvecklas.Utskottet noterar också att det av regeringens skrivelse framgår att 0,4miljarder kronor netto i förlusttäckningsbidrag överförts till bostadsbolagenoch att ytterligare överförts i riktade nyemissioner.Däremot framgår det inte hur många kommunala bolag som gått med förlust,hur stora underskottsbidrag som totalt lämnats eller hur stora förlusternavarit. Regeringen bör återkomma till med en sådan redovisning såatt det går att få en samlad bild av den kommunala bolagsverksamheten.Med vad utskottet här anfört tillstyrks motion Fi68 (fp) yrkandena 2 och 3samt avstyrks motion Fi67 (m) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande den kommunala redovisningen och bolagenatt med bifall till motion 1997/98:Fi68 yrkandena 2 och 3och med avslag på motion 1997/98:Fi67 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Den statliga budgetsaneringens effekter på den kommunalasektorn (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med "Finansutskottetvill understryka" och slutar med "Fi66 (mp) yrkande 2" bort ha följandelydelse:Finansutskottet noterar i likhet med vad som sägs i motion Fi66 (mp) attdet av regeringens skrivelse klart framgår att kommuner och landsting under1990-talet drabbats av en åtstramning. Vad som däremot inte redovisas ärhur den statliga besparingspolitiken har medfört försvagningar av den kom-munala sektorn. Som exempel vill utskottet nämna att de återkommandehöjningarna av egenavgifter för löntagare har minskat kommunernas skat-teintäkter, att uppjusteringen av statsbidragen för att kompensera de allmän-na kostnadsökningarna har tagits bort, att en övervältring från stat till kom-mun skett när det gäller kostnader för olika grupper med försörjningsproblemoch att ett ökat ansvar lagts på kommunerna på olika områden utan att detföljts upp med tillräckliga ekonomiska resurser.Utskottet anser att det är en brist i regeringens skrivelse att det inte går atbilda sig en allsidig uppfattning om hur kommunernas ekonomiska villkorhar utvecklats. I en redogörelse som säger sig belysa utvecklingen inom denkommunala sektorn borde förhållandet mellan stat och kommun, särskilt iekonomiskt hänseende, rimligen vara av primärt intresse. somregeringen uttalat att standarden inom välfärdens kärnområdenså långt som möjligt skall upprätthållas talar enligt utskottets mening verk-ligheten ute i kommuner och landsting ofta ett annat språk. I praktiken be-kräftar regeringen denna negativa utveckling när man nu föreslår en ytterli-gare ökning av statsbidragen med , men i skrivelsen är detsvårare att känna igen den kommunala verkligheten. Mot bakgrund av detanförda anser utskottet att regeringen bör återkomma till med enredovisning som innehåller en analys av budgetsaneringens effekter på denkommunala sektorn. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi66 (mp) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande den statliga budgetsaneringens effekter på den kom-munala sektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi66 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Samspelet mellan stat och kommun (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "delar motionärernas" och på s. 11 slutar med "Fi66 (mp) yrkande 6"bort ha följande lydelse:Finansutskottet delar det som i motion Fi65 (v) anförs om att en av grund-tankarna med den kommunala självstyrelsen är att medborgarna gemensamtskall sköta sina angelägenheter utan onödig inblandning av staten samt attnärhetsprincipen skall vara styrande. Utskottet anser också att en hög grad avjuridisk och ekonomisk handlingsfrihet är av stor vikt för kommunerna.Statens roll bör enligt utskottet vara att utifrån målsättningen om jämlikalevnadsförhållanden garantera likvärdiga ekonomiska förutsättningar överhela landet. Detta fördelningspolitiska ansvar får emellertid inte innebära attstaten begränsar kommunernas självstyrelse. Därför krävs det en ömsesidigrespekt för varandras olika ansvarsområden för att underlätta den svåra ba-lansakten att kombinera jämlika levnadsförhållanden i hela landet med ettdecentraliserat ansvar.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi65 (v) yrkande 15 och av-styrker motion Fi66 (mp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande samspelet mellan stat och kommunatt med bifall till motion 1997/98:Fi65 yrkande 15 och av-slag på motion 1997/98:Fi66 yrkande 6 som sin mening ger regering-en till känna vad utskottet anfört,7. Samspelet mellan stat och kommun (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "delar motionärernas" och på s. 11 slutar med "Fi66 (mp) yrkande 6"bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med motionärerna bakom motion Fi66 (mp)betona att den kommunala självstyrelsen har många stora fördelar från de-mokratiska och ekonomiska synpunkter. konstaterar utskottet attsjälvstyrelsen har begränsats under de senaste årens lopp. Somexempel kan nämnas det skattestopp som i praktiken införts sedan ett antalår, den höga graden av statlig detaljreglering av den kommunala verksamhe-ten samt de begränsningar som införts vad gäller kommunernas möjligheteratt sälja sina bostadsföretag.Utskottet anser att det mot denna bakgrund hade varit önskvärt att i skri-velsen få ett klargörande av principerna för självstyrelsen, en uppföljning avhur förutsättningarna för självstyrelsen har förändrats under de senaste de-cennierna samt en redovisning av de åtgärder som staten gjort i inskränkanderespektive utvidgande riktning. Utskottet menar att ett sådant underlag skulleskapa bättre förutsättningar för en diskussion om självstyrelsens möjligheteroch framtid samt utgöra ett viktigt underlag för ställningstagan-den. Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet tillstyrker motion Fi66 (mp) yrkande 6 och avstyrker motionFi65 (v) yrkande 15.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande samspelet mellan stat och kommunatt med bifall till motion 1997/98:Fi66 yrkande 6 och avslagpå motion 1997/98:Fi65 yrkande 15 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 6), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "kan konstatera" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 1" bort ha föl-jande lydelse:Finansutskottet instämmer i kravet i motion Fi67 (m) på att den kommittésom utvärderar utjämningssystemet skall erhålla tilläggsdirektiv för attgranska effekterna av systemet ur bl.a. tillväxtsynpunkt. Det kan enligt ut-skottet hävdas att utjämningssystemet innebär att låg sysselsättningsgrad ochhög arbetslöshet ger en kommun större intäkter än om nya jobb skapas. Detär nämligen först när en utflyttning från en kommun äger rum som negativaeffekter för ekonomin uppstår. Detta kan leda till att kommunen inte harnågra incitament att medverka till ekonomisk tillväxt. Däremot har den tydli-ga incitament att förhindra flyttningar till andra kommuner där det finns jobbeftersom sjunkande arbetslöshet relativt sett minskar bidraget till kommunenförutom att bidraget är invånarbaserat. Att utjämningssystemet är direkttillväxtfientligt illustreras även av att kommuner med sammanlagt ca 1,2miljoner invånare påverkas av rena Pomperipossaeffekter när den egna skat-tekraften ökar. Sålunda minskar dessa kommuners samlade intäkter om denegna skattekraften ökar, något som utskottet anser orimligt.Utskottet konstaterar också att det angivna målet med utjämningssystemet,nämligen att minska skillnaderna i utdebitering, inte uppnåtts eftersom dekommuner som fått höjda bidrag bibehållit den höga utdebiteringen och istället höjt sin kostnadsnivå ytterligare. Utjämningssystemets konstruktionhar sålunda både konserverat höga skatter i högskattekommuner och höjtkostnadsnivån som systemet motverkar ekonomisk tillväxt genomatt lägga ut negativa incitament på enskilda kommuner.Med vad utskottet ovan anfört tillstyrks motion Fi67 (m) yrkande 2 ochavstyrks motionerna Fi18 (c) yrkande 24, Fi66 (mp) yrkande 5 och Fi68 (fp)yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 2 och avslagpå motionerna 1997/98:Fi18 yrkande 24, 1997/98:Fi66 yrkande 5 och1997/98:Fi68 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "kan konstatera" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 1" bort ha föl-jande lydelse:Finansutskottet vill peka på vad som i motion Fi18 (c) anförs om kost-nadsutjämningen i det nuvarande utjämningssystemet. I likhet med motionä-rerna vill utskottet understryka att vissa förändringar behövs. Enligt utskottemåste framför allt den vikt som minskat befolkningsunderlag tillmäts justerasupp. Detta är betydelsefullt med tanke på den utflyttning som största delen avlandet upplever. En faktor som å andra sidan bör justeras ned är faktorn förkollektivtrafik. Utskottet anser att det är angeläget att sådana förändringarkommer till stånd som kan förbättra situationen för hårt trängda avfolknings-kommuner. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet tillstyrker motion Fi18 (c) yrkande 24 och avstyrker motionernaFi66 (mp) yrkande 5, Fi67 (m) yrkande 2 och Fi68 (fp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motion 1997/98:Fi18 yrkande 24 och av-slag på motionerna 1997/98:Fi66 yrkande 5, 1997/98:Fi67 yrkande 2och 1997/98:Fi68 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "kan konstatera" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 1" bort ha föl-jande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med vad som sägs i motion Fi68 (fp) erinra omatt i samband med införandet av det nya utjämningssystemetkrävde att inkomstutjämningen skulle sättas till i stället för till amedelskattekraften liksom till att ytterligare medel skulle fördelas i enlighetmed de grundläggande kriterier som föreslogs av den utredning som ladefram förslaget. Enligt utskottets mening måste underlag nu tas fram för attförändra utjämningssystemet så att dels de sociala kriterierna får ökad tyngd,dels det finns ett kommunalpolitiskt incitament att öka den egna kommunensskattekraft. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet tillstyrker således motion Fi68 (fp) yrkande 1 och avstyrker mo-tionerna Fi18 (c) yrkande 24, Fi66 (mp) yrkande 5 och Fi67 (m) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motion 1997/98:Fi68 yrkande 1 och avslagpå motionerna 1997/98:Fi18 yrkande 24, 1997/98:Fi66 yrkande 5 och1997/98:Fi67 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Utjämningssystemet för kommuner och landsting (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "kan konstatera" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 1" bort ha föl-jande lydelse:Finansutskottet vill i likhet med motionärerna bakom motion Fi66 (mp) pekapå att en utredning arbetar med att analysera det nuvarandebidrags- och utjämningssystemet och att utredningen skalllägga fram förslag till ändringar i systemet. Utskottet kan i likhet med motio-närerna konstatera att man redan nu kan se att vissa delar av utjäm-ningssystemet inte är bra. Det gäller särskilt den del av kostnadsutjämningensom gäller kollektivtrafik. Den nuvarande ordningen innebär enligt utskottetsmening att de delar av landet som har dåliga förutsättningar för kollektivtra-fik får bidra till kollektivtrafiken i storstäderna. är förutsättningna i framför allt den norra delen av landet dåliga för kollektivtrafik, vilketinnebär att man är hänvisad till bilen som transportmedel. Bilkostnadernafaller emellertid inte inom ramen för utjämningssystemet. Resultatet är attinvånare i kommuner utanför storstäderna tvingas betala såväl höga egnabilkostnader som ofta höga kostnader för den lokala kollektivtrafiken ochdessutom en del av kostnaden för kollektivtrafiken i storstäderna. Utskottetanser mot denna bakgrund att kostnadsutjämningen för kollektivtrafik böravskaffas. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet tillstyrker motion Fi66 (mp) yrkande 5 och avstyrker motionernaFi18 (c) yrkande 24, Fi67 (m) yrkande 2 och Fi68 (fp) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande utjämningssystemet för kommuner och landstingatt med bifall till motion 1997/98:Fi66 yrkande 5 och avslagpå motionerna 1997/98:Fi18 yrkande 24, 1997/98:Fi67 yrkande 2 och1997/98:Fi68 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,12. Alternativ inom barnomsorgen (mom. 7), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "har ingen" och slutar med "yrkande 5 i denna del" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser att med anledning av motion Fi67 (m) böruttala sig för att skall vara den instans som beviljar tillstånd attstarta och driva enskilda alternativ inom barnomsorgen. Utskottet noterarmed tillfredsställelse att antalet enskilda förskolor och fritidshem fortsätteratt öka men tvingas konstatera att andelen barn inskrivna i familje-daghem minskar. Denna utveckling bör motverkas genom initiativ från rege-ringen, vilket som sin mening bör ge regeringen till känna. Vidareanser utskottet att lärarförsörjningsfrågorna inom barnomsorgen bör analyse-ras. Även detta senare bör uttala sig för.Utskottet tillstyrker motion Fi67 (m) yrkande 5 i denna del.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande alternativ inom barnomsorgenatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Tillgängligheten till barnomsorg (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "delar det" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 6" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser det oacceptabelt att flertalet kommuner utestängerbarn till arbetslösa och föräldralediga från förskoleverksamheten. Utskottethar den uppfattningen att det är mycket viktigt att barn har möjlighet tillkontinuitet i omsorgen och att det inte borde vara möjligt för kommuner attlåta bli att ta emot de barn som är i fråga. föreslår därföratt med anledning av vad som anförs i motionerna Fi65 (v) ochFi68 (fp) skall kräva att regeringen redovisar vilka åtgärder den tänker vidtaför att komma till rätta med kommunernas sätt att hantera frågan om hurförskolan skall bli tillgänglig för alla barn. Vad utskottet här anfört bör rikdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker motion Fi65 (v) yrkande 12 och motion Fi68 (fp) yr-kande 6.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande tillgängligheten till barnomsorgatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 12 och1997/98:Fi68 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Köer inom barnomsorgen (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med "ansluter sig" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 4" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det bör vara möjligt att ta fram uppgifter på hur mångabarn (individer) som drabbas av att kommunerna inte klarar av att erbjudabarnomsorg i rimlig tid. Regeringens skrivelse om utvecklingen inom denkommunala sektorn brister i detta avseende. På motsvarande sätt saknas detuppgifter om hur många barn (individer) som inte tillåtits att välja annanskola än den som kommunen anvisat eller har nekats att byta skola. Finansut-skottet tillstyrker motion Fi68 (fp) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande köer inom barnomsorgenatt med bifall till motion 1997/98:Fi68 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. (mom. 10), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "ansluter sig" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 7" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Fi67 (m) -när det gäller frågan om elever med behov av stöd och rätten att välja skola -att utgångspunkten givetvis måste vara att det är föräldrarnas önskemål somskall ligga till grund för kommunernas planering av skolan. Utskottet tillstyr-ker således motion Fi67 (m) yrkande 5 i denna del och avstyrker motionernaFi65 (v) yrkande 13 och Fi68 (fp) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i dennadel och avslag på motionerna 1997/98:Fi65 yrkande 13 och1997/98:Fi68 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "ansluter sig" och slutar med "Fi68 (fp) yrkande 7" bort ha följandelydelse:Finansutskottet anser, i likhet med vad som framhålls i motion Fi65 (v), attdet är djupt oroande att besparingar i så stor utsträckning hardrabbat elever med behov av särskilt stöd. Detta inte minst mot bakgrund avatt man i skollagen poängterar att utbildningsväsendet skall ta hänsyn tilldessa elever. Det förefaller enligt utskottet uppenbart att kommunerna för-delar resurserna mer efter elevantal och mindre efter elevernas behov. Samti-digt ökar, enligt kommunernas egna bedömningar, antalet elever med behovav stöd. Med hänvisning till det anförda föreslår finansutskottet att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att för-bättra situationen för de elever som det nu gäller.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi65 (v) yrkande 13 och av-styrker motionerna Fi67(m) yrkande 5 i denna del och Fi68 (fp) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Fi65 yrkande 13 och av-slag på motionerna 1997/98:Fi67 yrkande 5 i denna del och1997/98:Fi68 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Gymnasieskolan (mom. 11), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "vill med" och slutar med "yrkande 5 i denna del" bort ha följandelydelse:Finansutskottet vill när det gäller avsnittet i skrivelsen om gymnasieskolanhänvisa till vad som i motion Fi67 (m) anförs om APU och lärlingsutbildningsamt om lektorer. I den förra frågan (APU och lärlingsutbildning) vill ut-skottet särskilt peka på vad som redovisas i reservationerna 1 och 4 i betän-kande 1997/98:UbU10. I den senare frågan anser utskottet att regeringen börföranstalta om åtgärder i syfte att få kommunerna att utlysa fler lektorat ochatt rekrytera fler lektorer.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi67 (m) yrkande 5 i dennadel.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i dennadel som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Uppföljning och utvärdering inom skolväsendet (mom. 12), , Per och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "instämmer för" och slutar med "yrkande 5 i denna del" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser mot bakgrund av vad som anförs i motion Fi67 (m)om uppföljning och utvärdering inom skolväsendet att bör uttalaatt regeringen tillsammans med kommunerna skall försöka lösa frågan omhur man från kommunalt håll på ett markant sätt skall förbättra sin uppfölj-ning och utvärdering. Utskottet tillstyrker motion Fi67 (m) yrkande 5, i den-na del.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande uppföljning och utvärdering inom skolväsendetatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 5 i dennadel att som sin mening bör ge regeringen till känna vad ut-skottet anfört,19. Hälso- och sjukvård (mom. 13)(), (), (), (), Per (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "ansluter sig" och slutar med "Fi67 (m) yrkande 3" bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar motionärernas oro för att väntetiderna för vård ochbehandling kontinuerligt ökar. Utskottet delar också bedömningen att den år1992 införda vårdgarantin innebar att vårdköerna snabbt försvann. Lands-tingen organiserade sitt arbete så att patienterna snabbt fick den vård de hadebehov av. Den formen av vårdgaranti har enligt utskottet inte spelat ut sinroll men bör vidareutvecklas och förändras. delar också vadreservanterna i reservation 7 i betänkande 1997/98:SoU12 anför i frågan. Detär enligt utskottet viktigt för patienterna att veta vad de kan kräva av sjuk-vården. Besöksgarantin inom primärvården är i praktiken meningslös. Rege-ringen bör återkomma till med ett förslag på en vidareut-vecklad vårdgaranti. Utskottet anser att med anledning av motionFi67 (m) yrkande 3 bör ge regeringen detta till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi67 (m) yrkande 3 och av-styrker motion Fi65 (v) yrkandena 3 och 4.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande hälso- och sjukvårdatt med bifall till motion 1997/98:Fi67 yrkande 3 och avslagpå motion 1997/98:Fi65 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört,20. Hälso- och sjukvård (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "ansluter sig" och slutar med "Fi67 (m) yrkande 3" bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar den oro som kommer till uttryck i motion Fi65 (v) föratt den strukturomvandling som sjukvården genomgått har inneburit att om-vårdnaden minskat. Kärnverksamheterna har inte reducerats i samma ut-sträckning men dock i viss utsträckning, vilket nu visar sig i växande vård-köer. De minskade satsningarna på omvårdnad har dessvärre bidragit till attpatienter i äldrevården försummats. Även läkarinsatserna har minskat. Ut-skottet delar också motionärernas bedömning att alla måste ha rätt till ettvärdigt slut på livet. Utskottet oroas av att landstingen inte fullt ut levt uptill sitt hälso- och sjukvårdsansvar för personer i livets slutskede inom äldreomsorgen.Utskottet konstaterar vidare att antalet anställda inom vårdsektorn harminskat. Medelåldern bland vårdpersonalen blir allt högre. Intresset förvårdyrket har minskat och det är svårt att rekrytera till omvårdnads-programmet. Inför den stundande sommarledigheten väntas det bli stor bristpå vårdpersonal. Utskottet befarar att vi står inför en akut brist på vårdpersonal som risken är stor att kompetens försvinner. Utskottet anser detangeläget att regeringen snabbt vidtar åtgärder för att lösa denna för sjukvår-den så viktiga fråga. bör med anledning av motion Fi65 (v) yr-kandena 3 och 4 ge regeringen detta till känna.Utskottet tillstyrker motion Fi65 (v) yrkandena 3 och 4 och avstyrker mo-tion Fi67 (m) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande hälso- och sjukvårdatt med bifall till motion 1997/98:Fi65 yrkandena 3 och 4och med avslag på motion 1997/98:Fi67 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,21.