bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Under de senasteårens arbete i säkerhetsrådet har lyft frammiljöaspekterna som en av de viktigaste delarna av detinternationella biståndet. Inte minst har dettaarbete ägt rum i UNDP. Det har emellertid inte varitmöjligt att nå samsyn i alla frågor. Berörda stater har entendens att vilja att behandla dessa frågor på en regionalsnarare än en global nivå.Utskottet vidhåller sina tidigare ställningstaganden och avstyrker meddet ovan anförda motion U203 (fp) yrkande 9 (delvis)och anser motionerna U206 (kd) yrkande 3 och U210(mp) yrkandena 2-5 besvarade. Miljöpartietsförslag om att ytterligare avsätt förmiljöbistånd för att förbättra vattenförsörjningen iutvecklingsländer innebär i förhållande tillregeringens förslag en ökning av budgetposten försärskilda miljöprogram. Utskottet har på annan plats i betänkandetbedömt att regeringens förslag till fördelning påanslagsnivå och under anslagsnivå präglas avväl gjorda avvägningar och prioriteringar. Detgäller också budgetposten Särskilda miljöprogram under delpostenSärskilda utvecklingsprogram (anslagspostenför det bilateralautvecklingssamarbetet), där regeringen har föreslagit 205 miljonerkronor för budgetåret 1998.Motion U203 (fp) yrkande 9 (berörd del) avstyrks därför.Utskottet noterar att genom beslut av regeringen har för 1998avsatts och avses att även avsättas högst2 för bidrag till deltagande frånde fattigaste vid multilaterala förhandlingar imiljöfrågor. Med detta anses motion U210(mp) yrkande 7 besvarad. Enligt utskottetsuppfattning bör globala miljöproblem så långt sommöjligt lösas genom internationellt samarbete och inom ramenför multilaterala miljökonventioner, bl.a. föratt undvika unilaterala och protektionistiskahandelsåtgärder som risker att drabba både i- och . En av de högst prioriterade frågorna för och EU iarbetet med handel och miljö i WTO rör attklarlägga förhållandet mellan handelsåtgärder imiljökonventioner och handelsregelverket i WTO. Sverigehar även drivit frågan, både i WTO och , om kravet påacceptabla arbetsförhållanden för de arbetare iu-länder som producerar varor för export tillvästvälden. En möjlig "rättvisemärkning" som är kopplad tillarbetsförhållanden måste drivas multilateralt för att fåeffekt. Med detta anses motion U210 (mp)yrkandena 9 och 10 besvarade. Utskottetkonstaterar att frågorna som rör skadorna på världens korallrevuppmärksammats av Sida, som ger ett omfattande stöd tillforskning rörande korallrevsskador och även bidrartill humanitärt stöd i de länder som drabbatsav minskat fiske på grund av koralldöden. strävar i sittbistånd efter att bidra till en diversifiering av de drabbadeu-ländernas ekonomier.Med detta anses motion U201 (mp) yrkande 1 besvarad.Ekonomiska reformer Målet förverksamhetsgrenen är att stödja länder som genomför ekonomiskareformprogram syftande till ekonomisk tillväxt och hållbarutveckling. Stödet skall utgöra ett incitamenttill fortsatta reformer och anpassas till specifikabehov och förutsättningar i enskilda länder.Regeringen har prioriterat och internationelltverkat för en långsiktig lösning på skuldkrisenför de fattigaste och mest skuldsatta länderna.1996 lanserade IMF och ett initiativ förskuldlättnader för de mest skuldtyngda länderna (det s.k.HIPC- initiativet). Initiativet, som byggerpå skuldländernas egna reformansträngningar,omfattar alla typer av fordringsägare och syftartill att ge länderna en hållbar skuldsituation.Regeringen avser bidra till HIPC-initiativet successivt underdess genomförande. För svenskt vidkommande lämnasbidrag i form av stöd till den s.k. HIPC TrustFund, som skall finansiera skuldlättnader eller för endel av kostnaden i samband med de skuldavskrivningar ()som aviserats inom , som en del avHIPC-initiativet. En kampanj har lanserats för att utverka en engångsavskrivning avskulder som de fattigaste länderna har. Kampanjen har initieratsav de brittiska kyrkorna och har fått ett brettstöd i och internationellt. Motionerna Ikommittémotion U202 (v) yrkande 4 anför att dens.k. HIPC-processen innebär ett olyckligtfasthållande vid och somnormsättare och att andra utvecklingsvägar bör sökas för att hjälpa demest skuldtyngda länderna och, i yrkande 1, attregeringen får i uppdrag att driva frågan om enomdefiniering av begreppet "uthållig skuld". Iyrkande 3 uttrycks att aktivt bör verka för attVärldsbankens inflytande på den politik somgäller skuldsanering och konditionalitet minskaroch, i yrkande 2, att skuldtjänskvoten bör sänkas radikalt. Iyrkande 5 uppmanas regeringen ställa sig bakom kampanjen. anför ipartimotion U203 (fp) yrkande 19 att en förutsättningför att skall kunna ge ett bredare programstöd tillett utvecklingsland är att detta för enförtroendeingivande ekonomisk politik. Här börfinnas betydande inslag av villkor, och det är i sammanhangetangeläget att olika givare koordinerar sina krav påmottagarländernas politik. Biståndet bör inte ges iformer som snedvrider mottagarländernas ekonomier,framhåller motionärerna. I yrkande 25 pekar motionärerna på attalltför fragmenterade biståndsflöden får till följdatt många mottagarländer med svaga förvaltningarutsätts för rena "bombardemang" av bistånd.Biståndsresurser bör överföras i så enkla och administrativtklara former som möjligt, vilket talar för en inriktning påprogram i stället för projekt.Centerpartiet anför i sin partimotion U204 (c), utan särskiltyttrande, att skuldkrisen är ett av de störstahindren för utveckling i många av tredjevärldens länder. Partiet välkomnar skuldavskrivningsprogram ochförespråkar att ytterligare medel tillförsanslagsposten Ekonomiska reformer, bl.a. för stödtill kampanjen . Ipartimotion U205 (m) yrkande 6 anför attskuldavskrivningar är befogade i situationer avregim- och systemskifte, där enutvecklingsvänlig regim tagit över. I andra fall kan dockskuldavskrivning vara problematisk. Motionärernabetonar att skuldavskrivning inte får ske så attmisshushållning och korruption främjas. menar i yrkande7 att biståndet bör dras ner i länder med stortkapitalinflöde genom direktinvesteringar ochandra privata satsningar, för att inteöveranstränga absorptionsförmågan eller tränga undanproduktiva satsningar.Motionärerna anför vidare att biståndet endast kan spela enbegränsad roll i ett utvecklingslandsansträngningar att utrota fattigdomen.Motionärerna anser i yrkande 8 att biståndet till ett u-landsstatsmakt normalt inte bör överskrida avlandets BNP, vilket väl täcker kostnaden förgrundläggande utbildning och hälsovård för alla.Moderaterna menar vidare att kunskapsutbyte inom biståndet bör kunnaske också med andra länder än . Iyrkande 9 föreslås att triangelsamarbete börprövas mellan , ett afrikanskt land och ettf.d. utvecklingsland som framgångsrikt utrotat fattigdom på korttid. och Sykorea framhålls som exempel påsådana länder. I partimotion U206 (kd)yrkande 5 anför attskuldlättnader är en förutsättning för ekonomisk tillväxt i demest skuldtyngda länderna. Motionärerna anser attSverige bör föra en mer generös politik föravskrivning av skulder till utvecklingsländer och föratt kampanjen aktivt bör stödjas av Sverige.Partiet begär att regeringen anslår 1 000 miljonerkronor till budgetposten Ekonomiska reformer. framhåller i partimotion U210(mp) yrkande 13 att de amorteringar och räntorsom utvecklingsländerna betalar överstiger detmottagna biståndet. bör föregå med gott exempel genom attskriva av de fattiga ländernas skulder. Vidare börSverige verka för en allmän avskrivning avutvecklingsländernas offentliga skulder, anserMiljöpartiet. Utskottets övervägandenMotionerna U202 (v) yrkandena 1-5, U205 (m) yrkande 6,U206 (kd) yrkande 5 och U210 (mp) yrkande 13tar upp frågan om skuldavskrivningar,skuldtjänstkvot, skuldsanering och rollen som /IMF spelar. Utskottet delar de synpunkter sommotionsledes framförs om att skuldbördan utgörett avgörande utvecklingshinder i många av de fattigasteländerna. Det får därför anses vara positivt att under långtid har varit ett av de länder som mest aktivtagerat för internationella skuldlättnadsprogram fördessa länder. har även givit omfattandebilateralt stöd till skuldtyngda länder, genom nedskrivning,total avskrivning av svenska fordringar samtgenom stöd till ländernas skuldtjänstbetalningartill andra långivare. Utskottet ställer sig bakomdenna politik. Utskottet konstaterar också attdet av och igångsatta s.k.HIPC-initiativet (Highly Indebted Poor Countries) är det hittillsmest långtgående internationella programmet förskuldlättnad. Utskottet stöder detta initiativ ochanser, i likhet med regeringen, att HIPC-initiativet måste utgöra ramen också för svenskaskuldlättnadsåtgärder, antingen genom direkt stödtill programmet eller genom kompletterandeåtgärder syftande till att uppnå en hållbar lösning på defattigaste ländernas skuldproblem. En minstlika viktig förutsättning som skuldlättnaderför detta är att säkra en sund och hållbar ekonomiskpolitik i dessa länder. I villkoren för den långtgåendeskuldnedskrivning som HIPC-initiativet innebäringår genomförandet av flerårigareformprogram. Vad gäller kampanjen har utskottetinhämtat att regeringen stödjer kampanjensinriktning och målsättningar. Utskottetbesvarar med vad som ovan anförts motionerna U202 (v) yrkandena1-5, U205 (m) yrkande 6, U206 (kd) yrkande 5 och U210 (mp)yrkande 13. Med motion U203 (fp) yrkandena 19och 25 följer krav på att biståndet så långt sommöjligt bör ges i former som inte snedvrider mottagarländernasekonomier och att resurserna överförs så enkelt och iså klara administrativa former som möjligt samtatt och EU bör verka för att u-ländernaintegreras i världsekonomin och den internationellahandeln. Utskottet konstaterar att det i allt väsentligt är svenskpolitik att förhindra att svenska biståndsinsatserfår snedvridande konsekvenser på mottagarländernasekonomier. Biståndet bör alltmer inriktas på programdär på olika sätt bidrar till att ekonomierskall integreras i världshandeln, och det börfrämja en uthållig och tillväxt med utrotning avfattigdomen som det långsiktiga målet. MotionU203 (fp) yrkandena 19 och 25 anses mot denna bakgrund besvarad.I motion U205 (m) yrkande 7 framhålls att biståndetvid stora privata kapitalinflöden bör skäras ner.Utskottet har tidigare haft att ta ställningtill frågan om att minska biståndet till länder med storakapitalinflöden. I betänkande 1996/97:UU15Internationellt utvecklingssamarbete framhöllutskottet att det svenska biståndetsfattigdomsinriktning medför att fattiga länder som inte kan dra åtsig kapital i någon större utsträckningprioriteras. Men även beträffande de länder somförmår göra detta kan konstateras att biståndspolitiken står påtvå ben. Viss hänsyn tas å ena sidan till privatkapitalinflöde i ett land, men biståndet kan åandra sidan också ha en roll att spela iexpansiva länder, exempelvis genom kunskapsöverföring.Utskottets bedömning kvarstår, varför motion U205 (m) yrkande 7avstyrks. I motion U205 (m) yrkande 8framhålls att de samlade biståndsflödena till enstatsmakt inte bör överstiga av BNP. Utskottet anser inte att detär möjligt att sätta en absolut gräns för hur stortbiståndet till ett visst land bör vara. Detfinns i vissa länder risk för negativtbiståndsberoende även vid relativt låga volymer. I länder som ännuinte förmår dra till sig privata investeringareller som lider av tung skuldbörda kan bistånd,förutsatt att landet har en grundläggande sundekonomisk och social politik, effektivt bidra till ekonomisk tillväxtoch utveckling. Därmedavstyrks motion U205 (m) yrkande 8. Utskottetmenar att det kan finnas mycket att vinna på att utnyttjaerfarenheter och kunskapsutbyte med andra länder än Sverige.Speciellt intressant i detta perspektiv är deländer som själva lämnat fattigdomen.Triangelsamarbete har dock ofta visat sig svårt i praktiken,men ansträngningar har gjorts inom detta område, bl.a. medländer i Latinamerika.Motion U205 (m) yrkande 9 anses mot denna bakgrund besvarad.ForskningssamarbeteForskningssamarbetet med de fattigaste samarbetsländerna harförändrats mot ett samlat stöd till högreutbildning och forskning. Målet omutvecklingsinriktad forskning tillgodoses till stor del genomolika ämnesinriktade program, vilket inneburiten integration av forsknings- samarbetet med andraverksamhetsgrenar. I ett antalforskningssvaga länder inriktas det bilaterala forsknings-samarbetet på uppbyggande av en infrastruktur för forskning medfokus på stöd till utveckling av nationellauniversitet. I jämförelsevis mer forskningsstarkaländer görs satsningar på mobilisering av existerandekapacitet och utveckling av projektsamarbete med svenska forskareinom områden av ömsesidigt intresse och bredu-landsrelevans.Inga motioner har väckts i denna del.Humanitärt bistånd och konfliktförebyggandeDet humanitära biståndets mål är att rädda och skyddamänniskoliv samt att bidra till att lindraföljderna av väpnade konflikter ochnaturkatastrofer. En annan central målsättning är att bidra till attskapa förutsättningar för snara lösningar påhumanitära kriser genom lokalt förankrade och medFN:s fredsarbete samstämmiga insatser av mer politiskart för konfliktlösning. Trots sininomstatliga karaktär har de flesta pågående konflikternegativa effekter även på omgivande länders säkerhet.Säkerhetsrådet har därför blivit en alltviktigare aktör på det humanitärpolitiska området.Säkerhetsrådet har bl.a. understrukit vikten av garanterad säkerhet förde humanitära hjälparbetarna och full respekt förden humanitära rätten samt den humanitäraprincipen om obehindrat tillträde till nödställdbefolkning. Som medlem i säkerhetsrådet har verkat för ettnärmare samarbete mellan humanitära och politiskaaktörer. MotionenOlika länders ekonomiska och sociala utveckling har stor betydelseför flykting- och migrationsströmmar, anförFolkpartiet i partimotion U203 (fp) yrkande 17.Av det skälet bör bistånds- och flyktingpolitiken varasammankopplade när det gäller förebyggande åtgärder, såsomdemokrati- främjande bistånd, direktahjälpinsatser vid flyktingsituationer samtrepatriering och återuppbyggnad i ett senare skede.Utskottets övervägande Utskottet ärangeläget om att FN:s humanitära samordningskapacitet stärksnär det gäller policyformulering och strategiskt samordnadeinsatser. För detta arbete stödjer FN:shumanitära koordinator, som har en särskiltviktig roll i att värna om det humanitära tillträdet tillnödlidande i konfliktsituationer.Dramatiska klimatväxlingar , bland annatförorsakade av det s.k. El Niño-fenomenet, hargenom översvämningar och extrem torka drabbatmänniskor och länder i en oroväckande omfattning. Det finnsanledning att förutse att en växande andel av dethumanitära biståndet kommer att avse offer förnaturkatastrofer. Ytterligare ett allvarligtproblem är de omfattande bakslag i utvecklingen, som dessakatastrofer förorsakar. De materiella förlusternarör sig om flera tiotals miljarder dollarårligen. EU:s humanitära organisation(ECHO) tillhör världens störstabidragsgivare för humanitär verksamhet. Utskottet menar att ECHOdärmed också är en viktig partner i denhumanitärpolitiska dialogen och är angeläget om attdet europeiska samarbetet mellan kommissionen, dit ECHOhör, och medlemsländerna effektiviseras och fördjupas. Ett aktivtsvenskt deltagande i ECHO:s arbete bör därförfortsätta. Sida har möjlighet att med sinkompetens bidra till det svenska agerandet i ECHO:skommittéarbete. Motion U203 (fp)yrkande 17 anses mot denna bakgrund besvarad.Stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbeteEtt starkt och livaktigt civilt samhälle är fundamentalt iett lands utveckling. De organisationer, formellaoch icke formella, som utgör det civila samhälletbereder människor möjligheter att tillsammans med andradelta i beslut och påverka sin situation.Under 1998 har Sida tagit fram nya anvisningar för bidrag inomdelposten för enskilda organisationer. Dessa har etttydligt fokus på organisations- uppbyggnad ochkompetensutveckling. Merparten av bidragenför utvecklingsinsatser genom folkrörelser ochenskilda organisationer lämnas till ett dussintal störreorganisationer med vilka Sida har ettlångsiktigt samarbete baserat på flerårigaramavtal. Svenska riksdagspartier och dem närstående organ kan sökabidrag för utvecklingsinsatser på samma premissersom övriga organisationer. Bidrag till partier imottagarländerna lämnas inom ramen för stödet tilldemokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna.Motionerna I partimotion U205 (m)yrkande 5 framhåller frivillig-organisationernas roll i biståndet. Genom att enskilda organisationernår direkt ut till de behövande är dennabiståndsform särskilt effektiv. Moderaternaföreslår att frivilligorganisationerna ges en utökad roll ibiståndet, som krav på egeninsatser upprätthålls. anför i partimotion U206 (kd)yrkande 9 att bistånd som kanaliseras genom enskildaorganisationer utgör en särskilt verkningsfullbiståndsform. Enskilda organisationers erfarenhet från arbete pålokal nivå bör dessutom kunna tas bättre tillvarai utformandet av det svenska biståndet.I partimotion U212 (v) yrkande 1 begär attden förstärkning av biståndsbudgeten med 100miljoner kronor som gjorts skall användas försvenska folkrörelsers och frivilligorganisationers verksamhet.I flera motioner, U204 (c) yrkande 4, U206 (kd) yrkande14 och U213 (m) yrkande 2 (delvis), begärs högreanslag till biståndsverksamhet genom enskildaorganisationer än vad regeringen föreslår. De alternativaförslagen framgår av bilaga 3 tabell 3. Motionernabehandlas under avsnittet Bilateraltutvecklingssamarbete, Allmänt, medelstilldelning ochanslagsstruktur. Utskottets övervägandenAv tabell 3 för det bilateralautvecklingssamarbetet, som fogats som bilaga tilldetta betänkande, framgår att flera partierförespråkar en ökning beträffande delposten Enskilda organisationer.Något gemensamt förslag om storleken på dennaökning, eller om dess finansiering,föreligger inte. I några motioner, U205 (m) yrkande 5 ochU206 (kd) yrkande 9, yrkas särskilt om behovet av attframhålla den betydelsefulla roll frivilligaorganisationer bör ha i biståndet. I U212 (v)yrkande 1 föreslås att, av den förstärkning av biståndsbudgeten somföreslås i propositionen, 100 miljoner kronorkan användas för folkrörelsers ochfrivilligorganisationers biståndsverksamhet.Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera att regeringen vidde prioriteringar som gjorts inom ramen för detinternationella utvecklings- samarbetet harföreslagit en ökning om pådelposten Enskilda organisationer under anslagsposten för detbilaterala utvecklingssamarbetet. Det bör, enligtutskottets uppfattning, framhållas att det i ettinternationellt perspektiv är en mycket stor andel av detsvenska biståndet som går genom folkrörelser och enskildaorganisationer. Förutom den särskilda delposten,vilken för beräknas till 850miljoner kronor, fördelas medel från det humanitära biståndet samtfrån stödet till demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Utvecklingsinsatserna genomfolkrörelser och enskilda organisationer skerhuvudsakligen genom bidrag till 13 större organisationer, med vilkaSida har ett långsiktigt samarbete. mening kompletterar härvidlag biståndetgenom folkrörelser och enskilda organisationer detbilaterala utvecklingssamarbetet i programländerna på ett angelägetoch framgångsrikt sätt.Utskottet delar i allt väsentligt vad som i motionerna framförs omde enskilda organisationernas stora betydelseinom biståndet och anser att dessaorganisationer, med sin folkrörelseförankring ochfolkbildningstradition, har en angelägen uppgift att fylla iarbetet för att stödja utvecklingen av enskildaorganisationer i samarbetsländerna och stärka detcivila samhällets institutioner. Utskottet har på annan plats ibetänkandet bedömt att regeringens förslag till fördelning påanslagsnivå och under anslagsnivå är väl avvägt.Att i detta sammanhang avvika från denprioritering som regeringen gjort för hela det svenskautvecklingssamarbetet finner utskottet därför varkenlämpligt eller möjligt.Med anledning av vad som ovan anförts avstyrker utskottet därförmotionerna U205 (m) yrkande 5, U206 (kd) yrkande 9 och U212 (v)yrkande 1. Information, rekrytering ochresursbasutveckling Målet för Sidasinformationsverksamhet är att öka det svenska folketsintresse för och kunskaper om utvecklingsfrågor ochutvecklingssamarbete. Sida har ansvar för attinformera om utvecklingsfrågor, om det egnabiståndet inklusive samarbetet med länder i ,om EU:s gemensamma utvecklingssamarbete samtövergripande om multilateralt utvecklingssamarbete.Informationsverksamheten skall rikta sig mot helasamhället, även om ungdomar kanske är den viktigaste målgruppen.Sida kanaliserar även medel förinformationsinsatser till enskildaorganisationer. Totalt uppgick informationsinsatserna 1997 till över120 , varav två tredjedelarkanaliserades via de enskilda organisationerna. Internationell rekrytering ochresursbasutveckling omfattar främst multilateralrekrytering med särskild inriktning på att öka antaletsvenskar i strategiska befattningar inom prioriteradeinternationella organisationer. Verksamhetenomfattar även rekrytering och utbildning avpersonal som ställs till förfogande för internationella uppdraginom främst demokrati och mänskliga rättigheteroch för insatser som valexperter ochobservatörer. Som ett led i en störresatsning på kompetens- och kapacitetsutvecklingföreslå regeringen en utökad satsning på svensk internationellkompetens. Inga motioner har väckts i dennadel. Samarbetet med länder och regionerPropositionen (avsnitt 3.6 s. 43-48)Utvecklingen i uppvisar enblandad bild med politiska och ekonomiskaframsteg på vissa håll, som segslitna väpnadekonflikter fortsätter och nya kriser blossar upp. Den väpnadekonflikt som uppstod mellan de tidigarenära förbundna regeringarna i och Etiopienvar oväntad liksom den interna krisen iGuinea-Bissau. Läget i Stora sjöregionen inger fortfarandeoro och förvärrades avupproret mot regeringen i Demokratiska republikenKongo. Det politiska läget i inbördeskriget i förefallerfortsatt låst med mycket allvarliga humanitära konsekvenser. fortsätter den regionala ochsubregionala konfliktförebyggande- ochfredsbevarandekapaciteten att utvecklas. verkar för en tydliganknytning till FN och världsorganisationensövergripande ansvar. framstår ännu somett stabilt land med stor regional betydelse.Allmänna val äger rum . Ekonomiska strukturreformerhar fortsatt; i några fall som i harde kortsiktiga politiska kostnaderna lett tilltvekan och fördröjningar med ekonomiska bakslag somföljd. I allmänhet har emellertid strukturreformerna börjat geresultat. har, förförsta gången , den genomsnittliga percapita-inkomsten ökat överlag. En översyn avrepresentationen i har genomförts i ljuset avutvecklingen i nya samarbetsländer och mot bakgrund av derekommendationer som framkommit under arbetetmed den förnyade Afrikapolitiken. Genomförandetav den förnyade Afrikapolitiken innebär ett utökat svensktengagemang för och satsning på . Detta återspeglas också i deanslag för biståndssamarbetet för denna del avvärlden som regeringen beräknar.Programlandssamarbetet med avslutas som planerat vid utgångenav på grund av landets högautvecklingsnivå. De långvariga nära bilateralarelationerna svenskt framgångsriktutvecklingssamarbete består. Samarbetet kommer i fortsättningenatt bygga på ömsesidighet och främjande avsvensk-botswanska relationer. Således är vissaefterfrågestyrda biståndsinstrument som kan stödja detta fortsatttillgängliga. Det viktigaste förutses bli så kallatkontraktsfinansierat tekniskt samarbete mellansvenska och botswanska parter.Botswanasamarbetet efter landramsperioden ställer vår förmåga attforma och upprätthålla ett mångsidigt samarbeteoch utbyte på prov. Särskild uppmärksamhet kommeratt ägnas detta. På grund av bl.a. destörningar i utvecklingssamarbetet som den väpnadekonflikten mellan och medfört samt med beaktande avde stora reservationerna i biståndet, beräknaslandramen för ligga kvar på oförändradnivå. För undertecknades avtal omflera nya större program. Som en följd härav har utbetalningstaktenredan ökat, vilket medför att reservationernadrastiskt kommer att minska .