bet · GL01KU29 · 1998-03-24 00:00:00 — I ett avseende brister dock de allra flesta utredningar, ansermotionärerna: de har inga eller otillräckliga källhänvisningar. Inte enslitteraturlista förekommer allmänt. Motionärerna begär ett tillkännagivandetill regeringen om att källhänvisning skall ingå i Statens offentligautredningar.BakgrundInom Statsrådsberedningen har utarbetats en som arbetar iutredningar som omfattas av kommittéförordningen (1976:119). , Ds 1992:99, sägs följande beträffande källhänvisningar:Betänkandena innehåller normalt dokumentation i form av källhänvisningar itext, figurer och fotnoter. Genom att i anslutning till bilagorna införa enlitteraturförteckning som upptar de bibliografiska data som behövs för attläsaren skall kunna identifiera källorna, kan hänvisningarna i text,figurtexter och fotnoter förenklas avsevärt.I en bilaga till ges sedan exempel på hur en bibliografiskuppställning kan utformas.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet avstyrkte en motion med motsvarande innehåll så sent som i oktober1997 (bet. 1997/98:KU5). Utskottet hänvisade därvid till Kommittéhandbokensanvisningar om källhänvisningar i och ansåg inteatt någon åtgärd med anledning av motionen var påkallad.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motion 1997/98:K211(kd).En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenMotionenVänsterpartiet föreslår i motion 1997/98:A807 att beslutar getalmanskonferensen i uppdrag att utreda frågan om en övergripandetilläggsbestämmelse om jämställdhetsperspektivet i riksdagsordningen (yrkande2). Ett tillägg i riksdagsordningen skulle ge riksdagsledamöterna en plattform,från vilken de kan driva jämställdhetsfrågorna inom sina respektive sakfrågor,menar . skulle utskott ges de formellainstrumenten att möta departementens och utredningarnas jämställdhetspolitiskakonsekvensanalyser.RegeringsformenI 1 kap. 2 § regeringsformen fastslås vissa grundläggande mål för politiken.Där framhålls i första stycket att den offentliga makten skall utövas medrespekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihetoch värdighet. I paragrafens tredje stycke har ett element i dennalikhetsgrundsats särskilt framhållits, nämligen jämställdheten mellan könen.Detta uttrycks som att det allmänna skall tillförsäkra män och kvinnor likarättigheter. Regeln är ett målsättnings- eller programstadgande, som riktar sigtill normgivaren.De generella kommittédirektivenFör varje kommitté beslutar regeringen direktiv. I direktiven beskrivs bakgrundtill och mål med utredningsuppdraget, i förekommande fall även metoder samtform för rapportering och tidsram. Utöver de direktiv som beskriver enkommittés uppgifter gäller för alla kommittéer också ett antal generelladirektiv:- direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50)- direktiv att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23)- direktiv att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124)- direktiv att redovisa konsekvenser för brottsligheten och detbrottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49).Det tidigare generella direktivet att beakta EG-aspekter (dir. 1988:43) harupphört att gälla som en följd av EU-inträdet.I direktiv 1994:124 om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser erinrasom att åtgärder för jämställdhet fortlöpande behövs. De strukturer ochordningar på olika områden, även informella, som kan bidra till attupprätthålla eller förstärka den ojämna maktfördelningen och segregeringenmellan män och kvinnor bör därför uppmärksammas.De förslag som läggs fram av kommittéer och särskilda utredare skall alltidföregås av en analys och innehålla en redovisning av hur förslagen, direkt ochindirekt, kan förväntas påverka kvinnors respektive mäns villkor och därmedförutsättningarna för jämställdhet mellan könen. De brister i jämställdhet somkan finnas på det aktuella området skall också redovisas, liksom en bedömningav hur eventuella hinder kan undanröjas. Jämställdhets-aspekter skall ocksåsärskilt analyseras och redovisas vid förslag om strukturförändringar isamhället.Om kommittén eller utredaren bedömer att en sådan analys och redovisning intekan göras på ett meningsfullt sätt till följd av utredningsuppdragets ellerämnets karaktär, skall detta anges och särskilt motiveras.Tidigare riksdagsbehandlingEn motion med motsvarande innehåll som den nu aktuella motion A807 avstyrktesav utskottet . Utskottet anförde bl.a. att genommålsättningsstadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen har jämställdheten mellankönen upphöjts till en grundläggande statsrättslig norm, som skall ligga tillgrund för de politiska beslutens innehåll. Regeringsformen är överordnadriksdagsordningen, och ett upprepande av detta stadgande i riksdagsordningenvar därför inte behövligt, ansåg utskottet. Utskottet påpekade också att omregeringen skulle lägga fram en proposition utan någon jämställdhetsanalys, kanriksdagen ställa regeringen till svars för detta (bet. 1997/98:KU5 s. 15).Utskottets bedömningUtskottet ser inget skäl att ändra sin inställning i frågan om enjämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningen. Motion 1997/98:A807 (v) avstyrksalltså.Grundlagsfästande av subsidiaritetsprincipenMotionenI motion 1997/98:K216 av och (båda kd) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om enutredning i syfte att grundlagsfästa subsidiaritetsprincipen. Enligtmotionärerna innebär principen dels att staten har en skyldighet att stödja därså behövs, dels att detta stöd, oavsett vilken form det har i övrigt, måsterespektera de enskilda människornas rättigheter och gemenskapernas egnakompetensområden. Mycket talar enligt motionärerna för attsubsidiaritetsprincipen bör vara ett styrande arbetsverkstyg även för dennationella nivån i . En sådan styrande effekt kan åstadkommas genom attsubsidiaritetsprincipen skrivs in i regeringsformens första kapitel. Detta bördock inte göras utan en grundlig genomgång av principen. Motionärerna anserdärför att regeringen bör tillkalla en utredning som får till uppgift attgenomföra nödvändigt analysarbete i syfte att grundlagsfästasubsidiaritetsprincipen.BakgrundInom EU fästs vikt vid subsidiaritetsprincipen. I Maastrichtfördragetsinledande artikel A slås fast att fördraget markerar en ny fas i processen föratt skapa en allt fastare sammanslutning mellan de europeiska folken, därbesluten skall fattas så nära medborgarna så möjligt. Subsidiaritetsprincipenhar också förts in i artikel 3b andra stycket i . Principensallmänna innebörd kan sägas vara att beslut skall fattas så nära medborgarnasom möjligt och på så låg nivå som sakfrågans karaktär tillåter.Till det nya Amsterdamfördraget har fogats ett särskilt protokoll omtillämpningen av bl. a. subsidiaritetsprincipen. Där anges att gemenskapensåtgärder skall begränsas till frågor som har gränsöverskridande aspekter ellersom inte i tillräcklig utsträckning kan hanteras på nationell nivå. Gemenskapenskall endast lagstifta i den mån det är nödvändigt, och de åtgärder somgemenskapen vidtar skall lämna så mycket utrymme som möjligt för beslut pånationell nivå. Gemenskapens institutioner skall noga pröva om och motiveravarför åtgärder skall vidtas på gemenskapsnivå. I proposition 1997/98:58 omAmsterdamfördraget gör regeringen bedömningen att protokollet inte i sakförändrar innebörden av artikel 3b om subsidiaritet i EG-fördraget. Attprinciperna för tillämpning nu kommer till uttryck i ett protokoll till EG-fördraget innebär emellertid att de blir rättsligt bindande för institutionernaoch att de skall ligga till grund för bedömning. I dettahänseende innebär det nya protokollet ett stärkande av principernas ställning,påpekar regeringen.Sverige ratificerade den europeiska konventionen om kommunalsjälvstyrelse. I konventionen, som för svenskt vidkommande är tillämplig påkommuner och landsting, regleras vissa grundläggande principer för statensförhållande till kommunerna. Artikel 4 punkt 3 i konventionen ger uttryck förprincipen om en decentraliserad samhällsförvaltning genom att ange att deoffentliga uppgifterna normalt i första hand skall utövas av de myndighetersom ligger närmast medborgarna. Tilldelning av en uppgift till en annanmyndighet bör grundas på uppgiftens omfattning och natur samt kraven påeffektivitet och ekonomi.Subsidiaritetsprincipen behandlas i betänkandet Suveränitet och demokrati(SOU 1994:12). Däri påpekas att man när uttrycket subsidiaritet används ompolitiska maktförhållanden åsyftar att den högre nivån skall vara ett stöd förde lägre nivåernas insatser, men att subsidiaritetstanken inte är någonentydig decentraliseringsidé, eftersom den kan användas för att motivera såvälcentralisering som decentralisering beroende på omständigheterna i det enskildafallet. Subsidiariteten, vilken är en ansvarsregel som avgör vems ansvar det äratt förverkliga det allmänna bästa, kan sägas ha två dimensioner. Den vertikaladimensionen avser statens uppbyggnad och de politiska nivårelationerna, därtanken är att uppgifterna skall utföras på lägsta nivå. Den horisontelladimensionen gäller avvägningen mellan det offentliga och det privata (dvs.omfattningen av statens roll i det civila samhället och mark-nadsekonomin), därutgångspunkten är att det skall finnas så stort utrymme för mångfald ochsjälvorganisering som möjligt.I betänkandet påpekas vidare att det i alla politiska system finns endragkamp om hur makten skall delas och om vad politiska institutioner på olikabeslutsnivåer skall besluta och genomföra. I har det ständigt förts endiskussion om hur uppgifterna skall fördelas mellan den statliga centralmaktenoch den kommunala självstyrelsen, heter det. I betänkandet erinras om att denstatliga Länsberedningen gjorde ett försök att sammanfatta devägledande principerna för uppgiftsfördelningen inom den offentliga sektorn. Idet sammanhanget formulerades subsidiaritetsprincipen som vägledning förpolitiska nivårelationer i enligt följande: ?En uppgift bör inte liggapå högre beslutsnivå än nödvändigt i förhållande till de av beslutet direktberörda? (SOU 1974:84 s. 20).Tidigare riksdagsbehandlingMed anledning av en tidigare motion med samma innehåll redovisade utskottet isitt betänkande 1996/97:KU26 vad som i betänkandet Suveränitet och demokrati(SOU 1994:12) anförts om subsidiaritetsprincipen. Utskottet ansåg inte att detfanns någon anledning att grundlagsfästa subsidiaritetsprincipen och avstyrkteden då aktuella motionen.Utskottets bedömningSom framgått av den ovan lämnade redovisningen innebär det nyaAmsterdamfördraget att principerna för tillämpningen av subsidiaritetsprincipenblir rättsligt bindande för institutionerna och att de skall ligga till grundför bedömning. Utskottet delar regeringens bedömning att dettainnebär en förstärkning av principernas ställning. Utskottet vidhåller sinuppfattning att det inte finns någon anledning att grundlagsfästasubsidiaritetsprincipen och avstyrker motion 1997/98:K216 (kd).Decentraliserat beslutsfattande m.m.MotionernaI motion 1997/98:K258 begär m.fl. (fp) att regeringen beslutarom generella direktiv till samtliga statliga utredningar om att inom respektiveutredningsområde lägga fram förslag som leder till ökad makt för de enskildamänniskorna (yrkande 1). Motionärerna anser att alla förslag som läggs bör haprövat hur de enskilda människornas makt och inflytande skall kunna öka.I samma motion begärs också ett tillkännagivande om vad som i motionenanförts om en konsekvent tillämpning av närhetsprincipen (yrkande 2). FörFolkpartiet liberalerna är det självklart att beslut skall fattas så nära dendet angår, helst av den enskilde och den enskilda familjen.I motion 1997/98:K517 begär () ett särskilt utvecklingsarbeteom hur den s.k. subsidiaritetsprincipen kan tillämpas i praktisk verksamhet(yrkande 2). En viktig grund för maktfördelningen i samhället är enligtmotionären att beslut skall fattas på lägsta möjliga effektiva nivå, dvs. såofta det är möjligt av den som befinner sig närmast den uppgift som skalllösas. Om ansvar och befogenheter fördelas efter den principen garanterasmedborgarnas valfrihet och trygghet på bästa sätt, heter det i motionen.I motion 1997/98:K253 hemställer och (båda mp)att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté för att utreda dedemokratiska effekterna av det svenska medlemskapet i EU och formulera enlångsiktig strategi för att uppnå en starkare svensk hållning i EU (yrkande 3).BakgrundUtredningarRegeringen tillkallade en kommitté med uppdrag att utreda ochföreslå åtgärder som skulle kunna öka medborgarnas inflytande och delaktighet isamhällsutvecklingen. Kommittén, som antog namnetDemokratiutvecklingskommittén, har överlämnat två betänkanden, dels Lokaldemokrati och delaktighet i städer och landsbygd (SOU 1996:71), delsPå medborgarnas villkor - en demokratisk infrastruktur (SOU 1996:162).Den s.k. överlämnade sittslutbetänkande Politik för unga (SOU 1997:71). Kommittén har lagt fram fleraförslag som syftar till ökad makt och ökat inflytande för unga, bl.a. påskolans, politikens och kulturens områden.I september 1997 beslutade regeringen om direktiv för en parlamentariskkommitté som skulle tillkallas för att belysa de nya förutsättningar, problemoch möjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir.1997:101). Utgångspunkten för kommitténs arbete bör enligt direktiven varavarje medborgares rätt till full delaktighet i samhället. I direktiven påpekasatt flera statliga utredningar presenteratbetänkanden, som på olika sätt berör demokratifrågor och strukturer inom denoffentliga sektorn. Bland dessa utredningar nämns i direktiven bl.a. de ovannämnda och . Kommitténskall enligt direktiven summera och värdera de senaste årensdemokratiutredningar och demokratiforskning och bedöma om ytterligareundersökningar och forskning bör initieras. Kommittén skall utöverbeskrivningar och analyser lämna konkreta förslag i syfte att stärka ochfördjupa det svenska folkstyret. Arbetet skall koncentreras till fyrahuvudområden: Internationaliseringen av ekonomin, i Europeiska unionen,Nya informations- och kommunikationsmönster samt Förändringarna i offentligasektorn och utvecklingen inom folkrörelserna. Beträffande det sistnämndaområdet skall kommittén studera vilka resultat som nåtts i det förändrings- ochförnyelsearbete som haft som mål att finna nya vägar att stärka demokratin ochöka människors delaktighet i samhällsutvecklingen.När det gäller området i Europeiska unionen skall kommittén bl.a.överväga på vilket sätt - inom ramen för EU:s nuvarande beslutsformer -kan förbättra de svenska medborgarnas inflytande över och delaktighet isamarbetet inom EU.Kommittén, som tagit namnet , skall redovisa sitt arbetei etapper. Uppdraget skall vara avslutat senast den 31 december 1999.Tidigare riksdagsbehandlingMotioner om ett generellt utredningsdirektiv om ökad makt för de enskildamänniskorna och om ett särskilt utvecklingsarbete om subsidiaritetsprincipen ipraktisk verksamhet behandlades av utskottet (bet. 1997/98:KU5).Enligt utskottet syftade förslagen från ochUngdomspolitiska kommittén till att öka medborgarnas inflytande och delaktigheti samhällsutvecklingen och till en decentralisering av beslutsfattandet somkunde sägas innebära en praktisk tillämpning av subsidiaritetsprincipen.Utskottet ansåg att regeringens beredning av förslagen borde avvaktas ochavstyrkte de då aktuella motionerna.Utskottets bedömningUtgångspunkten för arbete skall enligt direktiven varavarje medborgares rätt till full delaktighet i samhället. Motion K258 (fp)yrkande 1, vari begärs generella direktiv om att enskilda människors makt ochinflytande skall öka, tillgodoses enligt utskottets mening avDemokratiutredningens direktiv och avstyrks därför.Även de frågor som tas upp i motionerna K258 (fp) yrkande 2 och K517 (kd) ärsådana som direkt har anknytning till pågående arbete. Denu nämnda motionerna avstyrks därför.När det gäller motion K253 (mp) framgår redan av direktiven attDemokratiutredningen skall överväga på vilket sätt kan förbättra desvenska medborgarnas inflytande över och delaktighet i samarbetet inom EU.Utskottet har dessutom under hand inhämtat att kommittén avser att iantologiform publicera flera forskarrapporter om i Europeiska unionenoch att en analys av detta forskningsarbete avses ingå i kommitténsslutbetänkande. Motion K253 (mp) yrkande 3 avstyrks med hänvisning till detanförda. beträffande användning av ordet ras i författningaratt med anledning av motion 1996/97:K535 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande stärkt självstyrelse att avslårmotionerna 1996/97:K202 yrkande 10 och 1997/98:K202 yrkande 15,res. 1 (m)res. 2 (mp)3. beträffande källhänvisningar i offentliga utredningaratt avslår motion 1997/98:K211,4. beträffande en jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenatt avslår motion 1997/98:A807 yrkande 2,res. 3 (v, mp)5. beträffande grundlagsfästande av subsidiaritetsprincipenatt avslår motion 1997/98:K216,6. beträffande ökat medborgarinflytandeatt avslår motion 1997/98:K258 yrkande 1,res. 4 (fp)7. beträffande subsidiaritetsprincipen i praktikenatt avslår motionerna 1997/98:K258 yrkande 2 och 1997/98:K517yrkande 2,res. 5 (fp)8. beträffande demokratiska effekter av EU-medlemskapetatt avslår motion 1997/98:K253 yrkande 3.res. 6 (mp)den 24 mars 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), () och AndersJohnson (fp). Stärkt självstyrelse (mom. 2)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?BetänkandetDen? och slutar med ?K202 (m) yrkande 15? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att den kommunala självstyrelsen äri fara. En rad förslag har förts fram , vilka alldeles uppenbartinskränker kommunernas rätt till självstyrelse. Förutom det grundlagsstridigabeslutet om inomkommunal skatteutjämning kan nämnas förslag till bibliotekslageller förslag mot att ta ut avgifter för skolmåltider i gymnasieskolan. Det ärnaturligtvis av största vikt att regeringen respekterar den kommunalasjälvstyrelsen i lagstiftningsarbetet och redovisar sina överväganden motbakgrund av grundlagens portalparagraf om självstyrelse. Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1996/97:K202 (m) yrkande 10 och1997/98:K202 (m) yrkande 15 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande stärkt självstyrelseatt med anledning av motionerna 1996/97:K202 yrkande 10 och1997/98:K202 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Stärkt självstyrelse (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med ?BetänkandetDen? och slutar med ?K202 (m) yrkande 15? bort ha följande lydelse:Den kommunala självstyrelsen har begränsats på flera sätt i bådestort och smått. Det mest uppenbara är att beslutat inskränkakommunernas beskattningsrätt. Det nya utjämningssystemet har också inneburit enbegränsning i den kommunala självstyrelsen. Utskottet tillstyrker motionärernaskrav om att regeringen skall respektera den kommunala självstyrelsen ochredovisa sina överväganden mot bakgrund av grundlagens portalparagraf omkommunal självstyrelsedels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande stärkt självstyrelseatt med anledning av av motionerna 1996/97:K202 yrkande 10 och1997/98:K202 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. En jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningen (mom. 4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottet ser?och slutar med ?avstyrks alltså? bort ha följande lydelse:Trots regeringsformens portalstadgande om jämställdhet mellan könen anläggsinte ett jämställdhetsperspektiv på alla politikområden. Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att talmanskonferensen bör få i uppdrag att prövafrågan om att införa en tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen, enligt vilkende olika utskotten får i uppdrag att beakta jämställdhetsperspektivet på sinarespektive sakområden. Detta bör med anledning av motion A807 (v)yrkande 2 som sin mening ge talmanskonferensen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande en jämställdhetsbestämmelse i riksdagsordningenatt med anledning av motion 1997/98:A807 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Ökat medborgarinflytande (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utgångspunktenför? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K258 (fp) att människors individuellamakt och inflytande behöver öka. För att uppnå att framtida reformer leder tillökad makt för enskilda människor - som individer och inte bara som ettkollektiv - bör regeringen besluta om ett generellt direktiv till samtligastatliga utredningar om att de förslag som läggs skall leda till ökad makt förde enskilda människorna. Vad utskottet här anfört med bifall till motion K258(fp) yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ökat medborgarinflytandeatt med anledning av motion 1997/98:K258 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Subsidiaritetsprincipen i praktiken (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Även de? ochslutar med ?motionerna avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det självklart att beslut skall fattas sånära den det angår, helst av den enskilda och den enskilda familjen. När detgäller service som alla skall ha tillgång till och som det allmänna svarar föranser utskottet i likhet med att det är utmärkt att människor fåtträtt att välja daghem, skola, husläkare och andra vårdgivare. Likaså är det braatt flexibiliteten inom socialförsäkringarna har ökat, bl.a. genom införandetav premiereserver inom pensionssystemet. Regeringen bör lägga fram fler förslagsom syftar till att beslut som fattas av det allmänna i stället skall kunnafattas av de enskilda människorna. Vad utskottet anfört bör medbifall till motion K258 (fp) yrkande 2 och med anledning av motion 1997/98:K517yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande subsidiaritetsprincipen i praktikenatt med bifall till motion 1997/98:K258 yrkande 2 och med anledningav motion 1997/98:K517 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Demokratiska effekter av EU-medlemskapet (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?När detgäller? och slutar med ?det anförda? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion K253 (mp) att regeringen bör tillsättaen parlamentarisk kommitté med uppgift att försöka formulera en långsiktigsvensk strategi om hur och EU skall utvecklas. Utredningen bör besvarafrågor som var besluten skall fattas, i vilken utsträckning det är bra ochönskvärt att beslut flyttas bort från och i vilken utsträckning EU:smakt och kompetenssfär borde minskas. Andra frågor som är viktiga att besvaraär vilken effekt EU-medlemskapet haft på svensk demokrati, den svenska debattenoch medborgarnas möjligheter att påverka. Ett avgörande följdproblem blirdärför hur EU skall kunna demokratiseras och vad kan bidra med i ensådan process. Vad utskottet här anfört om en utredning om bl.a de demokratiskaeffekterna av EU-medlemskapet bör med anledning av motion K253 (mp)yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande demokratiska effekter av EU-medlemskapetatt med anledning av motion 1997/98:K253 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,