bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — för detta register finns i 5 a § förordningen (1989:773) medinstruktion för Rikspolisstyrelsen.Rikspolisstyrelsen för dessutom andra register som inte är polisregister ipolisregisterlagens mening, t.ex. godsregistret och registret för efterlystafordon samt passregistret.Förutom de register som förs av förs vid olikapolismyndigheter vissa lokala register. Det gäller bl.a. lokalaspaningsregister av typen ?tillhållsregister? samt register för internsamordning av pågående utredningar. Även dessa register omfattas avpolisregisterlagen. Vidare får, enligt regeringens beslut,förundersökningsregister föras med automatisk databehandling av de lokalapolismyndigheterna. Datainspektionen har meddelat föreskrifter för registren,vilka skall utgöra hjälpmedel i förundersökningar med omfattande ellerkomplicerat utredningsmaterial. I ett förundersökningsregister får registrerasbl.a. namn på uppgiftslämnare, uppgifter om personer som kan sättas i sambandmed brottet, beskrivning av förekommande fordon och personer, uppgifter urförhör och uppgifter om kända ?tillhåll? och ?kvartar?. Uppgifterna skallöverföras på papper då dom eller beslut i ärendet vunnit laga kraft eller dåförundersökningen lagts ned.PersonuppgiftslagenRiksdagen antog regeringens förslag till personuppgiftslag.Personuppgiftslagen ersätter den nuvarande datalagen (1973:289) och genomförEuropaparlamentets och rådets direktiv /46/EG av om skyddför enskilda personer med avseende på behandling av per-sonuppgifter och om detfria flödet av sådana uppgifter. I sammanfattning innebär lagen följande.Lagen omfattar all automatiserad behandling av personuppgifter och manuellbehandling av personregister. Rent privat användning av personuppgifter ärundantagen från lagens tillämpningsområde; därjämte gäller vissa undantag medhänsyn till offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten.Automatiserad behandling av personuppgifter är tillåten endast i de fall ochpå de villkor lagen anger. I andra fall skall behandling av personuppgifterinte få förekomma. Om en behandling av personuppgifter är tillåten enligtpersonuppgiftslagen, skall behandlingen anmälas till en tillsynsmyndighet. Densom behandlar personuppgifter är personuppgiftsansvarig och ansvarar för attbehandlingen sker korrekt och enligt god sed. Förekommer brister ellermissförhållanden skall tillsynsmyndigheten i första hand försöka åstadkommarättelse genom påpekanden och liknande förfaranden. kanockså vid vite förbjuda en behandling.I lagen anges vissa grundläggande krav på behandlingen av personuppgifter.Sådana uppgifter får endast samlas in för särskilda, uttryckligt angivna ochberättigade ändamål och får sedan inte användas för något ändamål som äroförenligt med det ursprungliga. Behandling av personuppgifter för historiska,vetenskapliga eller statistiska ändamål skall dock aldrig anses oförenlig meddet ursprungliga ändamålet. De personuppgifter som används skall vara adekvataoch relevanta i förhållande till ändamålet. Uppgifter som skall behandlas skallvara riktiga och aktuella. Personuppgifter som behandlas får inte bevaraslängre tid än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet med behandlingen.De kan dock få behandlas för historiska, vetenskapliga ellerstatistiska ändamål. Personuppgiftslagen innehåller vidare begränsningar såvittavser behandling av känsliga uppgifter, t.ex. om sexuell läggning ellerpolitisk tillhörighet.Enligt lagen skall det vara förbjudet för andra än myndigheter att behandlapersonuppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål,straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden.Föreskrifter om undantag från förbudet kan dock meddelas av regeringen eller avmyndighet som regeringen bestämmer. Personuppgiftslagen innehåller i övrigtinga särskilda bestämmelser om behandling av uppgifter som visar att någon harmisstänkts för eller dömts för brott.Personuppgiftslagen gäller inte i den mån avvikande bestämmelser harmeddelats i andra lagar eller författningar. Personuppgiftslagen skall träda ikraft den 24 oktober 1998.Internationellt polissamarbeteEuroparådets rekommendation om användning av personuppgifter inom polissektornInom antogs en rekommendation, No. R (87) 15, omanvändningen av personuppgifter inom polissektorn. Rekommendationen innehållerspeciella dataskyddsregler för personuppgifter som polisen samlar in, lagrar,använder eller överför med hjälp av automatisk databehandling i syfte attförhindra eller bekämpa brott eller upprätthålla allmän ordning. Endast sådanapersonuppgifter som är nödvändiga för att förhindra en verklig fara ellerbekämpa ett visst brott får samlas in, om inte den nationella lagstiftningentillåter ett mera omfattande insamlande av uppgifter. Skilda kategorier avlagrade uppgifter skall så långt som möjligt kunna skiljas från varandra eftergraden av tillförlitlighet och riktighet. I synnerhet skall uppgifter somgrundar sig på fakta kunna skiljas från uppgifter som grundar sig på omdömeneller personliga värderingar.EuropolEuropeiska unionens medlemsstater har genom Europolkonventionen beslutat attupprätta en europeisk polisbyrå, Europol. har tillträttkonventionen (prop. 1996/97:164, 1997/98:JuU2, rskr. 1997/98:22). Målsättningenför Europol är att förbättra effektiviteten hos behöriga myndigheter imedlemsstaterna och deras samarbete vad gäller förebyggande av och kampen motviss definierad brottslighet, t.ex. grova narkotikabrott, gränsöverskridandehandel med barn som utnyttjas sexuellt, olaglig handel med nukleära ochradioaktiva ämnen eller den brottslighet som är förknippad med illegalaimmigrationsnätverk.Europols arbetsuppgifter skall i första hand bestå av att underlättainformationsutbytet mellan medlemsstaterna, inhämta, sammanställa och analyserainformation och underrättelser samt delge de nationella enheterna deunderrättelser som berör deras länder. Europol skall ha ett informationssystembestående av ett informationsregister med begränsat tydligt innehåll somtillåter snabb sökning av de uppgifter som finns hos medlemsstaterna ochEuropol, ett analysregister för arbetet i olika undersökningar och ettindexregister som innehåller vissa uppgifter från analysregistren.SchengensamarbetetRiksdagen har beslutat att skall ansluta sig tillSchengensamarbetet (prop. 1997/98:42, 1997/98:JuU15, rskr. 1997/98:181).Schengensamarbetet bygger på två grundtankar. Den första är den friarörligheten för personer, i den betydelsen att personkontrollerna vidnationsgränserna mellan de till anslutna staterna skallupphöra. Den andra är att kampen mot internationell kriminalitet och illegalinvandring skall stärkas. Ett hjälpmedel i detta sammanhang är dataregistretSchengens informationssystem (SIS). Registret är uppbyggt som ett spanings- ochefterlysningshjälpmedel och skiljer sig således helt från Europols register. kan varje Schengenstat föra in uppgifter om personer eller föremål som ärefterlysta eller på annat sätt eftersökta med en begäran om att någon åtgärdskall vidtas när den efterlysta personen anträffas. I SIS förekommer endastidentifieringsuppgifter avseende sådana personer. De kompletterande uppgiftersom behövs för att ett land skall kunna verkställa åtgärden överlämnas förstnär det blir aktuellt i det enskilda fallet genom direkt kontakt mellanländerna.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet har på justitieutskottets begäran yttrat sig överpropositionen och i ärendet aktuella motioner.Konstitutionsutskottet har begränsat sitt yttrande till frågor omreformbehovet, sekretess, innehållet i belastnings- och misstankeregistren,utlämnande av uppgifter ur nämnda register, allmänna bestämmelser ipolisdatalagen, kvarstående brottsmisstankar, andra register,kriminalunderrättelseverksamhet, DNA-register, behandling av personuppgifter iSäkerhetspolisens verksamhet samt vissa gemensamma frågor. När det gällerregeringens förslag till en bestämmelse i polisdatalagen om behandling avkänsliga personuppgifter lämnar frågan om användningenav begreppet sexuell läggning, som aktualiserats i flera motioner, tilljustitieutskottet för närmare behandling. I övrigt tillstyrkerkonstitutionsutskottet förslagen i propositionen och föreslår avslag påmotionerna.Justitieutskottet behandlar i det följande yttrande itillämpliga avsnitt.ÖvervägandenAvslag på propositionenI motionerna Ju43 (fp) och Ju44 (v) yrkas att skall avslåpropositionen. I motion Ju48 (mp) begärs ett tillkännagivande av innebörd,bl.a. att borde ha varit parlamentariskt sammansatt.Till stöd för yrkandet i motion Ju43 anförs att en generell lagstiftning isyfte att stärka den personliga integriteten bör införas och en detaljregleringavseende polisens arbete först därefter övervägas. I motionen Ju44 anförs atthänsyn till effektiviteten i polisarbetet och samarbetet inom Schengen ochEuropol fått väga alltför tungt i förhållande till hänsynen till den enskildesintegritet.I fråga om det allmänna behovet av den föreslagna lagstiftningen anförregeringen i propositionen i huvudsak följande. Datorkapaciteten och teknikenför informationsöverföring utvecklas i snabb takt inom polisväsendet. Den nugällande lagstiftningen hindrar dock polisen från att på ett effektivt sättanvända sig av de fördelar som den moderna informationstekniken innebär. Detkan förutses att praktiskt taget allt skrivarbete inom polisen i framtidenkommer att utföras med hjälp av någon form av informationsteknik.Brottsanmälningar, protokoll över förhör och tvångsmedelsanvändning, liksomförundersökningsprotokoll och promemorior kommer i ökad utsträckning att lagraspå datamedier. kommer den s.k. scanningtekniken att leda till attpolisen helt och hållet arbetar med elektroniska akter inom ramen för bl.a.förundersökningsförfarandet.Enligt regeringen gör den tekniska utvecklingen att det är angeläget att detså snart som möjligt tas fram en lagstiftning som ger den rättsliga ramen förmyndigheternas utvecklingsarbete. Lagstiftningen bör inte hindra polisen frånatt på ett effektivt sätt använda informationsteknik. måste sådanaviktiga samhällsintressen som upprätthållandet av offentlighetsprincipen ochskyddet för den personliga integriteten noga beaktas. Det är, framhållerregeringen, uppenbart att den nuvarande polisregisterlagstiftningen inteuppfyller de krav som bör ställas i dagens samhälle. En reformering avregisterlagstiftningen är därför nödvändig.Regeringen understryker vidare att det självfallet är angeläget attlagstiftningen uppfyller de krav som uppställs i de internationellaöverenskommelser som har ingått. I det internationella brottsbekämpandesamarbetet har utvecklingen av informationstekniken stor betydelse. Visserligeninnebär varken Europolkonventionen eller att måsteinföra någon ny registerlagstiftning. kan uppfylla sinakonventionsåtaganden också med gällande reglering av polisregisterfrågorna.Däremot påverkas, framhåller regeringen, effektiviteten i polissamarbetet avregisterlagstiftningens utformning, eftersom de ifrågavarande konventionernabygger på att upplysningar kan utväxlas mellan konventionsstaterna med hjälp avmodern informationsteknik.En utgångspunkt för en reform bör, enligt regeringen, vara att hinder för ettrationellt utnyttjande av datorstöd inte bör ställas upp i större utsträckningän vad som är nödvändigt med hänsyn till skyddet för den personligaintegriteten (prop. s. 62 f).Konstitutionsutskottet delar regeringens bedömning i fråga om behovet av nylagstiftning om polisens register. konstaterar vidare isitt yttrande att avvägningar gjorts i propositionen i syfte att uppställagarantier mot otillbörliga kränkningar av den personliga integriteten ochutskottet anser att propositionen inte bör avslås.Justitieutskottet delar för sin del regeringens uppfattning attlagstiftningen inte bör hindra polisen från att på ett effektivt sätt utnyttjainformationsteknik och att det är uppenbart att den nuvarandepolisregisterlagstiftningen inte uppfyller de krav som bör ställas i dagenssamhälle. Härtill kommer att det är angeläget att registerlagstiftningen gördet möjligt för att på ett effektivt sätt uppfylla sina åtagandenenligt Europol- och Schengenkonventionerna. En utgångspunkt för den nyalagstiftningen är att hinder för ett rationellt utnyttjande av datorstöd intebör ställas upp i större utsträckning än vad som är nödvändigt med hänsyn tillintresset av skydd för den personliga integriteten. Som konstitutionsutskottetfunnit innebär detta att avvägningar gjorts i lagstiftningsarbetet i syfte attuppställa garantier mot otillbörliga kränkningar av den personligaintegriteten. Enligt justitieutskottets uppfattning innebär regeringensförslag till ny lagstiftning om polisens register en välbehövligeffektivisering och modernisering som integritetshänsyn beaktas ierforderlig omfattning. Utskottet vill vidare understryka att ett avslag påpropositionen skulle medföra att polisens behandling av person-uppgifter istället skulle komma att regleras av personuppgiftslagen. Konsekvensen häravskulle bli att polisen i flertalet fall fick större möjligheter att behandlapersonuppgifter än enligt förslagen i propositionen. Dessa innebär nämligen iallmänhet inskränkningar i förhållande till personuppgiftslagen. Några bristeri beredningen av lagstiftningsärendet har utskottet inte funnit. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Ju43 (yrkande 1), Ju44 (yrkande 1) ochJu48 (yrkande 1) i nu ifrågavarande delar.Det anförda innebär att utskottet i princip ställer sig bakom regeringensförslag. Till enskildheter i detta återkommer utskottet i det följande.Förslaget till polisdatalagI motion Ju48 (mp) yrkas att skall avslå förslaget till polisdatalag.Motionärerna anser sammanfattningsvis att regeringen i alltför hög grad villprioritera registerverksamheten framför skyddet av den enskildes integritet. Imotionen och i motion Ju49 (fp) yrkas vidare att hela regleringen av person-uppgifter på polisområdet bör samlas i en lag. I motion Ju46 (m) begärs förslagi syfte att utforma polisdatalagen till en självständig lag i samband med enframtida generell lagstiftning om integritetsskydd.Vad gäller motiven för den föreslagna polisdatalagen anför regeringen ihuvudsak följande i propositionen. Polisdatalagen ersätter polisregisterlagen.Polisdatalagen skall bygga på personuppgiftslagen och endast innehålla desärbestämmelser som är nödvändiga för polisens verksamhet. Med anledning avsynpunkter från vissa remissinstanser påpekar regeringen att det naturligtvisskulle vara möjligt att upprepa personuppgiftslagens bestämmelser i den nyalagen och i de övriga registerförfattningar som måste anpassas tillpersonuppgiftslagens bestämmelser. Ett sådant system skulle dock bli myckettungrott. Regeringen anser därför att man bör undvika en dubbelreglering.Däremot finner regeringen att det är viktigt att behovet av en särregleringnoga övervägs och att registerlagstiftningen görs så tydlig att det inte rådernågon tvekan om vilka regler i personuppgiftslagen som gäller trots särre-gleringen.Regeringen anför att den nya lagen främst kommer att gälla för automatiseradbehandling av personuppgifter. Vissa av lagens regler kommer dock att gällaockså för behandling av sådana uppgifter. Den nya lagen skall tillämpaspå sådan behandling av personuppgifter som företas för att polisen skall kunna1. förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen ochsäkerheten,2. övervaka den allmänna ordningen och säkerheten, hindra störningar däravsamt ingripa när sådana inträffat eller3. bedriva spaning och utredning i fråga om brott som hör under allmänt åtal.När det gäller själva insamlingen av personuppgifter innehåller denföreslagna lagen inga bestämmelser. Regeringen framhåller att detta innebär attinsamlingen av uppgifter kommer att regleras av personuppgiftslagen (prop. s.97 f).Konstitutionsutskottet anser att regeringens förslag innebär en ändamålsenligreglering av polisens hantering av personuppgifter och tillstyrker detta.Justitieutskottet har i det föregående funnit att regeringens förslag synesinnebära en lämplig avvägning mellan behovet av effektivitet i polisarbetet ochhänsynen till den enskildes integritet. Denna utskottets övergripande bedömninggäller även beträffande polisdatalagen. Motion Ju48 avstyrks såvitt den avseryrkandena om avslag på förslaget till polisdatalag (yrkandena 5 och 6).När det härefter gäller den lagtekniska utformningen vill utskottet framhållaatt det i 2 § personuppgiftslagen föreskrivs att, om det i en annan lag ellerförordning finns bestämmelser som avviker från personuppgiftslagen, skall debestämmelserna gälla. Enligt vad regeringen anförde i propositionen med förslagtill personuppgiftslag är det traditionella systemet med särregler i särskildaförfattningar att föredra framför generella undantag från person-uppgiftslagen.Genom att det krävs en särskild författning för att avvika från detintegritetsskydd som den nya lagen ger garanteras att behovet av särregleralltid noga övervägs i den ordning som gäller för författningsgivning. Detfanns inte anledning att avvika från målet att myndighetsregister med ett stortantal registrerade eller känsligt innehåll skall regleras i lag (prop.1997/98:44 s. 41). Uttalandet mötte inga invändningar underriksdagsbehandlingen.Utskottet konstaterar att förslaget till polisdatalag utgår från denlagstiftningsteknik som godtagit i fråga om förhållandetmellan personuppgiftslagen och annan lagstiftning om behandling avpersonuppgifter. Något skäl att nu förorda en annan lagstiftningsteknik kanutskottet inte finna. Utskottet avstyrker motionerna Ju46 (yrkande 2), Ju48(yrkande 7) och Ju49 (yrkande 1).Andra registerI motion Ju44 (v) yrkas att polisen inte skall få inrätta andra register änsådana som definieras i lag.I propositionen anför regeringen att några särskilda bestämmelser ominrättande av andra register än de som uttryckligen regleras i förslaget tillpolisdatalag inte bör införas. Regeringen påpekar att det med stöd avpersonuppgiftslagen blir möjligt för polisen att behandla uppgifterautomatiserat. Av personuppgiftslagen framgår att uppgifter endast får samlasin för uttryckligt angivna ändamål och sedan inte behandlas för något annatändamål samt att uppgifterna inte får bevaras längre än nödvändigt. Med hänsynhärtill och till att det kan vara svårt att avgöra när ett nytt registerinrättas, anser regeringen att det inte finns något behov av särskildabestämmelser om register. Polisen kommer således att ha möjlighet att med stödav personuppgiftslagen inrätta register för uttryckligt angivna ändamål.Regeringen framhåller också att den föreslagit bestämmelser om gallring sominnebär att uppgifter som behandlas i regel skall gallras när de inte längrebehövs. Att härutöver införa bestämmelser om register anser regeringen intenödvändigt. I sammanhanget erinrar regeringen om att införandet avpersonuppgiftslagen inte innebär någon avvikelse från målsättningen attmyndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligtinnehåll skall regleras i lag (jfr prop. 1997/98:44 s. 41).Konstitutionsutskottet delar regeringens bedömning att det utöver person-uppgiftslagens bestämmelser och polisdatalagens gallringsbestämmelser inte ärnödvändigt att införa ytterligare bestämmelser om inrättande av register. Ilikhet med regeringen vill dock utskottet - under hänvisning till 1990/91:KU11- erinra om att målsättningen ändock står fast att myndighetsregister med ettstort antal registrerade och ett känsligt innehåll skall regleras i lag. Vidarevill utskottet framhålla att personuppgiftslagen innehåller ett bemyndigandeför regeringen att meddela föreskrifter om att sådana automatiseradebehandlingar som innebär särskilda risker för otillbörligt intrång i denpersonliga integriteten skall förhandsanmälas till tillsynsmyndigheten.Justitieutskottet instämmer i vad anfört och avstyrkeralltså motion Ju44 (yrkande 7).Insyn och kontrollI motion Ju221 (v) begärs en parlamentarisk utredning om ökad insyn iRegisternämndens verksamhet. ges en bred parlamentarisksammansättning och bereds insyn i de nu aktuella polisregistren begärs i motionJu43 (fp). Enligt vad som yrkas i motion Ju48 (mp) bör utövatillsyn över kriminalunderrättelseregistren.Enligt förordningen (1996:730) med instruktion för bl.a. till uppgift att i ärenden om registerkontroll enligtsäkerhetsskyddslagen (1996:627) pröva frågor om utlämnande av uppgifter ipolisregister. Nämnden skall vidare följa Säkerhetspolisens registrering avuppgifter i polisregister. Av 11 § säkerhetsskyddslagen framgår attsäkerhetsprövning skall göras innan en person genom anställning eller på någotannat sätt deltar i verksamhet som har betydelse för rikets säkerhet elleranlitas för sysslor som är viktiga för skyddet mot terrorism.Säkerhetsprövningen omfattar bl.a. registerkontroll. Med registerkontroll avsesenligt 12 § nämnda lag att uppgifter hämtas från polisregister.Enligt 2 § förordningen med instruktion för skall nämndenbestå av högst åtta ledamöter, varav en ordförande och en vice ordförande.Ledamöterna utses av regeringen . Regeringen utser ordförande ochvice ordförande, se 11 § förordningen.Regeringen uttalade i propositionen med förslag till säkerhetsskyddslag atten fristående registernämnd i hög grad kunde stärka den parlamentariska ochmedborgerliga insynen i Säkerhetspolisens verksamhet. Detta var av störstabetydelse när det gällde rättssäkerheten och skyddet för den personligaintegriteten i ärenden av detta slag (prop. 1995/96:129 s. 63). Utskottetdelade regeringens uppfattning. Utskottet framhöll att det var avstor vikt att regeringen till ledamöter av nämnden utsåg personer som inte barahade gott omdöme, utan även stark personlig integritet och allmänhetens respekt(1995/96:JuU19 s. 15).Den parlamentariska representationen i utgörs för närvarandeav en ledamot från (s) och en från (m). Övriga ledamöter är en domare, enadvokat och en pensionerad domare som tillika är nämndens ordförande.I propositionen behandlar regeringen frågan om insyn såvitt den gällerkriminalunderrättelseregistren och särskilda undersökningar ikriminalunderrättelseverksamhet. Regeringen erinrar om att personuppgiftslagenbl.a. innehåller bestämmelser om vilka tekniska och organisatoriska åtgärderden personuppgiftsansvarige skall vidta för att skydda personuppgifterna. Dessaregler gäller även för här nämnda register. Regeringen framhåller vidare att dekontrollmöjligheter som finns genom den tillsyn Datainspektionen,och Justitiekanslern utövar bör vara en fullgod garantiför att någon registrering av personuppgifter inte förekommer annat än när detär nödvändigt och ändamålsenligt. Regeringen förklarar vidare att den harövervägt att låta utöva tillsyn även överkriminalunderrättelseregistren. Frågan om uppgifter bör dockutredas i ett större sammanhang anser regeringen, som inte lägger fram någotförslag (prop. s. 130).Konstitutionsutskottet delar regeringens bedömning.Vad först gäller sammansättning konstaterarjustitieutskottet att det ingår parlamentariska ledamöter i nämnden. uppfattning innebär inte det förhållandet att endast två partier ärföreträdda i nämnden att behovet av parlamentarisk insyn inte skulle varatillgodosett. I frågan om bör utöva tillsyn överkriminalunderrättelseregistren eller andra polisregister delar utskottetregeringens mening att uppgifter bör utredas i ett störresammanhang. Utskottet avstyrker motionerna Ju221 (yrkande 1), Ju43 (yrkande 2)och Ju48 (yrkande 18).NormgivningsdelegationFlera motioner berör frågan om bemyndiganden åt regeringen. I motion Ju48 (mp)yrkas att förutsättningarna för utlämnande av personuppgifter som behandlasenligt polisdatalagen alltid skall anges i lag. I samma motion yrkas avslag påde lagrum i förslaget till polisdatalag som innebär att regeringen får meddelaföreskrifter om bevarande av vissa uppgifter för historiska, statistiska ellervetenskapliga ändamål.