bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — Med detanförda avstyrker utskottet de nämnda motionerna.Bilindustrins underleverantörerMotionenRiksdagen bör göra ett uttalande om de problem som de små underleverantörernatill bilindustrin står inför, anförs det i motion 1997/98:N246 (s).Motionärerna hyser oro för de små underleverantörerna till bilindustrin medhänvisning till att av komponenterna importeras och att av de färdigabilarna exporteras. I kombination med att underleverantörerna minskar i antaloch produktutvecklingen glider ut ur landet är hela basen för näringen iSverige allvarligt hotad, anför motionärerna. De anser mot denna bakgrund attdet finns särskilda skäl att stärka de små underleverantörernas situation,genom t.ex. bildande av nätverk för dessa företagare inom ramen för ALMI:sverksamhetsområde.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen fattade beslut om att via Bilkomponent Sverigesamordna satsningar på bilindustrins leverantörer. Bilkomponent är enideell förening med syfte att genom kompetensutveckling i vid mening skapaförutsättningar för strukturförändringar till ökad internationellkonkurrenskraft och därmed ökad sysselsättning hos de i verkandeleverantörerna till fordonsindustrin. Verksamheten bygger på ett nära samarbetemellan näringsliv och myndigheter. Bland de senare ingår länsstyrelser,länsarbetsnämnder och centrala myndigheter ( t.ex. ochNUTEK. Enligt ett pressmeddelande från Närings- och iseptember 1997 kommer en samordning att ske mellan Bilkomponent ochandra liknande insatser i statlig regi. Departementet avser, enligtpressmeddelandet, att bidra med till arbetet.Den typ av nätverksbyggande i ALMI:s regi som efterfrågas i motionen ingår iALMI:s reguljära verksamhet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening främjas inte bilindustrins underleverantörer av dentyp av allmänt uttalande av som efterfrågas i den här aktuellamotionen 1997/98:N246 (s). Motionen avstyrks sålunda.GlasindustrinMotionernaI motion 1997/98:N284 (s) begärs uttalanden av om den manuellaglasnäringen och om att denna på olika sätt bör medverka till utveckling avturism och kultur med näringen som bas i det berörda området. Den svenskaglasnäringen har erövrat och befäst ett världsrykte, säger motionären. Iglasriket i har gemensamma satsningar gjorts av ett femtontal glasbrukoch fyra kommuner för att marknadsföra glasnäringen som ett turistområde.Lessebo kommun i är den glasbrukstätaste kommunen och i övrigtstarkt industriberoende, konstaterar motionären. Hon ser med stor oro påutvecklingen, eller snarare bristen på positiv utveckling, inom den manuellaglasindustrin.Det behövs en satsning på glasindustrin och liknande hantverksmässiganäringar, anförs det i motion 1997/98:N289 (s). Utvecklingen inom den manuellaglasindustrin i inger stor oro, anser motionären och konstaterar attunder har antalet glasbruk och därmed en mängdsysselsättningstillfällen i glasriket försvunnit. Trots att staten medverkartill att utveckla det svenska hantverks- och designkunnandet inom glasområdet,bl.a. genom utbildning och genom att glasnäringen marknadsförs ituristsatsningar, bör mer kunna göras, menar motionären.Vissa kompletterande uppgifterNäringsminister besvarade en interpellation(1996/97:314) av () om svensk glasindustri och glasriketsframtid. Näringsministern hänvisade till att regeringen under år 1996initierade en ny tillväxtorienterad regional näringspolitik. Vad gällerglasriket ankommer det därvid på bl.a. , , kommunerna ochnäringslivets organisationer att medverka till en utveckling av näringslivet iregionen, dels genom att stärka hantverkstraditionerna i glasriket, dels genomatt ta till vara andra utvecklingsmöjligheter för att skapa ett mångsidigtnäringsliv. Staten medverkar till att utveckla det svenska hantverks- ochdesign-kunnandet inom glasområdet bl.a. genom utbildning, sade näringsministernvidare. För att bevara och utveckla intresset för svenskt glas spelar dengemensamma marknadsföring som genomförs av staten och turistnäringen en storroll. Näringsministern menade vidare att alla parter har ett ansvar för attutveckla glasriket. Samhällsorgan måste liksom stora och små företag medverkaför att stärka näringslivet, anförde näringsministern.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör de nu aktuella motionerna inte föranleda någotinitiativ av . Motionerna 1997/98:N284 (s) och 1997/98:N289 (s)avstyrks sålunda. beträffande riktlinjer för näringspolitikenatt avslår motionerna 1997/98:Sk734 yrkande 2, 1997/98:Jo305 yrkande2, 1997/98:Jo784 yrkande 26, 1997/98:Jo785 yrkande 8, 1997/98:N204,1997/98:N205, 1997/98:N207, 1997/98:N208, 1997/98:N209 yrkande 3, 1997/98:N217 yrkandena 1 och 9(12,1997/98:N218, 1997/98:N237, 1997/98:N247 yrkandena 5, 8, 11, 12, 15(17 och19, 1997/98:N248, 1997/98:N257, 1997/98:N261, 1997/98:N262, 1997/98:N274yrkandena 2, 4, 7, 10, 11, 13 och 17, 1997/98:N280, 1997/98:N281,1997/98:N285, 1997/98:N287, 1997/98:N294, 1997/98:N303, 1997/98:N306yrkande 1, 1997/98:N307 yrkandena 1, 2 och 5(7, 1997/98:N309 yrkande 4, 1997/98:N311 yrkandena 1, 3, 5, 6 och 9(12, 1997/98:N312 yrkandena 1 och 2,1997/98:A273 yrkandena 13 och 15, 1997/98:A803 yrkande 9 och 1997/98:A804yrkande 9,res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande avregleringatt avslår motionerna 1997/98:K530 yrkande 4, 1997/98:N212, 1997/98:N215, 1997/98:N217 yrkande 2, 1997/98:N225, 1997/98:N247yrkandena 2 och 3, 1997/98:N256, 1997/98:N263, 1997/98:N274 yrkandena 5och 6, 1997/98:N306 yrkande 2 och 1997/98:N308 yrkande 6,res. 5 (m, fp, kd)res. 6 (c)res. 7 (mp)3. beträffande turismatt avslår motionerna 1997/98:Kr213 yrkande 17, 1997/98: Kr270yrkande 81, 1997/98:N239, 1997/98:N268, 1997/98:N291, 1997/98:N293,1997/98:N296, 1997/98:N298, 1997/98:N302 yrkande 4 och 1997/98:N304,res. 8 (m, fp, kd)res. 9 (c)res. 10 (mp)4. beträffande vidareförädling av skogsråvaraatt avslår motionerna 1997/98:Jo304 yrkande 11, 1997/98:N266 yrkande 2, 1997/98:N292, 1997/98:N302 yrkande 3 och 1997/98:A460yrkande 8,5. beträffande livsmedelsindustrinatt avslår motionerna 1997/98:N206, 1997/98:N297 och 1997/98:N305,res. 11 (m)res. 12 (c)res. 13 (kd)6. beträffande bilindustrins underleverantöreratt avslår motion 1997/98:N246,7. beträffande glasindustrinatt avslår motionerna 1997/98:N284 och 1997/98:N289.Stockholm den 10 mars 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), () (vidmomenten 1 och 2), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), () ochTorsten () (vid momenten 3-7). Riktlinjer för näringspolitiken (mom. 1)(), (), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande - i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. - under rubriken för näringspolitiken bort haföljande lydelse:Utskottet redovisar först sin allmänna syn på näringspolitiken. Huvudorsakentill den dåliga tillväxt, det otillräckliga företagande och den högaarbetslöshet som kännetecknar ligger i den bristande förnyelsen. Detsom nu erfordras är att skapandets och tillväxtens grundläggandeförutsättningar rekonstrueras.Sveriges största utmaning är den internationella konkurrensen; människor,företag, varor och kapital kan röra sig fritt över gränserna. En förutsättningför att skall kunna ta till vara de möjligheter som globaliseringenmedför är att kan tävla med de mest konkurrenskraftiga länderna i frågaom villkoren för företagande och investeringar.Sverige har fallit från tredje till artonde plats iindustriländernas välståndsliga. Den svenska ekonomin växer långsammare ängenomsnittet för EU:s länder, och välståndsutvecklingen är svag.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktiga arbeten kräver insatser överflera områden, i första hand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energiförsörjningen och kunskapsutvecklingen. På samtligadessa områden saknar regeringen ett alternativ som har förutsättningar attfungera.Det allvarligaste tecknet på att en ny kurs är nödvändig är arbetslöshetenoch den svaga sysselsättningen. Enligt regeringens egen bedömning kommerarbetslösheten vid utgången av att vara lika hög som underSocialdemokraternas första regeringsår , nämligen . Målet om atthalvera den öppna arbetslösheten kommer alltså inte att nås.Misstroendet mot regeringens näringspolitik växer och påverkar bådeinvesteringar och företagens förutsättningar att skapa nya jobb. Kritiken motregeringens näringspolitik är, enligt utskottets mening, välgrundad. På områdeefter område har regeringen slagit in på en kurs som försämrarförutsättningarna för företagande. Det är fråga om en öppen förtroendekris, därregeringen alltmer tappar kontakten med verkligheten. Det som krävs är enpolitik som skapar de nödvändiga förutsättningarna för tillväxt och nya jobb.Politikernas uppgift är att skapa generellt goda villkor för företagandet,med goda och stabila regler. Statens roll i samhällsekonomin är att sätta ramaroch att övervaka reglerna på marknaden, att ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.Attityden till företagande är av största vikt. Regeringen visar sammantagetgenom sin politik en bristande förståelse för företagaren som person. I småföretag går det inte att särskilja företagets ekonomi från ägarens ekonomi.Skatter som slår mot ägarnas ekonomi slår också mot deras företag och därmedmot möjligheterna till nya och växande företag. Om inte arbete, risktagande ochägande tillåts löna sig, kommer få att vilja sätta sin egen och familjensekonomi på spel för att starta och driva företag. måste få ett mersmåföretagsvänligt klimat än . Speciellt bör åtgärder som främjartjänstesektorns utveckling vidtas.Det är utskottets uppfattning att alla politiska krafter bör samlas för attskapa förutsättningar för investeringar, företagande och nya jobb. I dettaperspektiv är den energipolitik som regeringen bedriver olycklig. Den riskeraratt leda till höjda elkostnader och skapar därtill betydande osäkerhet om delångsiktiga villkoren för att investera i industriell verksamhet i . Dentidigare värdegemenskapen - om att i intresse arbeta för tillväxt ochnya jobb och med bibehållen industriproduktion inom landet - har regeringenövergivit. Energipolitiken är inte det enda område där regeringen valt felkurs. Misstroendet beror också på regeringens kursval i fråga om skatte-,konkurrens-, avreglerings-, privatiserings- och arbetsrättsområdena.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet här har anfört beträffande denallmänna inriktningen av näringspolitiken. Därmed tillstyrks motionerna1997/98:Sk734 (m), 1997/98:N306 (fp), 1997/98:Jo785 (fp), 1997/98:N307 (fp) och1997/98:N274 (kd) i berörda delar. Yrkandet i den sistnämnda motionen om attdet i regeringen bör ingå en småföretagarminister avstyrks dock, med hänvisningtill att det är en intern regeringsfråga hur arbetet organiseras inomRegeringskansliet. Övriga här aktuella motioner, 1997/98:N247 (c), 1997/98:N312(v) och 1997/98:N311 (mp), avstyrks i motsvarande delar.När det gäller frågan om statliga företag överensstämmer utskottets syn medden som kommer till uttryck i motionerna 1997/98:N209 (m), 1997/98:N309 (fp) och 1997/98:N274 (kd). Statens främsta näringspolitiska uppgift äratt ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till attskapa betingelser för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder somägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhetuppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheteratt tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion.Grundprincipen måste, enligt utskottets mening, vara att konkurrensutsattverksamhet skall bedrivas i privat regi.Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringen med att minska statensföretagsägande bör, enligt utskottets uppfattning, fortsätta. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning. Sammanlagt inbringade deförsäljningar som gjordes under den borgerliga regeringen ca 23 miljarderkronor (exkl. försäljning av aktier i ) till statskassan, vilketminskade statens upplåningsbehov med motsvarande belopp. Försäljningen leddeockså till en spridning av aktieägandet till grupper som inte tidigare innehaftaktier och därmed till en breddning av riskkapitalmarknaden.Riksdagen bör således begära att regeringen framlägger en plan förförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som här har angetts. sättas överst på privatiseringslistan. Härmed blir de tre nämndamotionerna i sak tillgodosedda i aktuella delar. Övriga här aktuella motioner (1997/98:N204 (m), 1997/98:Jo305 (v) och 1997/98:N311 (mp) ( avstyrks imotsvarande delar.Beträffande områdena kapitalförsörjning, stöd till uppfinnare och innovatörersamt teknikspridning m.m. görs, som framgått av tidigare redovisning, olikainsatser inom näringspolitikens ram. Det helt avgörande är dock att det råderett gott företagsklimat. På vissa områden behövs, enligt utskottets mening,kompletterande åtgärder. Det är t.ex. av stor betydelse att tillräckligaresurser satsas på forskning och utveckling och att åtgärder vidtas för attunderlätta för småföretag att ta del av detta arbete. I detta sammanhang böruppmärksammas möjligheterna att bilda BIC-organisationer, som har som syfte attbistå unga, teknikbaserade tillväxtföretag. Vidare bör möjligheterna att istörre utsträckning tillämpa innovativ teknikupphandling undersökas.Självfallet skall de regler som ställs enligt lagen (1992:1317) om offentligupphandling iakttas. Utskottet anser vidare att det är angeläget att på olikasätt underlätta för invandrare som vill starta företag. Det arbete som ALMIbedriver och som redogjorts för bör utökas och göras mer flexibelt.Med det här anförda tillstyrker utskottet de här aktuella motionerna1997/98:N207 (m), 1997/98:N208 (m), 1997/98:N307 (fp) och 1997/98:N274 (kd) i berörda delar. Motionerna 1997/98:N218 (s), 1997/98:N262 (s, m, c,fp, kd), 1997/98:N280 (s), 1997/98:N294 (s), 1997/98:N257 (m), 1997/98:N247(c),1997/98:N261 (fp) och 1997/98:N311 (mp) avstyrks i motsvarande delar.Utskottet anser att en viktig åtgärd inom näringspolitiken är att särskiltstödja kvinnors företagande. Bara var femte företagare är kvinna. i rapporten ?Företagande som livschans och klassresa? att detsannolikt inte finns någon annan industrination som har så få kvinnligaföretagare i småföretag, eller kvinnliga företagare över huvud taget, somSverige. I länder som , och är andelen kvinnor somär företagare mer än dubbelt så stor.Den kanske allra viktigaste åtgärden för att främja kvinnors företagande är,som föreslås i en av de aktuella motionerna, att öppna verksamheter som bedrivsinom offentliga monopol för egenföretagande och entreprenader. Erfarenheterfrån andra länder visar att det inom dessa verksamhetsområden finns storaförutsättningar för ett snabbt växande småföretagande.Den möjlighet till speciella lån för kvinnliga företagare som infördes underfyrpartiregeringen är ett exempel på en åtgärd som har gett goda resultat. Detfinns en stor utvecklingspotential bland kvinnliga företagare. Att identifieravilka omständigheter som utgör hinder för kvinnor att starta företag och vidtaåtgärder för att eliminera dessa är, enligt utskottets mening, en angelägenuppgift inom näringspolitiken.För att insatserna beträffande kvinnors företagande skall kunna sättas in pårätt ställe är det, som sägs i ett par motioner, viktigt att kunskaperna omkvinnors företagande ökar. Det behövs alltså ökad forskning på området.Utskottet noterar med tillfredsställelse det arbete som pågår inom med attta fram statistik över låne- och rådgivningsverksamheten fördelad på kön.Ytterligare ett område som berörs i en av motionerna och som utskottet anserbör prioriteras är insatser för mentorskap för kvinnor. Med det här anfördatillstyrker utskottet motionerna 1997/98:N217 (m, fp, kd), 1997/98:A273 (c),1997/98:N205 (fp), och 1997/98:N274 (kd) i aktuella delar. Motionerna1997/98:N217 (m, fp, kd), 1997/98:N247 (c), 1997/98:A273 (c), 1997/98:A803 (c) och 1997/98:A804 (mp) avstyrks i berörda delar.Utskottet avstyrker vidare motion 1997/98:N237 (s) ( om design ( samtmotionerna 1997/98:N287 (s) och 1997/98:N248 (c) ( om inrättande av ett centrumför småföretagsutveckling i . Beträffande den förstnämnda motionenhänvisar utskottet till de insatser som görs via Stiftelsen och som redovisats i det föregående.Kooperativa företag anser utskottet bör behandlas på ett likvärdigt sätt medandra företagsformer. Som anförts inledningsvis bör över huvud taget engenerellt verkande näringspolitik eftersträvas. Det finns ingen grund för attpåstå att kooperativa företag är missgynnade. Några ytterligare åtgärder föratt främja de kooperativa företagen anser utskottet inte erfordras ochavstyrker därmed motionerna 1997/98:N281(s), 1997/98:N285 (s), 1997/98: N247(c) och 1997/98:N303 (c, mp, kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för näringspolitikenatt med bifall till motionerna 1997/98:Sk734 yrkande 2, 1997/98:Jo785yrkande 8, 1997/98:N207, 1997/98:N208, 1997/98: N209 yrkande 3,1997/98:N217 yrkandena 11 och 12, 1997/98:N237, 1997/98:N274 yrkandena 2,7, 10, 11, 13 och 17 och 19, 1997/98:N306 yrkande 1, 1997/98:N307 yrkandena 1, 2 och 5(7, 1997/98:N309 yrkande 4 och 1997/98:A273 yrkande 15 och med avslag på motionerna1997/98:Jo305 yrkande 2, 1997/98:Jo784 yrkande 26, 1997/98:N204,1997/98:N205, 1997/98:N217 yrkandena 1, 9 och 10, 1997/98:N218,1997/98:N247 yrkandena 5, 8, 11, 12, 15(17 och 19, 1997/98:N248,1997/98:N257, 1997/98:N261, 1997/98:N262, 1997/98:N274 yrkande 4,1997/98:N280, 1997/98:N281, 1997/98:N285, 1997/98:N287, 1997/98:N294, 1997/98:N303, 1997/98:N311 yrkandena 1,3, 5, 6 och 9(12, 1997/98:N312 yrkandena 1 och 2, 1997/98:A273 yrkande 13,1997/98:A803 yrkande 9 och 1997/98:A804 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Riktlinjer för näringspolitiken (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande - i avsnittet om näringspolitikensinriktning, m.m. - under rubriken för näringspolitiken bort haföljande lydelse:Utskottets allmänna syn på näringspolitiken överensstämmer med den som kommertill uttryck i motion 1997/98:N247 (c). har traditionellt varit ettframgångsrikt företagarland. De stora företagen verkar på en hårtkonkurrensutsatt världsmarknad och måste ständigt effektivisera sinaverksamheter, vilket medför att bara en liten del av de nya jobben kan uppstå idenna företagskategori. Det krävs nytänkande för att skapa de nyaarbetstillfällen som skall ersätta de som försvinner inom den offentligasektorn och industrin.Stabilare och mer gynnsamma villkor måste utformas för den privata sektorn,särskilt för de företag som har potential att växa. Det är i de små ochmedelstora företagen som de nya arbetstillfällena kan förväntas komma tillstånd. För att detta skall ske måste fler människor se det som naturligt attstarta ett eget företag och entreprenören måste vara väl sedd i samhället. Föratt företagsklimatet ytterligare skall förbättras anser utskottet att åtgärderbör prioriteras inom följande områden: främjande av det personliga ägandet,administrativa förenklingar, skattelagstiftningen, kunskap och kompetens samtriskkapitalförsörjningen.Forskning och utveckling är nyckeln till framtida framgångar för svensktnäringsliv. Forskningen måste på ett tydligt sätt relateras till sådana områdendär svensk industri har förutsättningar att vara internationelltkonkurrenskraftig. Framväxten av företag som bygger sin verksamhet på produktermed högt förädlingsvärde och kunskapsinnehåll måste stimuleras.Det är uppenbart att tjänstesektorn måste svara för en betydande del av dennödvändiga framtida sysselsättningsökningen. En avgörande förutsättning för enökad sysselsättning i tjänstesektorn är dels en stark industrisektor, dels enframgångsrik ekonomisk politik med förbättrade förutsättningar för företagande.Även de s.k. hushållsnära tjänsterna är viktiga att utveckla och stimulera.För att få kunskap om hur satsningar på företagande och tillväxt börgenomföras måste forskningen intensifieras på detta område. Det kan göras genomsatsning på tvärvetenskaplig forskning om entreprenörskap, företagandetsvillkor och företagsutveckling. Dessutom bör en uppföljning göras av hurforskningen inom detta område utvecklas. bör anmoda regeringen attagera efter dessa riktlinjer. Härigenom blir motion 1997/98: N247 (c)tillgodosedd i berörd del och tillstyrks sålunda. De övriga här aktuellamotionerna 1997/98:Sk734 (m), 1997/98:N306 (fp), 1997/98:Jo785 (fp),1997/98:N307 (fp), 1997/98:N312 (v), 1997/98:N311 (mp) och 1997/98: N274 (kd)avstyrks i motsvarande delar.När det gäller frågan om statliga företag överensstämmer utskottets syn medden som kom till uttryck i en reservation (m, c, fp, kd) tillutskottets betänkande 1995/96:NU26 om aktiv förvaltning av statensföretagsägande. Som där anfördes är statens främsta näringspolitiska uppgiftatt ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till attskapa betingelser för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder somägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhetuppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheteratt tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion. Det arbetesom påbörjades under den borgerliga regeringen med att minska statens företags-ägande bör, enligt utskottets uppfattning, fortsätta. Med en privatisering avstatliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning.I motion 1997/98:Jo784 (c) föreslås, som tidigare redovisats, att en fond förskydd av skogsmark skall inrättas. För att finansiera statens ansvarstagandeför detta bör, enligt utskottets mening, en försäljning av statens ägar-andel iAssi ske. bör begära att regeringen lägger fram en plan förförsäljning av statliga företag i enlighet med vad som här har angetts och därAssi Domän bör behandlas med förtur. Med detta tillstyrks den nyssnämndamotionen i berörd del. Motionerna 1997/98:N209 (m), 1997/98:N309 (fp) och1997/98:N274 (kd) blir också till viss del tillgodosedda. De övriga häraktuella motionerna 1997/98:N204 (m), 1997/98:Jo305 (v) och 1997/98:N311 (mp)avstyrks i motsvarande delar.Beträffande områdena kapitalförsörjning, stöd till uppfinnare och innovatörersamt teknikspridning m.m. görs, som framgått av tidigare redovisning, olikainsatser inom näringspolitikens ram. Riskkapitalförsörjningen till små ochmedelstora företag utanför de större tillväxtområdena har dock, som anförs imotion 1997/98:N247 (c), försämrats . Orsaken till detta ärfrämst den svenska kapitalmarknadens centralisering. Ett sätt att förbättra denregionala riskkapitalförsörjningen är att i olika regioner skapa mötesplatser,för vilka banker, och regionala intressenter kan stå som huvudmän.Regeringen bör anmoda att ta ett större ansvar för att denna typ avverksamhet kommer till stånd. bör också uttala att ALMI:s verksamhetskall fortsätta med samma inriktning och i samma omfattning som för närvarandeefter , då ALMI:s nuvarande avtal löper ut. Utskottet anservidare, i likhet med vad som anförs i den nyssnämnda motionen, att detinnovationsfrämjande arbetet måste intensifieras. Det rör sig om ökade insatserför rådgivning, utbildning och nätverksbyggande. Med det anförda tillstyrkerutskottet motion 1997/98:N247 (c) i berörda delar. Övriga här aktuella motioner( 1997/98:N218 (s), 1997/98:N262 (s, m, c, fp, kd), 1997/98:N280 (s),1997/98:N294 (s), 1997/98:N207 (m), 1997/98:N208 (m), 1997/98:N257 (m),1997/98:N261 (fp), 1997/98:N307 (fp), 1997/98:N311 (mp) och 1997/98:N274 (kd) (avstyrks i motsvarande delar.När det gäller insatser för att främja kvinnors företagande som aktualiseras ivissa motioner har utskottet tidigare redovisat de åtgärder statsmakternavidtagit på detta område.