bet · GL01AU8 · 1998-03-03 00:00:00 — Tillexempel bör, i enlighet med EG-direktivet, en paragraf om dygnsvila införas såatt ingen arbetstagare får arbeta per dygn.Utskottet anser att de anställda så långt som möjligt skall kunna bestämmahur mycket de vill arbeta och också ha inflytande över arbetstidensförläggning. Det betyder dock inte att regleringen i arbetstidslagen saknarbetydelse. En lagstiftning om sänkning av normalarbetstiden pervecka skall snarare ses som en politisk signal än en tvingande kommendering avhur mycket människor måste arbeta. Det är viktigt att det ges en sådan politisksignal och att denna följs upp i avtal på arbetsmarknaden och genom ändradeskatteregler, m.m. Det är nödvändigt, därför att bara en snabb förkortning avarbetstiden kan förväntas leda till att fler människor får arbete till följd avförkortningen.De arbetade timmar som faller bort med en arbetstidsförkortning måstekompenseras genom ökad produktivitet och fler i arbete. Att den totalaproduktionen inte minskar är möjligt om de arbetstimmar som faller bort till endel kompenseras av en förbättrad produktivitet och i övrigt ersätts av personersom är arbetslösa eller arbetar deltid. Produktivitet kan mätas ikvantitativa termer men handlar också om kvalitet, t.ex. i bemötande av kundereller omhändertagande i vården. Det finns många faktorer som påverkarproduktiviteten vid en arbetstidsförkortning. I många yrken kan gälla att maninte orkar lika mycket på slutet av dagen som i början och att det ocksåpåverkar produktionsresultatet. En kortare arbetstid kan då leda till ökadproduktivitet redan på kort sikt. I ett långsiktigt perspektiv kan den ocksåleda till minskad förslitning och minskade sjukskrivningar, lägrepersonalomsättning och bättre trivsel hos personalen. Att detta lett tillförbättrad produktivitet har visats bl.a. i de försök med förkortad arbetstidsom gjorts vid i och vid och sjukhus.Produktiviteten kan förbättras om det är möjligt för arbetsgivaren att ta utarbetstiden mer flexibelt. Det kan gälla alltifrån att kunna varieraarbetstidsuttaget kortsiktigt vid tillfälliga arbetstoppar till säsongs- ochkonjunkturanpassad arbetstid. En allmänt förkortad arbetstid kan avsevärtförbättra möjligheterna för en utökad flexibilitet. En sådan skulle kunna varaett led i en kompromiss mellan arbetsgivare och arbetstagare. Arbetstagaren fåren väsentligt förkortad medelarbetstid, vilket till en del bekostas genom enförbättrad produktivitet till följd av att arbetstagaren ställer upp på en vissökad flexibilitet i arbetstidsuttaget.Ett nytillskott av arbetade timmar kan i princip komma från tre olika källor,nämligen arbetslösa, personer som står utanför arbetskraften samtdeltidsarbetande som ökar sin arbetstid. Många som arbetar deltid vill öka sinarbetstid, främst av ekonomiska skäl. De kan inte göra det då det saknasjobb. Vid en allmän förkortning av arbetstiden för dem som jobbar mer än 35timmar , ökar chanserna för deltidsarbetande att öka sin arbetstid upptill . Man kan även räkna med att personer som stårhelt utanför arbetskraften kommer att vilja söka och också lättare kan fåarbete vid en arbetstidsförkortning.Arbetstagarnas löner bör vid en arbetstidsförkortning kunna öka i samma taktsom produktiviteten förbättras till följd av förkortningen. Löneökningensstorlek bestäms i centrala och lokala förhandlingar och kan varieras efterförutsättningarna för en ökad produktivitet på de olika arbetsplatserna. Dettager också ett incitament för löntagarna att medverka till flexibla lösningarsom förbättrar produktiviteten.Om arbetslösa får arbete tack vare arbetstidsförkortningen, minskar statensutgifter för arbetslöshetsersättning och administrations- och kringkostnadermed betydande belopp. Netto förstärks härigenom de offentliga finanserna. Dennettoförstärkningen bör användas till att sänka skatterna för löntagarna. Ettlämpligt sätt att göra detta är att sänka de allmänna egenavgifterna och genomen omläggning av grundavdraget.Som ett komplement till den generella sänkningen av arbetstiden bör detallmänna verka för att frivilliga sänkningar underlättas. Exempelvis den s.k.Växjömodellen bör kunna få efterföljare; den innebär att de anställda gesmöjlighet att välja mellan löneökningar och kortare arbetstid. Emellertidförsvåras sådana initiativ av bl.a. statliga regleringar. Det bör därför kommatill stånd en översyn av hur statliga regleringar som kan utgöra hinderför en frivilligt sänkt arbetstid kan ändras.Det som sagts innebär att utskottet tillstyrker motioner1996/97:A711, 1997/98:A215, 1997/98:A256 och 1997/98:So805 i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande arbetstidsförkortning m.m.att med anledning av motionerna 1996/97:A711 yrkandena 2 och 3,1997/98:A215, 1997/98:A256 yrkandena 2 och 3 och 1997/98:So805 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1996/97:A705, 1996/97:A709 yrkandena 1-3 och5, 1996/97:A719 yrkandena 1, 2 och 4, 1996/97:A807 yrkandena 4 och 5,1996/97:A814 yrkande 9, 1996/97:So637 yrkande 2, 1997/98:A209,1997/98:A236 yrkande 1, 1997/98:A247, 1997/98:A260 yrkandena 1 och 2,1997/98:A262 yrkandena 1-9, 1997/98:A272 yrkande 4, 1997/98:A273 yrkandena5 och 6, 1997/98:A304, 1997/98:A807 yrkande 8, 1997/98:Fi220 yrkandena 16och 17, 1997/98:So677 yrkande 5 samt 1997/98:T912 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Avregleringar (mom. 2), och (alla m) anserdels att avsnittet Utskottets ställningstagande från och med det stycke sombörjar med ?De motionsyrkanden som är föremål? bort ha följande lydelse:Det är nödvändigt att regler om arbetstidens längd och förläggning anpassastill en nutida arbetsmarknad. Reglerna skall underlätta för företagande ochmedverka till att riktiga jobb skapas. Den nuvarande arbetstidslagen verkarinte i denna riktning. Den präglas av regleringsiver, överdriven detaljstyrningoch ett oproportionerligt stort inflytande för de fackliga organisationerna.Lagen innehåller ett antal hinder för arbete och företagande. Flera av lagensregler motverkar direkt en modernisering av arbetsmarknadens funktion ochmänniskors möjligheter att själva styra sina arbetsförhållanden. Detta gällersärskilt reglerna om övertid, arbetstidens längd, veckovila ochstraffbestämmelserna för den arbetsgivare som bryter mot lagen. Det äranmärkningsvärt att svensk lag ger facket möjlighet att hindra arbeten, affärs-idéer och entreprenörskap. Arbetstidslagen är i sin nuvarande utformningföråldrad och bör avskaffas.Det kan tilläggas att betänkande Arbetstid - längd,förläggning och inflytande (SOU 1996:145) - som bereds inomRegeringskansliet - inte innehåller det nytänkande och de strävanden efterflexibilitet som varit önskvärda. Förslagen i betänkandet är ägnade att gynnadem som redan har anställning på bekostnad av dem som inte kommit in påarbetsmarknaden. På så sätt främjas inte nyanställningar. Utskottet kan inteansluta sig till de tankegångar som dominerar kommittémajoritetensställningstaganden.Vissa av de beslut om arbetsmarknadens avreglering som måste fattas denkommande tiden måste föregås eller kompletteras av en avreglering på europeisknivå. När det gäller bestämmelser om arbetstidsfrågor är bundet av EG:sministerrådsdirektiv om arbetstider. har troligen övertolkatinternationella konventioner och avtal om arbetsrättens utformning. I ställetför att gå längre i regleringen av arbetsmarknaden än dessa kräver, börambitionen vara att största möjliga flexibilitet skall råda för människor ochföretag att själva komma överens. En ny arbetsrätt i allmänhet och bestämmelserom arbetstiden i synnerhet måste utgå från en ?minimalistisk? tolkning av deinternationella överenskommelser och konventioner vi kan vara bundna av. Ävenom ännu är bundet av vissa direktiv i arbetstidsfrågor är det integivet att en särskild arbetstidslag behövs. Dessa internationella bestämmelserkan infogas i en ny lag om grundskydd på arbetsmarknaden.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna 1996/97:A701 och1997/98:A230 i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande avregleringaratt med anledning av motionerna 1996/97:A701 yrkandena 2 och 3 samt1997/98:A230 yrkandena 3 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. ÖvertidsfråganBarbro () anför:En viktig del i översynen av arbetstidslagen är en omarbetning av reglerna omövertid. Frågan om övertid går inte att separera från den generellaarbetstidsförkortningen. De båda delarna bildar en enhet och båda delarna måsteåtgärdas samtidigt.Miljöpartiet har arbetat för ändringar av övertidsreglerna iarbetstidslagen. Taket för övertidsuttag bör sänkas till och25 timmar . Dispensmöjligheten bör fortfarande finnas. Övertids-timmarbör vidare successivt göras dyrare ju fler övertidstimmar man tar ut. Attsådana progressiva arbetsgivaravgifter införs är viktigt bl.a. för att skapaincitament för arbetsgivarna att omvandla dyra övertidstimmar tillnyanställningar. Arbetsgivaravgifterna bör vara lägre för den lagstadgadenormalarbetstiden () och dubbleras för timmar utöver detta.I dag betalar företagen en övertidsavgift om man överträder arbetstidslagenutan stöd i kollektivavtal. För storföretag är avgiften av ringa betydelse.Avgiften bör ställas i relation till företagets omsättning.2. Mer flexibla arbetstidsreglerDan () anför:Att balansera den enskildes önskemål om arbetstidens förläggning medverksamhetens behov och kravet på en god arbetsmiljö blir den kommandearbetstidslagstiftningens huvuduppgift. Denna balansakt kan endast omstor öppenhet visas för nya arbetstidsmönster. I avvaktan på den proposition omarbetstider som regeringen aviserat lägger vi nu inte fram några yrkanden i deprincipiella frågorna om flexiblare arbetstid. har ipartimotion 1997/98:A269 om arbetsmarknadspolitiken utvecklat synen på bl.a.arbetstidsfrågan. Det som där anges om behovet av ökad flexibilitet och nyaarbetstidsmönster, främst, är alltjämt styrande för hur partiet ser på frågan.En arbetstidslagstiftning som möjliggör ökad flexibilitet tillsammans medrimliga förutsättningar för företagande är en nödvändighet för om viska klara jobben och välfärden. Sammanfattning......................................1Motionerna..........................................1Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1Motioner väckta under den allmänna motionstiden 2Utskottet...........................................4Inledning 4Något om arbetstidslagen 5Arbetstidsförkortning m.m. 5Övertid 9Deltid 10Avregleringar 10Utskottets ställningstagande 10Hemställan 12Reservationer......................................131. Arbetstidsförkortning m.m. (mom. 1), (c) 132. Arbetstidsförkortning m.m. (mom. 1), (fp) 143. Arbetstidsförkortning m.m. (mom. 1), (v) 164. Arbetstidsförkortning m.m. (mom. 1), (mp) 175. Avregleringar (mom. 2), (m) 21Särskilda yttranden................................221. Mer flexibla arbetstidsregler 22