bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — Det verkar intesom om vare sig efterfrågan eller intresse är så stort, utan dethandlade väl mer om att bygga i , förstod jag av det hela.Björn : Eftersom det, som det har sagts från många olika håll, byggsväldigt litet hyresrätter just nu över huvud taget ser vi väldigt litet av dethär problemet. Men vad det handlar om i är ju att ägarenmåste vara i stånd att betala mellanskillnaden själv om man inte kan fåkostnadstäckande hyror. Det är ingen investerare som är beredd att satsa pengarpå den typen av affärsverksamhet.Agne (): Min avsikt var att få räntebidragen belysta ur de treaspekter som jag också ställde frågor om till de andra två. Jag är någotöverraskad över svaret. Jag hade kanske inte väntat mig att det varinkomstsidan man skulle skjuta in sig på. På vilket sätt kan du, med denhistoriska bakgrund som finns, påstå att du vet hur kostnadssidan ochintäktssidan, t.ex. från räntebidragen, ser ut om du sätter en spade i jordenoch investerar?Bengt : Min uppfattning är att det inte är höga eller låga kostnader i sigsom är problemet, utan det är osäkerheten i samband med investeringen. Utifrånde spelregler som har gällt när man har producerat ett hus eller ett antallägenheter, till höga eller låga kostnader, har man gjort en kalkyl.Spelreglerna är sådana att jag kan räkna med vissa intäkter. Men ett årsenare kan spelreglerna vara helt annorlunda, så att den investering man hargjort är fullständigt felkalkylerad. Det är det som jag uppfattar är det storaproblemet för dem som till äventyrs skulle vilja bygga hyresrätter.Bengt : Jag ville komma in på frågan om osäkerheten i de förutsättningarsom finns när det gäller räntebidrag och argumentationen förinvesteringsbidrag. Jämför man Danellsystemet med det tidigare systemet ser manatt osäkerheten på ett sätt har ökat genom att mer av ränteriskerna harvältrats över på dem som bygger. Det hänger ihop med övergång från ett systemmed garanterad ränta till nuvarande system.Däremot har osäkerheten minskat genom att det är färre extra upptrappningarnu än tidigare, vilket naturligtvis hänger ihop med att vi har högre realräntaoch en mycket lägre inflationstakt. Det finns alltså betydligt mindre att spelamed numera om man skall undvika att få omvänd paritet och en mängd andraogynnsamma fenomen.Trots detta är räntebidragssystemet som har omtalats fortfarandeett mycket osäkert system ur en byggares synvinkel. Det är av det skälet somett investeringsbidrag skulle kunna skingra en del av osäkerheten och innebäraatt de pengar som staten satsar i produktionsstöd faktiskt får avseddaeffekter.Owe (): Jag har två frågor. Den första vill jag ställa till PärSvanberg. Det gäller de redovisade boendekostnaderna och skillnaderna mellanhyresrätt och egna hem. Det står också i propositionen att alla hushåll ihyresrätt har fått minskad inkomst. Enligt mitt sätt att se beror det framförallt på skattereformen, förändringen av räntebidragen och budgetsaneringen. Nuvill regeringen tillsätta en kommitté som skall se över fastighetsskatten föratt åstadkomma rättvisa mellan boendeformerna. Min fråga till dig blir: Räckerdet att göra detta eller behövs det andra åtgärder?Min andra fråga är till på . Det sägs attomfattningen av ombyggnationen är så låg att värdet av bostadskapitaletförsämras. låg kostnaderna för ombyggnation av en lägenhetpå ca . är vi nere på 200 000 till . Enligt experterpå som jag har pratat med beror mycket av detta på att det som ärräntebidragsberättigat bara uppgår till av det som behövergöras för en nödvändig renovering.Frågan är då: Finns det något i propositionen som ändrar på detta, eller hurskall man se på den här frågan?Pär : Det räcker inte att se över fastighetsskatten. Det handlarnaturligtvis om vad det leder till för resultat. Direktiven till denparlamentariska kommittén var inte riktigt precisa i det avseendet. Då är detsvårt att se hur mycket man kan föreslå av t.ex. olika skattelösningar.Vår principiella inställning är annars att man skulle kunna lösa upp dengrundläggande neutraliteten, som har brister och som innebär att hyresrätten är dubbelbeskattad, genom att t.ex. ta bort fastighetsskatten och införabättre fonderingsmöjligheter i hyresfastigheter. Ett alternativ är att skapa enavdragsrätt, som vi har föreslagit, så att man kan tillgodogöra sig avdraggentemot statliga skatter som fastighetsägaren betalar. Men här är vi intelåsta för den ena eller den andra lösningen, utan det viktiga är att skapaneutralitet. Vi tror att utredningen skall ha ett sådant uppdrag att manverkligen går i clinch med den frågan.Owe (): Jag tolkar ditt svar så, att detta att enbart titta påfastighetsskattens betydelse och förändringar av den inte är tillräckligt, utanman behöver alltså se över andra delar av skattesystem och bidragssystem.Pär : Ja, det är riktigt.Gunnevi : Det är riktigt, som säger, att ombyggnadertidigare var mer omfattande än vad de är . Det beror på två olika saker.Husen som då byggdes om var av äldre typ, dvs. 30- och 40-talshus. De som i dagbyggs om är yngre årgångar. I och med att det tidigare var äldre årgångar sombyggdes om behövdes det en mer omfattande genomgång och förändring av ettsådant hus för att föra upp det till modern standard. Men ävensubventionssystemen uppmuntrade till större ombyggnader. I samband med att mangjorde förändringar i Danellsystemet förändrade man också reglerna förombyggnad, och man begränsar då möjligheten att få räntebidrag till annat ännyinvesteringar och förbättringar av försörjningssystemen. Det är en klarbegränsning av ombyggnadsåtgärderna i dagens räntebidragssy-stem. Ipropositionen föreslår man ju inga ändringar när det gällerräntebidragssystemet.Owe (): Det var säkert en del ombyggnationer som inte var varsamma iden grad som de skulle behöva vara, enligt dagens sätt att se på det hela. Menfrågan är ändå: Är de ombyggnationer som man gör av det modernare beståndettillräckligt omfattande för att vi skall behålla bostadskapitalet och denstandard på det byggda bestånd som vi har? Kommer det att ske i fortsättningen?Gunnevi : I och med att räntebidragssystemet är så begränsat att detär enbart till för nyinvesteringar och förbättringar av försörjningssystemen,och det inte finns något stöd när det gäller räntebidragen till underhåll ochreparation, kan det bli så att sådana åtgärder eftersätts. finns ju den härskattereduktionen, som man har infört tillfälligt, som kan ge stöd till sådanaåtgärder.Ulf (): Jag vill beröra bostadsbidragen. Jag tror att det varframför allt som föredrog den frågan, och även något om bostadsbidragen. Bostadsbidragen har ju variten garant för att framför allt barnfamiljer skall ha möjlighet till valfrihet iboendet. Vi vet att en väldigt stor andel av barnfamiljerna önskar ett egetboende i småhus. De förändringar som har skett, framför allt beslutet medstart , när vi har fått de individuella inkomstgränserna ochdessutom ytbegränsningsreglerna, har slagit orättvist mot olika typer avfamiljer beroende på hur man får sin inkomst.Många av oss har hävdat att det skall vara den totala familjeinkomsten som ärbidragsgrundande för bostadsbidragen. Det har vi fått tydligt redovisat här.När det gäller ytbegränsningsreglerna vill jag ställa en fråga. Det drabbar iviss mån också framför allt större familjer, som kanske har behov av många rum.En målsättning har varit att åtminstone barn i skolåldern borde kunna erbjudaseget rum. Med de här ytbegränsningsreglerna undrar jag om det verkligen ärmöjligt.När man för övrigt talar om att man måste förstärka bostadsbidragen, som PärSvanberg gjorde, vad är det då man tänker på? Bör vi ta bort de individuellainkomstbegränsningarna och även ändra på ytbegränsningarna, eller vad finns detför idéer?Pär : Jag skall erkänna att vi inte har helt preciserade krav på hurbostadsbidragen skall förstärkas mer än i ett avseende, och det är att vitycker att ensamstående utan barn skall kunna få bostadsbidrag oavsett vilkenålder de har. Det gäller ungdoms- eller studentbostadsbidrag. Det är mångaensamstående som har det kärvt i och med att kostnaden för boendet harblivit så hög, och det finns därför skäl att ha ett generellt bostadsbidrag förensamstående.Ordföranden: det att om statens pengar inte räcker till allt så vill duprioritera ensamstående? Är det så jag skall tolka svaret?Pär : Nej, men alla hushållsekonomiska undersökningar visar attboendekostnaden för ensamstående, där man med en inkomst skall finansiera etteget boende, är väldigt tuff, oavsett om man är student eller ensamstående iövrigt. I den meningen tycker vi att man bör återgå till det system som fannstidigare. Men det hindrar inte att man kan göra justeringar även ibostadsbidraget till barnfamiljer. Vad jag sade var att vi inte har något exaktförslag till en förändring, eftersom frågan var ganska detaljerad när detgällde inkomstberäkning m.m.Ulf (): Jag vill höra vad har att säga när detgäller individuella inkomstgränser. Jag förstår åsikt idet här fallet, men hur är det med det övriga?Ylva : Jag kan i alla fall belysa det du sade om hur det har gått omman jämför bostadsbidragen med . Det var 403 000hushåll, dvs. barnfamiljer, som fick bostadsbidrag . Det var alltsåväldigt många. Det har sjunkit till 273 000 . Det är entredjedel som inte har bostadsbidrag av det antal som hade det tidigare. Närdet gäller boende i småhus har det sjunkit från 99 000 till 28 000. Där har detalltså försvunnit fler; de har drabbats hårdare.Man kan tycka att det är fråga om bostadsyta. När människor väl har gått in iett boende och i en situation och det görs förändringar av olika regler iefterhand, som stökar till det så drastiskt som sådana här förändringar kangöra, är det olyckligt för hushållen. Man vill då snabbt få fram beslut ochåtgärder för att sanera ekonomin, och man kanske inte har byggt undertillräckligt med vilka konsekvenser det kan få. För de personer som drabbashårt och får förändra sin situation är det knepigt om man senare vill ändratillbaka olika typer av regler. Skall dessa personer först ändra sin situationdärför att de måste anpassa sig efter den förändring som har skett i ett sådanthär regelsystem? Men hur skall de då göra om det sedan ändras tillbaka? Det ärväldigt svårt i så här stora frågor för hushållen att planera vad de skallgöra. Det är svårt med förändringar över huvud taget. Jag tycker att man kanåtergå till de regler som gällde innan.Ulf (): Med de vackra ord som står i propositionen om valfrihet ochatt människor skall ta ett eget ansvar för sitt boende begränsas ju på någotsätt ändå möjligheterna med den här typen av tydlig detaljstyrning avbostadsbidragen, som i stort sett gynnar en viss typ av boende. Det blir inteneutralitet i det avseendet att man kan välja boendet fritt, och framför alltkanske inte för barnfamiljer och i viss mån även ensamstående med barn som harbehov av det.Tittar vi på målformuleringen, som även finns i propositionen, där detuttryckligen står att boendet skall särskilt främja uppväxtförhållandena förbarn och ungdomar, är det på den punkten det saknas en del i propositionen. Detvar det jag ville få belyst. Jag tackar för svaren.Carina (): Jag skulle vilja fråga , i och med att hon gavbilden av att antalet hushåll i egna hem som inte längre får bostadsbidrag hadesjunkit drastiskt. Har du några siffror på hur stor andel av dessa som tackvare det sänkta ränteläget osv. helt enkelt har fått en så pass mycket bättreekonomi att de är i behov av att söka bostadsbidrag? Finns detnågon sådan uträkning?Ylva : Nej, jag har inte sådana siffror. Jag kan i och för sig sägaatt det är synd att hushållen är så beroende av bidrag. Så skulle jag ocksåkunna uttrycka det. Det är bra att de finns, men det vore kanske bättre om mankunde klara sig utan dem.Stig Grauers (m): Jag är intresserad av krisårgångarna, och jag tror attsamtliga föredragande också är det. Jag vill speciellt ställa frågan tillföreträdare för bostadsrättsorganisationerna. Den tillfälliga lindring somföreslås för krisårgångarna innebär en oro för alla företag men även förbostadsrättsföreningarna. Man ställer sig naturligtvis frågan: Vad händersedan? Jag skulle vilja höra hur företrädarna för bostadsrätten ser på läget när de förhandlar med banker om framtiden. Vilken riskpotential ligger iatt krisårgångarna kommer att drabbas av ytterligare kostnader framgent? Detskulle vara intressant att få detta belyst, eftersom vi vet att det blir endämpande effekt av sådana här åtgärder, som inte blir långsiktig förproduktionen i dess helhet.Gun-Britt : Frågan är utomordentligt relevant, därför att det ärprecis den som vi tycker är viktigast av alla frågor. Det vi kan se är att omvi inte får ytterligare åtgärder i både det korta och det långa perspektivetkommer vi att få en våg igen av bostadsrättsföreningar bland krisårgångarna somgår i konkurs.Vi är utomordentligt glada över . Den ger en chansatt långsiktigt klara neutraliteten mellan upplåtelseformerna och också på siktklara nyproduktionen. Men det vi enträget önskar oss är att man fryserfastighetsskatteinträdet i väntan på vad kommerfram till. Om man inte gör det kommer inte den förändrade upptrappningen attvara tillräcklig för att klara den här frågan. Då får vi se en ny våg avkonkurser.Mirja Kvaavik-Bartley: Vår uppfattning är att den här tillfälliga åtgärden, därman fortsätter att manipulera med räntebidragen, inte är mycket värd. Vad manskulle behöva är permanenta och bestående lösningar. Det naturliga hade i dethär fallet varit att försöka fördröja och förhala inträdet ifastighetsskattesystemet. Boendekostnaderna kommer att fortsätta att öka meddet nuvarande förslaget i propositionen.Vad gäller permanenta lösningar har ju alla bostadsrättsorganisationertillsammans hävdat uppfattningen att vi tror oss veta hur det skall se ut iframtiden för att vi skall lösa problemen. Det är att helt och hållet slopafastighetsskattesystemet och införa bitar av utredning, dvs. ersättafastighetsskatten med en intäktsschablon till att börja med och se till attneutraliteten mellan olika boendeformer verkligen kommer till genom attbostadsrättsföreningarna ges samma möjligheter till avdrag som övriga. Vi harräknat igenom ett stort antal föreningar som ?svävar? och där osäkerheten äroerhört stor om de klarar sig eller inte och vilken hjälp de behöver. Skulle viha kunnat få beslut nu och ingen utredning om ändringen i skattesystemet, pådet vis som föreslog, skulle flertalet av dem klara sig av egen kraft.Då skulle Venantius och kumpanerna också slippa satsa stora pengar pårekonstruktioner. Eftersom pengarna är desamma, dvs. statens pengar, - om de äri Venantius händer eller i skattemyndigheternas händer - skulle kostnaden förstaten, för samhället, inte alls behöva bli sådan som den kanske annars blir.Lena (): Jag tänkte ta upp en annan bit, och det har med boendet attgöra. Vad vi hörde av var - och det känner vi väl alla till -att boendet betyder mycket för den enskilde i . När sägeratt satsningen på det hållbara , dvs. hållbar utveckling och möjligheteratt förbättra det nuvarande bostadsbeståndet med en annan karaktär, dvs. ettkretsloppstänkande och ekologi, undrar jag vad menade med att detskulle vara ett lappverk, att det inte skulle förbättra bostadsmiljöerna,främst för dem som bor i hyresrätt. Det är ganska mycket 60-taletsbostadsområden som behöver lyftas, inte minst miljöerna.Vad satsningen på hållbara betyder för byggnadsarbetarna skulle jagockså vilja höra litet grand om av representanterna frånByggnadsarbetareförbundet.Inflytandet från hyresgästerna över sitt eget boende och över sin egenboendekostnad skulle jag också vilja höra något om av , om han sernågra förbättringar i den här propositionen. Då kan jag ge en liten vink ochsäga: Vad innebär satsningarna på allmännyttan och på de allmännyttigaföretagen eller kommunerna som har allmännytta och som är i en svår kris ochdärmed kris för kommunen för den enskilde hyresgästen och förHyresgästföreningens medlemmar?Pär : Den första frågan gällde kretsloppspengarna, och om jag sade attdet var ett lapptäcke sade jag fel. Det jag tänkte på var ROT-avdragen, som varett lapptäcke, och att jag i stället ville ha skattefria underhållsfonder. Detjag däremot sade när det gällde kretsloppspengarna var - förslaget här är inteexakt utformat, utan aviserat - att om man tänker sig en delfinansiering, attkommuner och företag skall stå för vissa delar och sedan har mankretsloppspengar i andra delar, är det så att både hyresnivån ochuthyrningssituationen i många sådana här områden innebär att företagen inte kanta på sig högre balansräkningar, att de egentligen inte kan finansiera någondel själva. En sådan oro finns. Däremot sade jag att jag tycker att förslagetär bra. Jag ville bara höja ett varningens finger när det gällerförväntningarna på det. Men jag tycker att det är bra att man satsar, att detär bra med de intentioner som finns att hyresgästerna skall ha inflytande överde satsningar som görs. När det gäller just investeringsdelen kan jag se inte alltid orkar med, men det kan kanske regleras i tillämpningen av det.Men satsningen som sådan är väldigt positiv.När det gäller inflytandet i övrigt tycker jag att det borde finnas med ettförslag om underhållsfonder. Det skulle också kunna finnas med frågor kringsjälvförvaltning, där vi har fört fram förslag om att ett halvtbasbelopp skulle kunna vara skattefritt när det gäller hyresreduktion för egnainsatser.I fråga om åtgärder för krisföretagen - vi skall diskutera det mer ieftermiddag - kommer de att hjälpa de kommuner som har problem, men det är intesäkert att det kommer till uttryck i lägre hyror. Vi skulle kanske hellre hasett ett stöd direkt till företag. Men det får också tillämpningen utvisa.Lena (): Det handlar om inflytande i boendet och om att få lov attvara med och utveckla sina egna miljöer. När det gäller kretsloppspengar finnsdet alltså investeringsbidrag, som ligger i förslaget i propositionen, ochsedan är det den stora biten som handlar om hållbara , där det finnspengar avsatta för bl.a. förbättring av bostadsområdena och påverkan förhyresgästerna. Jag hade ett hyresgästperspektiv när jag frågade omallmännyttan, och inte om kostnaderna. Jag hade en annan infallsvinkel, bl.a.trygghetstänkandet.Frågan om självförvaltningen behandlas i en speciell proposition och ligger inte med i denna proposition. Det här handlar om att kunna vara med ochpåverka sin boendekostnad. Jag skulle vilja ha det litet mera utvecklat.Pär : Jag kan inte riktigt se vilka konkreta förslag som du anser såtydligt stärker inflytandet. Självklart tycker vi att när det gäller kommunalabostadsföretag, med de former av inflytande som finns och som också kanutvecklas, kan man koppla satsningar till ett hyresgästinflytande när detgäller t.ex. utsatta områden. Vi ser självfallet mycket positivt på det. Vårgrundläggande inställning är, precis som din, att hyresgästerna måste få varamed och ha inflytande och makt över sitt eget boende och delta i utvecklingenav stadsdelar och bostadsområden.Lars-Olof : Vi har gjort en del beräkningar av vad vi tror omsysselsättningsläget inom byggnadsverksamheten totalt sett. Då utgår vi frånatt det finns en underliggande uppgång i konjunkturen när det gällerbyggnadsverksamheten. Därutöver har vi räknat in att det i propositionen sägsganska uttalat att de satsningar på ett ekologiskt hållbart som manskall göra till mycket stor del skall gå till bostadssektorn. Det ser vinaturligtvis mycket positivt på. Vi har dessutom räknat på de övriga pengar somfinns i den här propositionenVi räknar därför med att vi kan få en ökad sysselsättning mellan 1997 och1999 inom byggnadsverksamheten totalt sett med ungefär 15 000 personer. Det ärvår förhoppning att det här skall leda fram till det. Jag vet inte om ninoterade i går att våra nya arbetslöshetssiffror kom, och de är nu sjunkande.De åtgärder som har fattat beslut om börjar trots allt få enviss effekt . De handlar framför allt om att många kommer in ikunskapslyftet, att äldreavgångarna får en viss effekt och att en del avbyggnadsarbetarna söker sig ut från branschen till andra sektorer av ekonomin.Men arbetslösheten faller nu bland byggnadsarbetarna - den saken kan vi notera.Vi tycker att det hade varit mycket smakligt om den här propositionen ocksåhade innehållit en rejäl satsning på ROT-verksamheten. Vi tror att om manskulle få en ytterligare effekt på sysselsättningen så är det där. Som fleraandra har påpekat, har ombyggnadsverksamheten halverats totaltsett. Det är inte bara nyproduktionen av bostäder som har kapsejsat, utan ävenombyggnadsverksamheten är på en mycket låg nivå. Det finns en risk för att virullar ett underhållsberg framför oss som det blir väldigt svårt att beta avlängre fram.Lena (): Det finns ju en satsning på ROT-verksamhet i propositionenockså. Menar du då att den inte är tillräcklig eller att det är ett annatsystem man vill ha när det gäller bidrag, eller i detta fall skatteavdrag?Lars-Olof : Om du menar förlängningen med ett kvartal påskattereduktionen skulle jag nog betrakta den från sysselsättningssynpunkt somen marginell företeelse.Owe (): Jag vill göra en koppling till sysselsättningen påbyggnadssidan. Regeringen påstår att det skall byggas 14 000 lägenheter i åroch 18 000 . har senare reviderat siffrorna, och det finnskonstigt nog inte med i propositionen. Det är en förändring till 13 000respektive 17 000. Jag vill helt enkelt ställa frågan: Finns det någonverklighetsförankring i de här prognoserna?Gunnevi : När det gäller byggandet gör vi med jämna mellanrum sådanahär prognoser. När det gällde den senaste prognosen sänkte vi byggandet bådeför 1998 och , och det var med anledning av BNP:s utveckling under denhär perioden och även sysselsättningen. I de tidigare prognoserna hade vi enbättre utveckling än det visade sig bli på kort sikt. I och med det fick visänka 1998 och prognos till 13 000 och 17 000.Ordföranden: Det enda man med säkerhet kan säga, som vi brukar göra ibostadsutskottet, när det gäller den typen av prognoser är att de inte ärkorrekta. Det är väl samma sak om vi skulle fråga byggentreprenörerna; deskulle också ha en siffra, men den skulle inte heller vara absolut sann. Det ärsvårt med prognoser.Gunnevi : Det är ju en prognos, ingen exakthet.Inga Berggren (): Blir det verkligen fasta spelregler med den härbostadspolitiska propositionen och även i viss mån den vårproposition somregeringen har lagt? Som jag uppfattar det ändrar man litet här och litet där.Det är ändringar i räntebidragen, lokala investeringsbidrag och särskildainvesteringsbidrag för bostäder till unga människor. För mig framstår det somom man fortfarande har lämnat den här frågan utan svar. I de kommentarer somjag har lyssnat till nu säger man från flera håll att det inte ger någralångsiktiga regler. Nja, säger man. Nej, det ger inte några fasta spelregler.Hur skall då jag och min familj kunna veta vad som gäller? Hur skall jagkunna sänka mina bostadskostnader? Det är ju detta som människor vill veta.Därför vill jag gärna ställa frågan till företrädarna här, delvis tillHyresgästerna och , och även till konsumentföreträdaren, om jag fårkalla det, och även fastighetsägarnas perspektiv: Ger det härverkligen fasta spelregler på lång sikt, så att man är villig att investera ibostäder? Vad är det som behövs? Vilka är de tre huvudsakliga förutsättningarnaför att de fasta spelreglerna skall kunna komma fram? Jag vill gärna ha svar påde frågorna.Ordföranden: skall försöka ombesörja det. Vi börjar med , somviftade först.Bengt : I takt med att subventionsinslagen minskar i bostadspolitiken fårandra delar allt större betydelse. Jag sade i min inledning att det intryck somläsaren av propositionen sammantaget får är att vi fortfarande kommer att fåleva med politiska beslut som är tämligen kortsiktiga.Därutöver behandlas i propositionen inte det som får allt större betydelsenär subventionsinslagen minskar, nämligen principerna för hyressättningen -intäktssidan, som talade om - och fastighetsskatten.