bet · GL01SoU12 · 1998-03-12 00:00:00 — Motionerna So217 (kd), So218 (kd)yrkandena 5-7, 9 och 10, So223 (m) yrkandena 1-7, 9-11, So230 (mp) yrkande 1,So235 yrkande 8, So240 (m) yrkandena 2 och 8, So274 (m) yrkande 2, So279 (m),So280 (m), So282 (fp) yrkandena 2, 7-8, 10, 12-14, So283 (kd), So285 (v)yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, So291 (v) yrkande 2, So303 (fp) yrkande 4,So308 (mp) yrkandena 1, 5, 8 och 9 samt So4 (m) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m.att med anledning av motion 1997/98:So307 yrkandena 2-4 och medavslag på motionerna 1997/98:So217, 1997/98:So218 yr-kandena 5-7, 9 och10, 1997/98:So223 yrkandena 1-7, 9-11, 1997/98:So230 yrkande 1,1997/98:So235 yrkande 8, 1997/98:So240 yrkandena 2 och 8, 1997/98:So274yrkande 2, 1997/98:So279, 1997/98:So280, 1997/98:So282 yrkandena 2, 7-8,10, 12-14, 1997/98:So283, 1997/98:285 yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21,1997/98:So291 yrkande 2, 1997/98:So303 yrkande 4, 1997/98:So308 yrkandena1, 5, 8 och 9 och 1997/98:So4 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 38 börjar med ?Hälso- ochsjukvården? och på s. 40 slutar med ? (m) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att vården i ett välfärdssamhälle måste få ta betydanderesurser i anspråk. Återkommande undersökningar visar också att skattebetalarnaär beredda att ge vårdutgifter högsta prioritet. Att det finns en väl utbyggdvård är inte bara en nödvändighet för dem som är sjuka, det är också en viktigtrygghetsfaktor för alla andra.Husläkarreformen innebar en påtaglig utökning av antalet läkare iprimärvården och därmed en höjd vårdkvalitet. Den stora tillströmningen tillhusläkarna visar enligt utskottet att människor har förtroende för sinahusläkare. Den husläkarorganisation som landstingen har investerat i skapar enförutsättning för en ändrad vårdstruktur, där alltfler insatser sker hoshusläkare och distriktssköterskor och färre patienter behöver besöka sjukhus.En av förutsättningarna för att patienter ska välja att söka vård hos sinhusläkare, i stället för att vända sig till sjukhusen, är att tillgänglighetenförbättras ännu mer. När husläkarmottagningen är stängd ska det enligt utskottealltid finnas en tydlig hänvisning till den som har jouransvar.För att primärvården ska klara ett större åtagande än och samtidigtarbeta mer förebyggande bör primärvården successivt förstärkas med flerhusläkare. Ett mål bör enligt utskottet vara att sikta mot ett genomsnitt på ca1 500 invånare per husläkare . Det innebär att antaletläkare i primärvården bör öka från dagens cirka 4 000 till omkring 6 000läkare. Flexibiliteten när det gäller läkartäthet och personalsammansättningbör enligt utskottet vara stor. Olika områden ser olika ut och har därmed olikabehov.Omvårdnaden av den enskilda patienten är av stor betydelse för en mänsklig ocheffektiv sjukvård. Insatserna för att stärka omvårdnaden måste ges tydliga mål.Det är en förutsättning för att omvårdnadskvaliteten ska kunna följas upp ochutvärderas. Omvårdnadskvalitet är svår att mäta, men kan följas upp genomenkäter, intervjuer och kvalitetsrevisioner. Det handlar om såväl attityder ochförhållningssätt som teknologier i vården. En god kvalitet på omvårdnadenförutsätter enligt utskottet att omvårdnadsfrågorna, kvalitet och vårdutvecklinhar en central roll i sjukvårdsorganisationen.Utskottet anser vidare att kostnaden för mödrahälsovård bör följaföräldrarna, som en mödravårdspeng. De mottagningar som har vårdavtal medlandstinget bör få ersättning för de föräldrapar som valt dem. Eftersom det intfinns fler ersättningar att betala ut än antalet föräldrapar bör det inte blinågot problem med totalkostnadskontrollen.Det sker en ständig utveckling inom hälso- och sjukvården när det gällermetoder, teknik och diagnostik. Nya metoder prövas och utvärderas för att sedanantingen förkastas eller bli en integrerad del av den ordinarie verksamheten.Det är enligt utskottet viktigt med öppenhet för det som är nytt och outforskatMetoder som inte har visat sig effektiva ska sorteras ut ur sjukvården. SBU,av medicinsk metodik, utvärderar medicinskametoder ur ett medicinskt, ekonomiskt, socialt och etiskt perspektiv. SBU:srapporter måste enligt utskottet få större genomslag i hälso- och sjukvårdensarbete. Klinikerna bör åläggas att metodiskt genomföra utrensning av det somenligt utvärderingarna inte har effekt. De enskilda läkarna, såväl i öppen somsluten vård, måste också stimuleras till att utvärdera sina metoder ocharbetssätt. Lika viktigt är det att göra utvärderingar av nya, alternativametoder för att kunna jämföra dem med mer beprövade arbetssätt. Sådanautvärderingar skall enligt utskottet ske på likvärdiga villkor. Vägen tillframgång inom kvalitetsarbetet ligger enligt utskottet i att det blir ennaturlig del i personalens arbete.Den etniska och kulturella mångfalden i innebär att i stort sett allpersonal inom hälso- och sjukvården och möter patienter ochklienter med utländsk bakgrund. Av en undersökning som Socialstyrelsengenomfört över förekomsten av invandrarkunskap i sju högskoleutbildningar(läkare-, tandläkar-, sjuksköterske-, psykolog-, socionom-, social omsorgs- ochbarn- och ungdomspedagogisk utbildning) framgår att invandrarkunskap förekommeri begränsad omfattning i flera av grundutbildningarna, att skillnaderna ärrelativt stora, både inom och mellan de olika utbildningarna, samt attmöjligheterna till yrkesspecifik vidareutbildning är små.Varje högskola har stor frihet att själv bestämma innehållet iutbildningen. Utskottet anser det otillfredsställande att detta lett tillbristande kunskaper om invandrares behov och situation hos olika yrkesgrupperinom hälso- och sjukvården och . utredningaktualiserar behovet av fortsatt utredningsarbete med målsättningen attsäkerställa personalens kompetens i invandrarkunskap och tillgodose behovet avtvåspråkig personal. Utskottet delar denna bedömning.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So282 (fp)yrkandena 2, 7-8, 10, 12-14 och So303 (fp) yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna. Motionerna So217 (kd), So218 (kd) yrkandena 5-7, 9 och10, So223 (m) yrkandena 1-7, 9-11, So230 (mp) yrkande 1, So235 (v) yrkande 8,So240 (m) yrkandena 2 och 8, So274 (m) yrkande 2, So279 (m), So280 (m), So283(kd), So285 (v) yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, So291 (v) yrkande 2, So307(c) yrkandena 2-4, So308 (mp) yrkandena 1, 5, 8 och 9 samt So4 (m) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So282 yrkandena 2, 7-8, 10,12-14 och 1997/98:So303 yrkande 4 och med avslag på motionerna1997/98:So217, 1997/98:So218 yrkandena 5-7, 9 och 10, 1997/98:So223yrkandena 1-7, 9-11, 1997/98:So230 yrkande 1, 1997/98:So235 yrkande 8,1997/98:So240 yrkandena 2 och 8, 1997/98:So274 yrkande 2, 1997/98:So279,1997/98:So280, 1997/98:So283, 1997/98:285 yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, 1997/98:So291 yrkande 2, 1997/98:So307 yrkandena 2-4, 1997/98:So308 yrkandena 1,5, 8 och 9 samt 1997/98:So4 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 38 börjar med ?Hälso- ochsjukvården? och på s. 40 slutar med ? (m) yrkande 1? bort ha följande lydelse:För att tillgodose befolkningens behov av grundläggande medicinsk service ärdet enligt utskottet viktigt att utvecklingen av primärvården fortsätter. Föratt landstingen skall kunna uppfylla sina skyldigheter enligt hälso- ochsjukvårdslagen och kunna erbjuda alla invånare i sjukvårdsområdet en god ochtillgänglig vård, är det nödvändigt att sjukhusens utbud av öppen vård, ur ettresursperspektiv, kan omfördelas och användas bl.a. för att utvecklaprimärvården.Att utveckla primärvården och folkhälsoarbetet kommer enligt utskottet attinnebära ekonomiska och mänskliga fördelar. Det är kostnadseffektivt attförebygga ohälsa och det är mindre kostsamt för sjukvården om patienterna påett tidigt stadium fångas upp av en effektiv primärvård. I sin förlängning bördetta leda till minskade kostnader inom sjukhusvården och till att vissaresurser inom denna verksamhet då kan omprioriteras.Denna utveckling anser utskottet vara positiv. Även inom folkhälsoarbetet specialiserade sjukvården viktiga uppgifter. Det viktiga är dock attpatienter vårdas på rätt nivå inom sjukvården, och att vårdstrukturer som intebehövs förändras.I och med husläkarlagens upphörande kan primärvården inrikta sitt arbete motområdesansvar, lagarbete och folkhälsoprofil. Utskottet anser inte attområdesansvar begränsar människors valfrihet. Möjligheten att välja vårdcentraleller en speciell läkare bör alltid finnas kvar.Utvecklingen av kompetensen inom psykiatrin bör fortsätta på primärvårdsnivå.Vi lever i ett mångkulturellt samhälle och det behövs kunskaper för att mötaoch behandla olika typer av kriser/sjukdomar, som kan variera beroende påvilken kulturell bakgrund en patient har. Kompetens och kunskaper inompsykologi/psykiatri bör finnas på vårdcentraler och inte enbart påspecialistmottagningar på sjukhusen.Landstingens strukturer när det gäller sjukhusen är mycket olika. Antaletsjukhus, regionsjukhus eller inte, de geografiska avstånden etc gör att detblir mycket svårt att ta fram lösningar som gäller för hela landet. Storaförändringar sker nu också när det gäller landets sjukhus. Många sjukhus hotasav nedläggning, eller så är de redan nedlagda, medan andra sjukhus fårförändrade strukturer och arbetsuppgifter. Samarbetet mellan olika sjukhusantingen administrativt eller med gemensamma kliniker är också underutveckling. Processer som leder till att sjukhus samarbetar mer, ser utskottetsom något positivt. En trolig utveckling är också att högspecialiseradsjukhusvård bara ges på ett ställe i respektive landsting. De små sjukhusen fårdärvid inte missgynnas utan måste tillåtas utveckla specialistvård som är unikför dem. Kvaliteten på sjukhusvården är ytterst inte beroende av sjukhusetsstorlek, utan av dess personals kompetens och förmåga att erbjuda bra sjukvård.En del i omvårdnadsunderskottet är den minskade tiden för rehabilitering sombl.a. yttrat sig i en kraftig minskning av vårdplatser inom geriatriken ochförkortade vårdtider. Utskottet anser att rehabiliteringsarbetet skall utgåfrån behoven, vilket innebär självbestämmande, god tillgänglighet samt råd ochstöd på vägen genom vårdkedjan. Det är även viktigt att det finns etttvärvetenskapligt synsätt som ett komplement till de medicinskaspecialistkunskaperna. Det måste betonas att det är viktigt att resursernautnyttjas på bästa sätt, vilket kräver att ansvar och uppgifter klarläggs samtatt samarbete utvecklas med andra områden inom vården. Enligt utskottets meningär det också nödvändigt att höja rehabiliteringens status inom vården. Ettverkningsfullt sätt, som utskottet förordar, är att inrätta ett antalprofessurer i rehabilitering med inriktning på de stora folksjukdomarna.Sjukvårdens del av samhällsekonomin minskar. Nedskärningarna innebär tillstörsta delen att vårdpersonal blir arbetslös. Arbetsbelastningen på denkvarvarande personalen ökar. Ökad arbetslöshet leder också till minskadlivskvalitet och risk för att människors hälsa försämras. Utskottet vill intese fler nedskärningar inom vården. Tvärtom bör sjukvården gärna få störreresurser i det framtida samhället. Den innehåller alla beståndsdelar somkännetecknar s.k. framtidsbranscher: hög kompetens och kunskapsinnehåll,serviceinriktad och tjänstebetonad samt efterfrågad och uppskattad avallmänheten. Vore den marknadsutsatt skulle värdet vara högt. Omvårdnadsarbetethar kraftigt försämrats av 1990-talets nedskärningar. Här finns enligtutskottets bedömning mycket att utveckla, såväl i det dagliga arbetet som inomforskningen.För att minska arbetslösheten måste nya ekonomiska grepp tas. En störrehelhetssyn runt ekonomin måste skapas. Pengar från landsting, försäkringskassa,a-kassa, AMS, arbetslivsutveckling (ALU) och olika sysselsättningsgarantiermåste samordnas för att skapa ekonomiska möjligheter för bibehållenarbetsstyrka inom vården.Medelåldern bland vårdpersonalen blir allt högre och arbetsmiljön blir alltsämre, vilket innebär en allvarlig risk för kompetensuttunning, somde yngre får allt svårare att få arbete inom vårdyrket. Förkortad arbetstid ärenligt utskottet en av åtgärderna för att lösa arbetslösheten. Så även inomhälso- och sjukvården.Den medicinska forskningen har givetvis sitt egenvärde som kunskapskälla ochsom grund för sjukvårdens utveckling. Den har också en avgörande betydelse fördet svenska näringslivets utveckling och förnyelse i en mera kunskapsintensivriktning. Det är därför enligt utskottets bedömning viktigt att medicinskforskning även i fortsättningen får generösa resurser och goda möjligheter attutvecklas i samspel med den offentliga sjukvården. är det angelägetatt staten använder sina styrmedel för att stimulera forskningen på sådanaområden som är av stor betydelse för folkhälsan, t.ex. när det gällerkvinnosjukdomar och nya typer av sjukdomar som utvecklas under nyasamhällsförhållanden. Eftersom den medicinska forskningen ständigt aktualiserargrundläggande etiska frågeställningar är det nödvändigt att möjligheterna tilldialog mellan forskarna och allmänheten förstärks. Möjligheten att noga följaforskningens frontlinje, för att tidigt upptäcka nya potentiella etiskakonflikter, måste också förstärkas. Det måste skapas ett väl fungerande,demokratiskt förankrat system för forskningsetisk granskning.Patientens ställning är svag och den behöver förstärkas. Patienten kommer ikläm när resurserna sinar och köer, stress och dåligt bemötande ökar. Det finnsi vårt system ett givet samband mellan patientens ställning och tillgängligaresurser. Oavsett detta menar utskottet att det inom givna ramar går att stärkapatientens ställning: dels kan den splittrade lagstiftning som rör patienternasamlas i en överskådlig patientlag, dels kan ett patientombudsmannasystemupprättas, eventuellt i form av patienternas förtroendemannaråd, som på ettpartiskt sätt kan ta till vara patienternas intressen.Det har förekommit en mängd trender inom sjukvården därolika s.k. styrsystem har lanserats. Det har t.ex. varit beställar- ochutförarsystem, köp- och säljsystem, DRG, olika s.k. modeller m.m. Gemensamt fördem alla är att man velat föra in ekonomiska incitament i vården men resultatenhar oftast blivit ekonomiska fiaskon.Vad man inte har insett är att det gamla traditionella styrsystemet, medfolkvalda politiker som fördelar resurser efter bästa förmåga, har storaekonomiska fördelar jämfört med s.k. professionell styrning. Politiker kan sehelheten på ett helt annat sätt än vad företrädare för den s.k. professionenkan göra. Dessutom kan de skapa legitimitet åt både populära och obekvämabeslut, de kan vara både hjältar och spottkoppar, ibland på samma gång.Utskottet menar att även fortsättningsvis bör sjukvården styras på ettdemokratiskt sätt med folkvalda politiker som ytterst ansvariga. Den senastetrenden som säger att sjukvården skall vara kunskapsstyrd välkomnar utskottet.Patienternas förväntningar, nya kunskaper och goda resurser kan skapa en bragrogrund och drivkraft för den högklassiga svenska sjukvård vi vill se. Men denskall vara demokratiskt styrd för att garantera allas rätt till en brasjukvård.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So235 (v)yrkande 8, So285 (v) yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, och So291 (v) yrkande 2som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So217 (kd), So218 (kd)yrkandena 5-7, 9 och 10, So223 (m) yrkandena 1-7, 9-11, So230 (mp) yrkande 1,So240 (m) yrkandena 2 och 8, So274 (m) yrkande 2, So279 (m), So280 (m), So282(fp) yrkandena 2, 7-8, 10, 12-14, So283 (kd), So303 (fp) yrkande 4, So307 (c)yrkandena 2-4, So308 (mp) yrkandena 1, 5, 8 och 9 och So4 (m) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So235 yrkande 8,1997/98:So285 yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, och 1997/98:So291 yrkande 2och med avslag på motionerna 1997/98:So217, 1997/98:So218 yrkandena 5-7, 9 och10, 1997/98:So223 yrkandena 1-7, 9-11, 1997/98:So230 yrkande 1, 1997/98:So240yrkandena 2 och 8, 1997/98:So274 yrkande 2, 1997/98:So279, 1997/98:So280,1997/98:So282 yrkandena 2, 7-8, 10, 12-14, 1997/98:So283, 1997/98:So303 yrkande4, 1997/98:So307 yrkandena 2-4, 1997/98:So308 yrkandena 1, 5, 8 och 9 och1997/98:So4 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 38 börjar med ?Hälso- ochsjukvården? och på s. 40 slutar med ? (m) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att begreppet ?en hållbar utveckling? bör införas när detgäller övergripande hälsopolitik. Nya forskningsrön inom folkhälso-,alternativmedicin- och miljömedicinområdena har haft svårt att få genomslag iden övergripande ekonomiska politik som förs i . Utskottet anser atthälsokonsekvensanalyser skall följa alla ekonomiska beslut som rör medborgarnasvardag, eller som rör utformningen av vård och omsorg. Det skulle påövergripande nivå kunna fungera som ett slags ?hälsofostran? av politiskaförsamlingar på skilda nivåer. Utskottet anser att på samma sätt som vi i dagtalar om för individen vad rökning under graviditet innebär för fostret börstaten tydligt tala om vad t.ex. en neddragning av lönebidragen kostarindivider i ökad psykisk ohälsa. Studier i ämnet folkhälsoekonomi visar attförebyggande arbete helt klart är samhällsekonomiskt lönsamt. Utskottet anseratt ett helhetstänkande bör användas när vården och omsorgen utformas.Hälso- och sjukvården skall enligt utskottet även fortsättningsvis i huvudsakvara offentligt finansierad. För att trygga den långsiktighet och denhållbarhet som krävs för att vi invånare ska kunna känna oss säkra på attvården bistår oss när vi behöver den är sunda finanser i balans en absolutförutsättning. Kommuner och landsting har tappat storainkomster genom minskat skatteunderlag och minskade statsbidrag. Det har bl.a.inneburit att välutbildad personal ?betalas? med a-kassa av staten och gårsysslolösa i stället för att få sin lön av och kunna vara med ochsäkra hälso- och sjukvårdens omvårdnadskvalitet. En har visat på deekonomiska effekterna vid friställande av personal.Utskottet anser att en samordning av statsbidrag till landsting och kommunermed statsbidrag till arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadsåtgärder bordeprövas.Miljöpartiet omfördelade mer medel än regeringen till kommuner och landstingi sitt förslag till alternativ statsbudget . Totalt innebarbudgetförslaget att kommuner och landsting fick ökade ramar med 3 miljarderkronor , 5,5 miljarder och 6,7 miljarder jämfört medregeringens förslag. Det finns enligt utskottet även andra möjligheter attförstärka hälso- och sjukvårdens ekonomi. Det som orsakar kostnader ska varamed och finansiera. Vidare anser utskottet att det är nödvändigt att sammanföraolika huvudmäns plånböcker för att vi ska kunna utnyttja vårdens resurser påett optimalt sätt. Utskottet efterlyser konsekvensbeskrivningar vid allaframtida strukturella förändringar där huvudmän inom vård och omsorg ärinblandade! Samfinansierade omfördelningar av offentliga medel är lönsamt försåväl samhället som den enskilde medborgaren.Det finns enligt utskottet en mera långsiktig möjlighet både till ekonomiskabesparingar och förbättrad vårdkvalitet genom en systematisk, kritiskgranskning av diagnosmetoder, vårdmetoder och vårdresultat. Gör vården rättsaker? Används resurserna på bästa sätt? Vilket är behandlingsresultatet? Hurär vårdresultatet mätt i form av livskvalitet för patienten? Är högteknologiskametoder alltid motiverade?Betydelsen av en väl organiserad primärvård har blivitallt viktigare bl.a. eftersom akutsjukvårdens teknikutveckling och de alltkortare vårdtiderna på sjukhusen innebär att delar av vård- ochrehabiliteringsinsatser utförs i hemmen. En gemensam trend för hela landet äratt primärvård och hemsjukvård ges större uppgifter och att sjukhusvårdensandel av den totala hälso- och sjukvården minskar.Utskottet anser att det finns goda skäl för att kommuner eller kommundelarsom är motiverade att ta ett utökat ansvar för primärvården skalltillåtas göra så. Väl organiserad och samutnyttjad vård leder enligt utskottettill ett effektivt resursutnyttjande. Utifrån närhetsprincipen bör den primäravården och omsorgen ledas och organiseras av primärkommunerna.Socialtjänst, primärvård, försäkringskassa och även arbetsförmedling kan isamverkan arbeta effektivare med såväl förebyggande som behandlande insatser.Utskottet är mycket positivt till de olika försök med förändrat huvudmannaskapsom genomförs i landet, i t.ex. , och hoppas att dessaförsöksmodeller kan ge kunskaper om hur huvudmannaskapsfrågorna ska kunna lösasi framtiden. För att uppnå en god och effektiv vård av hög kvalitet måste helavårdkedjor upprättas. Ekonomiska incitament till bevarande av befintligavårdkedjor måste dessutom skapas. Tyvärr har de ?köp-och-sälj?-system som storadelar av landet använder sig av lett till uppstyckande av välfungerande ochsammanhängande vård på skilda nivåer. Utskottet anser att en utredning börtillsättas för att se över hur hela vårdkedjor skall kunna fungera ochutvecklas.Frågan om schemaläggning av läkarnas arbete har stött på hårt motstånd,främst bland den äldre delen av läkarkåren. Motiveringen har bl.a. varit att enschemaläggning medför fara för patienternas säkerhet. Utskottet anser attläkare som tillåts arbeta närmare i sträck verkligen kan vara en faraför patienternas säkerhet. Därför bör regeringen få i uppdrag att se över vaden schemaläggning av läkarna skulle få för konsekvenser vad gäller såvälpatienternas säkerhet som kvaliteten i den vård som utförs. Utskottet anserockså att regeringen bör utreda möjligheterna att upprätta ett register överden samlade lediga operationskapaciteten i landet för att därmed kunna minskaoperationsköerna.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So230 (mp)yrkande 1 och So308 (mp) yrkandena 1, 5, 8 och 9 som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna So217 (kd), So218 (kd) yrkandena 5-7, 9 och 10, So223(m) yrkandena 1-7, 9-11, So235 (v) yrkande 8, So240 (m) yrkandena 2 och 8,So274 (m) yrkande 2, So279 (m), So280 (m), So282 (fp) yrkandena 2, 7-8, 10,12-14, So283 (kd), So285 (v) yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, So291 (v)yrkande 2, So303 (fp) yrkande 4, So307 (c) yrkandena 2-4 och So4 (m) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So230 yrkande 1 och1997/98:So308 yrkandena 1, 5, 8 och 9 och med avslag på motionerna1997/98:So217, 1997/98:So218 yrkandena 5-7, 9 och 10, 1997/98:So223yrkandena 1-7, 9-11, 1997/98:So235 yrkande 8, 1997/98:So240 yrkandena 2och 8, 1997/98:So274 yrkande 2, 1997/98:So279, 1997/98:So280,1997/98:So282 yrkandena 2, 7-8, 10, 12-14, 1997/98:So283, 1997/98:285yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21, 1997/98:So291 yrkande 2, 1997/98:So303yrkande 4, 1997/98:So307 yrkandena 2-4, och 1997/98:So4 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 38 börjar med ?Hälso- ochsjukvården? och på s. 40 slutar med ? (m) yrkande 1? bort ha följande lydelse:Inget kan vara viktigare än att få den vård och omsorg man behöver när mandrabbas av sjukdom eller svaghet.