bet · GL01KU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Det kunde enligtregeringen antas att ett utlämnande av uppgifterna ihandlingen skulle störa mellanfolkligaförbindelser och på annat sätt skada landet.Sekretess gällde därför enligt regeringen föruppgifterna.Begäran att få ta del av allmän handling skallenligt 2 kap. 14 § tryckfrihetsförordningen görashos myndighet som förvarar handlingen. Myndighetenskall pröva en sådan begäran.Regeringen har prövat en begäran om att få ta delav en allmän handling och då funnit att handlingeninte kunde lämnas ut eftersom sekretess gällde föruppgifterna i handlingen. Regeringen har därvidtillämpat sekretesslagen.Utskottet konstaterar att regeringen tillämpatgällande rätt, i detta fall tryckfrihetsförordningenoch sekretesslagen. Utskottet har inte funnitanledning att uttala någon kritik med anledning avden bedömning regeringen därvid gjort, oavsettvilket slut Regeringsrätten kommer till när denprövar den ovan återgivna domen som överklagats frånKammarrätten i Stockholm.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida.3.6 Näringsminister av propositionerna 1996/97:84 Enuthållig energiförsörjning och 1996/97:176Lag om kärnkraftens avveckling samt1996/97:136 Ny ellagÄrendetI en anmälan, bilaga A 3.14, har begärts attkonstitutionsutskottet skall granska omnäringsminister har berettpropositionerna 1996/97:84 En uthålligenergiförsörjning och 1996/97:176 Lag omkärnkraftens avveckling i enlighet medbestämmelserna i 7 kap. 2 § regeringsformen.I en annan anmälan, bilaga A 3.15, har begärts attutskottet skall granska hur beredningen av förslagettill ny ellag skett. I en expertrapport skriven avprofessor behandlas frågan om statligreglering av utrikeshandeln med el från EG-rättsligsynpunkt. Rapporten kom enligt anmälan aldrigofficiellt in till departementet. Det är, enligtanmälaren, mycket allvarligt om näringsministernvalt att hemlighålla information och fakta förlagråd och riksdag.BakgrundProposition 1996/97:84 En uthållig energiförsörjningI propositionens avsnitt 2 framgår följande underrubriken och dess beredning.Riksdagen beslutade om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1990/91:88, bet.1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373). Beslutet grundadesig i allt väsentligt på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, liberalerna ochCenterpartiet.En parlamentarisk kommission - -tillsattes (dir. 1994:67, dir.1994:120). Kommissionens uppgift var bl.a. attgranska de pågående energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet ochanalysera behovet av förändringar och ytterligareåtgärder.Kommissionen överlämnade den 18 december 1995slutbetänkandet Omställning av energisystemet (SOU1995:139) till regeringen. Till betänkandet fogadesfyra underlagsbilagor (SOU 1995:140, del 1-4).Energikommissionens slutbetänkande harremissbehandlats. En sammanfattning av betänkandetoch remisssinstansernas synpunkter finns idepartementspromemorian Energikommissionensbetänkande (Ds 1996:55).Utöver kommissionens betänkanden har en stor mängdrapporter, synpunkter och förslag rörande åtgärderinom energiområdet överlämnats till regeringen frånmyndigheter, kommuner, organisationer, företag ochenskilda.Regeringen inbjöd riksdagspartierna tillöverläggningar om energipolitiken på grundval av1991 års överenskommelse, Energikommissionensbetänkande och remissvaren på detta.Överläggningarna slutfördes meden överenskommelse mellan Socialdemokraterna,om en uthålligenergiförsörjning.I avsnitt 3 redovisas överenskommelsen till sinexakta ordalydelse. Regeringen föreslår att de iöverenskommelsen angivna riktlinjerna förenergipolitiken antas av . Regeringen avseratt i den ekonomiska vårpropositionen återkomma medförslag till finansiering av de i föreliggandeproposition föreslagna åtgärderna.Av redovisningen i avsnitt 3 framgår bl.a. följande.I det följande redovisas de åtgärder som skallvidtas för att möjliggöra en avställning av denförsta reaktorn och den andrareaktorn senast den 1 juli 2001.Ett förslag till en lag om avställning avkärnkraftsreaktorer föreläggs under år1997 i så god tid att lagen kan träda i kraft den 1januari 1998. I lagen föreskrivs att rätten attdriva kärnkraftsreaktorer för att utvinna kärnenergikan upphävas av regeringen. Sådana beslut skallfattas med utgångspunkt i att reaktorerna skallställas av i den ordning och sombäst gagnar den av beslutade omställningenav energisystemet och dess genomförande. Avkriterierna bör vidare följa att avställningen skallinledas med de reaktorer som mest kan ifrågasättasfrån lokaliseringsynpunkt.Barsebäcksverkets lokalisering är olämplig.Förhandlingar skall inledas med ägaren tillBarsebäcksverket om att stänga en reaktor före den 1juli 1998 och en andra reaktor före den 1 juli 2001.Regeringen avser att efter lagensikraftträdande fatta beslut om avställning avkärnkraftsreaktorerna och 2.Ett villkor för stängningen av den andra reaktorn äratt bortfallet av elproduktion kan kompenseras genomtillförsel av ny elproduktion och minskad användningav el.Proposition 1996/97:176 Lag om kärnkraftensavvecklingI propositionens avsnitt 3 framgår följande underrubriken och dess beredning.Frågan om användning av kärnkraft som energikälla iSverige har länge stått på den politiskadagordningen. i att kärnkraften skulle avvecklas i den taktsom var möjlig med hänsyn till behovet av elektriskkraft för att upprätthålla sysselsättning ochvälfärd. I avsnitt 4.1 sammanfattas frågansbehandling från folkomröstningen till riksdagensenergipolitiska beslut i juni 1997.Sommaren 1994 tillsattes en parlamentariskkommission, (dir. 1994:67, dir.1994:120). Denna överlämnade sitt slutbetänkandeOmställning av energisystemet (SOU 1995:139) tillregeringen . Till betänkandet hörbakgundsmaterial i form av fristående rapporter,redovisade i fyra volymer med underlagsbilagor (SOU1995:140). En sammanfattning av kommissionensbetänkande och remissinstansernas synpunkter finns idepartementspromemorian Energikommissionensbetänkande (Ds 1996:55).Regeringen inbjöd riksdagspartierna tillöverläggningar om energipolitiken och beslutade iseptember att tillsätta en arbetsgrupp föratt komplettera analys med ettförslag till lagstiftning om kärnkraftensavveckling. I arbetsgruppen ingick företrädare förJustitiedepartementet, Närings- ochhandelsdepartementet, ochMiljödepartementet.De energipolitiska överläggningarna slutfördes den4 med en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, riktlinjerna för energipolitiken.Den 14 februari 1997 lade arbetsgruppen framdepartementspromemorian Lag om kärnkraftensavveckling (Ds 1997:14). En sammanställning avremissinstansernas synpunkter har gjorts och finnstillgänglig i Närings- och (dnrN 97/496).Regeringen överlämnade propositionen Enuthållig energiförsörjning (prop. 1996/97:84) tillriksdagen. I propositionen redovisas denenergipolitiska överenskommelsen och föreslås bl.a.att på överenskommelsen baserade riktlinjer förenergipolitiken antas av . Ensammanfattning av innehållet i propositionen finns iavsnitt 4.2. har beslutati enlighet med förslagen i propositionen (bet.1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272).Departementspromemorians förslag till lagstiftningbygger på de överväganden som gjorts iEnergikommissionens slutbetänkande. Kommissionensjuridiska analys bygger på ett expertutlåtande, somutgör underlagsbilaga 26 till betänkandet. Rättsligafrågor i samband med kärnkraftens avveckling (SOU1995:140, del 4, s. 9-87). Underlagsbilagan finnsfogad som bilaga till departementspromemorian ochutgör också bilaga 1 till propositionen. Ensammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Delagförslag som läggs fram i promemorian finns ibilaga 3. En förteckning över remissinstansernafinns i bilaga 4.Näringsutskottet beredde konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen1996/97:176 Lag om kärnkraftens avveckling.Utskottet avlämnade yttrandet 1997/98:KU3y tillnäringsutskottet. höll tvåutfrågningar i ärendet, dels medprofessorerna ochHans-Heinrich , dels mednäringsminister 1996/97:136 Ny ellagI propositionens avsnitt 3 framgår följande underrubriken och dess beredning.Riksdagen beslutade om mål och strategierför en reformering av den svenska elmarknaden (prop.1991/92:133, bet. 1991/92:NU30, rskr. 1991/92:322).Regeringen tillkallade en utredare meduppgift att utarbeta förslag till en nyEllagstiftning på elområdet. Utredningen (N 1992:04)antog namnet ().Riksdagen beslutade om ett nyttregelverk för elmarknaden (prop. 1993/94:162,bet.1993/94:NU22, rskr. 1993/94:358). Beslutetinnebar omfattande förändringar i lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar (ellagen). Genom beslutet infördesvidare en ny lag, lagen (1994:618) om handel med el,m.m. Enligt beslutet skulle de nya lagreglerna haträtt i kraft den 1 januari 1995.Till grund för riksdagsbeslutet låg bl.a. delagförslag som redovisade idelbetänkandet Elkonkurrens med nätmonopol (SOU1993:68).Sommaren 1994 tillkallade regeringen enparlamentariskt sammansatt kommission,(N 1994:04), med uppgift attgranska de pågående energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet ochanalysera behovet av förändringar och ytterligareåtgärder. I kommissionens uppgifter ingick också attfölja utvecklingen på elmarknaden och särskiltbehandla utlandshandeln och de regionalpolitiskafrågorna (dir. 1994:67). Regeringen beslutade hösten1994 om tilläggsdirektiv (dir. 1994:120) tillEnergikommissionen som innebar att den med förturskulle analysera förutsättningarna för att genomföraelmarknadsreformen på ett sätt som inte låstekommissionens fortsatta arbete.Hösten 1994 beslutade att skjuta uppelmarknadsreformens ikraftträdande för att skapamöjligheter för att genomföra enbredare konsekvensanalys av de nya reglerna förelmarknaden innan reformen skulle träda i kraft(prop. 1994/95:84, bet. 1994/95:NU10, rskr.1994/95:141).Energikommissionen redovisade sinaöverväganden och förslag avseende elmarknadsreformeni delbetänkandet Ny elmarknad (SOU 1995:14).Riksdagen beslutade om att de på våren1994 beslutade lag-ändringarna skulle träda i kraftmed vissa ändringar (prop.1994/95:222, bet. 1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2).ELU:s fortsatta arbete skulle enligt direktivensyfta till att få bl.a. ellagen ersatt med en modernlagstiftning. I tilläggsdirektiv för utredningensommaren (dir. 1993:93) angavs bl.a. att denuvarande skadeståndsreglerna i ellagen skulle sesöver och att lagen skulle omarbetas språkligt ochredaktionellt.ELU redovisade sitt slutbetänkandeNy ellag (SOU 1995:108). I betänkandet föreslåsbl.a. att bestämmelserna i ellagen och lagen omhandel med el, m.m. (1994:618) förs samman till engemensam ny lag. Den nya lagen skall enligtförslaget innehålla regler för produktion,överföring och handel med el, m.m. En sammanfattning av ELU:s förslagfinns i bilaga 1. ELU:s lagförslag återfinns ibilaga 2. En sammanställning av remissinstansernassynpunkter finns i bilaga 3.Regeringen beslutade att tillkallaen utredare med uppgift att föreslå ett regelverkför en organiserad börshandel med el. Enligtdirektiven skulle utredaren även lämna förslag tillden reglering av utlandshandeln som kan blinödvändig för att säkerställaförsörjningstryggheten. Utredningen (N 1996:49)antog namnet . Den redovisade iapril 1996 sina överväganden och förslag ibetänkandet Regler för handel med el (SOU 1996:49).En sammanfattning av utredningens förslag finns ibilaga 4. Utredningens lagförslag redovisas i bilaga5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckningöver remissinstanserna finns i bilaga 6. Ensammanställning av remissinstansernas synpunkterfinns tillgänglig i Närings- ochhandelsdepartementet (dnr N 96/868).Regeringen beslutade att tillkallaen utredare med uppgift att utarbeta förslag tillregler för konsumentskydd vid leverans av el (dir.1995:148). Utredningen antog namnet Utredningen omkonsumentskydd vid leverans av el (nedan benämndElkonsumentskyddsutredningen). Utredningenredovisade sitt betänkandeKonsumentskydd på elmarknaden (SOU 1996:104). Ibetänkandet lämnas förslag till regler förkonsumentskydd vid avstängning av el och förkonsumentskydd vid kvantitativa driftstörningar(skadeståndsrelger). En sammanfattning avutredningens förslag finns i bilaga 7. Utredningenslagförslag redovisas i bilaga 8. Utredningensbetänkande har remissbehandlats. En förteckning överremissinstanserna finns i bilaga 9. Ensammanställning av remissinstansernas synpunkterfinns tillgänglig i (dnr In96/619).I juni 1996 uppdrog regeringen åt Närings- ochteknikutvecklingsverket () att utreda ochföreslå åtgärder för icke koncessionspliktiga elnät,m.m. Uppdraget syftade till att precisera avseende undantag från kravet pånätkoncession. Uppdraget redovisades i november 1996i rapporten koncessionspliktiga nät. Ensammanfattning av rapporten finns i bilaga 10.Rapportens lagförslag finns i bilaga 11. Ettremissmöte hölls i Närings- och handelsdepartementetden . En förteckning över deltagarnai remissmötet finns i bilaga 12. Minnesanteckningarfrån mötet finns tillgängliga i Närings- ochhandelsdepartementet (dnr N 96/1380).Utredningen om regler för handel med el, m.m.Utredningen om regler för handel med el, m.m.redovisade sitt uppdrag i betänkandet Regler förhandel med el (SOU 1996:49). Utredningen har sombilaga 2 till betänkandet fogat en rapport frånjanuari 1996 Gemenskapsrättsliga gränser förSveriges möjligheter att kontrollera internationellhandel med el av professor , Juridiskafakulteten vid och OlivierLinden, LLM i europeisk rätt. Någon ytterligarerapport av finns inte fogad tillbetänkandet.Utredningens material finns arkiverat hosRiksarkivet under diarienummer 33/96. Blandarkiverat material finns dels den ovan nämndarapporten av och , dels en"kompletterande rapport" av UlfBernitz och promemoriaStatsrådsberedningen har till konstitutionsutskottetöversänt en inom Närings- och handelsdepartementetden upprättad promemoria, bilaga A3.16. I promemorian redogörs för beredningen avpropositionerna. Vidare anförs bl.a. följande.Ola anmälan gäller behandlingen av ett parexpertrapporter till . Utredningenuppdrog åt professor att utarbeta enrapport om reglering av utrikeshandeln med el ur EG-rättslig synpunkt. Rapporten överlämnades tillutredningen. Rapporten innehöll en noggranngenomgång av EG-rätten på detta område ochpublicerades därför som bilaga till utredningensbetänkande.Två tjänstemän i Närings- och ,kansliråden och Bo Diczfalusy, varsakkunniga i utredningen. Diczfalusy bad muntligen,på utredarens uppdrag, professor attutarbeta en komplettering av den första rapporten.Även denna kompletterande rapport, bestående av sexsidor, överlämnades till utredningen. Denna senarerapport kom dock att höra till det ganska omfattandeutredningsmaterial som inte publicerades i trycktskick av utredningen.Som framgått av redovisningen ovan fick kanslirådetBo Diczfalusy uppdraget av utredaren att beprofessor att utarbeta en komplettering avsin första rapport. Diczfalusy gjorde således dettainom ramen för sitt uppdrag som sakkunnig iutredningen.Två av Närings- och handelsdepartementetstjänstemän var sakkunniga i ochhar således haft tillgång till den aktuellakompletterande rapporten. Rapporten hör dock inte, ilikhet med mycket annat underlagsmaterial iElbörsutredningen, till det material som formelltöverlämnades till departementet.Utfrågning i konstitutionsutskottetNäringsminister har vid utskottetsutfrågning bilaga B 7 anfört bl.a.Det energipolitiska beslutet i föregicksav en mycket omfattande utredning medEnergikommissionen i botten. Partierna som deltog ienergiförhandlingarna såg två huvudalternativ föratt påbörja en avveckling. Det ena var en nylagstiftning, och det andra var ägardirektiv tillVattenfall. Dels fick en arbetsgrupp i uppdrag attarbeta fram en lag, dels fick iuppdrag att utarbeta ett PM om konsekvenserna förVattenfall av att stänga en reaktor till följd avdirektiv från ägaren. Lagstiftning var att föredra.Hans tyngsta argument för detta är att han, oavsettvilken ägare av kärnkraftverk som tvingas stänga enreaktor på grund av ett beslut från ellerregeringen, tycker att ägarna skall hanteras på ettlikvärdigt sätt. Då är en lagstiftning bättre än ettägardirektiv. Det tyckte han att denna promemoriastyrkte ytterligare. Naturligtvis var det inte såatt de beslutade att stänga någon reaktor iBarsebäck utan att lagen fanns på plats. Förstgjordes en departementspromemoria. Lagrådet yttrade sig över den.Den gick till , som i sin tur skickadetillbaka den till lagrådet. Lagrådet fann ingenanledning att göra några ändringar eller ha någrasynpunkter på propositionen. Sedan antog riksdagenpropositionen, och därefter beslutade regeringen omen stängning.Utskottets bedömningEnligt 7 kap. 2 § regeringsformen skall vidberedningen av regeringsärenden behövligaupplysningar och yttranden inhämtas från berördamyndigheter. I den omfattning som behövs skalltillfälle lämnas för sammanslutningar och enskildaatt yttra sig. Utskottet har inte funnit att någonav de tre aktuella propositionerna skulle ha berettspå ett sätt som inte överensstämmer med 7 kap. 2 §regeringsformen.Av utredningen i ärendet framgår att den s.k.kompletterande rapporten av professor på uppdrag av men att deninte fogades till betänkandeRegler för handel med el. Rapporten överlämnadesinte heller formellt till Närings- ochhandelsdepartementet utan arkiverades medutredningens material hos Riksarkivet.Granskningen föranleder i övrigt inget uttalandefrån utskottets sida.3.7 Statsrådet av ärendet om en nytandvårdstaxaAnmälanI en granskningsanmälan har hemställts om attkonstitutionsutskottet granskar statsrådet handläggning av ny tandvårdstaxa, bilagaA 3.17.Genom förordning (SFS1996:903) föreskrev regeringen att tandvårdstaxan(1973:638) skulle fortsätta gälla tills vidare, docklängst till och med . Den 19september 1996 utfärdade regeringen en förordning omdels fortsatt giltighet av tandvårdstaxan, delsändring i samma taxa. Förordningen (SFS 1996:919)utkom från trycket och trädde ikraft den 15 oktober 1996.Anmälan riktar sig mot att förordningen 1996:919kom ut alltför nära ikraftträdandet.BakgrundEnligt 8 kap. 19 § regeringsformen skallförordningar kungöras så snart det kan ske, om intenågot annat föreskrivs i lag.Enligt de principer som har lagts fast i den s.k.Gröna boken från Statsrådsberedningen bör tidenmellan det att en författning kommer ut från trycketoch författningens ikraftträdande vara minst fyraveckor. Endast i speciella undantagsfall bör enligtGröna boken tiden sättas kortare än två veckor.Konstitutionsutskottet har under vidsin granskning betonat vikten av attförfattningsarbetet bedrivs på sådant sätt attförseningar undviks.Promemoria från StatsrådsberedningenUtskottet har under beredningen av dettagranskningsärende ställt följande fråga tillStatsrådsberedningen: Vilken är orsaken till attförordningen (1996:919) om dels fortsatt giltighetav tandvårdstaxan (1973:638), dels ändring i sammataxa, kom ut från trycket endast innanden trädde i kraft?Med en skrivelse av harStatsrådsberedningen som svar på utskottets frågaförmedlat tre promemorior upprättade vidSocialdepartementet respektive Statsrådsberedningen,bilagorna A 3.18-A 3.20.Av promemorian av frånSocialdepartementet framgår att ändringen i taxanvar ett inslag i de besparingar som vidtagits föratt sanera statens finanser och att det huvudsakligainnehållet i ändringen varit känt sedan december1995 (prop. 1995/96:119). Vidare redovisas attRiksförsäkringsverkets förslag till revideradåtgärdstaxa för tandvård kom in tillSocialdepartementet . Medanledning av att beredningsarbetet iRegeringskansliet krävde förlängdes dentill utgången av tidsbegränsadetandvårdstaxan till och med (SFS1996:903). Därefter beslutades ändringen avtandvårdstaxan med ikraftträdande den 15 oktober1996. Regeringen beslutade ändringarna den 19september och de utkom från trycket den 8 oktober.En kopia av författningen faxades tillRiksförsäkringsverket för bl.a. vidare spridning såsnart korrekturet var klart för trycklov den 30september.I promemorian redovisas även tidigare ändringar itandvårdstaxan . Av redovisningenframgår att tandvårdstaxan ändras tämligen ofta ochatt de rekommenderade tidsgänserna för närförfattningen bör komma ut från trycket i regel intekunnat hållas.I promemorian av frånStatsrådsberedningen redovisas några åtgärder somvidtagits i för att få till stånden bättre ordning för författningsutgivningen. Somexempel anges att Statsrådsberedningen i den s.k.Gröna boken har angivit vissa riktlinjer förförfattningsutgivningen. Dessutom gerJustitiedepartementet inför varje halvårs- ochårsskifte ut riktlinjer för när trycklov måstemeddelas för att författningar skall komma ut i rätttid.Vidare erinras om att en promemoria upprättadeshösten inom (bilaga A 3 ibet. 1993/94:KU30) med anledning av den kritik somkonstitutionsutskottet riktat rörandeförfattningsutgivningen. I promemorian föreslogsvissa åtgärder för att komma till rätta med den senaförfattningsutgivningen. De åtgärder som föreslogsvar att ändra tryckrutinerna, att ändraikraftträdandedatum, att i ökad utsträckning hållaextra regeringssammanträden samt att skärpa kravenpå en realistisk tidsplanering. I promemorian frånapril 1997 konstateras emellertid att det trotsansträngningarna är ett ganska stortantal författningar som kommer ut senare än vad somrekommenderas. Arbetet med att förbättra rutinernaför författningsutgivningen kommer därför attfortsätta.Konstitutionsutskottets fördjupade granskning avförfattningsutgivningen år 1996Konstitutionsutskottet genomförde under hösten 1997en fördjupad granskning av författningsutgivningenunder (bet. 1997/98:KU10 s. 14-28).Granskningen bestod av flera delundersökningar.Bland annat gjordes en fördjupad granskning avförfattningsutgivningen vid några utvaldadepartement. var ett av deutvalda departementen. Av undersökningen framgår att62 % av författningarna från Socialdepartementetutkom senare än före ikraftträdandet. utkom senare än i förväg.Vid granskningen gjordes också ett försök att av desena författningarna skilja ut vilka som kan sägasha någon betydelse för enskilda. Av de 98 försenadeförfattningar som utgavs på Socialdepartementetsområde bedömdes 91 vara betydelsefulla för enskilda,vilket är en relativt hög andel.I sin samlade bedömning av författningsutgivningenunder kunde utskottet konstatera att andelenförfattningar som kommit ut mindre än fyra veckorföre ikraftträdandet har minskat något sedanföregående år. Andelen sena författningar äremellertid alltjämt oacceptabelt hög. I betänkandetanförs bl.a.:Den förordade tiden mellan enförfattnings kungörande och dess ikraftträdande ärenligt utskottets mening i sig snävt tilltagen medtanke på att den skall ge erforderligt rådrum förinformation om författningens innehåll m.m. Dettarådrum är av stor betydelse för medborgarna, bådeför deras eget handlande och vid deras kontakter meddet allmänna. Att en författning kommer ut senare före ikraftträdandet kan därför inteaccepteras annat än i yttersta undantagsfall. (s.26)Utskottets bedömningUtskottet har vid återkommande tillfällen uttalatatt andelen sent utkomna författningar äroacceptabelt hög. I samband med den sedvanligagranskningen av författningsutgivningen framhöllutskottet (bet. 1995/96:KU30 avsnitt 5)att utskottet påpekat att andelensena författningar är alldeles för hög och attåtgärder bör vidtas för att bringa ned denna andel.Den fortsatt höga andelen sena författningar visadeatt utskottets upprepade påpekanden inte hade letttill önskat resultat. Utskottet påpekade dessutom isammanhanget att det är av särskild vikt attförfattningar som riktar sig till enskildapubliceras innan de träder i kraft.I sitt betänkande markerade utskottet att man ikommande granskningar avsåg att närmare analyseraförfattningsutgivningen. I den följande fördjupadegranskning som utfördes (bet.1997/98:10 avsnitt 4) konstaterade utskottet bl.a.att det kan komma att krävas åtgärder av skilda slagför att komma till rätta med den sena utgivningen.Utskottets återkommande granskningar kan förväntasfortsätta.Utskottet har pekat ut möjligasätt att komma till rätta med problemet.