bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — De erinrar om att när Småföretagsdelegationentillfrågat departementen om förslag på förenklingar har flera departement inteinkommit med något svar, bl.a. Finansdepartementet.Den avregleringsdelegation som tillsattes under den förra mandatperioden börslutföra sitt arbete, anförs det i motion 1997/98:N274 (kd). Små företag harinte samma möjligheter som stora företag att avsätta personella resurser föradministration och byråkrati, säger motionärerna. De anser att arbetet med attinventera och kartlägga vad som upplevs som byråkratiskt krångel och finnaformer för att minska detta krångel bör fortsätta och intensifieras. Det ärangeläget att hitta former för att samordna de olika verksamheter som handharföretagarfrågor på ett sätt som dels förenklar för företagen, dels kan innebärarationaliseringar och effektiviseringar av olika former av stöd, heter det.Målsättningen borde därvid vara att det endast skall finnas en instans attvända sig till när en person vill starta ett företag. Varje departement bör vidlagstiftningsärenden undersöka vilken effekt den aktuella lagen kommer att fåför företagandet, föreslår motionärerna vidare. De anför att den skillnad somfinns mellan stora och små företag avseende exempelvis organisation ochflexibilitet måste avspeglas även i regelverken.Varje ny regel eller regelförändring som berör företagen bör genomgå enproblem- och konsekvensanalys som beskriver vilken påverkan regeln har ochvilka kostnader regeln medför för företagen, föreslås det i motion 1997/98:N263(kd, m, c, fp). Oavsett hur lyckosam Småföretagsdelegationen blir i sitt arbetemed avreglering och regelreformering kommer problemet med för mycket regleringoch byråkratisering att återkomma om inte grunderna för reglernas tillkomständras, hävdar motionärerna. De anser att det därför är nödvändigt att inrättaett permanent system som på bättre sätt än tar hänsyn till desmå företagens förutsättningar.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett antal motioner om regelförenkling,regelreformering och avreglering liknande de här aktuella (bet. 1996/97:NU10).Utskottet hänvisade (s. 40) till det arbete som bedrivs inom Regeringskanslietoch till den då tillsatta Småföretagsdelegationen. I reservationer (m,fp, kd; c; mp) följdes respektive partiers ståndpunkter upp.Småföretagsdelegationen (N 1996:04), som tillsattes , har tilluppgift att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödigahinder för etablering och tillväxt i småföretag. Enligt direktiven (dir. 1996:70) ingår i delegationens uppgifter bl.a. att komplettera det arbete som pågårinom med avreglering och regelreformering samt attuppmärksamma skillnader i konkurrensförutsättningar mellan små och storaföretag och söka lösningar för att reducera dessa skillnader. Delegationensarbete bör baseras på en bred och åtgärdsinriktad dialog med näringslivetsorganisationer, fackliga organisationer, statliga myndigheter och kommuner samtinledas med en kartläggning av förekommande typer av mer betydande problem försmåföretagen. Erfarenheter skall samlas in direkt från de lokala och regionalanivåerna för att komplettera den information som kommer från central nivå.Delegationen skall också följa EG:s projekt med liknande syften samt övrigtinternationellt arbete av denna karaktär. På basis av det insamladeunderlagsmaterialet skall delegationen utforma och aktualisera förslag tillkonkreta åtgärder för att reducera hinder m.m. för företagsetableringar ochtillväxt. Det ingår även i delegationens uppgifter att lämna konkreta förslagtill hur information om bl.a. regelverk och stödsystem kan spridas till de småföretagen. Slutredovisning av delegationens arbete skall avges senast den 1juli 1998.I december 1997 avlämnade Småföretagsdelegationen en rapport, Bättre ochenklare regler (SOU 1997:186). Rapporten innehåller, enligt sitt förord,förslag om förbättringar och förenklingar på områden där många småföretagupplever hinder eller överdriven byråkrati. Den baserar sig på en inventeringav problem och på en dialog med myndigheter, näringslivet och fackligaorganisationer. Delegationens generella iakttagelser formuleras (s. 11) påföljande sätt:Vi bedömer att problemen för småföretagsutvecklingen sannolikt är alltförkomplexa för att kunna lösas genom att man begränsar sig till att identifieraett antal problemområden när det gäller regelsystem samt vidta åtgärderkopplade till dessa. Detta sammanhänger med att den regelmassa som berörföretagen är oerhört stor. - - - Vi bedömer vidare att hittillsvarande skildainsatser för regelreformering inte förslår när man vill få till stånd betydandeförändringar och en snabbare takt i arbetet. - - - Vi tror dock att ,för att komma till rätta med den ständigt ökande regelmassan, behöver enlångsiktig strategi för att systematiskt och varaktigt minska regelmassan. - -- Det är vår avsikt att presentera ett förslag till en sådan strategi i enkommande rapport under våren 1998.I rapporten lämnas förslag under följande rubriker: Snabbare patent,Patentskydd för enklare uppfinningar, Datalagstiftningen bör ges en mindrebyråkratisk utformning, Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningarna ide allmänna försäkringarna, Slopa onödigt uppgiftslämnande tillförsäkringskassan, Klargör arbetsgivarens rehabiliteringsansvar, Beskattning avtjänstebilar bör schabloniseras, Enklare registrering av företag, , Förenklad självdeklaration för egenföretagare, för fel i momsredovisningen, Lättnader i företagensuppgiftslämnande till myndigheter, Storleksgräns för uppgiftslämnande till SCB,Uppgifter till lägenhetsregister, Förenkling av tullprocedurerna, Slopaavgifter och byråkrati kring den obligatoriska ventilationskontrollen, Slopalagen om obligatorisk plats-anmälan, Punktlighetsmål i myndighetsutövningen,Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet, Avregleraförordnandet av ordningsvakter, behovsprövning för tandläkare, Fritt vali barn- och ungdoms-tandvården, Serviceboende för funktionshindrade bör blikonkurrensneutralt, Avreglera biluthyrningen, Avreglera långväga busstrafiksamt Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning.Betänkandet kommer enligt uppgift inte att sändas ut på remiss, utanrapporten kommer att beredas vidare inom Närings- och handelsdepartementet.Under våren 1998 avser Småföretagsdelegationen att lämna delrapporter omföljande:- kompetensförsörjning i småföretag,- småföretags tillgång till information om bl.a. stödformer, forskning ochregler,- riskkapitalförsörjning för småföretag,- social ekonomi och system för nätverkssamverkan mellan småföretag.Enligt verksförordningen (1995:1322, § 27.2) skall myndigheter ( innan debeslutar om föreskrifter eller allmänna råd ( utreda föreskrifternas eller deallmänna rådens kostnadsmässiga och andra konsekvenser och dokumenterautredningen i en konsekvensutredning. skall enligt sininstruktion (1997:630, § 3.15) följa myndigheternas tillämpning av denyssnämnda bestämmelserna om konsekvensutredningar.Hösten 1997 bildades inom EU en oberoende expertgrupp, Business EnvironmentSimplification Task Force (BEST), som arbetar med regelförenkling för små ochmedelstora företag. Gruppen består av representanter från varje medlemsland;representeras av personalchef , småföretagare ochledamot i . Gruppen skall inför rådsmötet i juni 1998lägga fram en rapport med förslag till regelförenklingar till förmån för småoch medelstora företag.Inom EU bedrivs också arbete på regelförenklingens område genom projektetSimpler Legislation for the Internal Market (). I SLIM:s förstaetapp, som pågick , granskades fyra områden,nämligen Intrastat (systemet för insamling av handelsstatistik - Intratradestatistics), erkännande av examensbevis, byggprodukter och prydnadsväxter. andra etappen, juni(, granskades ytterligare fyra områden,nämligen skyldigheter vad gäller mervärdesskatt, den kombinerade nomenklaturenför extern handel, gödningsmedel och banklagstiftning. Ytterligare två etapperförutses i handlingsplanen för den inre marknaden.Inom bedrivs ett arbete på regelreformeringens område i ett särskiltorgan, (). Arbetet går bl.a. ut på att stödjaansträngningarna i medlemsstaterna att försäkra sig om att de juridiskainstrument som regeringarna använder sig av uppnår vad som avsetts med minstamöjliga kostnader, som instrumenten stärker snarare än störmarknadens funktioner. I arbetet studeras bl.a. följande områden: regelanalys,regelalternativ, checklistor och internationella regelstyrningsaspekter. antog en rekommendation om förbättring av kvaliteten påmedlemsstaternas regelstyrningsbeslut.Sverige deltar i ett projekt inom PUMA avseende en företagsenkät. Syftet äratt skapa jämförbara kvalitativa och kvantitativa indikatorer i fråga omnyckelaspekter hos nationella regleringssystem och administrativa system.Arbetet inriktas särskilt på små och medelstora företag. Indikatorerna kommeratt ge de deltagande länderna uppskattningar av de kostnader som läggs påföretagen inom nyckelområden och ge dessa länder möjligheter att jämföra medvarandra. Undersökningen skall påbörjas . Närings- ochhandelsdepartementet har en koordinerande och kontrollerande funktion. Detpraktiska arbetet utförs i nära samarbete med ().Företrädare i utskottet för Moderata samlingspartiet, ochKristdemokraterna har föreslagit ett utskottsinitiativ i syfte att enordning skall införas som innebär att befintliga regelverk som berörföretagandet och som inte förnyas inom automatiskt skall bortfalla.Utskottsmajoriteten, bestående av företrädare i utskottet förSocialdemokraterna och , avslog denna begäran. Företrädarna förCenterpartiet och avstod från att delta i beslutet.KapitalförsörjningMotionernaEn utredning av möjligheten att införa ett system med delat borgensåtagande förlån till små och medelstora företag bör genomföras, anförs det i motion1997/98:N280 (s). Finansieringen för de små och medelstora företagen har påolika sätt alltid varit besvärlig, hävdar motionärerna. finnsdet dock tillgång till kapital i banksystemet och räntan är den lägsta på mångaår, men det är, enligt motionärerna, problem med säkerheter för lånen. Mångaföretagare är inte bereddda att satsa sitt hem och familjens trygghet genom attgå i borgen för ett lån till företaget genom säkerhet i familjens villa, sägermotionärerna. De anser att ett sätt att lösa problemet skulle vara attborgensåtagandet fördelades på följande tre parter: staten ( genom t.ex. fjärdeoch/eller , bankerna och företagen/företagaren, varvidföretagarandelen i normalfallet inte anses böra överstiga 20 %.I motion 1997/98:N294 (s) begärs ett uttalande av om företagarnasriskexponering. Ett viktigt skäl till att människor inte vill starta eget ellerutöka verksamheten är de risker som man tar med sin personliga ekonomi ihändelse av tvingande avveckling av företagsverksamheten, t.ex. genom konkurs,hävdar motionären. För att begränsa riskexponeringen för företagaren inystartade och befintliga små och medelstora företag i händelse av obestånd ocheventuell konkurs anser motionären att möjligheter bör skapas som spriderriskerna på fler. Avsikten är dock inte att helt försäkra bort risken ( någotslags självrisk skulle kunna vara en lösning. Det bör också genomförsäkringsväsendet kunna skapas möjlighet till ett nystartarkapital, anförmotionären.Ett system med statliga riskkapitalgarantier föreslås i motion 1997/98: N257(m). Motionären hänvisar till där staten på ett framgångsrikt sättbidragit till en effektiv riskkapitalförsörjning genom statliga garantier förriskkapitallån, varvid staten garanterar och banken . Härigenomtvingas banken till en seriös riskanalys. Den föreslagna statliga riskgarantinbör kunna administreras via , anför motionären.ALMI Företagspartner bör anmodas att ta ett större ansvar för utvecklingav regionala småföretagarbörser, anförs det i motion 1997/98:N247 (c).Riskkapitalförsörjningen till små och medelstora företag utanför landets störretillväxtområden har försämrats, hävdar motionärerna. De anseratt ett sätt att förbättra den regionala riskkapitalförsörjningen är att skapamötesplatser ute i regionerna, varigenom privata och institutionellainvesterare ges möjligheter att möta företag som behöver investera. Banker,och regionala intressenter kan, enligt motionärerna, stå som huvudmän försådan verksamhet. Ett exempel är det s.k. aktietorget i . Motionärernaerinrar om att avtalet om skall omförhandlas för att börjagälla fr.o.m. . ALMI:s verksamhet anses ha varitfrangångsrik och det finns därför, enligt motionärerna, anledning att den ävenefter detta datum fortsätter med samma inriktning och i samma omfattning somför närvarande.I motion 1997/98:N307 (fp) begärs uttalande av om uppdrag till ALMIoch andra aktörer om ökat företagande i utsatta förorter, om inrättande avfristående stödfunktioner samt om inrättande av mikrolån. De stödsystem sombyggts upp av staten har uppenbart inte haft storstädernas utsatta förorter ochderas befolkning som målgrupp, hävdar motionärerna. De konstaterar att ALMIinte i tillräcklig utsträckning nått invandrare med sin verksamhet.Motionärerna tror att en grundförutsättning för att skall lyckas är attkonsulter rekryteras från berörda grupper och att verksamheten förläggs där deberörda människorna finns. Så länge staten anvisar offentliga medel tillrådgivning och stöd för nyföretagare måste dessa vara tillgängliga på likavillkor för alla, anför motionärerna vidare. De anser att de människor sombehöver stöd lika gärna skall kunna vända sig till fristående institutioner,t.ex. handelshus eller företagarföreningar, som till de statliga och att någontyp av servicecheck för blivande företagare därför behöver inrättas.Flyktingar, långtidsarbetslösa, invandrare utan a-kassa eller kvinnor som bliröverflödiga efter lågavlönade jobb i offentlig sektor är exempel på människorsom normalt har mycket svårt att spara ihop till ett eget kapital, sägermotionärerna avslutningsvis. Därför föreslås att skall införa ett mikrolånför den som vill ta sig ur ett bidragsberoende genom att förverkliga enaffärsidé.Vissa kompletterande uppgifterDet finns en rad aktörer ( både privata och offentliga ( som har till uppgiftatt tillhandahålla kapital, ge service till och i övrigt främja utvecklingen avsmå och medelstora företag. I betänkande Kompetensoch kapital (SOU 1996:69) lämnas följande förteckning över hel- ellerdelstatliga organ och ett antal icke statliga organisationer (helt eller delvisstatlig organisation ett S inom parentes):Centrala aktörer: (), (), AB (), exportråd (S), (), Industrikredit, StiftelsenIndustrifonden (S), Europeiska investeringsbanken och Europeiskainvesteringsfonden, Nordiska investeringsbanken (S), , Stiftelsen , Svensk-Norsk Industrifond(S), och Stiftelsen aktörer: ( dotterbolagen (S),länsarbetsnämnderna (S), exportcentrum (S), industriella utvecklingscentrum,länsstyrelserna (S), produktråd, regionala riskkapitabolag, Norrlandsfonden(S), universitet och högskolor (S), (), regionalapartnerskap (S), beslutsgrupper för samtteknikbrostiftelser.Lokala aktörer: Arbetsförmedlingarna (S), kommunala näringslivsorgan, lokalakooperativa utvecklingscentrum, lokala sammanslutningar till stöd förföretagandet, Svenska Uppfinnareföreningens representanter ochNyföretagarcentrum.Dessutom tillkommer banker, finansbolag, revisionsbyråer etc.Inom ramen för småföretagsprogrammet fick i uppdrag attanalysera förutsättningarna för organiserad handel med aktier i småföretag ochatt vidta åtgärder för att stimulera sådan verksamhet. skall medverka iutvecklingen av befintliga och projekterade marknadsformer som initierats förkontakt mellan företag och investerare. skall dels kartlägga deförutsättningar som gäller vid marknadsplatserna och de projekt som pågår ellerbefinner sig i en utredningsfas, dels analysera de allmänna förutsättningar somkrävs för att marknadsplatserna skall fungera i praktiken. Verket skalldessutom finansiellt stödja de marknadsplatser eller projekt som har godaförutsättningar att lyckas. För kostnader för uppdraget disponerar 5miljoner kronor. redovisade rapporten handel med småföretag (1997:53), som innehöll en inbjudan tillutvecklingsarbete, med utgångspunkt från angivna kriterier. På basis av inkomnaansökningar kommer att fatta beslut om att stödja inrättandetav två - tre marknadsplatser.En marknadsplats för handel med aktier i företrädesvis unga och små företagdrivs av . IM:s viktigaste funktion är,enligt dess presentationsbroschyr, att erbjuda och utveckla en mötesplats förunga företag och enskilda människor som vill äga aktier direkt i småföretag istället för via aktiefonder o.d.Nyligen har ett nätverk som skall stimulera utvecklingen av tillväxtföretag iSverige bildats ( Connect . Avsikten är att Connect skall bli enmötesplats i högskole- och universitetsstäder med Ingenjörsvetenskapsakademiensom paraplyorganisation. Connect skall fungera som ?smörjmedel? för attforskare skall få hjälp med att kommersialisera sina idéer och investerareskall hitta intressanta investeringsobjekt samt för att entreprenörer ochstorföretag skall hitta nya affärsidéer.I den allmänpolitiska debatten i uppgavnäringsminister att regeringen i den aviseraderegionalpolitiska propositionen skulle föreslå förbättringar när det gällerfinansiering av kapital för de små företagen (prot. 1997/98:53). har förnärvarande i sin lånefond, sade han vidare och meddelade attALMI skall övergå till mer av kreditgarantier och mindre av egna lån i sinverksamhet och på det sättet öka det riskvilliga kapitalet från 4 till 8miljarder kronor.I den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62) gör regeringen i ettavsnitt om riskfinansiering (s. 187) bedömningen att statliga insatser i vissafall kan kompensera för brister i det privata utbudet av riskfinansiering ochdärmed underlätta för små och medelstora företag att bidra till ekonomisktillväxt och ökad sysselsättning. och andra statliga organ bör enligtregeringen i ökad utsträckning genom bl.a. kontaktmöten förmedla privatägarkapital från riskkapitalbolag till små och medelstora företag. börerbjuda lån på fördelaktiga villkor till unga företagare. bör ocksåintensifiera användningen av lånegarantier för att öka småföretagens tillgångpå lånekapital, sägs det i propositionen.Avtalet om skall, som sägs i motion 1997/98:N247 (c), omförhandlas underår 1998 för att börja gälla fr.o.m. halvårsskiftet 1999.Frågan om invandrare som företagare berörs i motion 1997/98:N307 (fp). Istatens ägardirektiv till anges att speciellt skall ta hänsyn tillinvandrarföretagen. Det regionala ALMI-bolaget i har, isamarbete med i (IFS), bedrivit ettprojekt där särskilda rådgivare med invandrarbakgrund har engagerats. IFS harsex rådgivare som tillsammans talar nio olika språk och som är verksamma iförorterna. Avsikten är att nu skall fortsätta med liknande verksamhet iGöteborg och Malmö.Regeringen fattade beslut om att tillsätta en särskildutredare, landshövding , med uppgift att göra en kartläggning avvilka svårigheter personer med utländsk bakgrund kan möta i samband med att destartar och utvecklar egna företag (dir. 1998:1). Kartläggningen skall särskiltomfatta frågor som hänger samman med kapitalanskaffning. Utredaren skallstudera om personer med utländsk bakgrund särbehandlas på ett otillbörligt sätti samband med låneansökan hos banker och finansinstitut samt om marknadensfunktionssätt motverkar bildandet av långsiktigt kommersiella företag blandpersoner med utländsk bakgrund. Utredaren skall på basis av sin kartläggningföreslå sådana åtgärder som medför lika behandling av personer som vill startaoch utveckla egna företag. Uppdraget skall redovisas före utgången av januari1999.Stöd till uppfinnare och innovatörerMotionernaFör att stärka tillkomsten av innovativa och tillväxtinriktade företag ochkvalificerade tjänsteföretag även i regionalpolitiskt svaga områden bör Sverigelägga upp en strategi för EU:s program för Business and (), anförs det i motion 1997/98:N208 (m). BIC-organisationer bör etablerasoch utnyttjas i de regioner där behovet är störst, t.ex. i Bergslagen, ansermotionären. Hon erinrar om att ett huvudsyfte med BIC-programmet, som har varitmycket framgångsrikt i , är att ge en kvalificerad och långsiktigassistans till unga, teknikbaserade tillväxtföretag. I finns förnärvarande tre BIC, men det finns sannolikt utrymme för sju till nio BIC-organisationer, sägs det. En studie bör göras som kan ligga till grund för hurBIC-programmet kan byggas upp och utvecklas i , anför motionären.Om den industriella förnyelsen skall fortskrida är det av avgörande betydelseatt få fram nya idéer och uppfinningar samt att få i gång innovationsprocessen,sägs det i motion 1997/98:N247 (c). anser att deinnovationsfrämjande åtgärderna bör ha följande inriktning:- Bidra till förnyelse och tillväxt genom att vårda och utveckla kreativitetenhos uppfinnarna genom rådgivning och utbildning samt personlig service iolika nätverk.- Stimulera en mångfald av idéer och uppfinningar för att så många bärkraftiganya projekt som möjligt skall formuleras, vilket kan ske bl.a. genomprofessionell rådgivning.- Bidra till att fler idéer kommer fram till marknaden genom aktiv rådgivningoch utveckling av entreprenörskap.- Samverka med andra nationella och internationella organisationer för att ökakunskapen om uppfinnandets betingelser och därigenom effektiviserainnovationsarbetet.I motion 1997/98:N261 (fp) begärs att en parlamentarisk utredning om en nypolitik för att främja innovatörers verksamhet skall tillsättas. Det saknasinte innovatörer i , utan det som saknas är ett klimat som gör detlönsamt att fullfölja projekt ända fram till dess att de färdiga produkternanår världsmarknaden, anför motionären. Han anser att det ( på motsvarande sättsom gäller för populärmusiker ( bör vara naturligt att de som genom ihärdigtarbete kan skapa nya produkter för varumarknaden också skall åtnjutauppskattning och tillåtas vara framgångsrika och tjäna pengar. Det handlar,enligt motionären, inte om inrättande av nya myndigheter eller fonder, inte ominförande av bidrag eller om offentlig riskkapitalförsörjning, utan det handlarom ett nytt synsätt.En kommission bör tillsättas för att dels förutsättningslöst granska demisstag som gjorts vad gäller att ta till vara innovationer, dels lägga framförslag om åtgärdspaket, föreslås det i motion 1997/98:N311 (mp). Innovatöreroch uppfinnare måste ges rimliga möjligheter att se sina idéer förverkligade,genom riskkapitalfonder som är inriktade på och beaktar innovatörernassituation, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterStöd till uppfinnare och innovatörer lämnas inom näringspolitiken av följandeaktörer: , teknopoler, ALMI-bolagen, produktråden (som administreras avALMI-bolagen), Industrifonden, Svensk-Norsk Industrifond ochInnovationscentrum.I regleringsbrev för anges under programmetFöretagsutveckling att ett verksamhetsmål är att särskilt uppmärksammateknikbaserade små och medelstora företag i tidiga utvecklingsfaser, vilka harmöjlighet till snabb tillväxt och internationalisering samt innovationer somkan bilda grund för företagsetableringar och verka för att dessa grupper fårgod tillgång till rådgivning och finansiering. Under anslagetSmåföretagsutveckling (A 2) har tagits upp under anslagspost2 Såddfinansiering. Vidare får kostnader för bidrag till s.k. teknopoler förrådgivning m.m. åt teknikbaserade företag samt bidrag till andra organisationersom verkar för att främja ny- och småföretagande täckas från anslagspost 3Vissa småföretagsinsatser.I den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62) tas, som tidigarenämnts, frågan om riskfinansiering upp. I propositionen sägs (s. 187) att detfinns behov av ökade resurser för riskfylld finansiering till ungateknikföretag (s.k. såddkapital). Regeringen avser att taställning till denna fråga och hur en eventuell ökad insats skall kunnafinansieras.Beträffande förslaget om en utredning om innovatörer kan noteras att en sådanutredning gjordes , efter förslag av näringsutskottet (bet.1993/94:NU25), och vars resultat presenterades i betänkandet Innovationer förSverige (SOU 1993:84).