bet · GL01UU11 · 1998-05-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 1997/98:69 Sverigei samt motioner väckta med anledning av skrivelsen och ettantal andra motionsyrkanden. Motionerna rör bl.a. inriktningen på FN:s arbeteoch reformprocessen, utvidgningen av säkerhetsrådet, det fredsfrämjande arbetetsamt folklig insyn och delaktighet i FN-arbetet. Utskottet besvarar elleravstyrker samtliga motionsyrkanden.Utskottet välkomnar den möjlighet som regeringen genom FN-skrivelsen gerriksdagen att följa och debattera förutsättningarna för FN-arbetet. Ibetänkandet konstateras att det råder stor samstämmighet mellan regering ochriksdag vad gäller vikten av att hålla en hög svensk FN-profil. Liksomregeringen anser utskottet att organisationens styrka ligger i dessuniversalitet och att den bygger på en bred syn på säkerhet som beaktar såvälpolitiska, militära, ekonomiska, sociala som andra faktorer. Utskottetvälkomnar det svenska finansieringsprojektet och anser att såväl nya som gamlaförslag till finansieringskällor för FN förutsättningslöst bör studeras. Ikommande skrivelser skulle utskottet också gärna se en redogörelse församarbetet med folkrörelserna i FN-arbetet.Utskottet föreslår att lägger regeringens skrivelse 1997/98:69Sverige i till handlingarna.Till betänkandet har fogats 8 reservationer och ett särskilt yttrande.SkrivelsenRegeringen lämnar i skrivelse 1997/98:69 en redogörelse för Förenta nationernasverksamhet och olika aspekter på svensk FN-politik efter FN:s 50-årsjubileum.Dessutom redovisas ett antal frågor som regeringen anser vara av särskildbetydelse i det fortsatta svenska FN-arbetet. Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:691997/98:U27 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om FN:s huvuduppgifter.1997/98:U28 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FN:s reformarbete för att säkerställa fred och säkerhet även när detgäller inomstatliga konflikter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall arbeta för att ett femte mål för FN:s verksamhetinförs som fokuserar valfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i FN skall arbeta för att en samordnande funktion förFN:s arbete i valfrågor införs,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av FN-konferenserna.1997/98:U29 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationella transaktionsskatter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den demokratiska insynen i verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkrörelsernas delaktighet i FN:s verksamhet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ungdomens medverkan i FN-arbetet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ungdomsrepresentant i den svenska FN-delegationen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör garanteras en starkare ställning i ett utvidgatsäkerhetsråd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vetorätten i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tjänstetillsättningssystemet när det gäller att tillgodose såvälbehovet av ökad kompetens som förbättrad kvinnorepresentation inom FN,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representation av parlamentariker i svenska delegationer i olika FN-sammanhang,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett ekonomiskt säkerhetsråd bör förberedas via svenska initiativinom FN-arbetet.1997/98:U30 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra FN miljövänligt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en multinationell snabbinsatsstyrka,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att FN bör agera även när interna angelägenheter påverkarinternationell säkerhet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /981997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöarbetet inom FN bör ha en egen exekutivkommitté i den nyaorganisation som aviseras och om ett för hållbar utveckling,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den inrättade snabbinsatsstyrkan SHIRBRIG och om attSveriges bidrag till denna styrka bör kunna öka på sikt.1997/98:U221 av m.fl. (mp) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att Sverigeverkar för att vattenfrågan inlemmas i säkerhetsrådets arbetsområde som ett?icke militärt hot mot fred och säkerhet?.1997/98:U303 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om formerna för utseende av generalsekreterare i ,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om representation i samband med olika FN-konferenser, exempelvis konferens i Genève.1997/98:U408 av m.fl. (v, c, fp, mp, kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den tillsammans med andra länder vidgeneralförsamlingens session verkar för en speciellnedrustningssession i generalförsamlingen hösten 1998.1997/98:U412 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör ta initiativ internationellt för en reform av och verka för inrättandet av en inomFN.1997/98:U637 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om permanent ungdomsrepresentationi den svenska FN-delegationen.1997/98:Fi209 av m.fl. (v) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av ett ekonomiskt säkerhetsråd i FN.1997/98:A203 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om permanent ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationen.Övrig motion1997/98:U56 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i än intensivare försöker finnamöjligheter för FN att förhindra massakrer av den typ som äger rum i ,etc., Sammanfattning av skrivelsenInledningI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för Förenta nationernasverksamhet och olika aspekter på svensk FN-politik. Det betonas att FN:s styrkaligger i att organisationen bygger på en bred syn på säkerhet, som beaktarsåväl politiska, militära, ekonomiska, sociala som andra faktorer. sersåledes FN som ett viktigt säkerhetspolitiskt instrument, inte minst för attförebygga konflikter mellan och inom stater.FN:s betydelse understryks också av att de stora hoten mot människorssäkerhet och framtid är globala och måste hanteras gemensamt. De nordiskaländernas samsyn i dessa frågor har lagt grunden för ett nära samarbete blandannat om behovet och utformningen av reformer i FN. EU:s ställning i FN harblivit alltmer central, som politisk aktör, finansiär och förhandlingspartnertill u-landsgrupperna och . medlemskap i medfördärför ett fördjupat ansvar och större möjligheter att påverka arbetet inom FN-systemet. I många frågor finns också ett nära samband mellan det svenskaengagemanget i FN och i det europeiska säkerhetspolitiska samarbetet.ReformerBehovet av att stärka och effektivisera FN stod i centrum för medlemsstaternasdiskussioner vid organisationens femtioårsjubileum . statsministertog initiativ till att bilda en grupp av 16 stats- och regeringschefer för attfölja upp förslag från kommissionen för globalt samarbete och för att främjaFN-reformer.Reformarbetet fortsatte efter jubileet huvudsakligen i fem arbetsgrupperunder generalförsamlingen. Tre av dessa grupper har sedermera avslutat sittarbete. Grupperna behandlade stärkande av FN-systemet, den fredsfrämjandeverksamheten och utvecklingssamarbetet. Resultaten har dock blivit begränsade.Sedan tillträtt som generalsekreterare togreformprocessen ny fart och fick en ny inriktning. Generalsekreterarenpresenterade två rapporter om hur FN skall kunna reformeras.Verksamheten skall fokuseras kring fyra kärnområden: fred och säkerhet,humanitära frågor, ekonomiska och sociala frågor samt utvecklingsarbete.Mänskliga rättigheter skall behandlas som en integrerad del i all verksamhet.Denna funktionella uppdelning skall genomsyra i dess helhet.Vid den allmänna debatten i generalförsamlingen 1997 uttalades överlag stödför de förändringar som generalsekreteraren föreslagit. Genom två resolutionerantog generalförsamlingen huvuddelen av generalsekreterarensreformprogram.Bland de förslag som antogs kan följande nämnas. Inrättandet av en tjänst somställföreträdande generalsekreterare med särskilt ansvar för utveckling ochutvecklingsfinansiering samt för FN:s insatser för återuppbyggnad avkonflikthärjade länder. FN:s humanitära samordnares roll befästes och denneskontor (OCHA) får en mer fokuserad uppgift när det gäller humanitärapolicyfrågor. Ett särskilt segment inom det ekonomiska och sociala rådet(Ecosoc) inrättas för att bättre styra denna verksamhet. De humanitärafältinsatserna övertas av andra FN-organ.På utvecklingsområdet skall FN-organen gemensamt ta fram ramar för insatser imottagarländer och verka under en FN-chef i ett gemensamt FN-hus.Medlemsstaterna bekräftade också sin skyldighet enligt att betalasina bidrag och utan villkor.Bland frågor som kommer att behandlas finns införandet avett nytt finansieringssystem för FN:s utvecklingsverksamhet, övergången tillmål- och resultatstyrning, inriktningen på församlingssessionen (Millenium Assembly) och en översyn av FN:s och fackorganens stadgor.Reformarbetet fortsätter även då bl.a. beslut skall fattas omen ny personalpolitik och hur miljöfrågorna och hållbar utveckling skallhanteras i FN:s verksamhet.Generalförsamlingens president lade fram ett förslag om attutvidga säkerhetsrådet med fem nya ständiga medlemmar utan vetorätt. Av dessaplatser skulle två gå till industrialiserade länder och tre tillutvecklingsländer i , och . De fem nya medlemmarnaskulle utses i ett val. Fyra icke-ständiga platser skulle tillkomma för ,, och . Rådet skulle därmed utökas från dagens 15till 24 medlemmar. I skrivelsen tar regeringen inte ställning till förslagetmen anger att det är angeläget att stärka säkerhetsrådet genom en utvidgningsom gör det mer representativt för FN:s hela medlemskrets.Regeringen arbetar för att generalförsamlingsmötet skall konkretiserade åtaganden som gjorts stora FN-konferenser. Mötet kommer attbli ett viktigt tillfälle att lägga fast inriktningen på FN:s framtida arbete.Fred och säkerhetFredsfrämjande verksamhetFN:s första uppgift enligt stadgan är att förhindra krig. Den fredsfrämjandeverksamheten omfattar alla faser av en konflikt: förebyggande åtgärder,fredsskapande insatser för att begränsa eller lösa en pågående konflikt,fredsbevarande operationer, fredsframtvingande insatser och fredsbyggande efteren konflikt.Regeringen har betonat att FN i större utsträckning bör inrikta verksamhetenpå tidiga insatser och konfliktförebyggande.För att möjliggöra en snabbare insats i konfliktsituationer samarbetarSverige med fem andra länder för att bygga upp en multinationellsnabbinsatsstyrka till FN:s förfogande (SHIRBRIG). Brigaden eller delar av denskall kunna ställas till FN:s förfogande efter nationelltbeslut, för tjänstgöring , exempelvis i en förebyggandeinsats. Det finns också inom FN långt framskridna planer på att etablera ettrörligt högkvarter som med kort varsel skall kunna grupperas och leda nyaoperationer i fält.Sverige anser att civilpoliser kommer att spela en allt viktigare roll iframtida operationer, inte minst för att förebygga konflikter. har,såväl i som nationellt, tagit initiativ för att utveckladenna kapacitet.Regeringen ser det också som angeläget att utveckla FN:s och regionalaorganisationers instrument för att förebygga konflikter. En särskild studie,Konfliktförebyggande verksamhet (Ds 1997:18), har kartlagt dessa frågoroch presenterat förslag till åtgärder. En handlingsplan är under utarbetande.Det är den första fredsbevarande FN-operationen inleddes. Över70 000 svenskar har deltagit i sådana insatser. pågår 17 olikaFN-missioner runt om i världen. deltar i elva av dessa.Den nya generationens fredsfrämjande insatser äger oftast rum i andra typerav konflikter än de traditionella, mellanstatliga. Detta ställer nya och störrekrav på FN. Civila och militära ansträngningar måste samordnas bättre, såväl ifält som vad gäller analys och planering i . Det är också angeläget attFN:s fredsfrämjande samarbete med regionala och subregionala organisationerytterligare förbättras.Utbildning av personal för internationella fredsfrämjande insatser är ettannat prioriterat område för . Det nordiska militära samarbetet inom FNkommer att utvecklas ytterligare. inrättas en samarbetsstruktur (NORDCAPS)för gemensam övning och utbildning, materielsamarbete och samtränade styrkorför internationella insatser.NedrustningFN:s arbete för nedrustning, rustningsbegränsning och rustningskontroll är näraförbundet med organisationens huvuduppgift att upprätthålla internationell fredoch säkerhet. I skrivelsen ges en beskrivning av vad som skett pånedrustningsområdet och vilka frågor som särskilt engagerarSverige.Frågor om massförstörelsevapen, framför allt kärnvapen, är fortsatt centrala.Det är ett för prioriterat mål att alla massförstörelsevapenfullständigt avskaffas. har viktiga framsteg skett på dettaområde.Icke-spridningsfördraget (NPT) förlängdes 1995 och harerhållit i det närmaste universell anslutning. och Rysslandhar markerat att de är beredda att skära ned sina strategiskakärnvapenarsenaler ytterligare genom ett . Vidare öppnades 1996för undertecknande av fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar.Hittills har det undertecknats av närmare 150 stater, däribland de femkärnvapenmakterna och . Viktiga fortsatta delmål är ett förbud motframställning av uran och plutonium för kärnvapen och ett avtal om negativasäkerhetsgarantier.I FN:s () har ett arbete inletts för att utarbetaprinciper om kärnvapenfria zoner. har tillsammans med övriga EU-länderframlagt förslag till sådana principer.1997 trädde konventionen om förbud mot kemiska vapen i kraft. Också Förentastaterna och , som är de största innehavarna av kemiska vapen, har nuanslutit sig till konventionen. Förhandlingarna om kontroll av konventionen omförbud mot biologiska vapen har också intensifierats under 1997.Nedrustningsarbetet i FN har kommit att inriktas alltmer även påkonventionella vapen. UNDC har påbörjat ett arbete om riktlinjer förrustningsbegränsning och nedrustning vad gäller konventionella vapen.Inom den s.k. Ottawaprocessen utarbetades i en konvention om totalförbudmot antipersonella minor (truppminor). Den undertecknades i i december1997 av 122 stater, däribland . i läggerSverige fram en resolution om konventionen om särskilt inhumana vapen.Resolutionen uppmanar till anslutning till konventionens reviderade protokollII om landminor, som förhandlades fram under svenskt ordförandeskap. Sistnämndaprotokoll syftar inte till totalförbud av landminor (dvs. både antipersonellaminor och exempelvis stridsvagnsminor) utan reglerar användningen av dessa.Sverige i säkerhetsrådetI invaldes - med 153 av 181 avgivna röster - som medlem iFN:s säkerhetsråd för . Det är tredje gången som i rådet.I säkerhetsrådet har vägletts av ett program som utrikesministernredovisade för . Viktiga uppgifter har varit attverka för tidiga, helst förebyggande, och väl samordnade och balanserade FN-insatser i konfliktsituationer och att få till stånd ett öppnare säkerhetsrådsom på ett bättre sätt konsulterar och informerar icke-rådsmedlemmar.Folkrätten, mänskliga rättigheter och humanitära frågor ges särskild vikt. Detöverordnade målet är att FN och säkerhetsrådet så effektivt som möjligt skallutföra sin huvuduppgift att upprätthålla internationell fred och säkerhet.Ett fyrtiotal konflikter världen över behandlades avmandatperioden.I pågår fredsbevarande FN-operationer i ,, , och Georgien.På grundval av en rapport från generalsekreteraren kommer såvälsäkerhetsrådet som generalförsamlingen att inleda en brett upplagd diskussionom samlade åtgärder för att främja afrikansk säkerhet och utveckling.Säkerhetsrådet har även särskilt uppmärksammat utvecklingen i . I detta arbete verkar för politisk försoning och betonarsärskilt humanitära frågor och mänskliga rättigheter. har lettsäkerhetsrådets arbete med åtgärder för att stärka den internationellakrigsförbrytardomstolen för har konstaterat att förutsättningar inte funnits för att hävade sanktioner som tidigare införts mot och . anser detangeläget att verka för att det fastställs tydliga förutsättningar för närsanktioner skall kunna hävas. En viktig prioritet är att uppnå lösningar sombegränsar sanktionernas humanitära sidoeffekter. verkar förett fast och enigt uppträdande från säkerhetsrådets sida för att säkerställaatt efterlever rådets resolutioner.Rådet ägnar kriget i fortlöpande uppmärksamhet, men parternasovilja att beakta FN:s uppmaningar har tvingat fram en omprövning av hurfredsarbetet bör läggas upp.Israels bosättningspolitik har diskuterats isäkerhetsrådet, men förslagen till beslut har fallit på stormaktsveton. Fråganhar därefter förts vidare till ett brådskande extra möte i generalförsamlingen.På svenskt initiativ antog säkerhetsrådet under förstaordförandemånad ett ordförandeuttalande om åtgärder för att fleroch kvalificerade civilpoliser skall kunna ställas till FN:s förfogande.Det har stått klart att politiska förutsättningar saknats för att ta uppvissa frågor i säkerhetsrådet. Ett exempel har varit händelseutvecklingen iAlgeriet.Humanitära frågorI skrivelsen betonas att många av de humanitära katastrofer som ägt rum påsenare tid omgärdas av svårlösta politiska problem och brutala övergrepp motcivilbefolkningen. Detta gör FN:s roll särskilt viktig och innebär atthumanitära frågor i ökande grad diskuteras i säkerhetsrådet. Även humanitäraproblem till följd av naturkatastrofer har ökat.Det pågående reformarbetet har givit en mer fokuseradhumanitär roll. kommer att fortsätta sitt arbete för reformer av denhumanitära verksamheten bland annat vad gäller skydd och säkerhet för humanitärpersonal vid humanitära katastrofer, ökat skyddsansvar för FN vad gällerinternflyktingar och humanitära insatsers förhållande till konfliktlösning ocheffektivitet i det humanitära arbetet.I ett stort antal konflikthärjade länder är antipersonella minor ettallvarligt humanitärt hinder för fredlig återuppbyggnad. tillhör deländer som ger mest betydande bidrag på detta område.Ekonomiska och sociala frågorFör närvarande pågår genomförande och uppföljning av de stora FN-konferensernasom hållits . Inför kan framväxten av i vissmån nya frågekomplex skönjas. Dit hör globaliseringens konsekvenser och denframtida finansieringen av utvecklingsinsatser.Generalsekreterarens reformsträvanden på det ekonomiska och sociala områdetinom FN ligger nära den svenska linjen. Inom har treavdelningar slagits samman till det nya DESA (andSocial Affairs) i syfte att förstärka normativa ochanalytiska funktion. Den mer operationella verksamheten skall överföras tillfonder och program.Generalsekreteraren har tagit initiativ för att stärka FN:s ekonomiska ochsociala råd (Ecosoc) i dess roll som policyskapare. stöder dessaförslag, liksom tankarna på att slå samman eller lägga ner några av Ecosocsunderorgan.UtvecklingssamarbeteSveriges stöd till FN:s utvecklingssamarbete och till de internationellafinansieringsinstitutionerna är mycket omfattande. Av den totala svenskabiståndsbudgeten går drygt en tredjedel till utvecklingssamarbete genommultilaterala organisationer. utbetalas sombasbudgetstöd via UD och som s.k. multibistöd till programoch projekt via Sida. Av de medel som utbetalas via UD utgör hälften stöd tillFN-organ. Merparten av återstoden går till utvecklingsbanker, främstVärldsbanken.Samordning av FN:s utvecklingssamarbete, inledningsvis UNDP/UNFPA, ochWFP, har påbörjats genom tillskapandet av UNDG (). Fokus iverksamheten skall ligga på landnivå. För varje land skall ett s.k. UNDAF (UNDevelopment Assistance Framework) utarbetas, med riktlinjer för samtliga FN-aktiviteter, inklusive fackorganens.Regeringen poängterar i skrivelsen att ett litet antal länder, däriblandSverige och andra nordiska länder, svarar för en oproportionerligt storandel av bidragen till FN:s utvecklingssamarbete. Att söka korrigera dettamissförhållande är högt prioriterat i svensk FN-politik. Skevheten förstärks avSveriges låga andel av FN:s upphandling och av att rekryteringen av svenskartill FN i många fall är otillräcklig.Generalsekreteraren kommer att utveckla sitt förslag om ett nyttfinansieringssystem för utvecklingsverksamheten. Även inom FN:s fonder ochprogram, och i Ecosoc, pågår en diskussion om detta. Avsikten är att dagensfrivilliga bidrag skall kompletteras med exempelvis fleråriga förhandladebidrag.Mänskliga rättigheterRedan i organisationens stadga slås fast att en av dess viktigaste uppgifter äratt verka för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna.I flertalet av de situationer som behandlas i förekommeromfattande övergrepp mot mänskliga rättigheter. fäster i rådet särskildvikt vid frågor som rör dessa rättigheter, inte minst på grund av derasbetydelse i arbetet för att förebygga konflikter.Femtioårsminnet av antagandet av den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna kommer att högtidlighållas världen över. I skerdetta i första hand genom praktiska och framåtblickande åtgärder. Exempel påsådana åtgärder är de två regeringsskrivelserna Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik respektive Demokrati och mänskliga rättigheter inom svensktutvecklingsbistånd ( Skr. 1997/98:89 och Skr. 1997/98:76).Sverige har aktivt stött FN:s generalsekreterares avsikt att genom sittreformprogram ge de mänskliga rättigheterna en ännu mer framträdande roll ialla berörda delar av FN:s verksamhet. försöker på olika sätt bevakaatt dessa förslag också genomförs, bl.a. när FN särskilt följer uppslutdokumentet års världskonferens om mänskliga rättigheter i Wien.Sverige värnar om kommissionen för mänskliga rättigheters särskildamekanismer för övervakning och rådgivning. Mekanismerna omfattar oberoenderapportörer, särskilda representanter och arbetsgrupper samt fältoperationer.De avser antingen situationen för de mänskliga rättigheterna i enskilda ländereller angelägna tematiska ämnen.En central uppgift fullgörs av de kommittéer som inrättats för att övervakaoch granska att stater som anslutit sig till konventioner om de mänskligarättigheterna också omsätter sina internationella åtaganden i nationelllagstiftning och praxis. verkar för att dessa kommittéer skall gesökade resurser och för att det material som produceras genom FN:s arbete för demänskliga rättigheterna skall följas upp på ett bättre sätt.FolkrättDe har arbetet på det folkrättsliga området fokuserats på attinrätta en permanent internationell brottmålsdomstol. Idén om en sådan domstolfick ökat stöd i samband med att grymheterna i kriget i det f.d. Jugoslavienoch folkmordet i ledde till att säkerhetsrådet inrättade internationellakrigsförbrytardomstolar för dessa länder. har en särskild kommittédiskuterat ett förslag till domstolsstadga som utarbetats av . Beslut har fattats om att hålla en konferensi för att slutförhandla och anta domstolens stadga.