bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — 1, 2 och 13) ett förslagtill omläggning av regionalpolitiken i fem led: 1) de för den regionala ut-vecklingen mest skadliga förändringarna från senare år bör undanröjas, dvs.beslut om energibeskattning och kärnkraftsavveckling, 2) företagsklimatetbör förbättras genom skattesänkningar och förenklingar, 3) statligt stöd börlämnas till informationsteknisk infrastruktur i hela landet, 4) statlig upp-handling bör ske av individualiserad distansutbildning, 5) bristen på utbildadarbetskraft bör undanröjas genom kvalificerad eftergymnasial utbildning.Enligt leder de förbättrade villkoren för företagen enligt fem-punktsförslaget till att selektiva företagsstöd blir onödiga. Bidrag kan växlasmot lägre skatter. Utöver en tillväxtfrämjande företagsmiljö menar att vissa kompletterande men generella åtgärder kan sättas in för attstärka utvecklingen i svaga regioner. Det skulle exempelvis kunna gälla kravpå att kommuner som erhåller skatteutjämningsbidrag skall vidta åtgärder föratt förbättra det lokala företagsklimatet och/eller avdragsrätt för den verklighyreskostnaden för personer som distansarbetar.Centerpartiet konstaterar i sin partimotion A21 (yrk. 1, 2, 16, 17, 22, 28 och42) att den regionala problembilden inger både oro och hopp. Befolknings-omflyttningen är allvarlig som det finns kreativitet och entusiasmnär det gäller den egna bygden. "Hela skall leva" måste vara led-stjärnan för en politik som syftar till regional rättvisa och utveckling. Därfömåste också ansvaret för den regionala utvecklingen bli tydligare. Center-partiet anger en rad utgångspunkter för en ny regionalpolitik. Konkreta målför regionalpolitiken, överordnade målen för andra politikområden, måsteställas upp. Den regionala och fysiska planeringen måste samordnas, denlokala nivån stärkas och regionernas inflytande över den regionala planering-en öka. Likvärdig service måste finnas tillgänglig över hela landet. Sektors-politiken måste brytas och samordningen öka på alla nivåer. Centerpartietkräver också att lika förutsättningar skall skapas för kvinnor och män att levaoch bo på landsbygden och att människornas inflytande över lokalsamhälletblir större. Partimotionen pläderar vidare för förändringar i kommunalaskatteutjämningssystemet så att en bättre regional balans kan uppnås. för företagande bör förbättras i syfte att underlätta verksamheten försmå och medelstora företag. Åtgärder bör vidtas för att underlätta tillkomstenav tjänste- och kunskapsföretag. Arbetslöshetsförsäkringen måste utformasså att den inte missgynnar deltidsarbetande - deltidsarbete är många gångerdet enda arbete som står till buds på mindre orter. Regionalpolitiken måstepräglas av ett nerifrån och upp-perspektiv. En fjärde planeringsnivå börinföras utöver central, regional och lokal nivå.Folkpartiet betonar i sin kommittémotion A33 (yrk. 1, 2 och 14) vikten avlokal mobilisering. Partiet har förespråkat övergångtill mobiliseringspolitik. Målen för regionalpolitiken kan uppnås genom satsar på den enskilda människan och hennes förmåga till skapande.Fördelarna och styrkan hos varje enskild region kan endast tas till vara ge-nom lokala initiativ. Mobilisering av lokala resurser sker inte genom politis-ka beslut, men regionalpolitiken kan stödja och stimulera en utveckling.Politiska åtgärder måste till för att underlätta små- och nyföretagande - små-företagen har på många orter stor betydelse för livskraften i bygden. Entillväxtfrämjande ekonomisk politik gynnar även småföretagandet.Enligt i partimotion A47 (yrk. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 18, 30 och31) måste en kraftsamling till för att bryta utvecklingen mot ökade regionalaklyftor. En parlamentarisk utredning måste tillsättas för att se över regional-politikens hittillsvarande effekter och förutsättningarna för regional balans.Ett jämställdhetsperspektiv saknas i den regionalpolitiska propositionen ochmåste integreras bättre i propositionsarbetet. efterlyser ett meaktivt och offensivt agerande från statens sida i dess egenskap av ägare. I vadVänsterpartiet benämner den "naturliga regionalpolitiken" bör man bygga påvarje regions förutsättningar. Vidareförädling, forsknings- och utvecklings-arbete m.m., knutna till regionens naturtillgångar, måste i ökad utsträckningetableras i regionen. Flyttlassen går mot universitetsorter och storstä-der, men utvecklingen kan vändas genom en politisk kraftsamling. Statenkan skapa förutsättningar för återflyttande. Dagens utflyttningsorter fårminskade statsbidrag. En översyn behövs av dagens statsbidrags- och utjäm-ningssystem för kommuner och landsting i syfte att åstadkomma ett mersocialt träffsäkert system. Anslagsramarna för de särskilda regionalpolitiskamedlen bör utökas med ca för jämställdhetsinsatser ochbättre resurser för länsstrategierna. Kvinnorepresentationen i regionala be-slutsgrupper bör uppgå till . Länsstyrelserna bör utarbeta en läns-strategi för att säkra kvinnors rätt till arbete och rimliga livsvillkor.Miljöpartiets motion A54 (yrk. 1, 2, 3, 4, 9, 10 och 20) redovisar de mål ochprinciper som enligt partiet skall prägla regionalpolitiken. Den regionalasjälvstyrelsen skall utökas genom folkvalda församlingar i regionerna - mermakt, befogenheter och resurser bör flyttas från central till regional och lokanivå. Ekonomisk och ekologisk balans i varje region skall minska stödbero-endet. Allt regionalpolitiskt stöd bör utgå från principen om hjälp till själv-hjälp. Den sociala ekonomin bör stärkas bl.a. genom byautvecklingsgrupperoch glesbygdsinitiativ. Begreppet ´social ekonomi´ brukar användassom samlingsnamn på verksamheter inom folkrörelsesektorn.) Kommun-sektorn bör få ökade ekonomiska ramar. En ökad anknytning avfastighetsskatten bör utredas liksom ett lämpligt sätt att kompensera glesbyg-den för en kraftig bensinskattehöjning. Vidare pläderar för attden del av det inomkommunala inkomst- och kostnadsutjämningssystemetsom avser kostnadsutjämning för kollektivtrafik bör avskaffas eftersom dettaomfördelar pengar från glesbefolkade landsdelar till storstadsregionerna.Skogslän och glesbygd bör få bli försöksområden för fler arbeten inom denprivata tjänstesektorn.Kristdemokraterna framhåller i sin kommittémotion A22 (yrk. 1, 7 och 10)att ett välfärdssamhälle måste bygga på en samhällsekonomi i balans. Enframgångsrik ekonomisk politik får positiva effekter även på den regionalautvecklingen. Den skapar också utrymme för särskilda regionalpolitiskasatsningar. En förutsättning för välfärdssamhället är en marknadsekonomisom styrs av sociala och ekologiska hänsyn. Det är viktigt att alla människoroavsett var de bor i landet har tillgång till arbete, service och en god miljö.Regionalpolitikens uppgift är att bidra till att livskraftiga regioner kan ut-vecklas i hela landet. Partiet förespråkar ökad och regional själv-styrelse genom direktvalda regionala fullmäktige. Detta skulle ge ett ökatansvar för den regionala utvecklingen. Gynnsamma villkor för ny- och små-företagande är viktiga för att de nya arbetstillfällena skall komma hela landettill del. Regelverket för företagande måste förenklas, något som också 1998års landsbygdsriksdag slagit fast.I flerpartimotionen A32 av m.fl. (fp, m, kd, c) föreslåsen avreglering i tre steg av regelverket för företagande.Sten Tolgfors (m) anser i motion A19 (yrk. 1 och 5) att den förtida kärn-kraftsavvecklingen skall stoppas för att värna glesbygdens möjligheter. Vida-re måste förutsättningarna för företagande stärkas.Ingbritt Irhammar och (båda c) förespråkar i motionA30 (yrk. 2) speciella insatser för att få till stånd billigare hushållstjänsteSiri () hävdar i motion A58 (yrk. 1) att den viktigaste regional-politiska insatsen är att skapa bättre villkor för företagande och företagare.Enligt m.fl. (fp) i motion A429 (yrk. 8) har förutsättningarna förregionalpolitiken ändrats drastiskt i och med EU-medlemskap. Enparlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgift att se över hela regional-politiken.Motion A44 (yrk. 1) av () kräver en utredning om hur stats-bidragen till kommuner och landsting skall fördelas.Storstadsfrågor, StockholmsfrågorSören Lekberg m.fl. (s) poängterar i motion A48 att det är viktigt för helaSverige att kan utnyttja de fördelar som regionens stor-lek, befolkningssammansättning och geografiska läge ger.Kristina m.fl. (s) pekar i motion A446 (yrk. 1) på en rad uttryckför segregationen och dess utveckling i Stockholm.Fredrik m.fl. (m) pläderar i motion A458 (yrk. 1) för en politik somlåter växa. bör vara den naturligaknutpunkten i en framväxande stark Östersjöregion.Återföring av resurser till regionerFlera motioner, däribland tre partimotioner, tar upp frågan om återförande avvinster från vattenkraftsproduktion till de regioner där kraften utvunnits. Detär i motion A21 (yrk. 38), i motion A47 (yrk.35), i motion A54 (yrk. 25) samt () imotion A401 som för fram krav med denna innebörd.Miljöpartiet anser i motion A54 (yrk. 5) att en ökad anknytningav fastighetsskatten bör utredas.Kristdemokraternas kommittémotion A22 (yrk. 15) förespråkar att fastig-hetsskatten, som skall belasta vattenkraftsstationer, växlas över till enkommunal fastighetsavgift.Bengt () anser i motion A45 (yrk. 1 och 2) att det bör utredas om eninvesteringsfond kan tillskapas genom att man tar ut produktionsskatt påvattenkraftsanläggningar i . Vidare bör bygdeavgifterna ses överoch höjas.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet har i sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet tagit upp visfrågor rörande mål och riktlinjer för regionalpolitiken. Utskottet begränsarsig därvid till frågor som har samband med näringsutskottets beredningsom-råde, dvs. främst närings- och energifrågor. yttrar sig vidareöver motionsyrkanden om förenkling av regler för företagande.Näringsutskottet instämmer i regeringens förslag om övergripande regio-nalpolitiska mål respektive mål för den regionala näringspolitiken. Utskottetser positivt på de utredningsinitiativ som presenteras i propositionen och somavser regionalpolitikens hittillsvarande effekter på den regionala utveckling-en och de framtida förutsättningarna för regional balans liksom på den plane-rade utredningen om glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklings-möjligheter.I sitt yttrande anser näringsutskottet att den regionala näringspolitikenmåste integreras såväl med den ekonomiska politiken som med andra politik-områden. De allmänna förutsättningarna för företagande är goda. Låg infla-tion, låg ränta och en stabil valuta gynnar investeringar och bidrar till attstärka företagens konkurrenskraft i hela landet. Frågan om bättre och enklareregler för småföretag är av utomordentligt stor vikt när det gäller möjlighe-terna att skapa goda tillväxtförutsättningar.När det gäller motionsyrkanden om vårdsektorn och s.k. hushållsnäratjänster pekar näringsutskottet i sitt yttrande på att ett antal utredningar ocinsatser äger rum inom dessa områden. Utskottet hänvisar till sin redovisningav pågående aktiviteter i betänkande 1997/98:NU10. I fråga om motionsyr-kandet om att avbryta den planerade avvecklingen av kärnkraften hänvisarnäringsutskottet till sitt betänkande 1997/98:NU5.När det gäller statliga företag anser näringsutskottet att staten har en bety-delsefull roll som ägare av företag såväl inom basindustrierna som i andrabranscher. Ett statligt ägande är enligt utskottet motiverat av bl.a. sysselsätnings- och regionalpolitiska skäl samt som en motvikt mot det privata nä-ringslivet. kommer utskottet att behandla nya riktlinjer förTelia AB:s verksamhet (prop. 1997/98:121) och revisorers för-slag om statens roll som ägare av bolag (förs. 1997/98:RR9).Utan att gå in i detalj på samtliga spörsmål som behandlas i motionernakonstaterar näringsutskottet i nu berörd del av sitt yttrande att många kravligger i linje med pågående utveckling. Utskottet tillstyrker propositionen ibehandlad del och avstyrker motionerna A20 (m), A21 (c), A33 (fp), A47(v), A54 (mp), A22 (kd), A32 (fp, m, c, kd), A19 (m) och A58 (fp) i berördadelar.När det gäller mål och riktlinjer tillstyrker , och företrädare i en gemensam avvikande mening aktuellaförslag i , och parti- ochkommittémotioner samt i motion A19 (m). representant till-styrker i en avvikande mening berörda delar i partimotion. I enavvikande mening av företrädare tillstyrks motsvarande delarav partimotion. representant i näringsutskottettillstyrker i en avvikande mening berörda förslag i partimotion.Vad beträffar regelförenkling har näringsutskottet i betänkande1997/98:NU10 behandlat motioner om avreglering inom företagsområdetoch därvid utförligt redovisat frågan liksom pågående utveckling. Utskottethänvisar till det aktuella betänkandet där uppgifter redovisas om bl.a. Småfö-retagsdelegationens arbete.Det är enligt näringsutskottet väsentligt att företagen har stabila spelreglerför att kunna planera framtida verksamhet och investeringar. Saneringen avstatsfinanserna har skapat förutsättningar för låga räntor och låg inflation.Utskottet redovisar vissa uppgifter om av- och omregleringar under senare årliksom pågående utredningsarbete rörande konkurrensregler och småföretag.Småföretagsdelegationens arbete bereds av regeringen vilketvälkomnas av näringsutskottet. De små företagens förutsättningar att hållasig informerade om regelverk på många olika områden måste enligt utskottetbeaktas. avstyrker motionerna A21 (c), A33 (fp) och A22(kd) i berörda delar samt motion A32 (fp, m, c, kd).Såvitt avser regelförenkling tillstyrker , Kristdemokraternasoch företrädare i en gemensam avvikande mening motsvarandeförslag i , och parti- respektivekommittémotioner samt i motion A32 (fp, m, c, kd), som företrä-darna anser att det behandlade förslaget i partimotion i detväsentliga kan anses tillgodosett. I en gemensam avvikande mening avstyr-ker och representanter berörda förslag ur Cen-terpartiets, och parti- och kommittémotionersamt i motion A32 (fp, m, c, kd). representant tillstyrker i enavvikande mening berörd del av partimotion samt motion A32(fp, m, c, kd).Utskottets ställningstagandeFaktorer som påverkar regionalpolitiken och den regionala näringspolitikenInnan utskottet behandlar regeringens förslag till övergripande regionalpoli-tiska mål och de motioner som har beröring med denna fråga vill utskottetkommentera de olika faktorer som kan påverka förutsättningarna för regio-nalpolitiken och den regionala näringspolitiken.När det gäller den internationaliserade ekonomins påverkan av möjlighe-terna att bedriva regionalpolitik och näringslivets organisation och lokalise-ring drar utskottet inte några andra slutsatser än de regeringen redogjort för.Däremot vill utskottet i fråga om den regionala utvecklingen beröra deproblem som den nuvarande befolkningsutvecklingen innebär. Utskottet vill idetta sammanhang hänvisa till en publicerat skrift, Från Glesbygdtill Storstad? En kunskapsöversikt om flyttströmmar. Skriften är initierad avSvenska Kommunförbundet.Som framgår av propositionen har det skett förändringar imönstret på flyttströmmarna. skedde en stor nettoinflytt-ning till storstadslänen och en stor nettoutflyttning från skogslänen. De övri-ga länens nettoinflyttning var i stort sett obefintlig. Orsaken till dessa flytningsströmmar var huvudsakligen omstruktureringar inom jord- och skogs-bruk samt en ökad efterfrågan på arbetskraft inom industri- och tjänstesek-torn i de större städerna.Under 1970-talet uppstod en stor nettoutflyttning från storstadslänen. Den-na utflyttning brukar i dagligt tal kallas "den gröna vågen". Utflyttningenfrån storstadslänen var egentligen inte någon "reell" utflyttning från storstä-derna till glesbygden. Nettoflyttningen berodde i stället på att minskningenav inflyttningen gick snabbare än minskningen av utflyttningen. Utflyttning-en från storstäderna skedde i stor utsträckning till storstädernas kranskom-muner. De övriga länen hade under detta årtionde en positiv nettoinflyttning.Under 1980-talet vände flyttningsströmmarna. Detta innebar att stor-stadslänen fick en positiv nettoinflyttning och övriga län en präglades, som framgår av propositionen, av en förhål-landevis balanserad befolkningsutveckling även i de regionalpolitiskt priori-terade delarna av landet. Denna utveckling förklaras i stor utsträckning av enbetydande nettoinvandring av personer med flyktingbakgrund och/eller s.k.anhöriganknytning. En stor del av dessa invandrare har senare flyttat tillstorstadslänen.Under de senaste åren har som nämnts denna typ av nettoinvandring till deregionalpolitiskt prioriterade områdena praktiskt taget upphört, samtidigtsom utflyttningen av svenska medborgare har ökat. Tillsammans med sjun-kande födelsetal är detta förhållande en av de viktigaste orsakerna till dettrendbrott som skett mot en väsentligt mer ogynnsam befolkningsutvecklingunder perioden. svarade de svenska medborgarnaför endast omkring en femtedel av skogslänens flyttningsunderskott.Invandrares stora rörlighet har flera orsaker. En viktig förklaring är ålders-sammansättningen i invandrargruppen. De flyttintensiva åldrarna äröverrepresenterade. En annan viktig förklaring är att en person som en gångflyttat från sin uppväxtplats är mer benägen att återigen flytta än en personsom aldrig har brutit upp. En tredje förklaring kan vara den bristande förank-ringen på arbetsmarknaden. Arbetet fungerar i de sistnämnda fallen inte somnågon återhållande eller styrande faktor. En annan tänkbar förklaring kanvara den politiskt beslutade förändrades mönstret. Andelen svenska medborgaresom flyttade från skogslänen ökade och kom, som påpekas i propositionen,att utgöra omkring två tredjedelar av flyttningsunderskottet. Omflyttningenhar varit mycket stor . flyttade 195 000personer över länsgränserna. Åldersprofilen hos de personer som flyttar harförändrats väsentligt. Vid en jämförelse med är flyttningsintensitetenhos personer i åldrarna mycket högre , medan den minskat blandpersoner och deras medföljande barn. Både kvinnor och mänflyttar i störst utsträckning i åldrarna 20-22 år.Ökningen beror i huvudsak på att människor flyttar för att studera. Dekommuner som har fått ett flyttningsöverskott är framför allt de som ligger ide tre storstadsområdena eller är universitets- och högskoleorter. Ändringar ifolkbokföringslagen , som innebar att det är möj-ligt att som ensamstående student vara folkbokförd i föräldrahemmet trots flyttat hemifrån, kan ha bidragit till den ökning som skett vid studieor-terna. Vilken betydelse detta har haft för statistiken över flyttningsströmmar-na är svårt att säga, men troligen är det en bidragande orsak till det registrerade flyttningsöverskottet på universitets- och högskoleorter.Enligt den förutnämnda skriften är det inte tillräckligt att det finns en hög-skola på orten för att ungdomarna skall stanna. Från vissa högskoleorterflyttar fler ungdomar än vad högskolan drar till sig. Exempel på sådana orterär , , , och . För att denyutexaminerade skall stanna kvar krävs att det finns forskarutbildning ellerkunskapsinriktade företag som suger upp denna grupp. Det är därför enligtutskottets mening viktigt med ett väl fungerande samspel mellan universitetoch högskolor å ena sidan och näringsliv å den andra.Den nu beskrivna utvecklingen visar enligt utskottet på ett framtida pro-blem. Genom att ungdomarna flyttar från skogslänen kommer befolknings-strukturen att förändras. I och med att det är fler kvinnor än män som flyttarblir även könsfördelningen i de barnafödande åldrarna sned. I de drabbadekommunerna blir resultatet en minskning av personer i de familjebildandeåldrarna.Om mönstret upprepas kan den nuvarande utflytt-ningen följas av en återflyttning. I vilken omfattning framtidens högsko-lestudenter kommer att återvända till sin hembygd efter avklarade studier ärdock mycket osäkert. Av studier där denna fråga undersökts framgår attmånga är beredda att flytta tillbaka om de kan få ett i förhållande till sinutbildning adekvat arbete. Slutsatsen av detta är att regionalpolitiken måsteutformas så att dessa personer kan finna arbeten på den ursprungliga hemor-ten.Utskottet vill påpeka att det även i de övriga länderna i finns lik-artade problem med utflyttningar från glesbygd till storstad.Utskottet övergår nu till att behandla regeringens förslag till övergripandemål för regionalpolitiken samt motioner rörande förutsättningar och mål förregionalpolitiken.Övergripande synpunkterRegeringens proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och väl-färd innehåller enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning en värdefullbeskrivning av förändrade villkor, hot och möjligheter som påverkar förut-sättningarna för regional utjämning och utveckling i under de kom-mande åren. Utifrån den analys som propositionen gör av villkoren för nä-ringslivet och konkurrensförhållanden blir slutsatsen att politiken för regio-nal utjämning och utveckling måste decentraliseras ytterligare. Regionernamåste enligt utskottets uppfattning få ökat inflytande över prioriteringar ochmedelsanvändning. En förstärkning av regionalpolitiken bör ske främst ge-nom ökad tonvikt på den stora regionalpolitiken och genom utveckling avden regionala näringspolitiken.Förslagen i propositionen bygger enligt utskottets uppfattning på ett gedi-get kunskapsunderlag. Utöver det utredningsarbete som har gjorts inomRegeringskansliet har ett omfattande analysarbete utförts av ,(SOU 1997:13), , , Statskontoret samt av Utredningen om konkurrensneutralt transport-bidrag (SOU 1997:94).I parti- och kommittémotioner kritiseras propositionens förslag på en långrad punkter. Det förefaller dock som om dessa motionärer endast i mycketbegränsad utsträckning har upptäckt den betydande kunskapsbank som detnyss nämnda utredningsmaterialet utgör.När det gäller och kan förslagen till åtgärder förregional utjämning framför allt sägas bestå av krav på omfattande nedskär-ningar av anslagen för detta ändamål, något som dock inte uttryckligenframgår av motionerna A20 och A33. Där pläderas i stället i allmänna orda-lag för förbättrat företagsklimat och i fall också för lokal mobilsering. Utskottet vill erinra om att i samband med budgetbehand-lingen för innevarande budgetår krävde nedskärningar av anslagen inomutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling med 1 miljard kronoreller av regeringens anslagsförslag. nedskärningsför-slag uppgick till eller av det föreslagnaanslaget (prop. 1997/98:1, utgiftsområde 19, bet. AU2, rskr. Om interiksdagen hade avvisat dessa motionsförslag skulle de ha tvingat fram enkraftigt sänkt ambitionsnivå när det gäller att underlätta utvecklingen i nä-ringslivet i regionalpolitiskt prioriterade områden.Enligt utskottets uppfattning bör , tvärtemot vad som skulle blifallet om man genomförde och politik, fortsätta atteftersträva likvärdiga levnadsvillkor i alla delar av landet. Den svenska poli-tiken för regional utjämning och utveckling låter sig mycket väl förenas medåtgärder för att underlätta företagandets villkor och att ta till vara medbor-garnas engagemang på lokal nivå. Utskottet återkommer senare i betänkandettill dessa frågor.Regionalpolitisk utredningRegeringen aviserar i propositionen i relativt allmänna ordalag att analyseroch utredningsarbete skall göras på flera områden. Bl.a. skall enligt proposi-tionen en närmare analys ske av regionalpolitikens hittillsvarande effekter påframför allt den regionala utvecklingen men även den ekonomiska tillväxten.Likaså skall de framtida förutsättningarna att upprätthålla regional balans iSverige analyseras och glesbygdens och landsbygdens framtida utvecklings-möjligheter utredas. I vilka former detta analys- respektive utredningsarbeteär tänkt att bedrivas framgår inte av propositionen.De långsiktiga regionalpolitiska problemen är som framgått ovan oföränd-rade. har en betydande befolkningsminskning ägt rum i deregionalpolitiskt prioriterade regionerna. För att vända utvecklingen krävs enkraftsamling. I en utredning med parlamentariskt inflytande bör bl.a. effek-terna av dagens regionalpolitik studeras. En strategi för regional balans börvidare utarbetas.