bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — Utskottet vill härvid framhålla att det nuvarande enligt rättspraxis anses bestå av bl.a. ett datoriseratcentralregister och de akter registret ger upplysning om. Detta innebär att allpersonuppgiftshantering hos för att underlätta spaning i syfteatt förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet eller bekämpa terrorism ochför att utgöra underlag för registerkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627) ingår i registret. Absolut sekretess gäller således för närvarandeför samtliga dessa personuppgifter. Regeringens förslag till reglering av innebär att detta avgränsas till att endast innehålla uppgifter ompersoner som registrerats på vissa bestämda grunder. Enligt regeringen börregistret utgöra ingången till de akter som hanteras hos ochsom således inte längre skall ingå i registret. Att ett omvänt skaderekvisit nuföreslås gälla i Säkerhetspolisens underrättelseverksamhet kommer därför ipraktiken att innebära en lättnad i sekretessen i förhållande till vad somgäller . Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Motion 1997/98:Ju44yrkande 3 avstyrks därför i denna del.Regeringen framhåller vidare att den absoluta sekretessen som för närvarandegäller för uppgifter i polisregister indirekt har stor betydelse även för denöppna polisens underrättelseverksamhet. Regeringen anser det därför motiveratatt införa ett omvänt skaderekvisit också till skydd för denna verksamhet.Uppgifter som i övrigt förekommer i polisens brottsförebyggande ochbrottsbeivrande verksamhet, t.ex. i förundersökning i brottmål, skall enligtförslaget således även fortsättningsvis gälla med ett rakt skaderekvisit.Utskottet, som konstaterar att den öppna polisens underrättelseverksamhetföreslås avgränsas genom en definition i polisdatalagen, har inget att invändamot en sådan ordning och tillstyrker förslaget. Motion 1997/98:Ju44 yrkande 3avstyrks därför också i denna del.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag att sekretessen till skyddför den enskildes personliga och ekonomiska förhållanden skärps och skall gällamed ett omvänt skaderekvisit i det allmännas brottsförebyggande ochbrottsbeivrande verksamhet. Samma sekretesskydd kommer således att gällaoavsett om uppgiften finns i ett polisregister eller är representerad på annatsätt. Vad som begärs i motion 1997/98:Ju49 yrkande 2 är därför tillgodosett.Motionen avstyrks.Därutöver konstaterar utskottet att regeringens förslag att avskaffa denabsoluta sekretessen, utom såvitt avser belastningsregistret, innebär attreglerna i 14 kap. sekretesslagen blir tillämpliga. Detta innebär bl.a. att denenskilde själv får rätt att ta del av de uppgifter som finns registrerade omhonom eller henne om det står klart att det kan ske utan fara för utredningenoch om det inte finns någon annan sekretessgrund. I fråga om uppgifter ibelastningsregistret föreslår regeringen att den enskilde alltid skall ha rättatt få ut de uppgifter som finns registrerade om honom eller henne. Utskottetfinner att regeringen härvid har gjort en lämplig avvägning mellanskyddsintressen och den enskildes behov av insyn rörande vilka uppgifter omhonom eller henne som förekommer i polisens verksamhet. Med det anfördaavstyrker utskottet vad som föreslås i motion 1997/98:Ju49 yrkande 3.Belastningsregistrets innehållPropositionenRegeringen föreslår att alla påföljder för brott skall registreras ibelastningsregistret. Integritetsaspekten tillgodoses genom begränsningar iutlämnandet. Uppgifter om brott som endast föranlett penningböter skall enligtförslaget bara lämnas ut till de myndigheter som behöver dessa uppgifter, t.ex.för att pröva frågan om körkort.Därutöver föreslår regeringen att belastningsregistret skall innehållauppgifter om den som meddelats åtalsunderlåtelse.Enligt förslaget skall belastningsregistret i övrigt innehålla uppgifter omden som har ålagts förvandlingsstraff för böter, den som med tillämpning av 30kap. 6 § har förklarats fri från påföljd, den som skall utvisaseller utlämnas enligt någon av utlänningslagarna samt den som har meddelatsbesöksförbud.Regeringen föreslår också att vissa uppgifter om den som är dömd i utlandetskall registreras.När det gäller övriga uppgifter som skall registreras anför regeringen i skälenför sitt förslag att en av utgångspunkterna för lagstiftningsärendet är attdubbelregistrering bör undvikas. Dubbelregistrering innebär dels en ökadspridning av uppgifterna, dels ökade kostnader för registrering. Mot dennabakgrund anser regeringen inte att det finns någon anledning att, utöver denregistrering som förs av () inäringsförbudsregistret, registrera uppgifter om näringsförbud. Regeringenpåpekar att näringsförbudsregistret förs för ett annat ändamål änbelastningsregistret. Registret är dessutom offentligt. Förutsättningarna fören överföring av registreringen av näringsförbud till belastningsregistret ärinte belysta i lagstiftningsärendet. Regeringen finner därför inte skäl att nuföreslå någon ändring avseende registrering av näringsförbud.MotionenI motion 1997/98:Ju48 av och ( båda mp) anförsatt även uppgifter om meddelade näringsförbud skall antecknas ibelastningsregistret. Enligt motionärerna bör uppgifter om näringsförbudrapporteras till belastningsregistret och hämtas därifrån av PRV för att läggasi det offentliga registret och i övrigt hanteras av PRV (yrkande 4).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag rörande vilka uppgifter som skallföras in i belastningsregistret. När det gäller vad som föreslås i motion1997/98:Ju48 yrkande 4 om att också uppgift om näringsförbud skall föras in iregistret delar utskottet regeringens bedömning att någon dubbelregistreringinte bör komma i fråga. Utskottet konstaterar vidare, liksom regeringen, attförutsättningarna för en överföring av registreringen av näringsförbud frånnäringsförbudsregistret till belastningsregistret inte är belysta ilagstiftningsärendet. bör därför enligt utskottets mening inte nuvidta någon åtgärd med anledning av motionen.Misstankeregistrets innehållPropositionenRegeringen föreslår att misstankeregistret skall innehålla uppgifter om den somhar fyllt och som är skäligen misstänkt antingen för något brott motbrottsbalken eller för något annat brott för vilket svårare straff än böter ärföreskrivet. Enligt förslaget skall uppgifter också föras in om den som ärskäligen misstänkt för ett motsvarande brott utomlands, om frågan om lagföringför brottet skall avgöras i . Registret föreslås också innehållauppgifter om den mot vilken det har inletts talan om förvandling av böter ochom den som begärts utlämnad för brott.I skälen för sitt förslag anför regeringen att den delar Registerutredningensbedömning att, såvitt gäller brott begångna i , brott enligtbrottsbalken alltid skall registreras och att andra brott för vilka svårarestraff än böter är föreskrivet skall registreras. Detta innebär enligtregeringen en viss förenkling i förhållande till gällande rätt. Vidare börregeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få föreskriva attregistreringen skall begränsas. I en förordning i anslutning till lagen kan dåundantag göras för de mer bagatellartade brott som inte bör registreras.Regeringen konstaterar därutöver att det enligt 3 § polislagen (1984:387)allmänt sett åligger polisen att fortlöpande samarbeta med myndigheterna inomsocialtjänsten och underrätta dessa om förhållanden som bör föranledanågon åtgärd av dem. skall alltså underrättas om enpolisutredning rörande ett barn. Den brottslighet som ett enskilt barnmisstänks för kommer enligt regeringen därför som regel att registreras ibarnets akt hos . Med anledning härav anser regeringen att det ärtveksamt om det finns något behov av att registrera minderåriga. Mot dettatalar enligt regeringen också hänsynen till den unges integritet. Regeringenanser således att det inte finns tillräckligt starka skäl för att motivera attbarn som inte är straffmyndiga registreras på samma sätt som vuxna. Någonregistrering av ungdomar bör därför inte ske.MotionenI motion 1997/98:Ju46 av m.fl. (m) anförs att det är av storbetydelse inte minst för närpolisens kartläggning av brott och brottsbekämpningi stort att även brott som begås av minderåriga lagöverträdare kan omfattas avpolisens misstankeregister. Möjligheten till en registrering skulle ge polisenoch andra rättsvårdande myndigheter en betydligt klarare bild av den gripne ochden situation han befinner sig i. Enligt motionärerna skulle en registreringvidare möjliggöra en mer rättvisande statistik över brott som begås av barnunder . Motionärerna föreslår därför att hos regeringen begärförslag till en sådan ändring som möjliggör registrering av personer under 15år som skäligen kan misstänkas för brott i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 1).Utskottets bedömningNär det gäller i vad mån uppgifter rörande barn som misstänks för brott skallregistreras i det föreslagna misstankeregistret föreslår regeringen attuppgifter om minderåriga barn inte skall föras in i registret. Härvidframhåller regeringen att skall underrättas i de fall enpolisutredning har inletts angående ett barn. Regeringen anser att det därförär tveksamt om det finns något behov av att registrera minderåriga. Mot enregistrering talar enligt regeringen också hänsynen till barnets integritet.Utskottet delar denna bedömning och tillstyrker regeringens förslag att endastregistrering av barn som har fyllt skall komma i fråga. Vad som föreslåsi motion 1997/98:Ju46 yrkande 1 om att registrering skall kunna ske även avbarn avstyrks därmed. Utskottet tillstyrker även i övrigtregeringens förslag när det gäller vilka uppgifter som skall föras in iregistret.Utlämnande av uppgifter ur belastningsregistret och misstankeregistretPropositionenBelastningsregistretRegeringen föreslår att det i belastningsregistret anges till vilka myndigheteri ett utlämnande av personuppgifter i registret på begäran skall ske.Enligt förslaget skall en behovs- och proportionalitetsprincip införas sominnebär att en myndighet som begär uppgifter ur registret noga skall prövabehovet av information.Därutöver föreslår regeringen att den registrerade alltid skall ha rätt attfå ut de uppgifter som finns registrerade om honom eller henne. Förslagetinnebär vidare att regeringen bemyndigas att föreskriva möjlighet tillbegränsningar av ett registerutdrag som en enskild behöver för ett särskiltändamål.Enligt regeringens förslag skall ett utlämnande även kunna ske till en annanenskild i den utsträckning som regeringen föreskriver, om det behövs för attpröva fråga om en anställning eller ett uppdrag i en verksamhet som avser vårdeller som är av betydelse för att förebygga eller beivra brott. Uppgifter om enenskild skall även kunna lämnas till en annan enskild, om denne styrker atthans eller hennes rätt är beroende av en uppgift ur registret och regeringenmedger att uppgiften lämnas ut.När det gäller utlämnande av uppgifter till utlandet föreslår regeringen attuppgifter skall få lämnas till utländska myndigheter huvudsakligen i sammautsträckning som för närvarande.Regeringen föreslår därutöver att uppgifter som är nödvändiga för attframställa rättsstatistik skall lämnas till den myndighet som är ansvarig föratt framställa denna. Några särskilda regler om utlämnande av uppgifter förhistoriska och vetenskapliga ändamål behövs enligt regeringen inte.När det gäller frågan om utlämnande av uppgifter till utlandet anför regeringeni skälen för sitt förslag att de senaste årens internationalisering medför attdet ställs större krav på ett mer omfattande polisiärt samarbete. Europol- ochSchengenkonventionerna medför att samarbetet mellan olika länders polisväsendekommer att få ökad betydelse.Regeringen konstaterar att har föreslagit att det i dennya lagen införs bestämmelser som i huvudsak motsvarar de nuvarande. Förslagetinnebär att ett utdrag ur eller en upplysning om innehållet i polisregistretskall lämnas till domstol eller polis- eller åklagarmyndighet i ,, eller om det begärs för utredning i brottmål. Detta äringen ändring i förhållande till gällande rätt. Vidare har utredningenföreslagit att uppgifter på begäran skall få lämnas till eller tilldomstol eller polis- eller åklagarmyndighet som är ansluten till dennaorganisation om det behövs för att myndigheten eller organisationen skall kunnaförebygga, upptäcka, utreda eller beivra brott eller för ett utlänningsärende.För närvarande får uppgifter i motsvarande situation endast lämnas ut om detbehövs för utredning av brott. I förhållande till gällande rätt innebärförslaget att även uppgifter av betydelse för underrättelseverksamhet fårlämnas ut. Enligt förslaget får vidare uppgifter lämnas till en utländskmyndighet eller en mellanfolklig organisation, om utlämnandet följer av eninternationell överenskommelse som efter godkännande hartillträtt. Det motsvarar vad som gäller efter denändring som gjordes i samband med att godkände tillträdetill Europol.Regeringen delar utredningens bedömning att det i lagen ombelastningsregister bör införas bestämmelser om utlämnande av uppgifter tillutlandet som i huvudsak motsvarar de nuvarande.MisstankeregistretRegeringen föreslår att det i lagen införs bestämmelser om att de myndigheterför vars räkning registret förs oavsett sekretess skall ha rätt till uppgifterur registret. Enligt förslaget skall vidare uppgifter ur registret i vissutsträckning kunna lämnas till myndigheter och organisationer utomlands.Behovs- och proportionalitetsprincipen skall enligt regeringen gälla när enmyndighet begär uppgifter ur registret.I skälen för sitt förslag anför regeringen bl.a. att även om den absolutasekretessen avskaffas behövs det vissa bestämmelser om att uppgifter oavsettsekretess får lämnas ut. Det gäller uppgifter till annan enskild än denregistrerade, uppgifter till utlandet och uppgifter för att framställarättsstatistik. Dessa bestämmelser bör enligt regeringen motsvara vad som förnärvarande gäller om utlämnande av uppgifter enligt polis- ochkriminalregisterlagstiftningen. Det innebär att det i detta avseende behövsmotsvarande bestämmelser som beträffande belastningsregistret. Regeringen anföratt, till skillnad från vad som föreslås gälla enligt lagen ombelastningsregister, uppgifter från misstankeregister dock inte bör få lämnastill utländsk domstol.MotionenI motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs att Vänsterpartietmotsätter sig att det införs bestämmelser i lagen om belastningsregister och ilagen om misstankeregister om att uppgifter ur registren får lämnas till enutländsk myndighet eller mellanfolklig organisation, om utlämnandet följer aven internationell överenskommelse som efter godkännandebiträtt. Enligt motionärerna är skyddet för den enskildes integritet i sambandmed utbyte av registeruppgifter m.m. undermåligt. Europol är inte bundet avEuroparådets konvention om dataskydd, utan det sägs bara att Europol skall tahänsyn till konventionen. Vidare anför motionärerna att det iEuropolkonventionen saknas garantier för nivån på dataskyddet i tredje land somtar emot uppgifter från Europol. Den myndighet inom Europol som skall hatillsyn över att lagring, behandling och användning av personuppgifter intestrider mot konventionen eller mot enskildas rätt saknar enligt motionärerna ihuvudsak maktbefogenheter. Motionärerna påpekar därutöver att datasäkerheteninte heller synes vara betryggande inom Schengen Information System.Motionärerna hemställer därför att förslaget till 11 § lagen ombelastningsregister avslås (yrkande 4). Detsamma hemställs beträffande 9 §lagen om misstankeregister (yrkande 5).Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandling av proposition 1996/97:164 Europol antogriksdagen regeringens förslag om ett tillägg i polisregisterlagen (1965:94) sommedförde att uppgifter ur polisregister skall kunna lämnas ut till en utländskmyndighet eller en mellanfolklig organisation om detta följer av eninternationell överenskommelse som efter godkännande hartillträtt (bet. 1997/98:JuU2, rskr. 1997/98:22). Vid sin behandling avpropositionen konstaterade justitieutskottet att svensk polis genom denföreslagna lagändringen skulle kunna komma att till Europol lämna ut ävensärskilt känsliga personuppgifter. I en motion som avlämnats med anledning avpropositionen hade motionärerna motsatt sig att uppgifter om t.ex. etnisktursprung, religion eller politisk åskådning skulle kunna lämnas ut.Justitieutskottet konstaterade härvid att uppgifter av aktuellt slag fickförekomma i Europols analysregister endast under förutsättning att de varstrikt nödvändiga för en pågående analys och att de kompletterade andrauppgifter i registret. Vidare var det inte tillåtet att söka efter enpersonkategori endast med hjälp av särskilt känsliga uppgifter. Utskottetkonstaterade vidare att regleringen av användandet av de aktuella uppgifternastämde överens med Europarådsrekommendation om skydd för enskildaspersonuppgifter i polisregister. Enligt justitieutskottets mening fanns det ivissa fall ett behov av att registrera och bearbeta även särskiltintegritetskänsliga personuppgifter. Förutsättningarna för att få registrerasådana uppgifter var mycket restriktiva. Utskottet delade regeringens bedömningatt det inte fanns anledning att befara att sådan registrering kommer att ske ien omfattning som inte är önskvärd. Utskottet ansåg att någon begränsning iuppgiftsskyldigheten motsvarande den som hade föreslagits i motionen inte varönskvärd. Motionen avstyrktes därför.Utskottets bedömningSom redovisats i det föregående har beslutat om en ändring iden nu gällande polisregisterlagen som innebär att uppgifter ur polisregisterskall kunna lämnas ut till en utländsk myndighet eller en mellanfolkligorganisation om detta följer av en internationell överenskommelse som Sverigeefter godkännande har tillträtt. Som framgått har i sammalagstiftningsärende beslutat att godkänna Europolkonventionen. Härvid kannämnas att justitieutskottet vid sin behandling av propositionen konstateradeatt Europolkonventionen innehåller en rad regler som tar sikte på enskildasintegritetsskydd, skydd för känsliga personuppgifter, ansvar för registrering,kontroll samt regler om användning av data och om sekretess. Justitieutskottetkonstaterade också att vad angår skyddsnivån för datalagrade uppgifter, ochäven icke ADB-baserade uppgifter i registren, gäller att Europarådetskonvention om skydd för enskilda vid automatisk databehandling avpersonuppgifter samt Europarådsrekommendation om användningen avpersonuppgifter inom polissektorn skall iakttas också för Europolsdataregister. Innan något utbyte av personuppgifter mellan Europol ochmedlemsländerna kan ske måste enligt konventionen även medlemsländerna ha ennivå på sitt integritetsskydd som minst motsvarar de nämndaEuroparådsdokumenten. fann därmed att motionsyrkanden omavslag på propositionen skulle avstyrkas. kan såledeskonstatera att har tagit ställning till samma typ av farhågorsom framförs i motion 1997/98:Ju44 yrkandena 4 och 5 och har funnit attEuropolkonventionen skall godkännas. Utskottet kan vidare konstatera attriksdagen har beslutat att godkänna att ansluter sig tillSchengensamarbetet (prop. 1997/98:42, bet. 1997/98:JuU15, prot. 1997/98:91).Mot denna bakgrund saknas enligt utskottets mening anledning att, såsom begärsi motionen, avstyrka regeringens förslag om att en bestämmelse om utlämnande avuppgifter till utlandet förs in i lagen om belastningsregister och i lagen ommisstankeregister. Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag omutlämnande av uppgifter ur nämnda register.Allmänna bestämmelser i polisdatalagenPropositionenRegeringen föreslår att polisregisterlagen (1965:94) ersätts med en ny lag,polisdatalagen. Den nya lagen skall bygga på den föreslagna personuppgiftslagenoch endast innehålla de särbestämmelser som är nödvändiga för polisensverksamhet.Enligt förslaget skall polisdatalagen innehålla en särreglering i förhållandetill personuppgiftslagen beträffande behandling av uppgifter om etnisktursprung, politiska eller religiösa åsikter m.m. samt av uppgifter avunderrättelsekaraktär och kvarstående brottsmisstankar.Den föreslagna bestämmelsen om behandling av känsliga personuppgifter innebäratt uppgifter om en person inte får behandlas enbart på grund av vad som ärkänt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösaeller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexuellaläggning. Om uppgifter om en person behandlas på annan grund föreslåsuppgifterna få kompletteras med sådana uppgifter som nämnts, om det äroundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen.I skälen för sitt förslag anför regeringen att det av personuppgiftslagenframgår att det i princip skall vara förbjudet att behandla vissa känsligauppgifter; nämligen personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung,politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap ifackförening samt sådana personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv.Regeringen påpekar vidare att det av rekommendation omanvändningen av personuppgifter inom polisen anges att sådana känsligauppgifter om en person inte får föras in i polisregister om det inte äroundgängligen nödvändigt.Regeringen anför att polisen undantagsvis kan ha ett befogat intresse av atti en utredning eller i en särskild undersökning i underrättelseverksamhet kunnaanteckna sådana känsliga uppgifter som ovan avses. Om andra uppgifter gör attdet finns anledning att behandla uppgifter om en person bör polisen därförundantagsvis få behandla också sådana känsliga personuppgifter. I enlighet medEuroparådets rekommendation bör det dock enligt regeringen förutsättas attbehandlingen är oundgängligen nödvändig. Regeringen anser att den nya lagen börinnehålla en särskild bestämmelse om detta.I författningskommentaren anför regeringen vidare att det under en utredningom sexualbrott kan vara befogat att anteckna den misstänktes sexuella läggning.Det kan enligt regeringen också vara fallet i samband med en särskildundersökning i kriminalunderrättelseverksamhet rörande barnpornografibrott.MotionernaI motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) påpekas att den föreslagnabestämmelsen om behandling av känsliga personuppgifter exakt stämmer överensmed regleringen i Europolkonventionen. Motionärerna anför att denna regleringhar utsatts för förödande kritik från håll som värnar grundläggande mänskligarättigheter. har i en resolution motsatt sig att registreringskall få ske inom Europol på de angivna grunderna. vill vidareerinra om den pågående diskussionen om tidigare åsiktsregistrering från bl.a.Säkerhetspolisen. Motionärerna hemställer att därför avslår förslagettill 5 § polisdatalagen (yrkande 6).I motion 1997/98:Ju45 av () anförs att det är missvisandeatt använda begreppet ?sexuell läggning?. En uppgift om sexuell läggning sägerenligt motionären ingenting om vare sig sexuellt handlingsmönster ellereventuell benägenhet att begå sexualbrott. anser att termen?sexuell läggning? bör strykas ur det aktuella lagförslaget.I motion 1997/98:Ju49 av m.fl. (fp) anförs att ordet ?ras? bör tasbort från förslaget till 5 § polisdatalagen och bör ersättas med ?personligakännetecken? Enligt uppfattning finns inte någonvetenskaplig grund för detta ord. Användningen av ordet ras riskerar också attunderblåsa fördomar. Motionärerna anför vidare att uttrycket ?oundgängligennödvändigt? i paragrafen är oprecist och bör ges ett konkret innehåll. Enligtmotionärerna bör lagen kompletteras med ett förbud mot att ur register välja uten särskild kategori av personer, t.ex. ?kända homosexuella? Även uttrycket ?sexuell läggning? bör enligtmotionärerna utgå ur den föreslagna lagtexten. Enligt motionärerna går enavgörande skiljelinje mellan den sexuella läggningen som sådan och sexuellabeteenden och handlingsmönster som återfinns hos såväl hetero-, homo- sombisexuella personer.