bet · GL01UU18 · 1998-05-04 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande dels regeringens skrivelse 1997/98:73Nordiskt samarbete 1997, med huvudsaklig inriktning på verksamheten inom ramenför , dels Redogörelse till 1997/98:NR1Nordiska rådets svenska delegations berättelse angående verksamheten under1997. Utskottet behandlar även de motioner som väckts med anledning av dessasamt vissa motioner från allmänna motionstiden. Samtliga motioner avstyrkseller besvaras av utskottet. Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsenläggs till handlingarna. Till betänkandet är fogat en reservation och ettsärskilt yttrande. Motioner väckta med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:731997/98:U51 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kulturens viktiga roll i det nordiska samarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nordiskt samarbete när det gäller public service-television,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om audiovisuella tjänster och immateriella rättigheter i detmultilaterala investeringsavtalet (),4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sätta världsmedborgarskapet före EU/EES-medlemskapet.1997/98:U52 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nordiskt samarbeteinriktat på nationella minoriteter.1997/98:U53 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förstärkning av det nordiska samarbetet på energi- och miljöområdet.Motion väckt med anledning av redogörelse /98:NR11997/98:U62 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nominering av ledamöter i till ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om riksdagsutskottens roll i det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbete med parlamentariker från , och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av fortsatt reformering av Nordiska rådet.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /981997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det nordiska samarbetet och om förberedelserna inför det svenskaordförandeskapet i ,1997/98:U411 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöfrågorna i säkerhetsarbetet.1997/98:U701 av m.fl. (fp, c, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de fortsatta förberedelserna inför det svenska ordförandeskapet iNordiska ministerrådet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsinsatserna under ordförandeskapsperiod.1997/98:U702 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för att föra den nordiska debatten om välfärden vidare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finska språkets ställning i ,5. att hos regeringen begär att de förändringar görs som erfordrasför att nordiska länders public service-kanaler skall kunna ses i andranordiska länder,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stimulera engagemanget inom såväl Föreningen andra organisationer verksamma på folklig nivå,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verksamheten vid Arena - som är en väsentlig del av dennordiska informationen i - säkras. Regeringens skrivelse 1997/98:73För svensk del kom att till en betydande del präglas avförberedelserna för det ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbetet sominletts . Parallellt med att svenskaregeringsföreträdare aktivt deltog i samarbetet under det norskaordförandeskapet för att skapa kontinuitet mellan ordförandeskapen, bedrevs enomfattande intern process med inriktning på att lägga fram ett genomarbetat ochframåtsyftande svenskt program för 1998.Grundvalen för detta program och för verksamheten i stort ligger fast sedandet nordiska reformarbetet 1995. Regeringen redogjorde skrivelse(1996/97:149) för detta reformarbete.Nordiska stats- och utrikesministrar fortsatte under verksamhetsåret sinaktiva och återkommande samverkan, både i distinkt nordiska sammankomster och ianslutning till andra internationella möten.Under 1998 tas nya initiativ från svensk sida för att utveckla detutrikespolitiskt orienterade samarbetet. Ett möte mellan de nordiskautrikesdepartementens/-ministeriernas statssekreterare hölls på svensk inbjudani februari, med syfte att förstärka dialogen mellan länderna som grund föraktiv samverkan utåt där länderna finner en gemensam bas.Den utrikes- och säkerhetspolitiska debatten i regi fortsatteoch intensifierades under . arrangerade i sin konferens om säkerheten i och Nordensnärområden. Utrikes- och försvarsministrar m.fl. från nordiska och baltiskaländer medverkade.Vid session i lämnades, som brukligtsedan ungefär , en utrikespolitisk redogörelse av ordförandelandetsutrikesminister. Som ett nytt inslag, vilket ytterligare understryker detnordiska samarbetets internationalisering och breddning, lämnade den norskeförsvarsministern en redogörelse för nordiskt försvarsrelaterat samarbete, medde säkerhetspolitiska aspekter som tillhör försvarsministrarnas ansvars-område.Samarbetet inom NordenArbetet med att följa upp och slutföra reformarbete har fortsatt isyfte att förnya och rationalisera samarbetet. har fortsatt att verkaför att effektivisera den verksamhet som finansieras över budget. Efter överenskommelser i harbesparingar på sammanlagt gjorts på budgetramen underåren 1996-1998.Nordiska ministerrådets budget uppgick till 703 miljoner danskakronor. Budgetens viktigaste satsningsområde var kultur-, utbildnings- ochforskningssamarbetet, som svarade för nära hälften av utgifterna. Andra storasamarbetsområden inom budgetens ram var ekonomi- och näringsområdet,medborgarpolitik, miljö- och närområdessamarbetet.Samverkan med frivilligorganisationerna, där intar ensärställning, är ett viktigt inslag i det nordiska samarbetet. Ministerrådethar stöttat den verksamhet som bedrivs inom ramen för , vilken omfattar ett stort antal nordiska frivilliga organisationer.På det nationella planet har regeringen utvecklat kontakterna med FöreningenNorden, både genom samarbete i projektform och genom att, i enlighet medönskemål som uttalats i , lämna ett särskilt ekonomiskt bidrag förverksamheten vid föreningens informationsbutik Arena i och EuropaUtvecklingen av den europeiska integrationen var en av utgångspunkterna för detnordiska reformarbetet. Europafrågorna är som nämnts ett av huvudområdena fördet nordiska samarbetet och de har spelat en framträdande roll också underverksamhetsåret 1997.Inom EU är, på samma sätt som i , den fria rörligheten för personer ettav kärnområdena inom den inre marknaden. Avskaffandet av personkontrollen vidgränserna mellan medlemsstaterna har dock inte kunnat förverkligas, eftersommedlemsstaterna varit oeniga om huruvida den fria rörligheten enbart gäller EU-medborgare eller också tredjelandsmedborgare som lagligen vistas inom EU.För att påskynda avvecklingen av gränskontroller inom EU ingick några av EU-länderna 1985 det s.k. och antog 1990 en tillämpningskonventionsom innebar att personkontrollerna mellan de deltagande länderna avvecklas. Detoperativa samarbetet inleddes i mars 1995.I december 1996 anslöt sig , och tillSchengensamarbetet. och , som formellt inte kan bli medlemmar avSchengensamarbetet eftersom de inte är EU-länder, fick samarbetsavtalmed Schengen med samma materiella innehåll som anslutnings-avtalen. För att denordiska länderna skall kunna delta i det operativa samarbetet krävs, utöverratificering av dessa avtal, ett separat beslut om avskaffande avpersonkontroller vid de inre gränserna. Ett sådant beslut beräknas kunna fattasav under år 2000.Den fria rörligheten inom kommer, när systemet verkar fullt ut, inteenbart att gälla nordiska medborgare utan alla medborgare i Schengenländernaliksom tredjelandsmedborgare som lagligen vistas inom Schengen-området.Regeringens proposition (1997/98:42) om godkännande av anslutning tillSchengensamarbetet överlämnades till . Riksdagenbehandlade propositionen i betänkande 1997/98:JuU15och godkände därvid en svensk anslutning till Schengensamarbetet.Norden och dess närområdenUtvecklingen i närområde och de omvälvande förändringarna i länderna påandra sidan var en av utgångspunkterna för reformeringen av detnordiska samarbetet. Samarbetet med närområdet är ett av de prioriteradeområdena för det nordiska samarbetet, omfattande de tre baltiska länderna,nordvästra , och Arktis.Närområdesprogrammet genomförs i dialog med respektive samarbetspartner.Överläggningar på ministernivå äger rum efter behov. De nordiskasamarbetsministrarna träffade de baltiska samarbetsministrarna ochi . De nordiska statsministrarna hade i samband med session ett möte med sina kolleger från ,och Litauen.Huvudmålsättningen för programmet är att främja den demokratiska utvecklingenoch övergången till marknadsekonomi. Den översyn som gjordes avnärområdesprogrammet utmynnade i en koncentration av de nordiskainsatserna till områden där de ger ett mervärde och bidrar till en bättresamordning med andra insatser.Svenskt ordförandeskapUnder innehar alltså ordförandeskapet i det nordiskaregeringssamarbetet. Detta följer på det norska ordförandeskapet under år 1997och avlöses av isländskt ordförandeskap år 1999.Ordförandeskapet skall i princip innehas av samma land i alla samarbetsorgansamtidigt, och omfatta både det formaliserade samarbetet inom ram och det samarbete som äger rum utanför denna ram (t.ex.samarbetet inom utrikes-, försvars-, bistånds- och handelspolitiken).Vid öppnandet av session i i november 1997redogjorde statsministern för programmet för det förestående svenskaordförandeskapet i det nordiska regeringssamarbetet under 1998.Två breda initiativ skall prägla ordförandeskap. De nordiskaländerna bör samverka närmare för ökad sysselsättning liksom för att göraNorden och dess närområde till en ekologiskt hållbar region. Arbetet med dessatvå initiativ skall vara ömsesidigt förstärkande, få brett genomslag iregeringssamarbetet och bli en angelägenhet över sektorsgränser. Arbetet skallockså genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv.Ordförandeskapet avser också att föra vidare ett antal initiativsom tagit som ordförande . Dessa gäller bl.a. gemensammaåtgärder för barn och unga, särskilt inom områdena kultur, utbildning ochforskning samt genomförandet av ett nordiskt ministermöte kring IT-frågor.De frågor i övrigt där vidare vill bidra till att föra arbetet framåtunder 1998 är bl.a. följande:- Insatser för ökad språkförståelse inom genom aktiv uppföljning avrapporten Det umistelige med en ambition att utveckla formerna för ökat TV-samarbete, allt inom ramen för en fortsatt stark prioritering av kultur,utbildning och forskning över den nordiska budgeten.- Utarbetande av en handlingsplan för det nordiska kultursamarbetet.- Vidgad nordisk samverkan i närområdet för att bidra till att främjademokrati, stabilitet samt ekologisk, ekonomisk och social utveckling förhela den region som omfattar , , Barents och Arktis.- Förslag till ett nytt nordiskt program för forsknings- ochutvecklingssamarbete.- Fortsatt energipolitiskt samarbete för att säkra stabil tillgång till energisamtidigt som energisystemen tillmötesgår kravet på en bärkraftig utvecklingi hela och kring Östersjön.- Nordisk samverkan för att analysera och värdera välfärdssamhällets utvecklingmot bakgrund av den tvärsektoriella genomlysning som gjorts inom under 1996-1997.- Förbättra dialogen om den ekonomiska politiken, där en viktig aspekt är attvidmakthålla och säkra den konsolidering av de offentliga finanserna som ären förutsättning för en stabil ekonomisk utveckling.- En nordisk handlingsplan för konsumentpolitiken utarbetas, som kan geförutsättningar för bättre genomslag för nordiska ståndpunkter vidutformningen av EU:s konsumentpolitik.- Ökade insatser för förebyggande och bekämpande av brottslighet, särskiltorganiserad brottslighet inklusive mc-kriminalitet, ekonomisk brottslighetoch sexuellt utnyttjande av barn.- Stärkt samverkan med frivilligorganisationer för förverkligande av detberedningsarbete som pågår inom Nordiska ministerrådet.- Fortsatt målmedveten satsning på nordisk samverkan inom detförsvarsrelaterade området, bl.a. för att förverkliga försvarsministrarnashandlingsprogram för nordiskt försvarsmiljösamarbete.Nordiskt samarbete på sektorsnivåKultur och mediaTyngdpunkten i kultursamarbetet ligger på samarbetet inom . Samarbetetbygger på den värdegemenskap som finns mellan de nordiska länderna och sommanifesteras i den kulturella och språkliga gemenskapen.Satsningarna på kulturområdet innefattar områden som film- ochmediasamarbete, språksamarbete, konstnärligt samarbete, folkligtkultursamarbete, nordisk profilering i utlandet och Nordiska kulturfondensverksamhet.Nordiska kulturfonden har inom sin verksamhet gett stöd till projekt som riktarsig till barn och unga samt konst och kulturförmedling inom i form avt.ex. festivaler, utställningar och turnéer.De fyra konstkommittéerna, Nordiska litteratur- och bibliotekskommittén(), (), Nordiska konst- ochkonstindustrikommittén samt Teater och dans i , har genom sina nätverk,seminarier och olika stödformer verkat för att sprida kunskap om nordisk konst.Språket är en av förutsättningarna för att kunna ta del av det gemensammakulturarvet. verksamhet kännetecknas av utveckling av samarbetet pålitteratur- och folkbibliotekens område. Översättningsstödet, vilket för år1997 uppgick till , bidrar till den nordiskalitteraturens tillgänglighet.I mars 1997 hölls temakonferens i om Nordisk kulturunder internationell press. Konferensen samlade parlamentariker, forskare ochkulturarbetare och hade en bred uppslutning på ministernivå. Frågor somdiskuterades på konferensen var bl.a. de små språkens ställning och kulturen iinformationssamhället.Kulturministrarna höll ett särskilt möte om samarbetet inommedieområdet varvid man bl.a. beslutade att förbättra samarbetet påministernivå i ett EU-perspektiv. Ett allmänt nordiskt TV-utbyte har under långtid diskuterats inom ramen för det nordiska samarbetet. Det är av stortkulturellt värde att göra det möjligt för invånare i de nordiska länderna attfå kontakt med varandras kultur och vardag. Ett bra sätt att åstadkomma dettaär att kunna ta del av de nordiska grannländernas TV-utbud. Detta främjas bästgenom att de nationella TV-bolagen ges goda möjligheter att utvecklas i dendigitala framtiden. De nordiska TV-bolagen har inlett ett arbete föratt utarbeta principerna för samarbetet och gemensamma specifikationer fördistribution av digital-TV. En utgångspunkt för de nordiska insatserna inommedieområdet är att satsningar både på nationella produktioner och nordiskasamproduktioner är en av förutsättningarna för att de nordiska medierna skallbehålla ställningarna i den hårdnande konkurrensen.Nordiska Film- och TV-fonden stöder produktion och distribution av film och TVi . Fonden bygger på ett avtal mellan nio nordiska TV-bolag, femnationella filminstitut och ministerrådet. har fondenstött produktionen av drygt 200 filmer och TV-serier.Aktuella EU-frågor anmäls regelbundet på ministerrådets ochämbetsmannakommitténs möten. EU:s mediesamarbete utgår från vissa gemensammadirektiv och stödprogram. anser att det nordiska samarbetet är avyttersta vikt på medieområdet, både i förhållande till EU/EES samt andrainternationella organisationer, i syfte att uppnå gemensamma lösningar pånationell och nordisk nivå. vill föra en aktiv politik för atttillvarata nordiska intressen på medieområdet.I juni 1997 genomfördes en stor kulturfestival - Northern Encounters - medmusik som mittpunkt i , . Kring olika musikaliska inslaggrupperades litteraturuppläsningar och konst- och hantverksutställningar.Festivalen engagerade deltagare från samtliga åtta länder runt Polcirkeln.Fjortonhundra konstnärer medverkade varav två tredjedelar från de nordiskaländerna.Det kulturella samarbetet inom närområdet bedrivs i enlighet med denkulturplan som antagits av , Kulturens tredje pelare - 47rekommendationer för det nordiska kultursamarbetet med och nordvästraRyssland. Planen utgår från ett brett kulturbegrepp och koncen-treras till ettfåtal insatsområden. Ett mål är att utbytet skall vara ömsesidigt och attinsatserna även skall nå till regioner där kulturutbytet är begränsat. Denordiska informationskontoren deltar i kulturförmedlande aktiviteter i sinarespektive länder. Utöver de kulturaktiviteter och kulturutbyten som kontorenanordnar inom ramen för sina egna medel genomförs särskilda, större projekt.Under 1997 hölls kulturfestivaler i samtliga baltiska länder.Utbildning och forskningDet övergripande målet för sektorn är att stärka och utveckla den nordiskautbildnings- och forskningsgemenskapen. Styrande för insatserna inom sektornhar varit rekommendationer rörande budgeten fördet aktuella året samt det norska ordförandeskapets prioriteringar för sammaår.Utbildnings- och forskningssektorn är det resursmässigt sett störstanordiska samarbetsområdet. disponerade sektorn i runda tal nära 200miljoner danska kronor. Den övervägande delen av medlen går till generellastödordningar, nätverksaktiviteter, tidsbegränsade projekt och nordiskainstitutioner.Språksamarbetet, som i princip berör samtliga sektorer inom det nordiskasamarbetet, gavs högsta prioritet i reformrapporten samarbete i ny tidfrån . En rad förslag i syfte att stärka språksamarbetet har därefterlagts fram i rapporten Det umistelige . tillsatteunder en särskild arbetsgrupp med representation även förkultursektorn, med uppgift att dels utarbeta förslag till övergripandepolicy/riktlinjer för det framtida nordiska språksamarbetet, dels kartlägga ochkomma med förslag till en struktur för detta samarbete. Gruppens förslag väntasföreligga i juni 1998.Under år 1997 påbörjade en ny institution, i , sinverksamhet. Den nya institutionen har till uppgift att i spridakännedom om övriga nordiska länders språk och kultur samt att till det övrigaNorden förmedla kunskap om det finska språket och kultur.Inom sektorn arbetar vidare en rådgivande IT-policygrupp. Under år 1997gjorde kultur-, utbildnings- och forskningsministrarna, på rekommendation avgruppen, ett gemensamt uttalande om upphovsrätt i den digitala miljön.Ministrarna framhöll i sammanhanget att det var viktigt att åstadkomma balansmellan upphovsrättshavarnas intressen och det allmännas behov av tillgång tillinformation. Uttalandet skall ses mot bakgrund av pågåendearbete med samma fråga.Utbildnings- och forskningsministrarna har även använt sinamöten för samråd om EU-frågor. Bl.a. har utformningen av EU:s femte ramprogramdiskuterats.Två av EU:s nuvarande utbildningsprogram, och , somavser skola och högre utbildning respektive yrkesutbildning, avslutas medutgången av . tillsatte mot den bakgrunden underår 1997 en arbetsgrupp, som skulle diskutera och utbyta erfarenheter införnästa generations utbildningsprogram. Europeiska kommissionens arbete med attta fram ett idédokument om de nya programmen blev emellertid försenat. Gruppenkommer därför fortsätta sitt arbete även under första delen av år 1998.På svenskt initiativ håller nu ett europeiskt skoldatanät på att upprättas.Samtliga nordiska länder medverkar i projektet.Nordiska ministerrådets stipendieordning för och Nordvästra utvärderats . Det konstateras i utvärderingsrapporten attstipendieordningen har fungerat väl. förelås dock vissa förändringar.Nordiska ministerrådet har uppdragit åt styrelsen för den nordiskastipendieordningen för och nordvästra att ge sin syn på hurrapportens förslag till förändringar kan genomföras inom den nuvarandeordningen.Ett från början treårigt handlingsprogram Teacher training in the BalticStates 1995-97 beräknas bli avslutat och evaluerat . Programmet,som bygger på de baltiska ministeriernas gemensamma prioriteringar, är inriktatpå utbildning för demokratiskt skolledarskap, språk- och yrkeslärarutbildning,läroplansutveckling samt användning av IT för inlärning, kommunikation ochdistansutbildning. har ställt sammanlagt till programmets förfogande.I december 1997 träffades de nordiska utbildnings- och forskningsministrarnaoch deras baltiska kolleger på nytt för att diskutera ett nyttsamarbetsprogram.MiljöSamtliga nordiska länder har höga ambitioner på miljöområdet och har kommitlångt i arbetet med att åtgärda många av de nationella miljöproblemen. Ländernalägger också stor vikt vid att hantera regionala och globala miljöproblem genomatt delta och påverka den internationella miljöpolitiken och då särskilt deneuropeiska miljöpolitiken genom EU.Det nordiska samarbetet inom miljösektorn har som utgångspunktmålsättningarna i den nordiska miljöskyddsstrategin, som är fastlagda till år2000. Det innebär bl.a. att högsta möjliga ambitionsnivå skall gälla för detnordiska miljösamarbetet i förhållande till miljöarbetet inom EU. ViktigaEU/EES-frågor tas regelbundet upp på såväl ministermöten som vidämbetsmannakommitténs möten. Särskild vikt läggs vid att nordiskaprioriteringar reflekteras i EU:s miljöhandlingsprogram och att miljöhänsyninkluderas i EU:s sektorsprogram, bl.a. genom ökad användning av ekonomiskastyrmedel.Miljösektorns budget uppgick totalt till , varavca avser verksamheter i närområdet inklusive Arktis,bl.a. till NEFCO (Nordiskamiljöfinansieringsbolaget).Den särskilda miljölåneordningen (MIL) inom ramen för NordiskaInvesteringsbankens (NIB) verksamhet har blivit operativ och de förstakreditbesluten som togs avsåg dels Vodokanal i , delslåneramar till och . I , som är en av destörsta enskilda föroreningskällorna till , samverkar NIB med andrainternationella finansinstitut.Miljösektorns projektverksamhet har i huvudsak bedrivits dels i fem fastaarbetsgrupper, dels i ett antal tvärsektoriella grupperingar.Projektverksamheten under de fasta arbetsgrupperna omfattar hav- ochluftfrågor, miljöövervakning och data, natur och friluftsliv, kemikalier samtrenare teknik. Den har till betydande del varit inriktad på att ta framförhandlingsunderlag och förbereda nordiska initiativ i det vidare europeiskaoch internationella förhandlingsarbetet.Ekonomi och näringUtvecklingen inom energiområdet i de nordiska länderna och internationellt harmedfört ett ökat behov av nordiskt samarbete om energifrågor. Det gällersärskilt frågor om möjligheterna att utveckla en bärkraftig energiförsörjningomkring och ett samarbete om Östersjöfrågor, förhållandet tillklimatfrågan och frågor om den nordiska elmarknaden och samspelet med den inremarknaden i EU/EES. Målsättningen är att främja en effektiv, konkurrenskraftigoch miljövänlig energiförsörjning i och dess närområde. Samarbetet drivstill största delen i projektform i arbetsgrupper.Det övergripande målet för det nordiska näringspolitiska samarbetet är attbidra till att främja näringslivets konkurrenskraft och därigenom skapa godavillkor för sysselsättning och tillväxt.Samarbetet koncentreras till aktuella näringspolitiska problemställningar ide nordiska länderna, främst på områden där nordiskt samarbete ger ett nordisktnyttovärde utöver övriga nationella insatser.Det nordiska regionalpolitiska samarbetet baseras på ett program för perioden1995-1999.