bet · GL01JoU23 · 1998-05-05 00:00:00 — Riktlinjer för arbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEuropeiska unionen I detta betänkande behandlas proposition 1997/98:142 om riktlinjer för Sverigesarbete med jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen. Iärendet behandlas även 42 motionsyrkanden. Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen förordar om inriktningen av ställningstagandetill jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Detta innebär bl.a. attSverige skall verka för en jordbruks- och livsmedelspolitik vars övergripandemål är att främja ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel till skäligapriser, främja en hållbar jordbruks- och livsmedelsproduktion samt bidra tillglobal livsmedelssäkerhet.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet fogas 25 reservationer och 2 särskilda yttranden. Regeringen () föreslår i proposition 1997/98:142 attriksdagen godkänner vad regeringen förordar om inriktningen av Sverigesställningstagande till jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU(avsnitt 4.3).Propositionens huvudsakliga innehållPropositionens syfte är att lägga fast riktlinjer för agerande för attförändra jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU. Propositionen behandlarmål och medel på lång sikt. Den gemensamma jordbrukspolitiken måste förändras.Förändringsbehov finns även inom EG:s livsmedelslagstiftning.I propositionen konstateras att det även behövs en gemensampolitik på jordbruks- och livsmedelsområdet inom EU. Det motiveras av framförallt tre skäl. En gemensam politik med likartade konkurrensvillkor är enförutsättning för den inre marknaden för jordbruksprodukter inom EU. Det är uppgift att bevaka att nationellt utformade åtgärder intesnedvrider konkurrensen på denna marknad. En gemensam jordbruks- ochlivsmedelspolitik motiveras också av effektivitetsskäl. Gemensamma reglerunderlättar kontrollen av hur väl medlemsländerna följer principerna för en frioch gemensam marknad, vilket således minskar administrationen och kostnaderna.Slutligen ger en gemensam politik större möjligheter att driva högagemensamma krav på främst miljö-, djurskydds- och livsmedelsområdena.Tre övergripande mål föreslås för jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEU. Målen förutsätter att jordbruks- och livsmedelsföretagens produktion skallstyras av konsumenternas efterfrågan. Vidare skall produktionen varalångsiktigt hållbar från både ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. EUskall också medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävdafrihandelns principer även på livsmedelsområdet. För att nå dessa treövergripande mål krävs åtgärder som främjar bl.a. miljöanpassadebrukningsmetoder, djurhänsyn, landsbygdsutveckling och regional utveckling.Regeringen föreslår att marknadsordningarna i den gemensammajordbrukspolitiken avvecklas. bör politiken bygga på riktadeinsatser för att säkerställa miljövärden, landsbygdens utveckling och vissaregionala mål. En ny jordbruks- och livsmedelspolitik bör medföra lägresamhällsekonomiska kostnader och lägre budgetkostnader. En reform avden gemensamma jordbrukspolitiken bör underlätta för de central- ochösteuropeiska länderna att bli medlemmar i . Motioner med anledning av propositionen1997/98:Jo53 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om att i förhandlingsarbetet omreformeringen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik driva kravet om ett forceratborttagande av EG:s marknadsordningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att åkermarken i och skall finnas tillgänglig förlivsmedelsproduktion,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att harmonisera skatter/avgifter på jordbruksområdet så att svenskalantbrukare får med övriga EU-länder lika villkor,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska positioner vad gäller miljö- och djurskyddskrav i kommandeWTO-runda,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska utgångspunkter för förhandlingarna om reformeringen av deneuropeiska gemensamma jordbrukspolitiken,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilda övergångsregler/åtgärder vid inlemmandet av öst- ochcentraleuropeiska länder i EU-gemenskapen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i aktuella handlingar se till att inte missgynnas,vilket föreliggande EU-kommissionsförslag innebär,8. att hos regeringen begär förslag om inrättande av ett särskiltparlamentariskt förhandlingsråd för de fortsatta förhandlingarna omreformeringen av CAP.1997/98:Jo54 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetet med Agenda 2000,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrensneutralitet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan får tas upp till förnyad behandling efter det att EUfattat beslut utifrån förslaget i Agenda 2000.1997/98:Jo55 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU skall driva att jordbruksprodukter kan konkurrerapå en fri världsmarknad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de nya medlemsländerna skall ha full anslutning till enreformerad CAP,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att konkurrensutsätta livsmedels- och grossistmellanled,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU bör verka för att separata miljömål för jordbruketskapas,5. att hos regeringen begär att en expertgrupp sammankallas för attutreda vilka negativa miljöeffekter och miljökostnader som jordbrukspolitikengenererar med utgångspunkt i EU:s miljömål,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tobakssubventionerna inom EU bör avskaffas.1997/98:Jo56 av och (fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att djurskydd måste få en egen prioritetoch utgöra ett överordnat mål i EU:s framtida jordbrukspolitik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att artikel 39 i utökas med krav påatt särskilda hänsyn skall tas till djurskydd vid utformning av EU:sjordbrukspolitik,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av artikel39 i att varje beslut enligt EU:s marknadsordningar - liksom allaandra beslut som kan få konsekvenser för djurskyddet - beaktar effekterna pådjurskyddet och utformas på ett sådant sätt att djurskyddet stärks,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändringar i marknadsordningen bör införas på en radområden för att uppnå strukturförändringar inom jordbruket till förmån för ettgott djurskydd och god djurhälsa,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör inrätta ett för djurskydd.1997/98:Jo57 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av jordbruketsindelningsområden.1997/98:Jo58 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen analyserar vilka delar av dengemensamma jordbrukspolitiken som kan beslutas på nationell nivå,2. att begär att regeringen tar initiativ till att EU gör enomprövning av vilka områden inom jordbruks- och livsmedelspolitiken som skallvara totalharmoniserade respektive skall regleras med minimiregler,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att omställningen av den gemensamma jordbrukspolitiken inte får skepå bekostnad av svenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion,4. att begär att regeringens arbete i EU på jordbrukspolitikensområde skall redovisas till i särskild skrivelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa delmål till de övergripande målen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det måste vara möjligt för ett enskilt land att temporärt ellerpermanent införa gränskontroll för att kontrollera att fastställda bestämmelserefterlevs,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen skall verka för en förändring av artikel 39 iRomfördraget,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regional självförsörjning.1997/98:Jo59 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komplettera målen för jordbruks- och livsmedelspolitiken inomEU,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om konkurrenslikställighet för svenskt jordbruk i förhållande tillkonkurrentländerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förankringen av strategin inför de kommande förhandlingarna omAgenda 2000.1997/98:Jo60 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reformeringen av CAP måste leda till ett ekologiskt långsiktigthållbart jordbruk,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett politiskt forum utöver jordbruksutskottet och där många av de detaljerade förslagen i Agenda kan diskuteras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av kunskap om hur och varför insekter, fåglar och andra arterberoende av öppet landskap försvinner,4. att begär att regeringen driver frågan om förenkling ochreformering av CAP på ett sådant sätt att byråkratin, krånglet ochoöverskådligheten minskar.Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Jo237 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till rådgivning för ekologisk äggproduktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av stöd även till marknadsföring för de ekologisktproducerade äggen.1997/98:Jo241 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att antar som mål att av antalet värphöns i landet skallklara kraven för ekologisk äggproduktion år 2000.Motion med anledning av skrivelse 1997/98:601997/98:U26 av m.fl. (mp)9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att verkar för ett förstärkt djurskydd inom EU.UppvaktningarUtskottet har uppvaktats av representanter för LRF:s förhandlingsdelegation ochde ekologiska lantbrukarna. InledningI presenterade sin strategi för en förstärkt ochutvidgad union. En viktig del rör EU:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP).Förslagen i Agenda syftar till att öka jordbrukets konkurrenskraft genomen ökad marknadsorientering med sänkta administrativa priser. förslag skall kompensation lämnas till jordbrukarna för attdessa priser sänks. Ett inslag i Agenda är att det i samband med enreform av den gemensamma jordbrukspolitiken införs åtgärder för att underlättajordbrukets anpassning till strukturförändringar och ökade insatser förmålinriktade miljöförbättrande åtgärder. Regional- och strukturåtgärderna inomjordbrukssektorn och de s.k. kompletterande åtgärderna föreslås kopplas sammantill en integrerad landsbygdspolitik som komplement till den gemensammajordbrukspolitiken.Den 18 mars 1998 konkretiserade kommissionen sitt utkast med ett antallagförslag som innebär en fördjupning och utveckling av det tidigare utkastet.Enligt kommissionen bör den gemensamma jordbrukspolitiken reformeras bl.a. pågrund av att prisnivåerna inom EU och gällande åtaganden ivärldshandelsorganisationen (WTO) annars riskerar att leda till att överskottbyggs upp, med ökande budgetkostnader som följd. EU förlorar därmedmarknadsandelar inom unionen och på världsmarknaden. En sådan utveckling kanockså leda till negativa sysselsättningseffekter. Kommissionens förslag rörvissa jordbruksgrödor, som spannmål och oljeväxter, men också nötkött ochmjölk. Ett förslag till reform av olivoljesektorn presenteras. Därutöverföreslår kommissionen en ny förordning för landsbygdsutveckling och enhorisontell förordning.Kommissionen föreslår bl.a. sänkta interventionspriser, vilket till viss delkompenseras med ökade direktbidrag. Genom förslaget avses det europeiskajordbruket bli mer konkurrenskraftigt på världsmarknaden. Möjligheter attexportera utan hinder av åtaganden i WTO öppnas. För spannmål föreslås ensänkning av det garanterade priset . Jordbrukarnakompenseras delvis genom en höjning av arealstödet. Avsikten är att det sänktagaranterade priset också skall medföra sänkta marknadspriser. Detta innebär isin tur lägre produktionskostnader inom animaliesektorn, eftersom spannmål ären viktig foderråvara. För nötkött föreslås att de garanterade priserna sänksmed och på mjölk över tre respektive fr.o.m. år 2000.Kompensation utgår genom att de nuvarande djurbidragen höjs. Ett bidrag förmjölkkor införs. Vidare behålls stödet till ensilering av majs. Vidutbetalning av djurbidragen föreslås att medlemsstaterna skall fördela en vissdel av stödet enligt nationella regler. Ett s.k. nationellt kuvert med enklumpsumma reserveras för respektive medlemsland.En sänkning av prisstöden som ersätts av ökade direkta ersättningar tilljordbrukarna betyder sammantaget att kostnaderna för EG:s budget under perioden2000-2006 ökar. minskar kostnaderna för konsumenterna genom attprissänkningarna slår igenom i konsumentledet.Utöver förändringarna i de olika marknadsreglerna föreslås en ny förordningom landsbygdsutveckling. Den omfattar jordbrukets struktur- och miljöfrågor,kompletterande åtgärder samt åtgärder för att främja ekonomisk diversifieringoch sysselsättning på landsbygden. Olika stöd sammanförs, och förslagetinnebär även i övrigt vissa förenklingar.Slutligen föreslås en s.k. horisontell förordning. Denna ger medlemsstaternamöjlighet att förena miljövillkor med utbetalning av direktstöd. Omjordbrukarna inte uppfyller dessa villkor kan stödet minskas eller dras in.Vidare föreslår kommissionen i den horisontella förordningen attmedlemsländerna inom vissa gränser och med hänsyn till sysselsättningen i detenskilda jordbruksföretaget skall ges möjlighet att justera de direktabetalningar som utgår till varje jordbruksföretag, s.k. modulering. Båda dessaåtgärder, miljövillkorade stöd och s.k. modulering, är frivilliga förmedlemsländerna. Medlemsländerna kan använda inbesparade medel tillmiljöriktade stödåtgärder.En gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdet m.m.PropositionenEn gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdetEnligt regeringens bedömning finns det även i fortsättningen behov av engemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdet. Det övergripande ansvaretför politiken måste ligga på gemenskapsnivå. Den gemensamma jordbrukspolitikenbör i enlighet med subsidiaritetsprincipen kunna kompletteras med åtgärder pånationell nivå. En gemensam politik med likartade konkurrensvillkor är enförutsättning för att den inre marknaden också skall fungera när det gällerjordbruksproduktion. Det är uppgift att bevaka att nationelltutformade åtgärder inte snedvrider konkurrensen på denna marknad. En gemensampolitik ger vidare större möjligheter att driva höga gemensamma krav påfrämst miljö-, djurskydds- och livsmedelsområdena.MotionernaEn gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdetEnligt motion Jo58 (v) bör regeringen analysera vilka delar av den gemensammajordbrukspolitiken som kan beslutas på nationell nivå. Utgångspunkten måstevara att de mål som ställs upp och de medel som föreslås för jordbruk ochlivsmedelsproduktion, regionalt, nationellt och globalt, kräver en gemensampolitik (yrkande 1). Vidare bör regeringen ta initiativ till att EU gör enomprövning av vilka områden inom jordbruks- och livsmedelspolitiken som skallvara totalharmoniserade och vilka områden som kan regleras med hjälp avminimiregler (yrkande 2). Konsumenterna efterfrågar säkra livsmedel. Det måstedärför vara möjligt för ett enskilt land att av miljö- och hälsoskäl förbjudavissa livsmedelstillsatser, produktionsmetoder samt upprätthålla vissadjurskyddskrav. Det måste också vara möjligt för ett enskilt land att temporärteller permanent införa gränskontroll för att kontrollera att fastställdabestämmelser efterlevs (yrkande 6). I motion Jo60 (mp) framhålls att densvenska regeringen måste driva kraven på reformering av CAP på ett sådant sättatt byråkratin, krånglet och oöverskådligheten minskar (yrkande 4).DjurskyddEnligt motion Jo56 (fp, mp) måste artikel 39 i ()utökas med ett krav på särskild hänsyn till djurskydd vid utformningen av dengemensamma jordbrukspolitiken. Lantbrukets djur måste tillförsäkras en högdjurskydds- och djurhälsostandard vid beslut enligt EU:s marknadsordningar(yrkande 2). Vidare bör hos regeringen begära förslag till sådanändring av berörd lagstiftning att varje beslut enligt EU:s marknadsordningarliksom alla andra beslut som kan få konsekvenser för djurskyddet skall beaktaeffekterna på djurskyddet och utformas på ett sådant sätt att djurskyddetstärks (yrkande 3). Även i motion Jo58 (v) yrkande 7 framhålls att ingen hänsyntas till djurskyddet i EU:s skilda marknadsordningar. Regelsystemet ärproducentorienterat och bidrar till att upprätthålla produktionssystem sommissgynnar djurskyddet. Det finns därför skäl att låta djurskyddet bli ettprioriterat område inom EU. Detta kan bl.a. ske genom att artikel 39 iRomfördraget utökas med ett tillägg som tillförsäkrar lantbrukets djur en högdjurskydds- och djurhälsostandard.Lika konkurrensvillkorEnligt motion Jo53 (kd) yrkande 3 måste skatter och avgifter påjordbruksområdet harmoniseras så att svenska lantbrukare får med övriga EU-länder lika villkor. Även i motion Jo54 (m) uppmärksammas frågan omkonkurrensneutralitet. Enligt motionärerna arbetar det svenska jordbruket ochlivsmedelssektorn under negativa konkurrensförhållanden i förhållande tillandra EU-länder. Det är angeläget att våra inhemska kostnader sänks. Främstgäller det diesel- och elskatter samt avgifterna på handelsgödsel (yrkande 2).Enligt motion Jo55 (fp) yrkande 3 råder bristande konkurrens i ytterligare ledinom livsmedelsproduktionen. Konkurrensen bland de livsmedels- ochgrossistjättar som finns mellan producent och konsument måste öka. I motionJo59 (c) framhålls att svenskt jordbruk till stora delar klarat infasningen iden gemensamma jordbrukspolitiken. Kvarvarande problem består främst i attnationella beslut medför att svenskt jordbruk har höga produktionskostnader iförhållande till konkurrenterna i övriga EU-länder. Regeringen måste återkommatill med förslag för att åstadkomma konkurrenslikställighet försvenskt jordbruk i förhållande till konkurrentländerna inom EU (yrkande 2).Utskottets övervägandenEn gemensam politik på jordbruks- och livsmedelsområdetDen gemensamma jordbrukspolitiken består av en rad olika åtgärder såsominterna marknadsprisstöd, direktstöd, gränsskydd, miljöstöd ochmiljöbestämmelser. Vidare finns regional- och strukturstöd, bestämmelser omdjurhållning samt bestämmelser om växtskydd och växtodling. Med reforminleddes en process som lägger mindre vikt vid marknadsprisstöd och större viktvid direktstöd, miljöersättningar samt regional- och strukturstöd. Somframhålls i propositionen har förutsättningarna för en gemensam jordbruks- ochlivsmedelspolitik nu radikalt förändrats. En ändamålsenlig gemensam jordbruks-och livsmedelspolitik kräver förnyelse. Utskottet delar regeringens bedömningatt det även behövs en gemensam politik på detta område. Engemensam politik med likartade konkurrensvillkor är en förutsättning för attden inre marknaden också skall fungera när det gäller jordbruksproduktionen. Ensådan jordbruks- och livsmedelspolitik kan också motiveras aveffektivitetsskäl. Det finns flera exempel på problem och förutsättningar försektorn som är länderövergripande. Gemensamma regler minskar behovet avkontroll mellan länderna och bör således minska administrationen ochkostnaderna. En gemensam politik ger vidare större möjligheter attdriva höga gemensamma krav på främst miljö-, djurskydds- ochlivsmedelsområdena. bör uppmärksammas att även om det övergripandeansvaret för politiken måste ligga på gemenskapsnivå kan olika riktade åtgärderkomma i fråga på nationell nivå. Sådana åtgärder kan avse insatser för attförbättra eller bevara miljön och en god djurhållning i enlighet med den s.k.subsidiaritetsprincipen. En gemensam politik på jordbruks- ochlivsmedelsområdet innebär enligt utskottets mening bl.a. en prövning av påvilken nivå den gemensamma politiken skall beslutas, vilka områden som skallvara harmoniserade och möjligheterna att förenkla regelverket. mening får syftet med motionerna Jo58 (v) yrkandena 1 och 2 och Jo60(mp) yrkande 4 med det anförda anses tillgodosett.Huvuddelen av EG:s rättsakter på livsmedelsområdet är harmoniserade. Detinnebär att det inte är tillåtet för ett medlemsland att ha avvikandebestämmelser utom i vissa undantagsfall. Bestämmelserna på livsmedelsområdetbygger, i likhet med tidigare gällande svenska bestämmelser, i storutsträckning på rekommendationer som utarbetats inom den internationellaorganisationen . De avser bl.a. märkning och hantering avlivsmedel, livsmedelsstandarder, livsmedelstillsatser och livsmedelskontroll.Förändringar av den nuvarande livsmedelspolitiken har initierats avkommissionen som presenterade en grönbok om förändringar avgemenskapens livsmedelslagstiftning. Av yttrande över grönbokenframgår att bl.a. ser positivt på att åtgärder vidtas som syftar tillatt förenkla lagstiftningen. Som utskottet framhållit ovan är en gemensampolitik med likartade konkurrensvillkor en förutsättning för att den inremarknaden också skall fungera när det gäller jordbruks- ochlivsmedelsproduktion. kan konstateras att en gemensam politik gerSverige större möjligheter att driva höga gemensamma krav på bl.a.livsmedelsområdet. Med det anförda föreslår utskottet att motion Jo58 (v)yrkande 6 lämnas utan vidare åtgärd.DjurskyddSom framhålls i motionerna Jo56 (fp, mp) och Jo58 (v) finns det inte någonheltäckande gemensam EG-lagstiftning om djurskydd. Gemensamma direktiv pådjurskyddsområdet finns emellertid för transport av levande djur och skydd avdjur vid slakt och avlivning samt för uppfödning av kalvar, svin och värphöns.Med undantag för de gemensamma reglerna om transport av levande djur ärdjurskyddsdirektiven minimidirektiv, dvs. medlemsländerna får ha strängare kravän vad som krävs i direktiven. har ofta strängare bestämmelser pådessa områden. Som framhålls i propositionen ger en gemensam politik Sverigestörre möjligheter att driva höga gemensamma krav på bl.a. djurskyddsområdet.Vidare framgår av regeringens förslag beträffande de övergripande målen förjordbruks- och livmedelspolitiken inom EU (se nedan) att skall verkaför en jordbruks- och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål bl.a. äratt främja ett utbud av säkra livsmedel och en hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion. Detta inbegriper bl.a. högt ställda krav pådjurhållningen som motiveras av etiska skäl, men också av konsumentskäl.Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av det i motionerna redovisade förslaget attstärka djurskyddet genom en ändring av artikel 39 i ,. Det bör för övrigt framhållas att ett omfattande arbete ägt ruminom EU, vilket resulterat i förslag om ändringar i grundfördraget(prop. 1997/98:58, UU13). Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo56(fp, mp) yrkande 2 och Jo58 (v) yrkande 7.Mot bakgrund av det anförda avstyrks även motion Jo56 (fp, mp) yrkande 3.Lika konkurrensvillkorUtredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion har i sittbetänkande En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a. konstateratatt driftsöverskottet för det svenska jordbruket är betydligt lägreän i vissa konkurrentländer. För att få bättre ekonomiska möjligheter tillökade investeringar och för en ökad investeringsvilja behöver det svenskajordbruket ett ökat driftsöverskott. Enligt utredningen kan förbättringen bl.a.åstadkommas genom att vissa kostnader för jordbruket minskas.