bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag (yrkande 44) och avstyrker i likhet med trafikutskottet motion Fi45 (m)yrkande 5.Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringarStatens jordbruksverkPropositionenRegeringen föreslår att den bemyndigas att tillgodose Statens jordbruksverksbehov av rörelsekapital för EU-verksamhet intill ett sammanlagt belopp om högst5 på myndighetens särskilda räntekonto i ställningstagandeJordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (JoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med jordbruksutskottet, regeringensförslag (yrkande 45).Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder (E 3) samt Bekämpande avsmittsamma husdjurssjukdomar (E 5)bör ta initiativ till en landsomfattande tillsynav djurtransporter. För detta ändamål föreslås anslaget E 3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder ökas med 3,7 miljoner kronor.EHEC är en smittsam sjukdom som kan överföras från djur till människa genomförorenat nötkött, opastöriserad mjölk eller genom direktkontakt mednötkreatur. Antalet fall har ökat från 3 till ca 100 stycken. Föratt komma till rätta med problemet föreslår regeringen att anslaget E 5Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ökas med 2 miljoner kronor.Resurserna krävs bl.a. för att genomföra besättningsstudier i syfte att erhållakunskaper om möjligheten att bekämpa EHEC-bakterien.I båda fallen föreslås att finansiering sker genom att anslaget D 1 Främjandeav rennäringen m.m. minskas med motsvarande belopp.MotionernaVänsterpartiet tillstyrker i motion Fi20 regeringens förslag men avvisar denföreslagna finansieringen. Enligt motionen är den reservation som finns underanslaget D 1 Främjande av rennäringen m.m. avsedd för att tillskapa enkatastroffond för rennäringen.Folkpartiet avvisar i motion Fi19 den av regeringen föreslagna finansieringenJordbruksutskottets yttrandeJordbruksutskottet instämmer i sitt yttrande (JoU4y) i regeringens bedömningatt såväl tillsyn av djurtransporter som arbetet med att finna en lösning föratt minimera risken för att människor smittas av EHEC är mycket angelägnafrågor. När det gäller finansieringen har jordbruksutskottet inhämtat frånJordbruksdepartementet att det på anslaget D 1 Främjande av rennäringen m.m.finns icke förbrukade anslagsmedel t.o.m. uppgående till ca35 . gör vidare bedömningen att inte heller1998 års anslag kommer att förbrukas. Totalt kommer det enligt departementetsbedömning att finnas sparade , trotsden föreslagna anslagsminskningen.Jordbruksutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna.Företrädarna för och tillstyrker i avvikandemeningar respektive motion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med jordbruksutskottet, regeringensförslag (yrkande 49 delvis). Motionerna Fi20 (v) yrkande 43 samt Fi19 (fp)yrkande 21 (delvis) avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Bemyndigande för vissa ekonomiska förpliktelser efter år 1998PropositionenVissa stödformer till jordbruket samfinansieras med EU-budgeten och bygger påfleråriga åtaganden mellan staten och stödmottagaren. Staten tar således på sigframtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen för redan anvisadeanslagsmedel. Regeringen föreslår därför att den skall bemyndigas att godkännautestående ekonomiska förpliktelser för följande anslag med högst följandebelopp:B 8 Strukturstöd inom livsmedelssektorn ; B 9 Från EU-budgeten finansierat strukturstöd ; B 12 Kompletterandeåtgärder inom jordbruket ; B 13 Från EU-budgetenfinansierade kompletterande åtgärder inom jordbruket 3 100 miljoner kronor.Jordbruksutskottets ställningstagandeJordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (JoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med jordbruksutskottet, regeringensförslag (yrkande 46).Utgiftsområde 24 NäringslivExportkreditnämndenPropositionenRiksdagen har ställt sig bakom principen att () vid singarantigivning normalt skall tillämpa ett system med självrisker och atttäckningsgraden i en garanti normalt får uppgå till högst (prop.1989/90:44, bet. 1989/90:NU19, rskr. 1989/90:153). I enlighet med detta har iförordningen (1990:113) om exportkreditgaranti föreskrivits attexportkreditgaranti får avse högst eller i särskilda fall av denuppkomna förlusten. Motiven för självrisk föreligger framför allt när detgäller kommersiell risktäckning. Däremot har garantitagaren oftast inga ellermycket begränsade möjligheter att bedöma den politiska risken och påverkaskeendet vid politiska händelser.Regeringen instämmer därför i ett förslag från EKN om att nämnden skall fåmöjlighet att lämna täckning i sina garantier. EKN avser, omförslaget godkänns, att införa ett system för täckningsgrader som normaltinnebär täckning för politiska risker och för kommersiella risker.Tanken är att täckningsgraden skall kunna justeras uppåt eller nedåt beroendepå omständigheterna i den enskilda affären. Det kan nämnas attgarantiinstituten i flera andra länder, bl.a. , , ochUSA, kan erbjuda täckning.Vidare föreslås att EKN skall få lämna rembursgarantier med mer än 12månaders kredittid och 18 månaders risktid samt få försäkra remburser med s.k.ensidig bekräftelse.MotionenMiljöpartiet de gröna motsätter sig i motion Fi56 yrkande 15 att EKN skall fåerbjuda täckning i sina exportkreditgarantier. Motionärernaanser att det är rimligt att även de exporterande företagen i dessa fallexponeras för marknadsrisken varför det inte är lämpligt att ett statligt organsom EKN skall bära hela risken.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU9y) regeringens förslag ochavstyrker motionen.Finansutskottets ställningstagandeSom framgått ovan är EKN:s avsikt att full täckning normalt endast skalltillämpas för politiska risker och inte för kommersiella risker. tillstyrker finansutskottet regeringens förslag (yrkande 47).Motion Fi56 (mp) yrkande 15 avstyrks.AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning (E 4)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 9 063 000 kr.Regeringen föreslår att anslaget E 4 AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning ökas med . Finansieringen sker genom attanslaget E 3 minskas med motsvarande belopp.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU9y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med näringsutskottet, regeringens förslag(yrkande 49 delvis).Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisarkonsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar förbudgetåret 1998.Världsutställningen i (E 6)PropositionenSverige har inbjudits att delta i en världsutställning som kommer att äga rum iHannover . Regeringen påpekar att är enskilt störstahandelspartner varför det är angeläget att deltar i utställningen därmöjligheterna att främja svenska ekonomiska intressen är stora. Regeringen harför övrigt redan anmält som deltagare i utställningen.Totalkostnaden för det svenska deltagandet beräknas uppgå till ca 60 miljonerkronor, varav näringslivet åtagit sig att bidra med hälften. Kommuner ochlänsstyrelser väntas bidra med sammanlagt ca . Det är svårtatt exakt beräkna när utgifterna uppstår. Regeringens bedömning ärdock att en mindre kostnad för förberedelsearbetet uppstår redan budgetåret1998 samt att merparten av utgifterna uppstår . I propositionenföreslås att under ett nytt reservationsanslag E 6Världsutställningen i skall anvisa som ett engångsbelopp för att täcka den beräknade kostnaden förstatlig medverkan i utställningen. Finansieringen sker genom att ramen engångsvis minskas med på vart och ett avutgiftsområdena 5, 9, 14, 16, 18, 19, 20, 22 och 23.MotionenMiljöpartiet de gröna anser i motion Fi56 yrkande 16 att det är viktigt attbevaka att världsutställningen inte bara blir en möjlighet för de större ochetablerade företagen. Motionärerna anser att en del av det statliga stödet böranvändas för att mindre företag skall ges tillfälle att marknadsföra sig påutställningen.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU9y) regeringens förslag.Motionen bör inte föranleda något initiativ från sida.Näringsutskottet förutsätter att också mindre företag uppmuntras och gestillfälle att marknadsföra sig på utställningen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet är, liksom näringsutskottet, inte berett att med anledning avmotionen föreslå någon åtgärd. tillstyrker såledesregeringens förslag (yrkande 49 delvis) och avstyrker motion Fi56 (mp) yrkande16.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisarkonsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar förbudgetåret 1998.Konsumentverket ()PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 67 867 000 kr.Regeringen föreslår att anslaget till för innevarande årskall ökas med . Regeringen aviserar att den kommeratt ge i uppdrag att - inom en kostnadsram på detta belopp -utveckla och praktiskt pröva en modell för att mäta och ge konsumenterna enbättre information om konsumentpriser i dagligvaruhandeln. Modellen skall passain i långsiktiga verksamhet. Finansiering sker genom attanslaget minskas med motsvarande belopp under budgetåret1998. Detta innebär ett minskat ekonomisk utrymme för Marknadsdomstolensverksamhet. Det är dock regeringens bedömning att domstolens verksamhet kanbedrivas inom det anvisade anslaget.MotionernaI kommittémotion Fi46 av m.fl. (m) yrkandena 1 och 2 avvisasregeringens förslag att anslaget till skall ökas. Motionärernaanser att ytterligare satsningar på är onödiga eftersom enpolitik som gynnar konsumenterna inte kan byggas på dyr, statlig ochcentraliserad administration utan måste utgå från konkurrens och valfrihet.Motionärerna anser att medlen i stället bör föras till anslaget förkonkurrensforskning. En utvecklad konkurrensforskning kan lägga grunden för enlångsiktigt framgångsrik konsumentpolitik.Folkpartiet liberalerna motsätter sig i motion Fi19 att anslaget tillmarknadsdomstolen minskas.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU9y) regeringens förslag ochavstyrker motionen.I en avvikande mening tillstyrker företrädarna för Moderata samlingspartietsitt förslag. I en avvikande mening tillstyrker företrädaren för Folkpartietliberalerna sitt förslag och motsätter sig även att anslaget tillKonsumentverket ökas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har, liksom näringsutskottet, inte något att erinra motregeringens förslag att tillförs ytterligare medel. Med en ökadprisinformation till konsumenterna främjas en effektiv konkurrens.Finansutskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 49 delvis) ochavstyrker motionerna Fi46 (m) yrkandena 1 och 2 och Fi19 (fp) yrkande 21 idenna del.Finansutskottet återkommer senare i avsnittet Finansutskottetssammanställning av anslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisarkonsekvenserna av sitt ställningstagande för anslag och utgiftsramar förbudgetåret 1998.MiljöteknikdelegationenPropositionenRegeringen föreslår att det under fjortonde huvudtiteln för /96uppförda anslaget A 8 Investeringsbidrag för främjande av omställning iekologiskt hållbar riktning får användas för att bekostaMiljöteknikdelegationen med ett belopp uppgående till 20 000 000 kr.Jordbruksutskottets yttrandeJordbruksutskottet tillstyrker i sitt yttrande (JoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet med jordbruksutskottet, regeringensförslag (yrkande 48).Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerGenerellt statsbidrag till kommuner och landsting (A 1) samt Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting (A 2)PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att kommuner och landsting tillförs . Syftet är dels att stärka kvaliteten i skola,vård och omsorg och därigenom uppnå positiva sysselsättningseffekter, dels attminska behovet av att höja kommunalskatterna. Av tillskottet bör 3 600 miljonerkronor tillföras anslaget A 1 Generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting, varav till kommunerna och 1 440 miljonerkronor till landstingen. Resterande bör tillföras anslagetA 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.Regeringen anför att det ökade generella statsbidraget till landstingen skallfördelas som ett invånarrelaterat bidrag. Av det ökade generella statsbidragettill kommunerna skall fördelas som ett åldersrelateratbidrag. De resterande fördelas invånarrelaterat.Förslaget föranleder ändring i lagen (1995:1514) om generellt statsbidragtill kommuner och landsting.Regeringen föreslår i propositionen Vissa kommunala frågor (prop.1997/98:153) ändrade regler för systemet för återbetalning av vissmervärdesskatt till kommuner och landsting, det s.k. kommunkontosystemet.Förändringarna innebär att statens inkomster per helår beräknas minska med ca30 och att kommunernas utgifter minskas med samma belopp.Eftersom de nya reglerna föreslås träda i kraft bör detgenerella statsbidraget sänkas med för detta år.Beträffande anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting gör regeringen bedömningen att det även finnsbehov av särskilda insatser för kommuner och landsting med en särskilt svårekonomisk situation. Dessutom har regeringen i propositionen Bostadspolitik fören hållbar utveckling (prop. 1997/98:119) föreslagit åtgärder för att stödjakommuner med övermäktiga åtaganden för boendet, som kommer att finansieras frånanslaget. Regeringen gör därför bedömningen att anslaget bör ökas med 400miljoner kronor för år 1998.MotionernaI kommittémotion Fi52 av m.fl. (m) erinras om att höjningen avstatsbidragen () motsvarar, vilket också regeringenpoängterar, i utdebitering. Motionärerna framhåller att ävenstatsbidrag finansieras med skatteinkomster. I praktiken tillåts alltsåskattetrycket att stiga ytterligare. Motionärerna kan inte biträda regeringensförslag att skjuta till i generelltstatsbidrag till kommunsektorn. Det kommunala budgetarbetet för verksamhetsåret1998 avslutades för cirka . Således har det ytterligaretillskottet till kommuner och landsting för innevarande budgetår dåligaförutsättningar att användas på ett fullgott sätt. Risken är att dessa extramedel används till mindre angelägna uppgifter i stället för att direkt kommatill medborgarnas nytta. I motionen yrkas således avslag på regeringens förslagtill höjning av det generella statsbidraget till kommuner och landsting 1998.Centerpartiet avstyrker i motion Fi18 regeringens förslag om 400 miljonerkronor för särskilda insatser för utsatta kommuner. Anslagsökningen får enligtmotionen anses ha som ett syfte att statsråd skall kunna ge mer resurser tillutvalda kommuner. föreslår att hela det utökade bidraget fördelasenligt allmänna principer under anslaget A 1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting (yrkande 27).Folkpartiet välkomnar i motion Fi19 det ökade statsanslaget till kommunerna.Motionärerna vill dock söka säkerställa att pengarna används för vård,barnomsorg, äldreomsorg, förskola-ungdomsskola och , dvs det somär kommunernas kärnuppgifter. Regeringens förslag om beräknad fördelning ihögre grad efter antal barn och äldre, samt tillkommande krav på redovisningaroch uppföljning utgör inte någon tillräcklig garanti. Alltför mångaskräckexempel på förlusttäckning i bolag eller andra äventyrliga affärer finnsdessvärre. bör besluta om en s.k. öronmärkning av det extrastatsbidraget till kommunerna . Kommuner som använder de nya resursernaför att t.ex. fylla hålen i kommunala bostadsbolag, eller använder pengarna påandra sätt som inte stämmer med intentionerna, skall enligt motionärerna kunnabli återbetalningsskyldiga (yrkande 17).I samma motion avvisas höjningen av anslaget A 2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. Motiven för bidragen övergår enligtmotionärerna alltmer till att handla om att ge bidrag till de kommuner sommisskött sina bolagsaffärer och inte förmår ta ansvar för detta (yrkande 21delvis).Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför, med anledning av yrkande om s.k.öronmärkning, följande i sitt yttrande (UbU9y). Regeringens förslag innebär attkommunernas kärnverksamheter kan förstärkas. När det gäller skolan presenterarregeringen ett tiopunktsprogram som anger riktlinjerna för den fortsattautvecklingen. I detta ingår bl.a. att de nationella målen skall uppnås i allaskolor, att skolan skall öppnas mot arbetslivet och att eleverna skall nåförbättrade kunskaper i naturvetenskap, teknik och miljö. Det framgår avpropositionen att regeringen, i syfte att förbättra underlaget för en samladbedömning av måluppfyllelse och resursutnyttjande i den kommunala verksamheten,kommer att intensifiera arbetet med uppföljning av den kommunala verksamhetenoch ekonomin.Utbildningsutskottet föreslår att motionsyrkandet avstyrks. Folkpartietliberalernas företrädare tillstyrker i en avvikande mening motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill, i likhet med vad som anförs i propositionen, framhålla atthuvudinriktningen i välfärdspolitiken är att prioritera verksamheter förebidrag. I det omfattande programmet för att sanera svensk ekonomi har statsbidragen till kommuner och landsting undantagitsfrån besparingar trots att så gott som samtliga andra budgetposter har fåttvidkännas omfattande besparingskrav. Som regeringen påpekar har det däremotinte varit möjligt att helt skydda den kommunala sektorn mot effekterna av dentidigare svaga ekonomiska utvecklingen.Tack vare den positiva ekonomiska utvecklingen under innevarande mandatperiodhar i flera omgångar kunnat besluta om höjda statsbidrag tillkommuner och landsting . Utskottet finner det tillfredsställandeatt det nu finns utrymme att tillföra ytterligare 4 miljarder kronorinnevarande och kommande år. Med de tidigare besluten blir resurstillskottet 12miljarder kronor , , och 20 miljarder kronorår 2000 och framåt. tillförs därmed kommuner ochlandsting sammanlagt extra. Utskottet kan konstatera attskolan, vården och omsorgen stärks ytterligare.I förra årets vårproposition (prop. 1996/97:150) föreslog regeringen att4 skulle tillföras kommuner och landsting på tilläggsbudget1997. Utskottet, som tillstyrkte regeringens förslag, kunde konstatera att detfanns en bred uppslutning i kring behovet av resurstillskott tillkommuner och landsting (bet. 1996/97:FiU20 s. 228). Utskottet noterar nu attdet även är endast Moderata samlingspartiet som har en starktavvikande syn på den kommunala sektorns omfattning, inriktning ochfinansiering.Utskottet noterar att regeringen står fast vid sin tidigare bedömning attresurstillskottet bör tillföras kommuner och landsting genom en höjning av degenerella bidragen. Regeringen understryker vikten av att de ökadestatsbidragen används i enlighet med de prioriteringar som regeringen har givituttryck för i de för välfärden och för framtiden så viktiga verksamheternavård, skola och omsorg.Utskottet delar regeringens uppfattning att det är viktigt att verksamheternavård, skola och omsorg prioriteras. Utskottet vill dock som svar på motions-yrkandet om s k öronmärkning av medlen erinra om att de generella statsbidragenenligt gällande lagstiftning utgör ett allmänt finansiellt stöd tillkommunsektorn och att medlen utges till kommuner och landsting utan villkorfrån statsmakternas sida. Enligt utskottets uppfattning är det inte aktuelltatt ändra den nuvarande lagstiftningen.Utskottet tillstyrker propositionens förslag (yrkande 49 delvis). Utskottethar således inget att invända mot medlens fördelning på respektive anslag.Motionerna Fi18 (c) yrkande 27, Fi19 (fp) yrkandena 17 och 21 (delvis) samtFi52 (m) avstyrks.Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Också propositionens yrkande 14 om ändring i lagen (1995:1514) om generelltstatsbidrag till kommuner och landsting tillstyrks.Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting (A 3)PropositionenDet kommunala utjämningssystemet syftar till att ge kommuner respektivelandsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna förutjämningsbidraget belastar det nu aktuella anslaget medan inkomsterna avutjämningsavgiften redovisas som en inkomst på statsbudgetens inkomstsida.Systemet är i princip självfinansierat.Statistiska centralbyrån fastställer de utjämningsbidragrespektive utjämningsavgifter som kommunerna respektive landstingen skallerhålla eller betala . Beräkningarna kan leda till att omslutningen iutjämningssystemet ökar eller minskar jämfört med den i budgetpropositionenbedömda nivån. De av fastställda nivåerna avseende år1998 innebär att omslutningen blir högre än vad beslutade i sambandmed budgetpropositionen . Utjämningsbidraget beräknas bli 285 miljonerkronor högre än det anslagna beloppet. Av denna anledning bör anslaget A 3Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting höjas med 285 miljonerkronor . Höjningen motsvaras av att den utjämningsavgift som kommuneroch landsting betalar in till staten ökar i motsvarande mån. Förslaget harsåledes ingen effekt på statens lånebehov.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionens förslag (yrkande 49 delvis).Utskottet återkommer senare i avsnittet sammanställning avanslag och utgiftsramar på tilläggsbudget och redovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag och utgiftsramar för år 1998.Bildande av bolag för övertagande av kommunala bostadsföretag m.m.PropositionenI den bostadspolitiska propositionen (1997/98:119) föreslås att regeringen gesmöjlighet att bilda ett bolag med uppgift att äga och förvalta bostadsföretagoch fastigheter som övertas från kommuner, i avvaktan på att en mer permanentlösning kan åstadkommas. Detta föreslås kunna ske i samband med statligastödinsatser till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Bolaget börkunna vara ett nytt eller befintligt bolag som ägs direkt av regeringen ellersom ingår i en befintlig statlig koncernstruktur (t.ex. ). Bolagetkan knytas till Venantius eller i någon annan form tillgodogöra sig denupparbetade kompetens och erfarenhet i finansiella frågor och frågor ombostadsfastigheter som finns i . Bolaget måste kunna tillförsäkraserforderlig finansiering. Regeringen bedömer att det kan vara lämpligt att låtabolaget ta upp lån i . Vidare måste regeringen kunnatillskjuta kapital till bolaget i erforderlig omfattning. Kapitaltillskottetföreslås belasta det under utgiftsområde 25 uppförda anslaget A 2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Regeringen föreslår i denekonomiska vårpropositionen (avsnitt 7.6.4) att godkänner regeringensförslag om finansiering m.m. av detta statliga bolag.MotionenFolkpartiet avvisar i motion Fi19 regeringens tankar om stöd för konstruktionerför vidare drift av kommunala bolag. Bolagen bör enligt motionärerna säljas. Imotionen yrkas avslag på propositionens förslag (yrkande 26).Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet erinrar i sitt yttrande (BoU7y) om beredningen av proposition1997/98:119 Bostadspolitik för en hållbar utveckling. Bostadsutskottetkonstaterar att den fortsatta beredningen av vissa förslag i den ekonomiskavårpropositionen, inom andra utgiftsområden än det som bostadsutskottetbereder, delvis blir beroende av ställningstagande med anledning avden bostadspolitiska propositionen.