bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Syftetmed motionsyrkandet förutsätts dock komma att tillgodoses.3 Järnvägar3.1 Regeringens bedömningRegeringen anser att det ur regionalpolitisk synvinkel är av stor vikt med välfungerande tågförbindelser mellan och . Regeringenbedömer därför att snabbtågsanpassningen bör påskyndas. Inriktningen börvara att snabbtågstrafiken skall starta , vilket enligtpropositinen innebär en tidigareläggning med . Regeringen anger att den i dentransportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56 Transportpolitik för enhållbar utveckling) föreslagna myndigheten bör verka för attden interregionala persontrafiken på sträckan fortlö-pande utvecklas och förbättras.3.2 MotionsförslagTågförbindelserna mellan och ÖstersundTågförbindelserna mellan och behandlas i motionernaA18 (m), A29 (c), A31 (fp), A33 (fp), A40 (s), A44 (v) och A55 (s). Samtli-ga motionärer framhåller vikten av att snabbtågsförbindelsen mellan och utvecklas och sker längs Norra stambanan, dvs. I några motioner framhålls även vikten av att den aktu-ella tågtrafiken sker via flygplats.Dubbelspår mellan och GävleI fem motioner föreslås en tidigareläggning av dubbelspårsutbyggnadenmellan och på sträckan och (båda m) framhåller i motion A18 attplanerna på att bygga dubbelspåret Älvkarleby-Bomansberget först åren2002-2004 stämmer dåligt överens med den förutsedda snabbtågstrafiken påsträckorna och liksom med denplanerade regionala tågtrafiken mellan och . Projektet föreslåsdärför tidigareläggas och påbörjas i slutet av 1998.Sven () konstaterar i motion A29 att enkelspåret på den aktu-ella bansträckan utgör en besvärande flaskhals för tågtrafiken.Om inte projektet tidigareläggs kan knappast den planerade regionala tågtra-fiken mellan och startas som avsetts hösten 2000.Lennart Rohdin (fp) betonar i motion A31 att en utbyggnad av järnvägs-sträckan är central för hela regionens framtidautveckling.Gudrun m.fl. (v) förordar i motion A47 en tidigareläggning avdubbelspår på banan på sträckan mellan ochBomansberget.Owe () redovisar i motion A44 motsvarande uppfattning ochframhåller att med nuvarande tågtrafik och planerad trafiktillväxt bör dubbel-spårsutbyggnaden tidigareläggas.Övriga järnvägsfrågorAndra ban- och trafikförslag på järnvägsområdet redovisas i följande motio-ner.Kjell () framhåller i motion A17 att det krävs ytterligare järn-vägsinvesteringar i . Det gäller bl.a. upprustning och ökad kapaci-tet på Värmlandsbanan samt på banan Mellerud-Kil-Karlstad.Laila och (båda s) framhåller i motion A37 att Inlands-banan är viktig för den tunga industrins transportbehov och för inlandskom-munerna som en framtida gods- och transportjärnväg. utgörockså enligt motionärerna ett komplement för utvecklingen av turismen iinlandet.Lennart Rohdin (fp) efterlyser i motion A31 ett närmare samarbete mellanSJ och berörda kommuner inför tidtabellsomläggningar.Siri () framhåller i motion A58 att bra kommunikationer ärviktiga för regional tillväxt. Det är därför viktigt att införandet av snabb-tågstrafik med X 2000-förbindelser inte sker på bekostnad av antalet tåg-stopp.Dan m.fl. (kd) bedömer i motion A22 att en utbyggnad av Väs-terdalsbanan fram till är en framtidssatsning och förordar att dettaprojekt övervägs noggrant. I detta sammanhang bör prövas att finansiera enutbyggnad med EU-bidrag. Motionärerna framhåller vidare att Inlandsbananpå sikt bör vidareutvecklas som en transportled i hela sin längd från Kristi-nehamn till Gällivare.I motion A41 av och (båda s) anges att snabb-tågstrafiken är mycket viktig och att den bör anpassas till att betjäna turis-men. Detta betyder att tillgängligheten måste ökas och att vissa bansatsningartill den svenska fjällvärlden måste komma till stånd, exempelvis till Sälen-området.3.3 ställningstagandeTågförbindelserna mellan och ÖstersundAv förslag till ny stomnätsplan för tidsperioden 1998-2007framgår att den tidigare påbörjade kapacitetsförstärkningen och snabbtågsan-passningen av Norra stambanan och Mittbanan skall fortsätta. Målet är attrestiden mellan och skall kunna reduceras från dagensca till och . anser att det ärangeläget att utveckla tågförbindelserna mellan och Östersund.Utskottet ser därför positivt på vad regeringen anför om att snabbtågstrafikenmellan och bör tidigareläggas med fem år.Beträffande de motionsyrkanden som framhåller att tågtrafiken bör ske påNorra stambanan via bl.a. och vill utskottet erinra om att iden transportpolitiska propositionen föreslås att en myndighet för rikstrafik-frågor, Rikstrafiken, inrättas med huvuduppgift att utifrån ett kundorienterathelhetsperspektiv verka för att åstadkomma ett samverkande kollektivtrafik-system. I de fall det inte finns förutsättningar att kommersiellt driva envissinterregional trafik, eller att trafiken inte kan upprätthållas ilänstrafikansrigas regi, bör Rikstrafiken kunna upphandla viss regionalpolitiskt motiveradinterregional persontrafik. När det gäller Rikstrafikens verksamhet har rege-ringen i den nu aktuella propositionen klargjort att Rikstrafiken bör verkaföratt den interregionala persontrafiken på sträckan fort-löpande utvecklas och förbättras.När det gäller de motioner som tar upp att den aktuella tågtrafiken bör an-sluta till vill utskottet erinra om den pågående järnvägsut-byggnaden till . I detta projekt ingår utbyggnad av den s.k. norraböjen norr om så att den långväga tågtrafiken på Norra stambanan,Ostkustbanan och Dalabanan kan integreras med flygtrafiken.Något initiativ med anledning av motionerna A18 (m) yrkande3, A29 (c) yrkande 4, A31 (fp) yrkande 6, A33 (fp) yrkande 4, A40 (s), A44(v) yrkande 6 och A55 (s) är därmed inte erforderligt. bör därföravslå samtliga nu aktuella motionsyrkanden. Syftet med de aktuella motions-yrkandena förutsätts dock komma att tillgodoses.Dubbelspår mellan och GävleAv förslag till stomnätsplan för framgår attden av motionärerna föreslagna fortsatta dubbelspårsutbyggnaden mellanUppsala och ingår med byggstart . förslag bereds av regeringen enligt den planeringspro-cess som har lagt fast. anser att det inte bör an-komma på att lägga fast när enskilda järnvägsprojekt bör igång-sättas. anser därför för sin del att bör avslåmotio-nerna A18 (m) yrkande 2, A29 (c) yrkande 5, A31 (fp) yrkande 5, A44 (v)yrkande 7 och A47 (v) yrkande 8 i denna del.Övriga järnvägsfrågorMed anledning av de motioner som väckts om vill trafikut-skottet hänvisa till behandling tidigare under av olikafrågor om (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1,rskr. 1997/98:104). I sitt av godkända betänkande framhöll trafik-utskottet att fyller en viktig funktion i det nationellagodstransportsystemet. beslutade att fortsatt statligt stöd skall utgå förverksamheten och att investeringar i infrastruktur kan finansi-eras inom ramen för den av beslutade regionala investeringsplane-ringen.När det gäller de förslag som redovisas om ytterligare baninvesteringar påstomjärnvägar, länsjärnvägar och på vill trafikutskottet hän-visa till det planeringssystem som har lagt fast.Beträffande synpunkter på tåguppehåll vill trafikutskottet klargöra att enviktig konkurrensfördel för järnvägen gentemot flyget är möjligheten attförstärka resandeunderlaget på olika relationer genom att göra uppehåll påmellanliggande stationer. Vidare kan nämnas att den tekniska utvecklingenpå järnvägsområdet går mot lättare fordonsmateriel som är snabbare ocheffektivare. Genom bättre prestanda kan den samlade tidsåtgången för tågup-pehåll reduceras. vill vidare framhålla att det inte bör an-komma på riksdag och regering att ha synpunkter på frågor om tåguppehåll.Slutligen beträffande tidtabellsfrågor förutsätter trafikutskottet att ettnärainformationsutbyte förekommer mellan trafikföretag och olika intressentersom exempelvis kommuner inför trafikomläggningar.Med hänvisning till vad som anförts bör de aktuella motionerna intepåkalla någon åtgärd från sida. avstyrkerföljaktli-gen för sin del motionerna A17 (c) i denna del, A22 (kd) yrkandena 32 och33, A31 (fp) yrkande 7, A37 (s), A41 (s) och A58 (fp) yrkande 4.4 Flygtrafik4.1 Regeringens bedömningRegeringen konstaterar att flyget i många regioner med dålig alternativ tra-fikförsörjning spelar en avgörande roll för näringslivets möjligheter attverkapå en större marknad. För privatresenärerna och turismen, särskilt i de meravlägsna regionerna, har flyget också stor betydelse. Regeringen anser att detnya stöd till driften av kommunala flygplatser som införs innebär enlångsiktigt hållbar lösning för denna regionalpolitiskt viktiga trafik.Regeringen bedömer att en förlängning av rullbanan vid Luleå-Kallax flyg-plats ger goda förutsättningar för utveckling av internationellt fraktflyg medanknytande verksamheter vid flygplatsen. En sådan verksamhet kan ge storafördelar för den regionala utvecklingen i och i Barentsregio-nen, men bör även ses i ett nationellt, europeiskt och globalt perspektiv.Regeringen avser därför att tillsätta en förhandlingsman som tillsammansmed de berörda myndigheterna skall ta fram en samlad finansieringslösningför en utbyggnad av Luleå-Kallax flygplats i avsikt att ge möjlighet till enutveckling av internationell fraktflygverksamhet med kringliggande verk-samheter. Regeringen ämnar att i ett första skede avsätta 10 miljoner kronortill förhandlingsmannens förfogande.Av propositionen framgår vidare att regeringen avser medverka till en lös-ning av finansieringsfrågorna i samband med anläggandet av en ny flygplats iPajala i Tornedalen.4.2 MotionsförslagOlof m.fl. (c) framhåller i motion A21 att erfarenheterna frånavregleringen av den svenska inrikes flygtrafiken visar tydligt hur orter medstort resandeunderlag har varit vinnarna. Där har den ökade konkurrenseninneburit bättre service och lägre priser. På andra, mindre orter har utveck-lingen varit den omvända. Särskilt gäller detta i inland men ävenpå andra orter är effekterna betydande. Motionärerna föreslår därför att ettsystem införs för statlig upphandling av flygtrafiktjänster som är regionalpo-litiskt viktiga men kommersiellt mindre intressanta. Finansieringen av ensådan upphandling kan ske genom att en avgift tas ut på övriga inrikes flyg-resor.Dan m.fl. (kd) påtalar i motion A22 att regeringens tidigare reduce-ring av anslaget till drift av kommunala flygplatser i skogslänen drabbaderegioner som är beroende av en aktiv regionalpolitik. Motionärerna välkom-nar därför det förslag som finns i den transportpolitiska propositionen om attinföra ett nytt särskilt statligt driftstöd. Den föreslagna avgränsningen avstödet till att gälla mål 6-området anses dock obehövlig.Birger m.fl. (mp) påtalar i motion A54 att en ökad satsning på lång-väga fraktflyg är tveksam från miljöpolitiska utgångspunkter. Flyg är ettextremt energikrävande och kraftigt miljöförstörande sätt att frakta gods sombara bör användas för särskilda transporter. Med hänsyn till att regeringen iden transportpolitiska propositionen framhåller att flyget skall betala sinafulla miljökostnader bedömer motionärerna det som tveksamt att utöka frakt-flyget via Kallax flygplats. Till detta kommer de problem som uppstår förnärliggande bebyggelse vid en utbyggnad av flygplatsen.4.3 ställningstagandeFlygtrafikstödBeträffande motionerna A21 (c) och A22 (kd) om upphandling av flygtrafikoch stöd till flygplatser vill utskottet hänvisa till att regeringen iproposit1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling har föreslagit ett nyttstödsystem för vissa flygplatser och vidgade möjligheter för statlig upphand-ling av bl.a. flygtrafik. Utskottet kommer senare i vår att behandla regering-ens förslag jämte motioner. anser med hänvisning till denförestående behandlingen av dessa frågor att i detta sammanhangbör avslå motionerna A21 (c) yrkande 9 och A22 (kd) yrkande 11.Luleå-Kallax flygplatsTrafikutskottet anser i likhet med regeringen att en förlängning av rullbananvid Luleå-Kallax flygplats ger goda förutsättningar för utveckling av inter-nationell fraktflygverksamhet. Utskottet ser därför positivt på att regeringenavser att tillsätta en förhandlingsman med uppdrag att tillsammans medberörda parter föreslå en samlad finansieringslösning. Beträffande motionA54 (mp) vill utskottet hänvisa till att ur global synpunkt kan en omledningav fraktflygstrafik mellan och via leda till sammantagetförkortade flygvägar och därmed till positiva miljöeffekter. Trafikutskottetavstyrker därmed för sin del motion A54 (mp) yrkande 13.Pajala flygplatsTrafikutskottet konstaterar att är den enda region i landetvarifråndet tar att ta sig till . Enligt utskottets meningskall transportsystemet främja en positiv regional utveckling genom att delsutjämna skillnader i möjligheten för olika delar av landet att utvecklas, delsmotverka nackdelar av långa transportavstånd. Utskottet ser därför positivtpå att regeringen avser att medverka till en lösning av finansieringsfrågornaisamband med anläggandet av en ny flygplats i m.fl. (v) noterar i motion A47 att enligt tidningsuppgifterkräver rederiet ersättning av staten på för den tidigare färjetrafiken på . Enligt motionärer-na skulle staten förmodligen kunna köpa de gamla Gotlandsfärjorna för dessapengar. Därmed har tidigare förslag om att staten bör ta överoch driva färjetrafiken på fått förnyad aktualitet. Motionärernaframhåller vidare att invånarna på bör veta att långsiktiga och tryggaförbindelser erbjuds.Lilian Virgin och (båda s) påtalar i motion A53 attGotland har ett särskilt utsatt läge inte minst vad gäller kommunikationer.Det gotländska näringslivet har exempelvis under större delen av året bara enmöjlighet att med en hastighet transportera sinavaror till en nordlig eller sydlig fastlandshamn. Enligt motionärerna är detdärför oroande att färjetrafiken på skall inrymmas i en oförändradekonomisk ram när transportsystemen moderniseras på fastlandet. Skallregional tillväxt främjas på måste kommunikationerna till och frånregionen kunna förbättras i likhet med vad som gäller på fastlandet.5.2 ställningstagandeTrafikutskottet anser att färjetrafiken har en avgörande betydelse för möjlig-heterna att skapa tillväxt och sysselsättning på . Staten har också ettansvar för att det finns en tillfredsställande trafikförsörjning med färjatilloch från . Hög säkerhet, miljöanpassning samt krav på att vägen tilloch från alltid skall vara öppen är vidare grundläggande förutsätt-ningar som lagts fast för trafiken.Utskottet har erfarit att en uppgörelse har träffats mellan staten och den ti-digare koncessionsinnehavaren för färjetrafiken, AB avser att budgetproposition redovisa uppgörelsensinnehåll och ersättningens finansiering. Utskottet konstaterar att enligt detnya avtal som träffats mellan staten och Destination om färjetrafikenpå ingår inga särskilda ersättningsvillkor vid en eventuell framtidaavyttring av fartygen som används i koncessionstrafiken.Trafikutskottet förutsätter att den långsiktiga medelsram som lagts fast förfärjetrafiken på tillsammans med andra insatser möjliggör att trafi-ken kan vidareutvecklas så att regional tillväxt främjas på . Trafikut-skottet avstyrker för sin del motionerna A47 (v) yrkande 9 och A53 (s).6 Telekommunikationer och informationsteknik6.1 Regeringens bedömningAv propositionen framgår att telekommunikationerna skall bidra till regionalbalans, att de skall vara öppna och flexibla, att de skall bidra till etteffekresursutnyttjande i samhället samt att de i sig skall vara effektiva.Regering-en hänvisar bl.a. till de insatser som fortlöpande görs för att utveckla ochmodernisera den informationstekniska infrastrukturen. Vidare anges att kon-kurrensen på marknaden pressar ner priserna och medför ökade satsningar pånya produkter från operatörernas sida. Mycket talar för att konkurrensen påmarknaden kommer att leda till att anknytningar kommer att byggas ut i storomfattning via ADSL, satellitkommunikation, elnät och fiberkabel. Rege-ringen bedömer att den nya telelagen uppfyller höga krav på regionalt likvär-diga villkor. Regeringen hänvisar vidare till att haruppdrag att återrapportera konsekvenser av den tekniska och ekonomiskautvecklingen på telemarknaden med avseende på tjänsteutbud, prisutvecklingoch servicegrad för bl.a. olika regioner och abonnentkategorier. Därutöverskall särskilt måluppfyllelsen av de regionala och sociala målen i telelagenredovisas.6.2 MotionsförslagCarl Bildt m.fl. (m) framhåller i motion A20 att IT-utvecklingen spelar enavgörande roll för näringslivets utveckling och då särskilt för etableringenavsnabbväxande företag. Därför behövs en informationsteknisk infrastrukturmed hög överföringskapacitet. Normalt sett klarar marknadens aktörer attbygga ut denna kapacitet. De mer utsatta delarna av , som de inredelarna av , har dock dålig elektronisk överföringskapacitet. Motdenna bakgrund föreslås att staten utarbetar ett program för regional utbygg-nad av informationsteknisk infrastruktur. Det kan ske bl.a. genom att statengenom upphandling gör det lättare för privata intressenter att bygga ut nätka-paciteten. En annan möjlighet är att staten delfinansierar en viss utbyggnadsom staten tar ansvar för, genomför och finansierar. Efter det att utbyggna-den genomförts kan projektet privatiseras helt eller delvis. Programmet föratt skapa en god informationsteknisk infrastruktur bör enligt motionen sestillsammans med Moderata samlingspartiets förslag att erbjuda alla skolormöjligheter till goda kommunikationsmöjligheter med IT. Enligt motionenbör regeringen utan dröjsmål redovisa det begärda investeringsprogrammetså att ett slutligt riksdagsbeslut kan fattas års utgång.I motion A21 av m.fl. (c) framhålls att kravsedan tidigare på en enhetstaxa för ISDN-anslutning ligger fast. Basutbudet,dvs. det utbud som skall tillhandahållas även på icke kommersiella grunder,bör vidare utvidgas så att större befolkningsgrupper ges möjlighet attutnyttjaavancerade teletjänster. Den tekniska utvecklingen på teleområdet går rela-tivt snabbt, men för tillfället bedöms det mest effektiva och sannolika varaatöka kapaciteten på redan befintliga nät. Genom bl.a. nya tekniker som ADSL() och VDSL (high ) kan bredbandskommunikation ske via accessnätet. Utbyggna-den av ny teknik för avancerade tjänster föreslås därför ske i hela landet.Föratt få en snabb utbyggnad bör enligt motionen vidare övervägas att införaenhetstaxa för anslutning. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag om hur en snabb utbyggnad av ADSL kan genomföras.Andre vice talman () beskriver i motion A23 att kostnads-skillnaderna för att utnyttja modern teleteknik kan vara betydande mellanlandets olika delar. Mot denna bakgrund föreslås att Telias ansvar för tele-förbindelser utvidgas till att omfatta även datatrafik av högkapacitetsstan-dard, dock minst s.k. ISDN-förbindelse till enhetstaxa. I det fall Teliasansvautan större olägenheter inte kan utsträckas till att omfatta denna typ av ser-vice anges att länsstyrelserna i berörda län bör ges möjlighet att inom ramenför det regionalpolitiska företagsstödet och landsbygdsstödet finansiera vissainvesteringar i telenätet.Elver m.fl. (fp) betonar i motion A33 att i glesbygden är väl utbygg-da och fungerande kommunikationer till rimligt pris av mycket stor betydelseför kontakterna med omvärlden. Telias senaste taxeförändring visade sigdock drabba landets glesbefolkade delar. Det visar enligt motionärerna att detnu är dags för en riktnummerreform i med syfte att minska antaletriktnummerområden.I motion A35 av m.fl. (s) nämns att i det handlings-program som kommunerna och landstingen i Bergslagen tagit fram har en kraftfull IT-satsning genom nätinvesteringar ochstödjande struktur pekats ut som viktiga åtgärder för att förbättra regionensföretagsklimat. Motionärerna påtalar vidare att Bergslagen ligger efter idatoranvändningen vilket understryker vikten av att regionens informations-tekniska infrastruktur förstärks.Gudrun m.fl. (v) erinrar i motion A47 om att undersenare år betonat vikten av att hela befolkningen får tillgång till IT. Rege-ringen föreslås därför ge i uppdrag att utreda vad en utbyggnad avfibernät till alla företag och hushåll skulle kosta. För att främjautbyggnadenav nätet föreslås att ROT-bidrag skall kunna ges. Enligt motionärerna finnsdet vidare en risk för att kommer att utnyttja sin dominans på områdetför kabelnät för TV till att ta ut överpriser av marknaden. Mot denna bak-grund förslås att Telias verksamhet inom kabeltelefoni organiseras i ett egetseparat bolag eller alternativt överflyttas till Svenska kraftnät.I motion A54 av m.fl. (mp) föreslås att en landsomfattandeenhetstaxa införs för telefon- och IT-tjänster motsvarande vad som gäller påpostområdet.6.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser att informationstekniken har en avgörande betydelse förutvecklingsmöjligheterna i samhället. Grunden för en ökad IT-användning ären god infrastruktur. Det betyder att den fysiska infrastrukturen spelar storroll för vilket genomslag olika tillämpningar av informationstekniken kan fåi samhället. delar därmed den grundsyn som kommer tilluttryck i flera av motionerna om att tillgången till effektiva och modernatelekommunikationer utgör en viktig förutsättning för möjligheterna att upp-nå en positiv regional utveckling.Det är därför nödvändigt att se till att landets alla delar har tillgång tillgda telekommunikationer. Av de telepolitiska målen följer också att utveck-lingen mot ett rundare skall fortsätta. Enligt det övergripandetelepo-litiska målet gäller således att enskilda och myndigheter i landets olikadelarskall ha tillgång till effektiva telekommunikationer. Sådana kommunikatio-ner skall bidra till regional balans, de skall vara öppna och flexibla, deskalbidra till ett effektivt resursutnyttande i samhället samt i sig varaeffektivaInom ramen för det övergripande målet finns tre specifika mål formulerade,nämligen att var och en skall ha möjlighet att till ett rimligt pris utnyttjatelefonitjänster, att alla skall få tillgång till teletjänster på likvärdigavioch att telekommunikationerna skall vara uthålliga och tillgängliga underkriser och krig.Som regeringen redovisar i propositionen pågår en snabbutbyggnad av tele- och datasystemet. Arbete pågår också med att etablera ennationell bredbandsstruktur. Detta sker dels genom att kabel-TV-näten digi-taliseras, dels genom att kapaciteten i kopparnätet ökas med hjälp av ADSL-teknik och annan ny teknik. För kunderna innebär bredbandssatsningen intebara ökad kapacitet utan även tillgång till interaktiva tjänster, såsomutveck-lat hemarbete och höghastighetsanslutning till vill vidare tillägga att regeringen ekonomiskavårproposition (1997/98:150) meddelat att man avser att tillsätta en särskildutredare för att kartlägga behovet av infrastrukturutbyggnad för IT sett urettregionalt och socialt perspektiv.Beträffande de synpunkter som framförs i motionerna om en utvidgning avbegreppet bastelefoni, dvs. vad som enligt telelagen skall inräknas som engrundläggande samhällstjänst, vill trafikutskottet framhålla att telemarkna-den är föränderlig. Den tekniska utvecklingen driver ständigt fram nya ochbättre produkter. Fler aktörer på marknaden sätter press på priserna ochtvingar fram nytänkande. En ökad internationalisering innebär också atttelekommunikationerna är nationella utan globala. Av dessa skälär det svårt att låsa definitionen av vilka tjänster somskall ingå i telelagens begrepp samhällsomfattande tjänster.Trafikutskottet har för sin del inget att erinra mot den nuvarande definitio-nen av samhällsomfattande tjänster. Den överensstämmer också med dendefinition som gjorts inom EU. Därmed kan konsumenternas grundläggandebehov av teletjänster tillgodoses. Den snabba tekniska utvecklingen gör detdock nödvändigt att fortlöpande se över vilka tjänster som skall ingå i be-greppet samhällsomfattande tjänster. En sådan anpassning följer också av dettelepolitiska målet om att alla, enskilda och myndigheter, i landets olikadelaskall ha tillgång till effektiva telekommunikationer.