bet · GM01SfU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Mot denna bakgrund avvisarModeraterna regeringens förslag om att anslå medeltill anslaget B 2 Särskilda insatser i utsattabostadsområden.VänsterpartietVänsterpartiet anser i motion Sf610 av GudrunSchyman m.fl. att bör uttala att anslagetA 3 Migrationspolitiska åtgärder för budgetåret 1999bör utnyttjas så att minst 1 700 flyktingar överförstill . Motionärerna uppger att anvisat medel motsvarande kostnaderför 1 840 kvotöverförda flyktingar. har 614 personer överförts till Sverige.Utgiftsprognosen för är ca 48 miljonerkronor lägre än det anslagna beloppet. Antaletfaktiskt mottagna kvotflyktingar för kommeratt uppgå till ca 1 370 personer. Inklusivekostnader för särskilda projekt m.m. kommer medelmotsvarande 1 450 personer att förbrukas 1998. 20miljoner kronor används till anslagssparande ochförs över . Resterande medel används föratt täcka underskott som uppkommit främst på grundav att inteaccepterar att ta emot sina egna medborgare varförverkställande av avvisningsbeslut försvårats elleromöjliggjorts. Det kan inte godtas attFörbundsrepubliken får möjlighet attutöva ett sådant inflytande att riksdagsbeslut omuttagande av kvotflyktingar inte fullföljs.Vänsterpartiet anser mot denna bakgrund attriksdagen bör uttala att anslaget förmigrationspolitiska åtgärder 1999 bör utnyttjas såatt minst 1 700 flyktingar överförs till Sverige.Detta kommer enligt motionärerna inte att medförautgifter för utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen, enär som täckerkostnaderna för överföringen finns anslagna under A3. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom.I motion Sf1 yrkande 8 begär m.fl.ett tillkännagivande om avsättande av en del av denstatliga ersättningen till landstingen till ensärskild pott avsedd för asylsökande som tvingassöka sjukvård anonymt. Motionärerna anser att deförhållanden beträffande hälso- och sjukvård förasylsökande som fått avslag på ansökan omuppehållstillstånd som råder inte är värdiga enstat som gör anspråk på att vara grundad påciviliserade och humanitära principer. Många vågarinte vända sig till vården eftersom de är rädda attvårdgivaren skall kontakta förkontroll av vem som skall betala för vården. Rådandeförhållanden kommer enligt motionärerna att i vissafall leda till svåra konsekvenser t.o.m. dödsfall,t.ex. i samband med illegala aborter som drivs framav nuvarande regelsystem. Det står också i strid motbarnkonventionen att gömda barn inte har rätt tillsjukvård.I motion Sf612 yrkande 9 av m.fl.begärs ett tillkännagivande om attInvandrartidningens överlevnad måste säkras.Motionärerna pekar på att det i finnshundratusentals invandrare som inte förstår svenskatillräckligt för att tillgodogöra sig svenskamedier. Detta gäller inte bara nyanlända utan ocksåmänniskor som varit här i decennier.FolkpartietLars m.fl. anför i motion Sf634 att ibudgetpropositionen uppges att anslaget B 2Särskilda åtgärder i utsatta bostadsområden är tänktatt fördelas likartat mellan ett antal kommuner.Motionärerna anser att dessa medel liksom de 150miljoner kronor som inom utgiftsområde 16 föreslåsanvisas till viss förskoleverksamhet samt medel frånanslaget A 2 inom utgiftsområde 25 bör fördelasenligt en fördelningsnyckel, lika per invånare efterde kriterier för de 50 mest utsatta områdena som dens.k. har tagit fram. Medlen bördessutom slås samman under utgiftsområde 8. Iyrkande 11 begärs ett tillkännagivande härom.MiljöpartietI motion Sf635 yrkande 22 begär etttillkännagivande om att skallanslå medel till DO och Invandrartidningen.Motionären är kritisk till ett separatintegrationsverk och anser att staten bör stödjakommuner och landsting och ge dem i uppgift attarbeta med integrationsfrågan i projektform och ilångsiktiga arbetsformer. bordefå i uppgift att samla in information och vara enkunskapsbank. Motionären ser vidare DO:s ochInvandrartidningens roll som viktiga urintegrationssynpunkt och vill att verket anslårmedel till dessa båda verksamheter.Utskottet behandlar under anslagen också motionSf614 av () vari begärs etttillkännagivande om vikten av att brytasegregationen i storstäderna och andra störrekommuner. Motionären anför att regeringen ibudgetpropositionen anvisat särskilda medel för attutveckla arbetssätt att bryta den ökadesegregationen i storstadsområdena. Motionären villdock peka på att det inte bara är storstädernaStockholm, och som har storasegregationsproblem. Det finns tvärtom ett betydandeantal utsatta områden även i andra kommuner.Motionären menar att det är angeläget att även andrakommuner än storstadskommunerna kommer i åtnjutandeav de medel som anvisas i budgetpropositionen.Utskottets bedömningSom redovisats ovan har fastställt ramenför utgiftsområde 8 till 4 förbudgetåret 1999.I endast en motion finns yrkande med avseende påanslagens storlek. anser, som framgått,att det inte skall anslås några medel till anslagetB 2 Särskilda insatser i utsatta bostadsområden. Istället vill inrätta s.k. ekonomiskafrizoner. Vad gäller dessa medel anförde utskottet ibetänkande 1997/98:SfU2 att det var angeläget attdet finns medel tillgängliga för särskildasatsningar i sådana bostadsområden. I sammabetänkande hänvisade utskottet också till att ettmotionsyrkande om s.k. frizoner behandlats ibetänkande 1997/98:SfU6 och avstyrkts. Utskottetavstyrker motion Sf627.Den s.k. flyktingkvoten används till största delenför överföring av flyktingar eller andra personersom befinner sig i en särskilt utsatt situation.Kvoten är inte begränsad till att användas förflyktingar i ordets formella bemärkelse. Den kanockså användas för personer som är förföljda ochbefinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sittland. Riktlinjer för kvotens användning ges avregeringen efter beslut av . Det ärInvandrarverket som har ansvaret för uttagning ochöverföring av flyktingar till . Uttagningarnasker i nära samverkan med UNHCR, och det är främstutifrån UNHCR:s bedömning som Invandrarverketplanerar sina uttagningar. Anslagsmedel, som istatsbudgeten avsatts för överföring avkvotflyktingar och mottagandet av dem i kommunerna,har också kunnat användas för alternativa insatseroch åtgärder som främst UNHCR förordar.Regeringen anser, som angetts ovan, attanslagsmedlen för mottagandet av kvotflyktingarliksom för innevarande budgetår bör få användas meden viss flexibilitet och motsvara kostnaderna kvotflyktingar. Utskottet anser det angelägetatt så många utsatta personer som möjligt kanöverföras inom ramen för flyktingkvoten men delarockså regeringens uppfattning att medlen bör fåanvändas med viss flexibilitet. Att kvoten intealltid kan utnyttjas fullt ut beror i många fall påatt uttagningarna sker i samråd med UNHCR och attdet i praktiken är UNHCR som styr det antalflyktingar som skall placeras. Som exempel på nämndflexibilitet kan nämnas att ca 8 miljoner kronorunder reserverats för att bekosta medicinskainsatser såväl i som i närområdet förmedborgare i . Även andraliknande åtgärder har företagits. För år 1998föreslås på tilläggsbudget i budgetpropositionen attmedel från anslaget A 3 överförs till anslaget A 2Mottagande av asylsökande. Enligt propositionenberor den ökade anslagsbelastningen på A 3 främst påatt medborgare i att återvända till sitt land och attdetta då orsakar ökade kostnader förmottagandesystemet. har i betänkande1998/99:FiU1 på förslag av socialförsäkringsutskottet i dessyttrande 1998/99:SfU1y föreslagit attbifalla regeringens förslag till tilläggsbudget. Dethar inte angetts att detta medfört en lägre kvot förår 1998. Anslaget för används föröverförande av flyktingar och lokala insatser.Utskottet anser det självklart att det faktum attFörbundsrepubliken vägrar att ta emotsina egna medborgare inte får medföra att Sverigetar emot ett mindre antal kvotflyktingar. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionSf610.Vad gäller yrkande om att en del avden statliga ersättningen till landstingen förhälso- och sjukvård för asylsökande skall avsättasför dem som tvingas söka sjukvård anonymt anserutskottet att statlig ersättning av principiellaskäl inte bör utges för hälso- och sjukvård för densom håller sig undan verkställighet. Däremot kan detframhållas att sjukvårdshuvudmännen är skyldiga attlämna akut vård när sådan erfordras. Utskottetkommer i senare avsnitt att behandla motionsyrkandenom hälso- och sjukvård för utlänningar som hållersig undan verkställighet. Utskottet avstyrker motionSf1 yrkande 8.Vad gäller motionsyrkandet om attIntegrationsverket skall anslå medel till vill utskottet framhålla attriksdagen på förslag av utskottet (bet.1997/98:SfU2, rskr. 1997/98:112) beslöt attstatsbidraget till borde kvarståunder i motsats till regeringensförslag som innebar att bidraget skulle upphöraefter . Enligt utskottet behövdeInvandrartidningen än vadregeringen föreslog för att kunna anpassa sinverksamhet till de nya villkor som borttagandet avstatsstöd innebär. På så sätt framhöll utskottetundveks också ett avbrott i den information tillnyanlända som skall handha.Utskottet avstyrker motion Sf635 yrkande 22.Utskottet vill vidare framhålla att i samband medbehandlingen av den integrationspolitiskaproposition 1997/98:16, vari aviserades enavveckling av anslaget till Invandrartidningenanförde utskottet med anledning av någramotionsyrkanden att det fanns skäl att uppmärksammahur nyhets- och informationsförmedling till mindrespråkgrupper skulle ske. gav regeringentill känna att utredaren av systemet för statsbidragtill invandrares riksorganisationer skulle undersökamöjligheterna att invandrarorganisationer involverasi arbetet med att sprida nyheter och information påandra språk än svenska (bet. 1997/98:SfU6, rskr.1997/98:68). I betänkandet Organisationer MångfaldIntegration - Ett framtida system för statsbidragtill invandrarnas riksorganisationer m.fl. (SOU1998:73) anförs bl.a. att de som har invandrat ochandra med utländsk bakgrund bör nås av sammasamhälls-information som alla andra.Invandrarorganisationerna kan spela en viktig rollför att sprida samhällsinformation till dem som harbegränsade kunskaper i svenska språket. , i synnerhet på språk somsaknar kommersiellt underlag, bör enligt utredarenkunna utgöra ett inslag i invandrarorganisationernasverksamhet. Utredningen anser att stöd för utgivningav samhällsinformation bör kunna lämnas i form avprojektbidrag. I plan förverksamheten anges också som ett målatt samhällsinformationen måste nå alla, oavsetthärkomst och etnisk tillhörighet, och därför bör tasin utgångspunkt i samhällets mångfald och utformasefter mottagarnas skilda förutsättningar och behov.Utskottet ansluter sig till gjorda uttalanden ochanser att motion Sf612 yrkande 9 delvis får ansestillgodosedd med det anförda.Under anslaget för särskilda insatser i utsattabostadsområden föreslås att beviljas.I budgetpropositionen anför regeringen att en mindredel av dessa medel bör kunna disponeras förmotsvarande insatser i utsatta bostadsområdenutanför storstadsregionerna. Detta uttalande böråtminstone delvis tillgodose syftet med motionSf614. Utskottet anser också att det får ankomma påregeringen att föreslå om medel på olika anslagskall slås samman och avstyrker motion Sf634 yrkande11. Utskottet konstaterar att bifallitregeringens proposition 1997/98:165 (1998/99:AU2,rskr. 1998/99:34). Detta innebär att medlen underanslaget B 2 fördelas inom ramen för de lokalautvecklingsavtalen till kommuner istorstadsregionerna.Utskottet vill i detta sammanhang något kommenteraanslaget B 6 . Ibudgetpropositionen föreslås ett anslag på 7 995 000kr, varav avser ökat resursbehov. Detökade resursbehovet är bl.a. en följd av den avregeringen föreslagna nya lagen om åtgärder motdiskriminering i arbetslivet, vilken väntas medföraatt antalet anmälningar till DO om etniskdiskriminering ökar. Lagen föreslås i propositionenträda i kraft . Enligt vadutskottet erfarit kommer dock regeringens förslagatt behandlas av först , och dennya lagen kan komma att träda i kraft tidigast den 1april 1999. Regeringen har dock beslutat uppdra åtDO att utforma råd för hur det målinriktade arbetetför att främja etnisk mångfald i arbetslivet, ienlighet med vad som föreslås i propositionen Ny lagom åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet(1997/98:177), kan bedrivas. DO skall även redovisahur information om dessa råd bör ges. Det är enligtregeringen, under förutsättning av riksdagensgodkännande av propositionen, angeläget att rådföreligger för lagensikraftträdande. Utskottet finner därför inte skälatt nu justera det föreslagna anslaget. Utskottetanser att det får ankomma på regeringen att bedöma ivilken mån den föreslagna resursökningen underanslaget B 6 skall få disponeras av DO. En eventuellreglering härvidlag kan göras vid kommandebudgetbeslut.I propositionen anges under anslaget B 1Integrationsverket att av vad somtidigare beräknats för förs övertill anslaget C 1 Länsstyrelserna inom utgiftsområde18 för att fördelas på de tre länsstyrelserna istorstadsregionerna. I budgetpropositionen anförsvidare att detta kan bidra till attintegrationspolitiken förs ut och förankras istorstadslänen och att länsstyrelserna därvid kanges en kompletterande roll och uppgift. Utskottetvill framhålla att har detövergripande ansvaret för att integrationspolitiskamål och synsätt får genomslag i samhället. Ettfullföljande härav förutsätter såväl ett närasamarbete mellan verket och kommunerna som samverkanmellan verket och andra myndigheter ochorganisationer. Ett starkt engagemang frånlänsstyrelserna i storstadsregionerna blir därvidett komplement i integrationsarbetet dock utan attregionala integrationsmyndigheter byggs upp.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsfördelning vad avser anslagen A 1-B 6.Utskottet tillstyrker också att godkänneratt lån får tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet för hem-utrustningslån.Motioner med anknytning till utgiftsområde8Invandrarverkets serviceMotionI motion Sf615 anför ()att har ett antal regionkontor därdet handläggs ärenden om bl.a. förlängning avuppehållstillstånd och ansökan om svensktmedborgarskap. För att få ärendena handlagda måsteutlänningen i många fall personligen bege sig tillregionkontoret, och detta kan innebära långa resoroch förlorad arbetsförtjänst. Motionären begär etttillkännagivande om verksamhet föratt höja servicegraden.Utskottets bedömningI utskottets betänkande 1996/97:SfU5, vari bl.a.behandlades regeringens förslag i proposition1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globaltperspektiv att överföra vissa uppgifter medasylärenden och andra tillståndsärenden från Polisentill Invandrarverket, anfördes bl.a. följande. Attmyndigheternas roll renodlas utesluter inte att manförsöker finna former för samverkan mellan olikamyndigheter så att viktiga delar i det nuvarandearbetet såsom kontroll, service m.m. kan bibehållas.Utskottet förutsatte att sådana samordningsfrågorskulle bli föremål för diskussioner på olika nivåer.Utskottet har erfarit att tillståndsprövningarsker på 14 olika orter i landet. Till detta kommeren viss mobil verksamhet innebärande attInvandrarverket en gång förlägger sinverksamhet till några andra mer avsides belägnaorter.Att en utlänning i vissa fall personligen måsteinställa sig vid ett regionkontor eller liknandeenhet är enligt utskottets uppfattning sannoliktofrånkomligt. Utskottet utgår dock ifrån attInvandrarverket i enlighet med det ovan uppgivna igörligaste mån organiserar sin verksamhet så attutlänningar kan få sina ärenden handlagda utanonödig tidsspillan för dem. Utskottet avstyrkermotion verksamhetMotionI motion Sf621 av () begärs etttillkännagivande om invandrare med funktionshinder.Enligt motionären har i olika sammanhangkonstaterats att frågor rörande funktionshindradeinvandrare ofta hamnar mellan olika verksamheter.Motionären menar att detta kan bero på okunskap,gränsdragning mellan verksamheter och självaproblematikens dubbla natur. Sammantaget kan sägasatt invandrare med funktionshinder är i en situationsom försvårar integrationen i det svenska samhället.Motionären föreslår att får ettsärskilt kartläggnings- och uppföljningsuppdrag ominvandrare med funktionshinder. Verket bör därvidsamråda med Samarbetsorgan förinvandrarorganisationer i (SIOS) ochHandikappförbundens samorganisation (HSO).Utskottets bedömningUtskottet anser att motionären pekar på en viktigfråga och att det är väsentligt att invandrare medfunktionshinder uppmärksammas. I betänkandet Ensärskild utsatthet - Om personer med funktionshinderfrån andra länder (SOU 1998:139) visas på många ochstora problem som möter människor med bådefunktionshinder och utländsk bakgrund, men också påde möjligheter som finns att komma till rätta meddem. Många invandrare upplever enligt betänkandet endubbel diskriminering, dels för att de ärinvandrare, dels för att de har ett funktionshinder.Det blir därför enligt betänkandet extra viktigt attsamhällets stöd till och bemötande av personer medfunktionshinder och invandrarbakgrund fungerar.Betänkandet innehåller inte några konkreta förslagutan bör ses som ett diskussionsinlägg och kananvändas i sammanhang där dessa frågor behöverdiskuteras och åtgärdas. I Integrationsverketshandlingsplan för nyanlända invandrare anges att detintegrationspolitiska målet innebär lika rättigheteroch möjligheter för alla. Det är enligt planenviktigt att kontinuerliga uppföljningar görs av huralla nyanlända invandrares behov och rättighetertillgodoses. Behov av samhällets stöd till nyanländainvandrare definieras utifrån uppföljningarna.Utskottet anser det önskvärt att problematikeninvandrare med funktionshinder diskuteras ochbelyses. Det anförda får delvis tillgodose syftetmed motion Sf621.Utsatta bostadsområdenMotionerI motion Sf623 yrkande 9 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att stat och kommunskall föregå med gott exempel och flytta myndigheteroch andra verksamheter till invandrartäta områden.Detta kan skapa fler arbeten för invandrare då behovav lokaler och service ökar.Birger m.fl. (mp) begär i motion Sf626yrkande 4 ett tillkännagivande om särskilda insatseri utsatta bostadsområden. Även här pekarmotionärerna på utplacering av myndigheter ochinstitutioner i invandrartäta områden.Företagsetablering till dessa områden bör ocksåstimuleras. Likaså () pekar påbehovet av att förlägga myndigheter ochinstitutioner i invandrartäta områden samt attstimulera företagsetablering till sådana områden.Motionären begär i motion Sf635 yrkande 19 etttillkännagivande om segregerade områden.I motion Sf624 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om en utredning ommöjligheterna att etablera ett nationellt institutför lokal demokrati och social utveckling i Örebro.Motionärerna anför att regeringen ibudgetpropositionen lägger stor vikt vid behovet avatt motverka segregationen och öka engagemanget i destora allmännyttiga bostadsområdena. Detta kommerenligt motionärerna att kräva storamobiliseringsinsatser och också utveckling av nyametoder för att engagera människor i sin egen vardagoch miljö. Staten bör bidra till att StiftelsenCesam i ges möjlighet att utvecklas till ettnationellt demokrati och socialutveckling. Därmed skulle enligt motionärernaSverige i likhet med flera andra europeiska länderfå tillgång till en gemensam kunskapsbas och ettnätverk mellan de många grupper, som driver ettviktigt pionjärarbete. Cesam har under ett antal årbedrivit ett framgångsrikt arbete för att stimuleraföretag, organisationer, kommuner och enskilda tillmobilisering av de boende i främst utsattabostadsområden.I motion Sf634 yrkande 15 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om direktvaldastadsdelsnämnder. Motionärerna framhåller att denyttersta yttringen av vanmakt och utanförskap är detlåga valdeltagandet i de utsatta bostadsområdena.Invandrarna är enligt motionärerna kraftigtunderrepresenterade i de politiska församlingarna påsåväl kommunal- som riksnivå. Många invandrare bor istorstädernas förorter med stadsdelsnämnder, men harinte rätt att välja egna företrädare. Direktvaldastadsdelsnämnder och ökade inslag av personval ärnågra viktiga förändringar som bör göras för att ökavaldeltagandet.Utskottets bedömningI utskottets betänkande 1997/98:SfU6 om regeringensintegrationspolitiska proposition 1997/98:16 anfördeutskottet i samband med behandlingen av liknandemotionsyrkanden som angetts ovan bl.a. attsegregationen i storstäderna i första hand är enekonomisk och social segregation och inte ensegregation på etniska grunder. Utskottet ansåg detdärför riktigt att tala om särskilda insatser iutsatta bostadsområden och inte särskilda insatser iinvandrartäta områden. Detta uttryckssätt var enligtutskottet riktigt också av det skälet att ettetniskt segregerat område inte i sig är negativt.Vidare framhöll utskottet att det behövs ensamhällelig kraftsamling för att stoppa denlångsiktiga negativa utvecklingen. Långsiktiga ochbreda insatser, som präglas av en helhetssyn ochsyftar till att åstadkomma en samverkan mellan allasamhällssektorer, måste till. Utskottet framhöllockså att en bostadspolitisk proposition varaviserad och att ytterligare överväganden bordeanstå i avvaktan på denna. Med hänsyn till detanförda ansåg utskottet att motionerna inte bordeföranleda något uttalande från sida.I proposition 1997/98:165 Utveckling och rättvisa- en politik för storstaden ladesförslag fram till en nationell politik förstorstadsregionerna. Målen för denna politik skallvara 1. att ge storstadsregionerna godaförutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxtför att därmed kunna bidra till att nya jobb skapassåväl inom regionen som i övriga delar av landetsamt 2. att bryta den sociala och etniskasegregationen i storstadsregionerna och att verkaför jämlika levnadsvillkor för storstädernas allainvånare oavsett ursprung eller kön. betänkande 1998/99:AU2 medanledning av propositionen föreslogs enkomplettering av det andra målet i syfte att göradet tydligare. föreslog attdet andra målet för storstadspolitiken skall varaatt bryta den sociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna och att verkaför jämlika och jämställda levnadsvillkor förstorstädernas invånare. har bifallitförslagen (rskr. 1998/99:34).Med hänvisning till det anförda får motionernaSf623 yrkande 9, Sf626 yrkande 4 och Sf635 yrkande19 anses tillgodosedda. Utskottet anser att motionSf624 inte bör föranleda något uttalande avriksdagen.Allmänna val till politiska församlingar är en avdemokratins hörnstenar. Ett lågt valdeltagandepåverkar demokratin i negativ riktning. Det ärdärför väsentligt att analysera orsakerna till detlåga valdeltagandet i vissa utsatta områden.Regeringen har beslutat att ge iuppdrag att undersöka valdeltagandet i vissa sådanaområden. Uppdraget består av två grundläggandefrågor. Verket skall dels analysera hurvaldeltagandet skiftar mellan olika valdistrikt ochkommuner, dels redovisa en analys av orsakerna tilldet lägre valdeltagandet i vissa områden. Utskottet,som anser att resultatet av detta uppdrag böravvaktas, avstyrker motion Sf634 yrkande 15.Stöd till invandrarorganisationerMotionerI motion Sf612 yrkande 7 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om krav på redovisningav effekter och resultat ur ett könsperspektiv avbidrag till invandrarorganisationer. Att placeras ini ett påtvingat kollektiv med den godtyckligabeteckningen invandrare och dessutom vara kvinnainnebär att kvinnors kunskap, erfarenhet ochkompetens osynliggörs. Det är därför enligtmotionärerna viktigt att kvinnor av olika etnisktursprung möts i olika kvinnoprojekt för att på sitteget sätt lära sig svenska och varandras kultur.Invandrarorganisationerna tilldelas varje årstatliga medel för att kunna bedriva sin verksamhet.Motionärerna anser det nödvändigt att regeringen avinvandrarorganisationerna kräver att bidragetsresultat och effekter redovisas ur ettkönsperspektiv.I motion So380 yrkande 10 av m.fl.(v) begärs ett tillkännagivande om unga invandradekvinnors situation. Enligt motionärerna har mångainvandrade kvinnor en svår situation bl.a. på grundav att de ofta hamnar i en kulturkrock mellan denegna familjens värderingar och en västerländsk synpå kvinnor.