bet · GL01SoU12 · 1998-03-12 00:00:00 — I och med avvecklingen av dessa, som påbörjades ,kom en stor grupp människor som varit institutionsbundna att få heltandra möjligheter att leva ute i samhället. Detta är enligt utskottet en viktigutveckling och kan genom rehabiliteringsinsatser ge den enskilde individenmöjlighet att, efter förmåga, delta i samhällslivet på ett helt annat sätt äntidigare. Problemet är och har varit de allt krympande resurserna inom vården.När olika verksamheter utsatts för besparingskrav har inte psykiatrin varitnågot undantag.Det är för psykpatienterna också viktigt att ett bra samarbete etablerasmellan bl.a. sjukvårdshuvudmännen i och med den genomfördaPsykädelreformen. Möjlighet till eget boende, bra sysselsättning och fritid ärviktiga förutsättningar för att ge den vårdbehövande möjlighet till bättrelivskvalitet. Det är också viktigt att patienterna garanteras tillgång tilladekvat psykoterapi på liknande sätt och till samma kostnader som vid somatiskrehabilitering.Utskottet kan konstatera att förutsättningarna för en i verklig meningkommunal mentalhälsotjänst inte uppfyllts. Det delade huvudmannaskapet ledertill problem med splittrade vårdkedjor, osäkerhet om var ansvaret för vård ochstöd ligger samt att ett långsiktigt perspektiv med klienten/patienten i fokusgått förlorat. En bred tillgång till medicinsk, psykologisk och social samtomvårdnadskompetens måste garanteras den som har behov av detta. Det deladehuvudmannaskapet kan inte tillåtas förhindra denna självklarhet.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So235 (v)yrkandena 3 och 7 och So285 (v) yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna So218 (kd) yrkande 2, So282 (fp) yrkande 16, So254 (m), So320(s) och So403 (m) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande situationen för de psykiskt stördaatt med anledning av motionerna 1997/98:So235 yrkandena 3 och 7 och1997/98:So285 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1997/98:So218 yrkande2, 1997/98:So282 yrkande 16, 1997/98:So254, 1997/98:So320 och 1997/98:So403 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Situationen för de psykiskt störda (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 62 börjar med ?Genom dens.k.? och på s. 63 slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att många psykiskt sjuka har en mycket svår situation.Förutom att de plågas svårt av sin sjukdom känner de sig inteaccepterade av omgivningen. Fysiska åkommor är lättare att tala om och fåacceptans för. har stora organisatoriska förändringar skettinom psykiatrin. Tusentals vårdplatser har lagts ner utan att nya vårdformerbyggts upp. Detta har enligt utskottet inneburit att många svårt psykiskt sjukafarit illa och självmordsfrekvensen i denna grupp är hög. Denna situation äroacceptabel. Det är tveksamt om det antal vårdplatser som finns räcker förframtiden. Eftersom vi människor är olika har vi också rent generellt olikabehov av vårdinsatser. För många psykiskt sjuka är det olämpligt att vårdas iöppna vårdformer. Därför bör noga övervägas hur stort behovet av slutnavårdplatser de facto är. Utskottet anser att de organisatoriska förändringarsom gjorts har varit positiva för många, men de har inte löst alla problem. Detär viktigt att sakligt och öppet analysera förändringar och vad de får förkonsekvenser för den enskilde. Det krävs enligt utskottet olika alternativ föratt en individuell anpassning skall kunna ske.Förändringar har även skett vad beträffar huvudmannaskapet. Det har blandannat resulterat i att huvudmännen emellanåt skyller på varandra vad beträffaansvaret för psykiskt sjuka. Risken finns att ingen tar riktigt ansvar för denenskildes vårdbehov. För den enskilde är det enligt utskottet aldrig enhuvudfråga vem som är huvudman för viss vård utan det är innehållet i vården ocinte minst det sätt man blir bemött på. Detta är särskilt angeläget förpsykiskt sjuka och är ofta en förutsättning för ett bra behandlingsresultat. Athamna mellan stolarna kan enligt utskottet få mycket allvarliga konsekvensersärskilt för dem som inte har förmåga att föra sin egen talan och kanske saknarnärstående som kan agera.Enligt uppgift är cirka en tredjedel av alla uteliggare psykiskt sjuka,personer som hamnat mellan stolarna. När de på grund av kylan inte kan sova utesöker de sig till något av de natthärbärgen som finns. Dessa är enligtutskottet värda allt stöd. Frivilliginsatserna spelar en mycket stor roll ochär ytterligare ett bevis på att samhället och medborgarna inte klarar sig utanideella insatser. Utskottet anser att de ideella organisationernas oersättligainsatser bör visas uppskattning. Det är av största vikt att kommunsektorn istörre utsträckning uppmärksammar de tysta behov som de psykiskt sjuka har ochinom sin totala ram avsätter mer resurser till denna vård.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So218 (kd)yrkande 2 och So254 (m) som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaSo235 (v) yrkandena 3 och 7, So282 (fp) yrkande 16, So285 (v) yrkande 7, So320(s) och So403 (m) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande situationen för de psykiskt stördaatt med anledning av motionerna 1997/98:So218 yrkande 2 och1997/98:So254 samt med avslag på motionerna 1997/98:So235 yrkandena 3 och7, 1997/98:So282 yrkande 16, 1997/98:So285 yrkande 7, 1997/98:So320 och1997/98:So403 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Psykologiska test (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 68 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?yrkande 3 avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motionerna att staten och sjukvårdshuvudmännenhar ett särskilt ansvar för kompetens- och metodutveckling. Det behövs en planför hur detta ansvar skall kunna realiseras. För metodutveckling inom denpsykologiska diagnostiken finns inga externa finansiärer som förmår att försesvensk hälso- och sjukvård med för avpassade diagnostiska instrument.Inte heller finns externa globala intressenter som kan bidra till denfortbildning som t.ex. psykologer behöver genomgå för att följa med i dendiagnostik- och behandlingsutveckling som pågår och som bör komma patienternatill del. Utskottet anser det angeläget att forskningsresurser avsätts förforskning och utveckling inom det psykologiska metodområdet, framför alltpsykologiska test. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So235 (v) yrkande 4, So261 (v) och So303 (fp) yrkande 3 geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande psykologiska testatt med anledning av motionerna 1997/98:So235 yrkande 4,1997/98:So261 och 1997/98:So303 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,20. Inrättande av en medicinalstyrelse (mom. 18), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 75 börjar med?Motionsyrkanden om? och slutar med ?och So255 (m)? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en medicinalstyrelse kan bildas med dagens socialstyrelsesom grund. har redan kompetens inom området hälso- ochsjukvård, samt en regionalorganisation som lämpar sig för kvalitetsuppföljning.En sådan medicinalstyrelse skall enligt utskottet ansvara för att följautvecklingen och ta initiativ avseende forskning och utbildning, godkännavårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara för kvalitetssäkring ochregelbunden medicinsk revision samt utgöra en instans dit allmänheten kan vändasig med klagomål. Det är enligt utskottet än mer angeläget med enmedicinalstyrelse än det var när övertog dendåvarande medicinalstyrelsens uppgifter eftersom utvecklingen på det medicinskaoch medicinsk-tekniska området går allt snabbare.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So223 (m)yrkande 8 och So255 (m) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande inrättande av en medicinalstyrelseatt med anledning av motionerna 1997/98:So223 yrkande 8 och1997/98:So255 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,21. Abortförebyggande insatser m.m. (mom. 19-23)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med ?Utskottetanser det? och på s. 85 slutar med ?Motionerna avstyrks därför? bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det abortförebyggande arbetet är oerhört viktigt och harstor påverkan på abortutvecklingen. Ungdomsmottagningar har stor betydelse idet förebyggande arbetet, vilket måste präglas av en djup och bred informationav välutbildad personal. Sexualundervisningen måste fördjupas. Ansvarstagandeför den egna sexualiteten och för partnern bör enligt utskottet betonas. Denkonfliktsituation som alltid uppstår vid en abortsituation måste lyftas fram.Alla problem är enligt utskottet inte lösta om flickor använder p-piller.Utskottet anser att familje- och preventivmedelsrådgivningen skall vara välutbyggd och lättillgänglig i hela landet. Preventivmedelsrådgivningen börenligt utskottets mening omfatta ett brett spektrum av metoder, även s.k.naturlig familjeplanering.Utskottet anser att donation av könsceller kan komma att på olika sätt berörade familjer och individer som ingår i givarens och mottagarens närhet. Det ärdärför viktigt att ifrån ett helhetsperspektiv analysera de potentiella problemsom en sådan donation kan medföra. Olika situationer för barnet, föräldrarna iden familj där barnet växer upp samt för donatorn och dennes familj måstebeaktas. De rättsliga konsekvenserna av ägg- och spermadonation är inte heltklara. Befruktning utanför kvinnans kropp med donerade könsceller bör enligtutskottet upphöra. Motsvarande komplikationer gäller också vidgivarinsemination. Utskottets uppfattning är att man genom information om deetiska komplikationerna och genom underlättande av adoption bör fågivarinsemination att upphöra. Fosterdiagnostiken bör enligt utskottet användasför att diagnosticera sjukdomar eller tillstånd där en insats för att bota,förebygga eller skydda barnet behövs. Utskottet anser också att det bör finnasmöjlighet att begränsa den fosterdiagnostik som samhället skall tillhandahålla.Informationen om fosterdiagnostiken bör vara allsidig. Annan information än denefterfrågade bör inte ges. Analyser avseende potentiella risker förmultifaktoriella sjukdomar bör inte utföras eftersom det finns en stor inbyggdosäkerhet i dessa analyser och tolkningen av analyssvaren är svår.Fosterdiagnostik bör erbjudas bara om det verkligen finns en påtagligindikation att det föreligger en risk för sjukdom eller handikapp. Abort är attsläcka liv. Allt måste enligt motionärerna göras för att i opinionsbildning ochrådgivning framställa det som naturligt och självklart att en graviditet skallfullföljas. Socialt och ekonomiskt skall alla tänkbara insatser erbjudas föratt undvika abort eller med andra ord föreslås därför en vidgad syn på vad sombrukar kallas abortförebyggande åtgärder.Utskottet konstaterar vidare att den tidsgräns i abortlagen vid vilkenSocialstyrelsens prövning krävs diskuteras både bland lekmän och medicinsktsakkunniga. Å ena sidan framförs argument för en sänkning av tidsgränsen.Antalet aborter skulle på det sättet kunna minska. Å andra sidan hävdas att enkortare tid skulle kunna medföra att en del abortsökande inte fick tillräckligtid att i lugn och ro tänka igenom sitt beslut. Utskottet anser att de tänkbaraeffekterna av en sänkt tidsgräns bör studeras noga. Utskottet anser också atten ändring måste ske av allmänna råd på området. Det behövsentydiga signaler om att abort inte är tillåtet om ett barn kan bedömaslivsdugligt utanför livmodern. Den övre gränsen för abort bör därför enligtutskottets bedömning ändras för att marginalen skall varatillräcklig.Utskottet anser vidare att informationen om stödsamtalen bör få en myckettydligare inriktning än . Varje abortsökande bör få en skriftliginformation vilken bör redovisa de grundvärderingar samhället står för när detgäller människovärdet och tydligt men varsamt lyfta fram det etiska dilemmat.På ett naturligt sätt kan sedan alternativet till abort diskuteras. Hur och ivilken omfattning stödsamtalen skall ske bör enligt utskottet ytterligareövervägas. Stödsamtal bör endast genomföras/ledas av personal som fått enutbildning i etisk rådgivning. I finns en tvåårig akademisk utbildningför etisk rådgivning. Något liknande bör införas i . Grundkraven pårådgivarna bör fastställas av Socialstyrelsen.Utskottet anser slutligen det viktigt med tvärvetenskaplig forskning kringsituationen före och efter en abort för kvinnan, hennes familj och närmasteanhöriga. Många kvinnor får problem efter en abort. Resultaten från enintensifierad svensk forskning kunde bli till nytta såväl i detabortförebyggande och graviditetsstödjande arbetet som vid stödsamtalen efteren abort.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motionerna So302 (kd)yrkande 9 och So347 (kd) yrkandena 3, 5, 9-14 och 16 och med anledning avmotion So267 (m, kd) som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So205(m) yrkande 1 och 2, So286 (v) och So305 (c) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 19-23 bort ha följande lydelse:19. beträffande abortförebyggande insatseratt med bifall till motionerna 1997/98:So302 yrkande 9 och1997/98:So347 yrkandena 9, 14 och 16 och med avslag på motion1997/98:So305 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. beträffande information om fosterdiagnostikatt med bifall till motion 1997/98:So347 yrkande 5 och med anledningav motion 1997/98:So267 yrkande 7 samt med avslag på motionerna1997/98:So286 och 1997/98:So305 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,21. beträffande stödsamtalatt med bifall till motion 1997/98:So347 yrkandena 12 och 13 och medanledning av motion 1997/98:So267 yrkandena 2 och 3 samt med avslag påmotion 1997/98:So205 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. beträffande översyn av abortlagstiftningenatt med bifall till motion 1997/98:So347 yrkandena 10 och 11 och medanledning av motion 1997/98:So267 yrkandena 1, 4 och 6 samt med avslag påmotion 1997/98:So205 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,23. beträffande övriga etiska frågoratt med bifall till motion 1997/98:So347 yrkande 3 och med anledningav motion 1997/98:So267 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. Information om fosterdiagnostik (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med ?Frågor ominformation? och slutar med ? (kd) yrkande 5? bort ha följande lydelse:Respekt för människan är grundvalen för all etik, oavsett vilka former dentar sig uttryck. Enligt utskottets synsätt skall rätten till sekretess ingå iden ofödda människans rättigheter. Genteknik kan liksom annan teknik användasför goda och mindre goda syften. Om den hotar människors integritet är syftetmindre gott. Den gentekniska utvecklingen har medfört att fosterdiagnostikblivit allt vanligare och redan på ett tidigt stadium kan man upptäcka om detofödda barnet bär på sjukdomsalstrande gener. Enligt utskottets uppfattning bördet ofödda barnets rättighet till sekretess lagfästas. I annat fall kan det blifritt fram för försäkringsbolag och framtida arbetsgivare att efterfrågaresultat av gjorda undersökningar. Utskottet vill begränsa fosterdiagnostikenså att forskningens resultat inte används i kommersiella eller diskriminerandesyften. Utskottet föreslår därför att en expertutredning tillsätts för attarbeta fram ett förslag till en lag som reglerar fosterdiagnostiken.Utredningens uppgift skall också vara att utreda hur det ofödda barnets rätttill sekretess kan garanteras. I en sådan expertutredning bör ocksårepresentanter för handikappförbunden ingå.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So286 (v) geregeringen till känna. Motionerna So267 (m, kd) yrkande 7, So305 (c) yrkande 11och So347 (kd) yrkande 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande information om fosterdiagnostikatt med anledning av motion 1997/98:So286 och med avslag påmotionerna 1997/98:So267 yrkande 7, 1997/98:So305 yrkande 11 och1997/98:So347 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,23. Stödsamtal m.m. (mom. 21-23), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 84 börjar med ?Innan abortutförs? och på s. 85 slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Fri abort är tillåten fram till utgången av den artonde havandeskapsveckan,om inte åtgärden på grund av sjukdom hos kvinnan kan antas medföra allvarligfara för hennes liv eller hälsa. Efter den artonde veckan är detSocialstyrelsen som lämnar tillstånd för abort och detta oavsett havandeskapetslängd. I praktiken accepteras dock inte aborter senare än i den tjugofjärdehavandeskapsveckan, och detta i undantagsfall. Praxis är att aborter integodkänns efter den tjugoandra veckan. 1995 godkände totalt 75aborter i veckorna 20-22 och fyra efter den 22:a veckan.Skälet till att aborter i praktiken inte godkänns efter den tjugoandra veckanär att det ansetts att det ibland går att rädda ett som föds omkringvecka 21-22. Denna begränsning i de allmänna råden, trots att lagstiftningen geSocialstyrelsen teoretisk möjlighet att godkänna även senare aborter, ärnaturligtvis betingade av först och främst moralisk-etiska orsaker. Men detberor också på att sena aborter innebär en icke försumbar risk för kvinnan somskall genomgå abort.Utskottet anser att hänsyn måste tas till den gynekologisk-obstetriskaexpertis och exempelvis kurator som arbetar på kvinnokliniker, expertis som anser att den övre abortgränsen bör tidigareläggas, eftersom fosterbetecknas som livsdugliga redan i 20:e veckan.Eftersom som är ibland kan överleva och bli helt normalabarn, ställer sig alltfler frågan om så sena aborter som är möjliga överhuvud taget bör förekomma. Utskottet är övertygat om att om inte Socialstyrelseändrar i sina allmänna råd vad gäller rätten till abort efter den artondeveckan, så kommer krav snart att ställas på att lagstiftaren begränsar dennarätt. bör uttala att de allmänna råden för aborter bör ändras så attaborter inte får genomföras efter den tjugonde veckan. En uppslitandeabortdiskussion kan då undvikas.Det har också gått nuvarande abortlag utformades. Storaframsteg har under dessa år skett inom fosterdiagnostiken, framsteg som kanpåverka den enskildes beslut. Likaså har samhällets kulturella värdebasförändrats, en syn på barns värde som tidigare ej fanns i vårt samhälle finns nbland flera grupper. Sådana stora förändringar i samhället gör attlagstiftningen hotar bli obsolet.Socialstyrelsen kan således även i fortsättningen godkänna aborter efter dentjugoandra veckan. Även om ändrar de allmänna råden kanstyrelsen i undantagsfall godkänna senare aborter. Eftersom antalet sena aborteär ytterst få i vårt land, torde denna förändring av de allmänna råden inteinnebära några dramatiska förändringar för den enskilde, som deninnebär en signal att det offentliga anser att restriktivitet bör gälla vidaborter efter den tjugonde veckan.I proposition 1994/95:142 föreslog regeringen att en kvinna som genomgår abortskall ges möjlighet att få stöd och råd efter genomförd abort. Förslagetbiträddes av hela . Utskottet anser att kvinnan även bör kunna ges stöoch råd före en abort.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion So205 (m) ochmed anledning av motion So267 (m, kd) som sin mening ge regeringen till känna.Motion So347 (kd) yrkandena 3, 10-13 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 21-23 bort ha följande lydelse:21. beträffande stödsamtalatt med bifall till motion 1997/98:So205 yrkande 2 och med anledningav motion 1997/98:So267 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på motion1997/98:So347 yrkandena 12 och 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,22. beträffande översyn av abortlagstiftningenatt med bifall till motion 1997/98:So205 yrkande 1 och med anledningav motion 1997/98:So267 yrkandena 1, 4 och 6 samt med avslag på motion1997/98:So347 yrkandena 10 och 11 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,23. beträffande övriga etiska frågoratt med anledning av motion 1997/98:So267 yrkande 5 och med avslag påmotion 1997/98:So347 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,24. Xenotransplantationer (mom. 25)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 87 börjar med ?De frågorsom? och slutar med ?Motionen avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Det råder brist på organ för transplantationer. Därför har läkarvetenskapen iförbund med läkemedelsindustrin börjat med att ta organ från ett genmanipuleratdjur för att sätta in hos människor, xenotransplantation. Förfarandet ärförknippat med ett flertal allvarliga risker beträffande bl.a. endogenaretrovirus. Utskottet befarar att allvarliga folkhälsoproblem kan förväntas omxenotransplantation på människa tillåts. Utskottet anser att verksamhetenomedelbart bör förbjudas, dvs. utan att invänta förslag från kommittén påområdet. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So319(mp) ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande xenotransplantationeratt med anledning av motion 1997/98:So319 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Genetiska test m.m. (mom. 26)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 90 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ? (v) yrkande 6? bort ha följande lydelse:Genteknologin och vetenskapsgrenar associerade till den, gör snabbaframsteg. Gentekniken tvingar fram grundläggande och svåra etiskaställningstaganden som både beror av och kommer att påverka synen på människanoch livet.Utskottet anser att kloning av människa uttryckligen bör förbjudas. Ävengenterapi på könsceller bör lagregleras. Utskottet anser vidare att frågor omgenetiska test för vuxna samt genetisk integritet och sekretess i dessasammanhang bör lagregleras.Rutintest för alltfler och alltmer komplexa egenskaper kommer attkunna göras enklare och snabbare. Det är svårt att tolka och värderainformation. Det finns vidare ett gap mellan möjligheten att diagnosticera ochatt kunna ge någon konkret hjälp. Kunskapen om att man har ett visst anlag kani vissa fall ge en oro och ett ansvar som är mer livsbegränsande än riskerna isig. En fråga som uppstår är vem som skall ha rätt till den informationgenetiska test kan ge. Regeringen bör återkomma med förslag till påde områden utskottet nu behandlat. Vad utskottet nu anfört bör medbifall till motionerna So265 (kd, mp), So347 (kd) yrkandena 4 och 6-8 och medanledning av motion Jo543 (v) yrkande 6 som sin mening ge regeringen tillkänna. Motion So229 (fp) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande genetiska test m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:So265, 1997/98: So347yrkandena 4 och 6-8 och med anledning av motion 1997/98: Jo543 yrkande 6samt med avslag på motion 1997/98:So229 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,26. Genetiska test m.m. (mom. 26)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 90 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ? (v) yrkande 6? bort ha följande lydelse:Drogtester i arbetslivet förekommer på ett antal arbetsplatser för attidentifiera eventuella missbrukare, för att avskräcka från drogbruk samt föratt skydda tredje man mot de risker drogpåverkan kan medföra. Genomgenteknikens utvecklingen kan det bli möjligt att testa personers arvsanlag ochdärmed spåra anlag för sjukdom som kan påverka en persons arbetsförmåga ochmöjligheter att få försäkringsskydd.Utskottet anser det självklart att det skall vara drogfritt påarbetsplatserna.