bet · GL01UbU15 · 1998-03-05 00:00:00 — I en skrivelse till samtliga länsarbetsdirektörer har AMS som exempel på brytprojekt som kan tjäna sommodell för fortsatt utvecklingsarbete särskilt nämnt ett projekt i län,kallat Män till barnomsorgen.Med det anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1997/98:Ub457 yrkande 6 och 1997/98:A805 yrkandena 10 och 11. Utskottet är inteberett att förorda att uttalar sig om resursfördelningen till högreutbildning på det sätt som begärs i motion 1997/98:Ub458 yrkande 8. Även dettayrkande bör alltså avslås av riksdagen.I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 31 understryks behovet av tydliga direktivtill universitet och högskolor att de skall vidta åtgärder för att åstadkommalikvärdiga studieförutsättningar för kvinnor och män, med specielluppmärksamhet på skillnader i förutsättningar för kvinnor och män att meriterasig till forskarutbildning. Motionärerna anmärker att det, trots att ungefärlika många kvinnor som män deltar i grundutbildningen, är en övervikt för mänbland dem som går vidare till forskarutbildning. En orsak kan finnas igrundutbildningens slutskede. Ofta används det mindre forskningsarbete somutförs på C- och D-nivå som merit. Män väljer i större utsträckning än kvinnoruppsatsämnen i nära anslutning till handledarens forskningsprojekt och gynnasdärför. Institutionerna bör uppmärksammas på detta problem. - Liknandesynpunkter förs fram i motion 1997/98:A804 (mp) yrkande 29.U t s k o t t e t behandlade motsvarande motionsyrkanden, vilkaavstyrktes med hänvisning bl.a. till vad regeringen anfört om att öka kunskapeni jämställdhetsfrågor hos högskolans lärare (prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr.99).Därefter har regeringen i regleringsbrev för såväl föreskrivit att lärosätena skall intensifiera det pedagogiskautvecklingsarbetet och aktivt arbeta med undervisningens förnyelse inom såvälgrundutbildning som forskarutbildning. Lärare skall erbjudas utbildning ochfortbildning i pedagogik och inom jämställdhetsområdet. Av årsredovisningarnaskall framgå omfattning och inriktning av det pedagogiska utvecklingsarbetet.Enligt en beslutad ändring av 1 kap. 5 § högskolelagenskall högskolan inte endast iaktta utan även främja jämställdhet (prop.1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). Vidare har Högskoleverketett tillsynsansvar och skall enligt sin instruktion främja jämställdhet mellankvinnor och män inom sitt verksamhetsområde.Utskottet avstyrker motionsyrkandena med det anförda.Begränsningen i meriteringstid för ansökan till forskarassistenttjänst böravskaffas. Det framhålls i motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande 39. Motionärernamenar att många kvinnor är näst intill chanslösa att gå vidare mot ett arbetesom självständig forskare vid ett svenskt universitet, dvs. om kvinnan vill hafamilj och barn , eftersom meriter endast skall räknas från defem första åren efter doktorsexamen.U t s k o t t e t anser att motionsyrkandet bör avslås med hänvisning tillföljande. Enligt 4 kap. 13 § högskoleförordningen krävs för behörighet tilltjänst som forskarassistent avlagd doktorsexamen. Vidare sägs att i första hand(kurs. här) bör den som har avlagt doktorsexamen högst föreansökningstidens utgång komma i fråga. Någon ändring av denna bestämmelse ärför närvarande inte aktuell i den omarbetning av högskoleförordningen som görsmed anledning av riksdagsbeslutet om högskolans ledning, lärare ochorganisation (jfr prop. 1996/97:141 s. 35).Frågor om rekryteringsmål när det gäller könsfördelningen på olika tjänsterinom högskolan tas upp i två motioner. Enligt motion 1997/98:Ub458 (v) yrkande7 är det positivt att det nu införs mål för rekrytering av kvinnligaprofessorer. Motionärerna anser dock att det behövs rekryteringsmål även påandra nivåer. Sådana mål bör tydligt formuleras i lärosätenasjämställdhetsplaner. I motionen begärs att regeringen ger iuppdrag att följa upp huruvida målen nås. - I motion 1997/98:Ub807 (mp) yrkande40 behandlas frågan om rekryteringsmål vid anställning av professorer.U t s k o t t e t påminner om att godkände de avregeringen föreslagna principerna för rekryteringsmål för lärosätena i syfteatt öka andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer (prop. 1996/97:141,bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12). I sammanhanget anmälde regeringen attvarje lärosäte, utom de konstnärliga högskolorna i , skulle ges iuppdrag att sätta upp egna mål i fråga om könsfördelningen bland nyrekryteradelärare inom övriga lärarkategorier. Detta har sedan skrivits in iregleringsbrev för avseende anslag till universitet ochhögskolor m.m. Där föreskrivs också att rekryteringsmålen, utfallet samtprognosen för skall framgå av högskolans årsredovisning.Högskoleverket skall enligt instruktionen främja jämställdhet mellan kvinnoroch män inom sitt verksamhetsområde. I budgetpropositionen anmäldesatt verket enligt regeringens mening bör intensifiera detta arbete och övertaden pådrivande och stödjande roll som arbetsgruppen för jämställdhet i högreutbildning och forskning (JÄST-gruppen) har haft. Gruppen avlämnade i juni 1997sin , insikt och kvalitet (Ds 1997:56) tillUtbildningsdepartementet.Utskottet anser att yrkandet i motion 1997/98:Ub458 är tillgodosett med vadutskottet anfört. bör alltså avslå detsamma.Yrkandet i motion 1997/98:Ub807 avser ett regeringsförslag i proposition1996/97:141 som utskottet behandlade före den allmänna motionstiden ochinnan motionen väcktes. Motionsyrkandet bör följaktligen avslås.Enligt motion 1997/98:Ub804 (c) yrkande 4 bör jämställdhetsrevisioner bliobligatoriska vid forskningsråden, mot bakgrund av debatten under senare årangående forskningsrådens fördelning av anslag till kvinnor.U t s k o t t e t anmärker att ett motsvarande motionsyrkande avslogs avriksdagen under hänvisning till att redan vidtagna åtgärder, bl.a.krav på återrapportering rörande jämställdhetsarbetet, säkerställer attstatsmakterna kommer att få analyser av forskningsrådens medelstilldelning urjämställdhetssynpunkt (bet. 1996/97:UbU3). Det har också angivits iregleringsbrev för att forskningsråden skall redovisa hurarbetet med jämställdhet utvecklas vid granskning och bedömning av ansökningaroch vid fördelning av forskningsmedel. Ett särskilt uttalande från omjämställdhetsrevisioner behövs därför inte, varför bör avslåmotionsyrkandet.De särskilda medel som fördelas av forskningsråden till postdoktoralastipendier till kvinnor bör enligt motion 1997/98:Ub474 (fp) yrkande 10 fåanvändas även i , alltså inte bara vid utländskt universitet.U t s k o t t e t har tidigare avstyrkt motsvarande motionsyrkanden och dåpåpekat att avsikten med postdoktorala stipendier är att de skall underlättaför kvinnor i forskarkarriären att skaffa sig internationella meriter (bet.1997/98:UbU3 s. 29). Med samma motivering bör avslå även det nuaktuella motionsyrkandet.Jämställdhetsmål bör ställas upp även för sektorsforskningsorganen, framhållsdet i yrkande 11 i motion 1997/98:Ub474 (fp). Motionärerna anser att regeringenbör ta ett ansvar för att de nämnda organen får sådana mål inskrivna i sinainstruktioner.U t s k o t t e t föreslår att motionsyrkandet avslås. Den s.k. JÄST-gruppenförordade i sin slutrapport (Ds 1997:56) bl.a. att regeringen skulle se tillatt de forskningsfinansierande myndigheterna, de s.k. sektorsforskningsorganen,ställer upp tydliga jämställdhetsmål och strategier för att uppnå en bättrebalans mellan könen, både bland dem som tilldelas forskningsstöd och ibedömningsgrupper. Enligt vad utskottet erfarit införs nu i instruktionen förrespektive sektorsforskningsorgan en föreskrift med innebörden att myndigheteninom sitt verksamhetsområde skall främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Enligt motion 1997/98:Ub810 (c) yrkande 10 bör kvotering övervägas vidtillsättningen av tjänsteförslagsnämnder för att uppnå en jämn könsfördelning.Liknande synpunkter förs fram i motion 1997/98:Ub804 (c) yrkande 3, nämligenatt det i dessa nämnder är speciellt viktigt med jämn könsfördelning.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena. Som i det föregående nämntstog ställning till regeringens förslag omhögskolans ledning, lärare och organisation. I propositionen redovisaderegeringen bedömningen att ansvaret för att utarbeta och avge förslag i ärendenom anställning av professor och lektor borde åvila fakultetsnämnderna ellermotsvarande organ. Föreskrifterna om särskilda tjänsteförslagsnämnder borde tasbort. Vid anställning av professor eller lektor skall, liksom , sakkunnigautses på så sätt att båda könen är företrädda, om inte synnerliga skäl motdetta föreligger (prop. 1996/97:141 s. 47). Enligt uppgift frånUtbildningdepartementet är avsikten att en ändring av högskoleförordningen inämnda avseenden skall träda i kraft den 1 januari 1999.Forskning m.m. om kvinnor och mänFörslag om att utbildning och forskning inom vårdområdet skall ske ur ettkönsperspektiv läggs fram i motion 1997/98:Ub444 (fp). Motionären begär etttillkännagivande om att alla forskningsprojekt om människans hälsa somtilldelas statliga anslag måste ha av vardera könet i den populationsom studeras (yrkande 1). Läkarutbildningen och övriga vårdutbildningar måsteha ett könsperspektiv i undervisningen (yrkande 2). Dessutom vill motionärenatt en grupp skall tillsättas med uppdrag att se över om de forskningsanslagsom ges tillvaratar könsperspektivet (yrkande 3). Vidare anförs att ettkvinnoforskningscentrum för vården med fördel skulle kunna förläggas tillGöteborgsområdet (yrkande 4). Motionären anser också att börges i uppdrag att fortsättningsvis ha ansvaret för forskning om vård av kvinnor(yrkande 5).U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena. Utskottet noterar att defrågor som motionären aktualiserar även berörs i betänkandet Jämställd vård(SOU 1996:133) från Utredningen om bemötande av kvinnor och män inom hälso- ochsjukvården. I betänkandet presenteras ett antal förslag till åtgärder som bl.a.avser forskning, utbildning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. En del avförslagen förs nu vidare genom det utvecklingsprogram ?Genderprogram för socialvälfärd? som pågår inom . Programmetinnebär att varje myndighet inom departementets område har till uppgift attanalysera förslag och verksamhet utifrån båda könens utgångspunkter. Enligtprogrammet har kvinnor och män rätt att få adekvat bemötande, vård ellerbehandling utifrån de egna förutsättningarna och behoven. Programarbetet skallbedrivas etappvis och den första etappen skall vara avslutad den 30 juni 1999.Då skall samtliga enheter inom, och myndigheter knutna till,ha en plan för hur arbetet med genderfrågorna skallbedrivas. De skall också ha startat ett aktivt utvecklingsarbete.När det gäller läkarutbildning och annan vårdutbildning anser utskottet detsom självklart att dessa utbildningar skall bedrivas med ett könsperspektiv.Behovet av resurser till genusforskning understryks i motion 1997/98:A804 (mp)yrkande 30. Motionärerna anför att man måste utveckla och fördjupa redan kändaforskningsområden med avseende på ett genusperspektiv. Som exempel på områdensom bör prioriteras nämns forskning som belyser på vad sätt man kan undvika attbefästa föråldrade mans- och kvinnoroller hos pojkar och flickor.U t s k o t t e t anser att bör avslå motionsyrkandet. Utskottetpåminner om att statsmakterna i statsbudgeten gjorde flera satsningarpå genusforskning. Sålunda anvisades medel för ett nationellt sekretariat förgenusforskning vid , ett nytt tvärvetenskapligt tema medinriktning mot genusforskning vid och 18 tjänster medinriktning mot genusforskning vid några lärosäten. Enligt förordningen om ettsekretariat för genusforskning (1997:61) skall det nationella sekretariatetfrämja genusforskning i vid bemärkelse och verka för att betydelsen avgenusperspektiv uppmärksammas i all forskning. Enligt uppgift ibudgetpropositionen skall inom det tvärvetenskapliga temat bedrivasforskning och forskarutbildning om könstillhörighetens betydelse och om hurföreställningar om kvinnlighet och manlighet skapas (prop. 1997/98:1 utg.omr.16 s. 104).Övriga frågorI motion 1997/98:Ub804 (c) yrkande 5 gör motionärerna gällande att fler kvinnorän män har arbeten som inte ger möjlighet till kompetensutveckling inomföretagen där de är anställda. Deltidsanställda, som till största delen ärkvinnor, blir oftast förbigångna vid företagens utbildningsinsatser.Motionärerna framhåller att det därför är viktigt att det i arbetsplatsernasjämställdhetsplaner ingår likvärdiga möjligheter till kompetensutveckling förkvinnor och män.U t s k o t t e t konstaterar att det i jämställdhetslagen (1991:433) finnsföreskrivet en skyldighet för arbetsgivaren att genom utbildning,kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en jämn fördelningmellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier avarbetstagare (7 §). Planerade åtgärder skall anges iarbetsgivarens årliga jämställdhetsplan. Hur dessa har genomförts skallredovisas i efterföljande års plan (11 §). Utskottet anser att böravslå motionsyrkandet med hänvisning till det anförda.Fler kvinnliga läroboksförfattare behövs, betonas det i motion 1997/98:A805 (kd) yrkande 12. Motionärerna anmärker att jämställdhetsdebatten hittillsytterst marginellt berört skolans och de olika utbildningsinstitutionernasläromedel. som det finns en insikt om att män och kvinnor talar olikaspråk är litteraturlistorna starkt mansdominerade. De menar att tillgång tillkurslitteratur av författare av båda könen kan ge studenterna olika perspektivpå det studerade ämnet.U t s k o t t e t har i denna fråga ingen annan uppfattning än motionärerna.Dock anser utskottet inte att skall göra något uttalande om vem somskall skriva läroböcker eller vilka läroböcker som skall ges ut eller användas.Motionsyrkandet bör alltså avslås av riksdagen.Enligt motion 1997/98:A805 (kd) yrkande 13 bör en viktig del i det svenskasamarbetet inom Europeiska unionen (EU) vara att driva arbetet medjämställdhetsfrågor. Motionärerna anser att det bör undersökas om det finnsmöjlighet att etablera ett europeiskt kvinnouniversitet.U t s k o t t e t har inhämtat att inom EU bedriver ett aktivtarbete på jämställdhetsområdet och verkar för att jämställdhetsfrågor skalllyftas fram i . Inom utbildningsområdet är det framför allt genomsamarbetet mellan svenska universitet och högskolor och motsvarande lärosäten iandra EU-länder som kan påverka att jämställdhetsarbetet utvecklas.Utskottet finner inte skäl att förorda ett svenskt initiativ i enlighet medmotionärernas önskemål. beträffande tillgången till barnomsorgatt avslår motion 1997/98:A806 yrkande 14,res. 1 (fp) - delvis2. beträffande fler män inom barnomsorgen och skolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 13, 1997/98:Ub457 yrkande 8, 1997/98:A805 yrkande 4, 1997/98:A806 yrkande 18 och1997/98:A808 yrkande 1,res. 2 (m, fp)res. 3 (v) - delvis3. beträffande jämställdhetsarbetet inom grundskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub250 yrkande 16, 1997/98:Ub256 yrkande7 och 1997/98:Ub804 yrkande 1,res. 1 (fp) - delvisres. 4 (kd) - delvis4. beträffande jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 16 och 1997/98:Ub221yrkande 21,res. 5 (m, kd)res. 1 (fp) - delvis5. beträffande redovisning av jämställdhet i skolanatt avslår motion 1997/98:Ub230,res. 6 (m)6. beträffande yrkeslärares funktion att stödja val av för könetotypisk yrkesutbildningatt avslår motion 1997/98:Ub226 yrkande 3,res. 3 (v) - delvis7. beträffande jämställdhet som delämne inom sexualundervisningenatt avslår motionerna 1997/98:Ju725 yrkande 3 och 1997/98:So676yrkande 5,res. 7 (mp) - delvis8. beträffande feministiskt självförsvaratt avslår motion 1997/98:So676 yrkande 4,res. 7 (mp) - delvis9. beträffande andelen kvinnor och män på olikahögskoleutbildningaratt avslår motionerna 1997/98:Ub457 yrkande 6, 1997/98:Ub458 yrkande8 och 1997/98:A805 yrkandena 10 och 11,res. 1 (fp) - delvisres. 3 (v) - delvis10. beträffande likvärdiga förutsättningar för kvinnor och män attmeritera sig till forskarutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub807 yrkande 31 och 1997/98:A804yrkande 29,res. 7 (mp) - delvis11. beträffande begränsningen i meriteringstid för ansökan tillforskarassistenttjänstatt avslår motion 1997/98:Ub807 yrkande 39,res. 8 (mp, kd)12. beträffande rekryteringsmål avseende könsfördelningen på olikatjänster inom högskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub458 yrkande 7 och 1997/98:Ub807yrkande 40,res. 3 (v) - delvis13. beträffande jämställdhetsrevisioner vid forskningsrådenatt avslår motion 1997/98:Ub804 yrkande 4,res. 9 (c, fp)14. beträffande postdoktorala stipendier till kvinnoratt avslår motion 1997/98:Ub474 yrkande 10,15. beträffande jämställdhetsmål för sektorsforskningsorganenatt avslår motion 1997/98:Ub474 yrkande 11,16. beträffande tillsättningen av tjänsteförslagsnämnderatt avslår motionerna 1997/98:Ub804 yrkande 3 och 1997/98:Ub810yrkande 10,17. beträffande ett könsperspektiv inom utbildning och forskning påvårdområdetatt avslår motion 1997/98:Ub444 yrkandena 1-5,18. beträffande genusforskningatt avslår motion 1997/98:A804 yrkande 30,res. 7 (mp) - delvis19. beträffande likvärdiga möjligheter för kvinnor och män tillkompetensutvecklingatt avslår motion 1997/98:Ub804 yrkande 5,20. beträffande fler kvinnliga läroboksförfattareatt avslår motion 1997/98:A805 yrkande 12,res. 4 (kd) - delvis21. beträffande ett europeiskt kvinnouniversitetatt avslår motion 1997/98:A805 yrkande 13.res. 4 (kd) - delvisStockholm den 5 mars 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och Nils-ErikSöderqvist (s). Tillgången till barnomsorg, m.m. (mom. 1, 3, 4 och 9)() anför:Jag anser att en väl fungerande och utbyggd barnomsorg inte bara gynnar barnensutveckling utan också är en förutsättning för att småbarnsföräldrar, framförallt småbarnsmammor, skall kunna välja att arbeta i stället för att vara hemmamed barnen. bör som tillsynsmyndighet bevaka kvaliteten ibarnomsorgen. bör bifalla motionsyrkandet om tillgången tillbarnomsorg.Som framhålls i motion 1997/98:Ub250 yrkande 16 är jämställdhet både en frågaom kunskap och en pedagogisk fråga. Brist på kunskap om jämställdhet genererarett allvarligt pedagogiskt problem genom att undervisningen inte utformas såatt den svarar mot pojkars och flickors olika behov. Jämställdhetsarbetet inomgrundskolan får inte bli beroende av den enskilde lärarens inställning. Därförmåste lärarnas kunskaper på detta område fortlöpande följas upp. Detta börriksdagen med bifall till motionsyrkandet som sin mening ge regeringen tillkänna.Samma synpunkter förs fram i motion 1997/98:Ub221 yrkande 21 angåendejämställdhetsarbetet inom gymnasieskolan. Jag anser att bör bifallaockså detta yrkande.Enligt min mening borde utskottet ha tillstyrkt motion 1997/98:Ub457 yrkande6, vari föreslås att arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av s.k.brytprojekt skall kunna användas för att rekrytera män tilllärarutbildningarna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 3, 4 och9 bort hemställa1. beträffande tillgången till barnomsorgatt med bifall till motion 1997/98:A806 yrkande 14 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande jämställdhetsarbetet inom grundskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub250 yrkande 16 samt medanledning av motionerna 1997/98:Ub256 yrkande 7 och 1997/98:Ub804 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande jämställdhetsarbetet inom gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkande 21 och med anledningav motion 1997/98:Ub215 yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,9. beträffande andelen kvinnor och män på olika högskoleutbildningaratt med bifall till motion 1997/98:Ub457 yrkande 6 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Ub458 yrkande 8 och 1997/98:A805 yrkandena 10 och 11som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,2. Fler män inom barnomsorgen och skolan (mom. 2)(), (), (), () och () anför:För att ge pojkar och flickor en uppväxt som lägger en trygg grund för derasmanliga respektive kvinnliga identitet är det viktigt att både män och kvinnoringår i deras vardagliga omgivning. Ökade ansträngningar måste göras för attfler män skall välja yrkesverksamhet i skola och barnomsorg. Eleverna behöverbåde kvinnliga och manliga lärare som förebilder. bör enligt vårmening bifalla motionerna 1997/98:Ub457 yrkande 8, 1997/98:A806 yrkande 18 och 1997/98:A808 yrkande 1.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 2 borthemställa2. beträffande fler män inom barnomsorgen och skolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub457 yrkande 8, 1997/98:A806yrkande 18 och 1997/98:A808 yrkande 1 samt med anledning av motionerna1997/98:Ub5 yrkande 13 och 1997/98:A805 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. Fler män inom barnomsorgen och skolan, m.m. (mom. 2, 6, 9 och 12)() anför:Enligt min mening är det angeläget att samhället blir alltmer jämställt, dvs.mäns och kvinnors livsutrymmen och möjligheter skall inte begränsas av deraskön. är det i första hand kvinnors livsutrymmen som begränsas. Mänsmöjlighet och vilja att arbeta inom förskolan bör ses i det perspektivet. Jagser det som positivt om jämställdheten förbättras så att fler män finns ibarnomsorgen . Jag vill att bifaller motion 1997/98:Ub5 yrkande 13.Yrkeslärare har som framhålls i motion 1997/98:Ub226 yrkande 3 en viktigfunktion att stödja s.k. brytare, nämligen flickor/kvinnor och pojkar/män somväljer en för sitt kön otypisk yrkesutbildning. Jag anser att man bör se överpå vad sätt denna funktion kan stärkas. Detta bör med bifall tillmotionsyrkandet som sin mening ge regeringen till känna.Jag delar uppfattningen i motion 1997/98:Ub458 yrkande 8 att högskolansutbildningsutbud är bättre anpassat till männens efterfrågan än tillkvinnornas. Andelen kvinnor och män på olika högskoleutbildningar ochsökandetrycket till dessa utbildningar är faktorer som enligt min mening måstebeaktas vid fördelningen av resurser till högre utbildning. Motionsyrkandet börbifallas.Det är viktigt att universitet och högskolor sätter upp egna rekryteringsmålför könsfördelningen bland andra lärare än professorer. Det är också viktigtatt följa upp huruvida dessa mål nås. bör med bifall till motion1997/98:Ub458 yrkande 7 hos regeringen begära att ges i uppdragatt göra en sådan uppföljning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 2, 6, 9 och12 bort hemställa2. beträffande fler män inom barnomsorgen och skolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub5 yrkande 13, med anledning avmotionerna 1997/98:A805 yrkande 4, 1997/98:A806 yrkande 18 och1997/98:A808 yrkande 1 samt med avslag på motion 1997/98:Ub457 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande yrkeslärares funktion att stödja val av för könet otypiskyrkesutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub226 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande andelen kvinnor och män på olika högskoleutbildningaratt med bifall till motion 1997/98:Ub458 yrkande 8 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Ub457 yrkande 6 och 1997/98:A805 yrkandena 10 och 11som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande rekryteringsmål avseende könsfördelningen på olikatjänster inom högskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub458 yrkande 7 och med avslag påmotion 1997/98:Ub807 yrkande 40 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,4. Jämställdhetsarbetet inom , m.m. (mom. 3, 20 och 21)() anför:När det gäller jämställdhetsarbetet inom anser jag att flickors ochpojkars olika sätt att uttrycka sig, både verbalt och med kroppsspråk, måsteuppmärksammas mer. Många undersökningar visar att pojkar dominerar iklassrummet, vilket ger flickorna ett sämre utgångsläge från början. Samtidigtmissgynnas pojkarna av att de har så få manliga förebilder i skolan.