bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — i dettabetänkande har utskottet vidare behandlatregeringens förslag till utgiftsramar för åren1999-2001 för utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner liksom oppositionspartiernasalternativa förslag. I detta avsnitt redovisasregeringens och oppositionspartierna allmännasyn på utvecklingen av den kommunala ekonomin.Därutöver behandlas ett yrkande i motion Fi21(mp) om ekonomiska ramar för kommunsektorn.VårpropositionenEnligt de ekonomiska bedömningar sompresenteras i propositionen beräknas dekommunala utgifterna motsvara avBNP. Därav utgör den kommunala konsumtionen17,4 procentenheter.Kommunsektorns finansiella sparande förväntasför bli bättre än vad somprognosticerades i budgetpropositionen, bl.a.på grund av återhållsamma investeringar. Föråren 1998-2001 beräknas det finnas ett utrymmeför både en successiv förbättring av detfinansiella sparandet och en konsumtionsökningmed . Det är främst i kommunernadetta utrymme för konsumtionsökning finns.Eftersom den kommunala konsumtionen i fastapriser beräknas öka kommer ävensysselsättningen att påverkas positivt underperioden. Konsumtionen består till cirka trefjärdedelar av lönekostnader.När det gäller utvecklingen de närmaste åreninom skola, vård och omsorg anser regeringenatt förutsättningarna för en positiv utvecklinghar förbättrats inte minst genom de ökadestatsbidragen till kommuner och landsting. Föratt skapa bättre förutsättningar för enfortsatt utveckling och förbättring i enlighetmed de nationella målen och riktlinjernaföreslår regeringen att kommuner och landstingtillförs ytterligare resurser.Regeringen föreslår i propositionen ökadesatsningar på kommuner och landsting genom attnivån på statsbidragen höjs med 4 000 miljonerkronor för att värna kvaliteteni skolan, vården och omsorgen och för attminska behovet av att höja kommunalskatterna.Av tillskottet avsätts år1998 och försärskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting. Återstående belopp tillförs degenerella statsbidragen.För att styra de höjda statsbidragen motskolan och omsorgen kommer regeringen att, inomramen för det generella statsbidraget, fördela75 % av bidraget till kommunerna viktat efterolika åldersgrupper. Därutöver höjsstatsbidragsnivån med 4 000 miljoner kronorvardera i enlighet med vadregeringen tidigare aviserat.I jämförelse med nivån ökarstatsbidragen till kommuner och landsting medsammanlagt under perioden1997-2001, dvs. med år , 16 miljarderkronor , samt 20 miljarder kronorvardera , allt i förhållandetill nivån år 1996.I propositionen redovisas även en preliminärberäkning av ramen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner för åren1999-2001. Ramen för beräknas till , för till och för till . Hänsyn har därvid tagits tillpreliminära regleringar till följd av den s.k.finansierings-principen. Vid beräkningen avramen för har vidare beaktats effektenav det tidigare utlovade s.k.återbetalningsskyddet avseende 1997 årsskatteinkomster med 2 600 miljoner kronor.MotionernaEnligt motion Fi17 (m) är krisen ikommunsektorn orsakad av den socialdemokratiskapolitiken. Endast genom att utsätta offentligtjänsteproduktion för konkurrens kan en positivproduktivitetsutveckling åstadkommas, dvs. merfås ut för varje skattekrona. Regeringen harenligt motionärerna skrivit ned sina prognoserför skatteunderlagets tillväxt. Det visar attden politik som regeringen för inte leder ökning av den fasta bas som kommunernaslångsiktiga finansiella stabilitet vilar på.Basen för ekonomi är skatteintäkterna.Den ekonomiska politik som Moderatasamlingspartiet förordar skapar, hävdas imotionen, förutsättningar för ett växandeskatteunderlag. Genom avreglering avarbetsmarknaden, en bättre fungerande och merflexibel lönebildning och lägre skatt påinvesteringar och arbete skapas betydligt flerarbetstillfällen i företagen runt om i Sverige.Det leder bl.a. till att kommunernas kostnaderför socialbidrag och arbetsmarknadsåtgärder kansjunka. Genom en förbättring av skatteunderlagoch produktivitetsutveckling i kombination medminskade kostnader kan den kommunala ekonominförbättras och utrymme skapas för sänktkommunalskatt.De kommunalekonomiska effekterna av en bättreekonomisk utveckling beräknas i motionen uppgåtill , 16,7miljarder kronor och 26,8 miljarderkronor . För att möjliggöra sänktkommunalskatt i hela landet förordas dessutomatt staten övertar kostnader som åvilarkommunerna. Genom en nationell skolpeng skallstaten överta finansieringsansvaret förgrundskolan . Därigenom avlastaskommunerna kostnader som motsvarar ensänkning av den kommunala utdebiteringen med 1krona och med ytterligare en krona.Motionärerna slår också fast att man står bakomfinansieringsprincipen. Kommunernas ekonomiskaställning skall inte förändras genom statligabeslut.I motion Fi18 (c) framhålls att kommunsektornsekonomiska läge successivt förbättras genom att20 miljarder kronor tillförs för år 2000jämfört med . Det bör därmed enligtKommunförbundets beräkningar bli möjligt förkommunsektorn som helhet att uppnå balans tilldess. måste förändringsarbetet ute ilandets kommuner och landsting ävenfortsättningsvis inriktas på att både höjakvaliteten och öka kostnadseffektiviteten. Denfortsatta utvecklingen kommer enligtmotionärerna att innebära fortsatta hårdaprioriteringar.Behoven av service kommer attöka varför det är mycket viktigt att åstadkommaen ekonomisk tillväxt som innebär att densamlade kommunsektorn kan få ett tillskottgenom att skattekraften successivt ökar. Dettaförutsätter, understryker motionärerna, en ökadsysselsättning. För kommunsektorn innebär ensjunkande arbetslöshet att kostnaderna försocialbidrag minskar. Det har funnits starkaskäl att, såsom har beslutat, anslåytterligare resurser till kommunsektorn framt.o.m. Därefter kommer sannoliktytterligare resurstillskott att behövas, heterdet.I motion Fi19 (fp) framhålls att en godtillväxt är viktigare för kommunernas ekonomiän statsbidrag sett i ett längre perspektiv,bortom det av regeringen skapade akuta läget.Med den låga tillväxt som varit under densocialdemokratiska regeringen krävs ökadestatsbidrag för att upprätthålla verksamheten iden kommunala sektorn. välkomnarförslaget i propositionen om ytterligare 4miljarder i statsbidrag till kommuner ochlandsting för och följande år. För attsäkerställa att dessa extrapengar verkligenkommer vården och skolan till del ansermotionärerna att en granskning av kommunernasplaner och utfall bör ske och att i de fall därkommunerna inte följt upp statsmakternasambitioner en återbetalningsskyldighet skallaktualiseras.Samtidigt som regeringen föreslår fyra nyamiljarder framgår det av propositionen attkommunernas reguljära skatteinkomsterutvecklats sämre än regeringen räknade med ibudgetpropositionen. har kommunernavisserligen fyra miljarder i ökade statsbidragmen åtta miljarder lägre skatteinkomster: 4 - 8= - 4. Kommunernas totala inkomster av skatteroch statsbidrag är således i själva verket fyramiljarder lägre än regeringen beräknadei budgetförslaget. Tydligare än så,understryker motionärerna, kan inte vikten aven stark skattebas, dvs. en stark privat sektoroch ökande sysselsättning, visas.Enligt motion Fi20 (v) anser Vänsterpartietmot - bakgrund av kraftigabesparingar - att kommuner och landsting är ibehov av ytterligare resurser, utöver de s.k.Perssonpengarna. Partiet föreslog redan införbudgeten för att kommunsektorn skulletillföras drygt 8 miljarder kronor.Motionärerna välkomnar därför den ytterligareökning av statsbidragen som regeringen föreslåri vårpropositionen och anser att regeringentill viss del gått till mötes.Den viktning av bidraget efter olikaåldersgrupper som föreslås i propositionen kanenligt motionärerna vara en bra åtgärd. Motbakgrund av förändringen i åldersstrukturen ochde stora skillnader som råder mellan kommunernakan detta var en framkomlig väg att på ett merprecist sätt fördela resurserna.I konsekvens med sina tidigareställningstaganden anser motionärerna att ibudgeten för och kommande år skallkommunsektorn få ett ökat konsumtionsutrymme omfem miljarder kronor. Trots ökade statsbidragfortsatte antalet sysselsatta inomkommunsektorn att minska ochnedgången i den kommunala konsumtionen blevstörre det året än vad man trodde då beslutetom budget togs. Enligt Vänsterpartietbör därför en riktad sänkning avarbetsgivaravgiften i kommuner och landstingmed genomföras för attstimulera nyanställningar.I motion Fi21 (mp) uttalas att välfärdenshårda kärna är en bra vård, en bra skola och enbra omsorg som verkligen är fullt tillgängligaför alla. En väl fungerande vård, omsorg ochskola är också av betydelse för företagen ochför samhället som helhet liksom för helasamhällsutvecklingen. Enligt motionen ärförslaget i vårpropositionen att ytterligarehöja nivån på de generella statsbidragen tillkommuner och landsting med fyra miljarderkronor välkommet och tillgodoserdelvis tidigare krav från degröna. Till skillnad mot tidigare höjningar bördenna kunna ge en viss nettoeffekt i form avökad sysselsättning, menar motionärerna. Dettaär ytterst angeläget eftersom det är flerhänder som behövs inom vård, omsorg och skolaför att avhjälpa de växande bristerna.Miljöpartiets förslag till ekonomisk politikleder, heter det, till en ytterligare förstärktekonomi för kommunsektorn som gör det möjligtatt få en positiv utveckling undertreårsperioden. Detta är nödvändigt för attinte bara återställa de värsta skadorna av enfelaktig saneringspolitik, utan också för attutveckla välfärden. Motionärerna bedömer attmed de åtgärder som föreslårkommer kommunsektorns ekonomi att förbättrasmed , 2,8 miljarderkronor och år 2001jämfört med regeringens förslag. I motionenställs krav på ett tillkännagivande tillregeringen om ökade ekonomiska ramar förkommunsektorn (yrkande 46)I motion Fi22 (kd) framhålls attkommunsektorns samlade resurser under senare årskurits ned kraftigt med den socialdemokratiskaregeringens politik. Bl.a. som en följd av deökade allmänna egenavgifterna harkommunernas skatteintäkter utvecklats mycketogynnsamt och beräknas innevarande år dra undanskatteintäkter på drygt 17 miljarder kronor.Mot denna bakgrund är det enligtKristdemokraterna bra att regeringen nuåterställer en del av den resursindragning somhittills skett. Motionärerna pekar påatt gjorda bedömningar indikerar att behoven avservice växer snabbare än resurserna dekommande åren. Den viktigaste enskilda faktornsom påverkar kommunsektorns finanser ärsysselsättningsutvecklingen i övriga sektorer.Fler sysselsatta betyder fler skattebetalareoch därmed ökade skatteinkomster förkommunerna.I motionen betonas att det på många håll finnsen potential att effektivisera och samordnaverksamheter så att resurser frigörs dit debäst behövs. Även andra åtgärder behövervidtas, t.ex. bättre upphandling ochutförsäljning av kommunala bostadsföretag. Mendet är också motiverat med ökade resurser frånstatligt håll för den närmaste perioden så attde människor som behöver och har rätt fungerande service kan få det. Mot dennabakgrund anser att etttillskott på utöverregeringens förslag för att återställa tidigareindragningar är väl motiverat. För åren 2000och 2001 föreslås ett tillskott utöverregeringens ökning med 800 respektive 600miljoner kronor.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringens syn attskolan, vården och omsorgen utgör enbetydelsefull del av välfärden. somkvaliteten i dessa verksamheter måsteupprätthållas finns krav på att kommuner ochlandsting skall ha en ekonomi i balans och attkommunalskatterna hålls på ensamhällsekonomiskt godtagbar nivå. Utskottetser givetvis positivt på att utvecklingen avsamhällsekonomin nu möjliggjort en betydandeökning av statsbidragen till kommuner ochlandsting. vill utskottet betona attett fortsatt arbete är nödvändigt för attomstrukturera den kommunala verksamheten ochför att utveckla skolan, vården och omsorgen.Ett skäl till detta är inte minst dedemografiska förändringarna och de därmedökande behoven av service.Utskottet vill understryka att de ökaderesurstillskotten till den kommunala sektorn ihög grad bidrar till att kärnverksamheternaförstärks så att bl.a. väntetiderna isjukvården kan bli kortare och kvaliteten påäldreomsorgen förbättras. Genom de förstärktabidragen ökar också förutsättningarna atttrygga många kommunala arbetstillfällen.Utskottet har tidigare uttalat sitt stöd föratt de extra medlen i huvudsak fördelas genomdet generella statsbidraget och viktat efterolika åldersgrupper. Med de ökade statsbidragenhar också enligt utskottet förutsättningarnaförbättrats att uppnå ekonomisk balans år 2000samtidigt som en rimligt god kvalitet kanupprätthållas i kärnverksamheterna.Den beräkning som i motion Fi17 (m) görs av dekommunalpolitiska effekterna av en bättreekonomisk politik till följd av en moderatpolitik betraktar utskottet som ett räknestyckeutan närmare kontakt med verkligheten.Enligt utskottets mening har de krav somMiljöpartiet rest i sin motion till stor deltillgodosetts med de förslag för den kommunalasektorn som regeringen lägger fram ivårpropositionen. Utskottet ser därför ingetskäl för att göra etttillkännagivande om den ekonomiska ramen förkommunsektorn. Utskottet avstyrker motion Fi21(mp) yrkande 46.5.2 beskattning och minskningav bidragVårpropositionenRegeringen föreslår att de bestämmelser i lag,som innebär att om en kommun eller ettlandsting fastställer en högre skattesats förår 1997 eller än den som gällde för år1996 så minskas det generella statsbidraget medett belopp som motsvarar hälften av ökningen,skall gälla även för . De undantag somgäller för vissa kommuner och för s.k.skatteväxlingar skall gälla även för år 1999.I propositionen framhålls att densamhällsekonomiska situationen har ställt storakrav på anpassning av den kommunala ekonominunder . Minskade bidragsinkomster isamband med införandet av det nya bidrags- ochutjämningssystemet i kombination med detlagstadgade kravet på ekonomisk balans år 2000har ökat incitamenten för vissa kommuner ochlandsting att höja skatten. Mot denna bakgrundbeslutade att antaregeringens förslag till åtgärder för attmotverka skattehöjningar . Ivårpropositionen föreslås och aviseras ennivåhöjning av de generella statsbidragen tillkommuner och landsting med 20 000 miljonerkronor successivt fram till år 2000.Enligt regeringens bedömning skullekommunsektorn utifrån gällande ekonomiskaförutsättningar och balanskrav utan detredovisade tillskottet komma att ställas införytterligare neddragningar av verksamheten.Regeringen konstaterar att de offentligautgiftstaket är en viktig faktor för attåstadkomma stabilitet i de offentligafinanserna. Grunden för det offentligautgiftstaket får enligt regeringen inte ryckasundan bl.a. genom att kommuner och landstinghöjer skatten. Mot denna bakgrund anserregeringen att det nu rådande systemet med enminskning av statsbidraget till kommuner ochlandsting som höjer sin skattesats börförlängas med ett år.Regeringen är enligt propositionen medveten omatt det kan finnas kommuner och landsting sombefinner sig i en exceptionellt svår ekonomisksituation beroende på en relativt lågskattesats. Om så skulle vara fallet får isista hand frågan hanteras i särskild ordninggenom att regeringen senast i samband medbudgetpropositionen för föreslårriksdagen en lagändring som ger utrymme förskattehöjning utan att statsbidraget minskas.Regeringen framhåller att förslaget inte ärlika ingripande som ett lagreglerat skattestoppsom gällt och understryker attkommuner och landsting med det rådande systemetinte är förhindrade att höja skatten.Regeringen anser också att den föreslagnaförlängningen av lagen med är förenligmed regeringsformens bestämmelser om denkommunala beskattningsrätten.MotionernaVänsterpartiet konstaterar i motion Fi20 attregeringen i vårpropositionen föreslår enförlängning av nuvarande lag för att motverkaskattehöjningar . Genom attstaten beslagtar hälften av en eventuellskattehöjning anser att det ärfråga om ett intrång i den kommunalabeskattningsrätten. Motionärerna motsätter sigdärför förslaget och begär ett tillkännagivandetill regeringen med anledning därav. Ettlikalydande krav framförs i motion Fi65 avMarie m.fl. (v).I motion Fi21(mp) anförs att saneringsåren1993-1998 har tvingats fram av en statligpolitik som har försvagat kommunernasskatteunderlag, i vissa fall ökat deraskostnader och minskat statsbidragens värde.Samtidigt har staten infört en ekonomiskbestraffning av kommuner som höjerkommunalskatten med innebörd att staten drar inhalva höjningen. Sedan denna reglering infördeshar ingen kommun höjt skatten. I motionenframhålls att har kritiseratregeringens besparingar på välfärdenskärnområden och fört fram konkreta motförslagsom hade inneburit förbättringar för skolan,vården och omsorgen. Motionärerna föreslår attlagförslaget skall avslås av riksdagen.I motion Fi18 (c) framhåller motionärerna attdet är ett rimligt krav att kommunsektorn intehöjer skatterna i och med att statentillskjuter ytterligare resurser t.o.m. år2000. Höjda kommunalskatter riskerar annars attslå hårdast mot låg- och medelinkomsttagare förvilka kommunalskatten är den enda skatten.Motionärerna accepterar därför regeringensförslag till indragningar av skattehöjningarsom kommuner beslutar.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet framhöll - i samband medsin behandling av förslaget i proposition1995/96:213 att införaen spärr mot höjningar av de kommunalautdebiteringarna - att konstruktionen utgjordeen lämplig avvägning mellan kraven påsamhällsekonomisk balans och kraven på kommunalsjälvstyrelse. Utskottet konstaterade också attkonstitutionsutskottet godtagit förslagetutifrån konstitutionella utgångspunkter och attregeringen inhämtat Lagrådets yttrande (bet.1996/97:FiU6).Utskottet delar regeringens i propositionendeklarerade uppfattning att den beredning somföregått den nu gällande lagen uppfyllerberedningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformenäven i det nu aktuella lagstiftningsärendet.Utskottet anser också i likhet med regeringenatt den förlängning som föreslås av lagen ärförenlig med regeringsformens bestämmelser omden kommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten. Utskottet kan vidare ställasig bakom de samhällsekonomiska motiven till enförlängning av den nuvarande lagen med ett år.Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens lagförslag och avstyrker motionernaFi20 (v) yrkande 7, Fi21 (mp) yrkande 47 ochFi65 (v) yrkande 2.5.3 UppräkningsfaktorerVårpropositionenRegeringen föreslår att de uppräkningsfaktorersom fastställs senast och somligger till grund för beräkningen avpreliminära kommunal- och landstingsskattemedelfår ändras under de år då riksdagsval hålls iseptember månad. Denna ändring skall enligtförslaget ske senast efter det attregeringen avlämnat budgetpropositionen.Med det system som gäller för utbetalningav kommunalskattemedel skulle det i annat fallkunna innebära att förslag som läggs ibudgetpropositionen under valår och som hareffekt på det kommunala skatteunderlaget intepåverkar kommunernas och landstingenspreliminära skatteinkomster. I stället skullesådana förslag få effekt på skatteinkomsternaförst efter beskattningsåret dåslutavräkning görs med kommuner och landsting.Därmed skulle det finnas risk för attslutavräkningen beloppsmässigt ökar dessa år.Genom att ge regeringen möjlighet att ändrauppräkningsfaktorerna förbättras regeringensoch förutsättningar att bedömakommunsektorns skattefinansierade utrymme.Förslaget föranleder ändring av 4 § andrastycket lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt m.m. Regeringen har isamband med beredningen av denna fråga haftsamråd med ochLandstingsförbundet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag.5.4 Ekonomiska regleringar mellanstaten och de kyrkliga kommunerna år1999VårpropositionenRegeringen föreslår att de kyrkliga kommunernasskattemedelsfordran vid ingången av år 1999skall minskas med avseende påstatliga regleringar som påverkatkyrkokommunernas ekonomi, främstskatteunderlaget. Därutöver skall enligtförslaget skattemedelsfordran minskas med 4 %som ersättning till staten för administrationenav församlingsskatten.Riksdagen beslutade att dekyrkliga kommunerna skullebidra till saneringen av statens finanser genomatt ersätta staten för administrationen avförsamlingsskatten. Ersättningen har fr.o.m. år1996 fastställts till av dekyrkliga kommunernas skattemedelsfordran. Sammanivå föreslås nu även för år 1999.För de kyrkliga kommunerna får de ändringarsom exempelvis påverkade det kommunalaskatteunderlaget ingen effekt ,men och även för fårändringarna dubbel effekt eftersom bådeförskott och slutavräkning påverkas. Kommuneroch landsting kompenseras förden ändrade beskattningen av bilförmån genom enhöjning av det generella statsbidraget. Dettapåverkar emellertid inte de kyrkligakommunernas skatteinkomster förrän år 1999.Regeringen anser att även de kyrkligakommunerna bör kompenseras för den ändradebeskattningen av bilförmån. Utöver dettaföreslås inte några ytterligare regleringarjämfört med föregående år.De tidigare beslutade och de nu av regeringenföreslagna förändringarna av dessa regleringaruppgår till , vilketberäknas motsvara en reducering av de kyrkligakommunernas skattemedelsfordran vidingången av . Till detta kommer denföreslagna skatteadministrationsersättningen om4 %, dvs. en total reducering avskattemedelsfordran . Förslagetföranleder ett förslag till lag med särskildabestämmelser om utbetalning av skattemedel år1999.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker regeringensförslag.5.5 Översyn av kommunala uppgifter m.m.MotionenI motion Fi17 (m) förespråkas en översyn av deuppgifter kommunerna bör ha ansvar för i syfteatt åstadkomma en renodling av de egentligakärnuppgifterna. En sådan översyn bör görasbl.a. för att minska kommunernas obligatoriskaåtaganden. Vidare bör också tydligarefastställas vilka uppgifter en kommun får ha.En mer distinkt rollfördelning gerförutsättningar för den privata tjänstesektornatt växa och skapa nya jobb och säkerställerdärmed en bättre valfrihet för medborgarna.Grunden för relationen mellan stat och kommunmåste vara att det som uppburits ikommunalskatt alltid går till den kommun därskatten erlagts. Då får den lokalabeskattningsrätten också legitimitet imedborgarnas ögon. Regeringens brott mot dettasamband, är enligt motionärerna, ett grundskottmot den kommunala självstyrelsens princip.Det krävs, framhålls i motionen, långsiktigareformer för att åtgärda sy-stemfel i denoffentliga sektorn. Bland dessa märks enkraftfull prioritering till vård och omsorg,skolpeng som garanterar familjens rätt attvälja skola, vårdgaranti som ger patientenovillkorlig rätt till vård när den behövs,konkurrensutsättning och ökat kundval som gerökad kvalitet och större valfrihet, entillväxtfrämjande politik för att stärka denkommunala skattebasen samt störrehandlingsfrihet för kommunerna att bedriva sinverksamhet och anpassa den till de lokalaförutsättningarna.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera att utskottetsenast i sitt betänkande medanledning av förslagen i budgetpropositionentill anslag för inomutgiftsområde 25 (bet. 1997/98:FiU3) utförligtbehandlade likartade krav från samma motionärerpå vittomfattande förändringar avuppgiftsfördelning, statlig reglering,konkurrensutsättning m.m. liksom när det gällersynen på det nuvarande utjämningssystemetsgrundlagsenlighet.Utskottet ansåg att någon grundläggandeändring av statens styrning av den kommunalasektorn inte var aktuell. Formerna för styrningvar enligt utskottet en praktisk avvägning somborde göras i samband med att lagstiftningenför respektive verksamhetsområde tas upp tillutvärdering och eventuell omprövning. Utskottetbetonade också vikten av tydligansvarsfördelning mellan staten ochkommunsektorn.