bet · GL01JoU19 · 1998-03-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas 34 motionsyrkanden från allmänna motionstiden om olikajakt- och viltvårdsfrågor. De flesta motionerna tar upp frågor som istor enighet har delegerat till regeringen och berörda myndigheter. frågor om skyddsjakt på skarv och säl samt jakttider m.m. för olikadjurarter. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet fogas fyra reservationer och fem särskilda yttranden. 1997/98:Jo405 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsjakt på säl.1997/98:Jo901 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den s.k. forskningsjakten på säl,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på säl i vatten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en analys över vilka som skall ha ersättning för sälskador ochstorleken på denna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgning av sälskyddsområden.1997/98:Jo902 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om björnjakt.1997/98:Jo903 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på enkelbeckasin i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en undersökning för att klarlägga varför enkelbeckasinen har minskatså kraftigt i antal.1997/98:Jo904 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regleradallmän jakt på säl.1997/98:Jo905 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att allmänjakttid på korp återinförs.1997/98:Jo906 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avytterligare verkningsfulla åtgärder, allmän jakt, för att begränsa ochbalansera utbredningen av mellanskarv i och i övriga berördaområden.1997/98:Jo907 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på tjäder,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en bevarandeplan för tjädern.1997/98:Jo908 av Axel och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt införa jakt på gråsäl i (från ochnorrut).1997/98:Jo909 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att begär att regeringen återkommer till medförslag till ett nytt upplåtelsesystem för småviltsjakt ovan odlingsgränsen ochi renbetesfjällen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna jakt måste vara ekologiskt hållbar och ta hänsyn både tillnaturskyddets intressen och jägarnas önskan att få jaga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de nämnda rovdjurens behov av ripa, i första hand jaktfalkens,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ordet viltvård bör bytas mot faunavård för ett vidare ekologisktsynsätt.1997/98:Jo910 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddsjakt på säl,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av ersättningsreglerna för viltskador.1997/98:Jo911 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot jakt pågrävling i gryt, jaktträning i konstgryt och privat innehav av grävlingar.1997/98:Jo913 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utvärdering av älgjaktensbedrivande under de senaste 30 åren.1997/98:Jo914 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jaktbeslut skall, ur djurskyddssynpunkt, grunda sig på sammadjursyn som ligger till grund för djurskyddslagen, nämligen att man skall se pådjur som individer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jaktbeslut måste underställas miljöbedömning.1997/98:Jo915 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att skyddsjakt må införas ivårt land på vildlevande minkar.1997/98:Jo916 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av ettfaunaråd.1997/98:Jo917 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jakten skall vara långsiktigt ekologiskt hållbar och att dettaskall säkerställas genom årliga inventeringar av de arter man vill jaga,2. att hos regeringen begär att jaktlagen och tillhörandeförordning ses över i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på arter uppförda på Artdatabankens hotlista,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt under häckningstid,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt på arter där populationerna minskar.1997/98:Jo918 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om lokalbefolkningens jakträtt påallmänt vatten.1997/98:Jo919 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användning av blyhagel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jakt med hagel i fågelflockar. Skyddsjakt på säl och skarv m.m.Frågor om skyddsjakt på skarv och säl har behandlats av utskottet vid ett partillfällen , se betänkandena /96:JoU12 s. 3 f. och1996/97:JoU19 s. 5 f. Utskottet vill återigen påpeka att dessa frågor hardelegerats till regeringen och berörda myndigheter, dvs. ochlänsstyrelserna.Naturvårdsverket har enligt jaktförordningen (1987:905) möjlighet att getillstånd till skyddsjakt på säl om det bedöms nödvändigt. Givetvis måstebeaktas att sådan skyddsjakt utförs på ett sätt som är etiskt försvarbart ochåstadkommer minsta möjliga lidande för djuren. I regi harbedrivits viss försöksverksamhet med skyddsjakt på säl. Utskottet förutsätteratt erfarenheterna av denna verksamhet läggs till grund för fortsattaöverväganden om skyddsjakten och att en rimlig avvägning kan göras mellanfiskenäringens intressen och bevarandeintressen. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna Jo405 (m) yrkande 8, Jo901 (mp) yrkandena 1 och 2,Jo904 (m), Jo908 (s) och Jo910 (m) yrkande 1, som alla behandlar frågor om jaktpå säl, bör inte vidtas för närvarande.Regler om ersättning för de skador som orsakas av vilt finns i 29 a §jaktförordningen. Av bestämmelsen framgår att ersättning får i mån av tillgångpå medel lämnas av statsmedel om det är uppenbart oskäligt att den skadelidandesjälv svarar för den kostnad som skadan föranleder. Vidare framgår avbestämmelsen att meddelar föreskrifter om sådan ersättning.Utskottet har inhämtat att det vid pågår en översyn aversättningsreglerna. Motionerna Jo901 (mp) yrkande 3 och Jo910 (m) yrkande 2,som båda påtalar behovet av en översyn av ersättningsreglerna vid sälskador,får därmed anses tillgodosedda och kan lämnas utan vidare åtgärd.Frågan om sälskyddsområden diskuteras i motion Jo901 (mp) yrkande 4.Motionärerna anför att sälskyddsområdena bör utvidgas med en zon där man fårvistas, men där fiske får ske på egen risk.Av 14 b § naturvårdslagen (1964:822) framgår att om det behövs särskilt skyddför en djur- eller växtart inom ett visst område får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter som inskränker rätten tillbl.a. jakt eller fiske. Enligt 15 § naturvårdsförordningen (1976:484) är detlänsstyrelsen som meddelar sådana föreskrifter. Utskottet konstaterar såledesatt dessa frågor hanteras av behöriga myndigheter i den ordning som gäller förförvaltningsbeslut i enskilda fall. Utskottet avstyrker motion Jo901 (mp)yrkande 4.I motion Jo906 (c) påtalas behovet av allmän jakt för att begränsa ochbalansera utbredningen av mellanskarv.Som utskottet tidigare påpekat (se bet. 1995/96:JoU12 s. 4 och 1996/97:JoU19s. 5) avskaffades den allmänna jakttiden på skarv fr.o.m. tillföljd av en ändring i jaktförordningen. Förändringen genomfördes för attanpassa svenska regler till direktiv /409/EEG om bevarande av vilda fåglar(fågeldirektivet). ändrades fågeldirektivet på det sättet attden art av skarv som förekommer i inte längre upptas i direktivetsbilaga 1 (se kommissionens direktiv /49/EG). Det innebär att det inte längreuppställs lika stränga krav som tidigare när det gäller åtgärder för bevarandeav skarvens livsmiljö m.m. Eftersom skarv inte upptagits i direktivets bilaga 2är det dock inte möjligt att tillåta allmän jakt på skarv. Däremot ärskyddsjakt tillåten enligt vad som beskrivs nedan.Om det på grund av ett viltbestånds storlek finns påtagliga risker förallvarliga skador av vilt, får enligt 7 § jaktlagen (1987:259) den myndighetsom regeringen bestämmer besluta om jakt för att förebygga eller minska dessarisker. Med stöd av 24 § jaktförordningen får ellerlänsstyrelsen besluta om sådan jakt. Enligt 29 § jaktförordningen fårlänsstyrelsen ge tillstånd till skyddsjakt på vissa, annars fredade, djur, omdet behövs för att hindra att dessa orsakar avsevärda skador eller olägenheterpå grund av beståndens storlek eller av andra skäl.Utskottet har inhämtat att vid olika tillfällen hardiskuterat de problem som stora skarvkolonier medför med berörda intressenter.Sedan år 1994 har ett forskningsprojekt pågått, som har till syfte att ökakunskapen om skarven och dess inverkan på fiskbestånden. Vidare har inhämtatsfrån att arbete med en åtgärdsplan för hantering avskarvfrågan pågår vid danska miljöministeriet och att denna åtgärdsplan väntasunder . Planen skall bl.a. behandla vilka metoder som böranvändas för att komma till rätta med skarvproblemet. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion Jo906 (c).I motion Jo905 (m) anförs att allmän jakttid på korp bör återinföras. Ävennär det gäller korp följer emellertid av EU:s fågeldirektiv att allmän jaktinte är tillåten. Som ovan anförts innebär jaktförordningen att ,om det behövs för att bl.a. förebygga skador, kan ge tillstånd till jakt eftervissa, annars fredade, djur. Motionen avstyrks.Enligt motion Jo915 (m) måste skyddsjakt införas på vildmink. Utskottet villerinra om att enligt jaktförordningen infaller allmän jakttid för mink undertiden den 1 augusti-den 30 april. På och skär är skyddsjakt med hänsyntill fågellivet tillåten året om. Vidare har utskottet inhämtat attLänsstyrelsen i utarbetat en minkpolicy för Stockholms skärgårdsamt fattat beslut om jakt efter mink på allmänt vatten.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motion Jo915 (m)lämnas utan vidare åtgärd.Jakt på enkelbeckasin m.fl. arterI motionerna Jo903 (mp) yrkande 1 och Jo907 (mp) yrkande 1 anförs attenkelbeckasin respektive tjäder måste fridlysas. Vidare anförs i motion Jo903(mp) yrkande 2 att en undersökning bör göras för att klarlägga varförenkelbeckasinen minskat så kraftigt i antal. I motion Jo907 (mp) yrkande 2föreslås att en bevarandeplan tas fram för tjädern.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att i 29 § jaktlagenhar bemyndigat regeringen att bl.a. meddela föreskrifter om de tider när olikaslag av vilt får jagas inom skilda delar av landet. har detcentrala myndighetsansvaret för både jakt- och faunavårdsfrågorna. När detgäller enkelbeckasin har utskottet dessutom inhämtat från attarten är föremål för särskild uppmärksamhet. Med det anförda föreslår utskottetatt motionerna Jo903 (mp) och Jo907 (mp) lämnas utan vidare åtgärd.I motion Jo917 (mp) yrkande 1 anförs att jakt skall vara ekologiskt hållbaroch att detta skall säkerställas genom årliga inventeringar av de arter manvill jaga. Motionären föreslår att jaktlagen och tillhörande förordning sesöver (yrkande 2). Vidare yrkar motionären att de arter som finns på den s.k.Artdatabankens lista inte borde få jagas (yrkande 3) och att jakt inte bör varatillåten beträffande arter vars population minskar (yrkande 5).Utskottet delar motionärens uppfattning att jakt skall bedrivas på ettekologiskt hållbart sätt. Utskottet erinrar om att det i 4 § jaktlagen stadgasbl.a. att viltet skall vårdas i syfte dels att bevara de viltarter som tillhörlandets viltbestånd och de fågelarter som tillfälligt förekommer naturligt ilandet, dels främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressen lämpligutveckling av viltstammarna. Som ovan anförts har i 29 § jaktlagenbemyndigat regeringen att bl.a. meddela föreskrifter om de tider när olika slagav vilt får jagas inom skilda delar av landet, och det är somhar det centrala myndighetsansvaret för både jakt- och faunavårdsfrågorna.Utskottet har inhämtat att jakttiderna ses över med mellanrum efterförslag av . Jakttiderna kan dessutom ändras även vid andratillfällen om behov uppstår. Enligt utskottets uppfattning saknas det därföranledning att nu göra en översyn av regleringen. Det bör tilläggas attutskottet behandlat motionsyrkanden (mp) om ekologiskt hållbarjakt m.m. i betänkande 1997/98:JoU11. Riksdagsdebatten i ärendet ägde rum den 4februari. Vidare kommer utskottet att behandla motioner om biologiskmångfald m.m. i ett betänkande om vissa miljöpolitiska frågor (JoU26). MotionJo917 (mp) yrkandena 1 och 2 avstyrks.Jordbruksministern anförde i ett svar på interpellation1996/97:175 att med jämna mellanrum fastställer en förteckningöver hotade, sällsynta eller hänsynskrävande arter av ryggradsdjur i ,den s.k. rödlistan. Underlaget till förteckningen tas fram av Artdatabanken vidSveriges på uppdrag av . Rödlistaninnehåller fem olika hotkategorier, nämligen försvunna (kategori 0), akuthotade, sårbara, sällsynta samt hänsynskrävande. Kategori 4, hänsynskrävande,innebär att arten inte är hotad, sårbar eller sällsynt men att den kräver enartvis utformad hänsyn. Vidare anförde jordbruksministern att hon inte sågnågot skäl att automatiskt ta bort den allmänna jakttiden för en art somåterfinns i kategorin hänsynskrävande.Utskottet avstyrker motion Jo917 (mp) yrkandena 3 och 5 i den mån de inte kananses tillgodosedda med det anförda.Frågor om skyddsjakt under häckningstid m.m. diskuteras i motion Jo917 (mp)yrkande 4. Motionären anför att jakt under häckningstid och rätten att förstörafåglars bon och ägg strider mot EU:s fågeldirektiv och yrkar att sådanaförfaranden förbjuds.Riksdagen beslöt att ändra 4 § jaktlagen så att det tydligareframgår att fågeldirektivet samt art- och habitatdirektivets bestämmelser hargenomförts i (se bet. 1996/97:JoU15).Enligt artikel 5 i fågeldirektivet är det inte tillåtet att avsiktligtförstöra eller skada fåglars bon och ägg eller bortföra deras bon. Det är somhuvudregel inte heller tillåtet att avsiktligt störa fåglarna under derashäcknings- och uppfödningsperiod. Vidare framgår av artikel 7 punkt 4 ifågeldirektivet att medlemsstaterna särskilt skall se till att jakt inte skerunder uppfödningssäsongen eller under häckningens olika stadier. Beträffandeflyttfåglar skall medlemsstaterna särskilt se till att de arter som berörs avjaktbestämmelser inte jagas under häckningen eller under återvändandet tillhäckningsplatserna. Av artikel 9 framgår att undantag från de nu nämndaartiklarna bl.a. kan göras av hänsyn till människors hälsa och säkerhet, avhänsyn till flygsäkerheten, för att förhindra allvarlig skada på gröda, boskap,skog, fiske och vatten och för att skydda flora och fauna. Vidare stadgas attvissa uppgifter skall anges i undantagen samt att medlemsstaterna skall lämnaen rapport till kommissionen om genomförandet av artikeln.Enligt 23 a § jaktförordningen gäller som en allmän princip att skyddsjaktendast får bedrivas om det resultat som eftersträvas med jakten inte kan uppnåspå något annat tillfredsställande sätt. Vidare följer av 23 b §jaktförordningen att skyddsjakt på myndighets initiativ får meddelas av hänsyntill människors hälsa eller säkerhet, av hänsyn till trafik- ellerflygsäkerheten, för att förhindra allvarlig skada på gröda, boskap, skog,fiske, vatten eller annan egendom eller för att skydda värdefull flora ellerfauna och bevara livsmiljöer. Skyddsjakt på enskilds initiativ får bedrivasenligt 26 § jaktförordningen samt bilaga 4 till denna förordning. Enförutsättning härför är dock att fråga är att förebygga skador av vilt. Av detanförda framgår enligt utskottets uppfattning att jaktförordningensbestämmelser om skyddsjakt står i överensstämmelse med fågeldirektivet. MotionJo917 (mp) yrkande 4 avstyrks.I motion Jo919 (mp) yrkande 2 anförs att jakt med hagel i fågelflockar inteborde vara tillåten eftersom det orsakar lidande för fåglar som beskjutits utanatt dö. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att det i 27 § jaktlagenbl.a. stadgas att jakten skall bedrivas på ett sådant sätt att viltet inteutsätts för onödigt lidande och att det av 45 § samma lag framgår att den somuppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot detta stadgande kan straffas ominte ansvar för gärningen kan ådömas enligt . Något särskilt förbudmot att jaga med hagel i fågelflockar anser utskottet inte vara påkallat.Motionen avstyrks i denna del.Frågor rörande träning av hund för grytjakt på grävling har behandlats avutskottet (se bet. 1993/94:JoU27 s. 11,1995/96:JoU12 s. 8 och 1996/97:JoU19 s. 9). Utskottet har vid samtligatillfällen avstyrkt motioner om förbud mot jakt på grävling i gryt, jaktträningi konstgryt och privat innehav av grävlingar. Utskottet har vid de tidigarebehandlingarna anfört bl.a. att det i jaktförordningen intagits en paragraf,16 a §, med skärpta regler för hur hundar skall tränas för grytjakt och hursådana gryt skall vara utformade. Utskottet har också påtalat att frågandelegerats till berörda myndigheter. Vidare har utskottet uttalat att fråganhuruvida träning och prov för grythundar är förenlig med djurskyddslagens(1988:534) bestämmelser utretts av samt attJordbruksverket ansett att det är nödvändigt att grythundar tränas och testasunder ordnade former innan de används för praktisk jakt. Av de ovan nämndabetänkandena framgår också att utarbetat bestämmelser förgrythundsarbete.Enligt vad utskottet inhämtat pågår en översyn av frågan om grytprov vidStatens jordbruksverk. Med hänsyn härtill och till vad som ovan anförts saknasskäl att föreslå någon åtgärd med anledning av motion Jo911 (s) om förbud motjakt på grävling i gryt, jaktträning i konstgryt och privat innehav avgrävlingar. Motionen avstyrks.ÖvrigtEnligt motion Jo913 (kd) bör en samlad utvärdering göras av effekterna avälgjaktens bedrivande . Denna fråga behandlades avutskottet i betänkande 1996/97JoU:19 s. 16. Utskottet anförde bl.a. att frågorrörande älgjaktsområden behandlats senast i samband med att fattadebeslut om att avskaffa s.k. generellområden (bet. 1993/94:JoU27) och att detinte fanns anledning att föreslå en utvärdering av effekterna av olikaälgjaktssystem. Utskottet finner inte anledning att nu göra någon annanbedömning. Motionen avstyrks.I motion Jo914 (fp) yrkande 1 anförs att den djursyn som ligger till grundför djurskyddslagen även skall ligga till grund för jaktbeslut. Djuren börenligt motionären ses som individer.I 27 § jaktlagen stadgas att jakten skall bedrivas så att viltet inte utsättsför onödigt lidande. Av 28 § samma lag framgår vidare att om vilt har skadatsvid jakt skall jägaren vidta de åtgärder som behövs för att djuretskall kunna uppspåras och avlivas. I förarbetena till jaktlagen (prop.1986/87:58 s. 80) understryks vidare djurskyddets stora betydelse och vikten avatt detta blir vägledande för varje moment i jakten. Djurskyddsaspekterna ärsåledes beaktade i jaktlagen. Med hänsyn till det anförda avstyrks motion Jo914(fp) yrkande 1.I motion Jo909 (mp) anförs att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till ett nytt upplåtelsesystem för småviltsjakt ovanodlingsgränsen och i renbetesfjällen (yrkande 1). Vidare framhålls i motionenatt småviltsjakt måste vara ekologiskt hållbar och ta hänsyn till bådenaturskyddets intressen och jägarnas önskan att få jaga (yrkande 2).Motionärerna framhåller vidare behovet av att tillgodose de i motionen nämndarovdjurens behov av ripa och då speciellt de arter som är beroende av ripaunder senhösten, i första hand jaktfalken (yrkande 3).Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen om att småviltsjakt ovanodlingsgränsen måste vara ekologiskt hållbar och ta hänsyn till bådenaturskyddets intressen och jägarnas önskan att få bedriva jakt. Likaså delarutskottet uppfattningen att det är angeläget att följa utvecklingen av vissarovdjur, t.ex. jaktfalken, och dess behov av ripa. Utskottet har inhämtat attregeringen uppdragit åt att, efter samråd med berörda myndigheteroch intresseorganisationer, ta fram förslag till förändringar av upplåtelsesy-stemet för småviltsjakt och fiske på statens mark ovanför odlingsgränsen och pårenbetesfjällen. Uppdraget skall redovisas senast den 1 april 1998.Utskottet vill också påpeka att regeringen beslutat omändring av 3 § rennäringsförordningen (1993:384). Ändringen innebär att rätttill småviltsjakt och handredskapsfiske på statens mark ovanför odlingsgränsenoch på renbetesfjällen, som inte bedrivs yrkesmässigt, skall upplåtas endasttill den som är fast bosatt i . Vidare har paragrafen ändrats så attsådan upplåtelse kan begränsas om jakten eller fisket inverkar menligt påmiljön, turismen eller andra intressen. Ändringarna träder i kraft den 1 juli1998. Motion Jo909 (mp) yrkandena 1-3 avstyrks i den mån den inte kan ansestillgodosedd med det anförda.I motion Jo909 (mp) yrkande 4 anförs att ordet viltvård bör bytas motfaunavård för ett vidare ekologiskt synsätt. Ett likalydande yrkandebehandlades i betänkande /97:JoU19 s. 12. Utskottet anförde då att det integick att utläsa om motionärerna önskade byta ut jaktlagens begrepp viltvårdeller om önskemålet var att mönstra ut begreppet i det svenska språkbruket föratt ersätta det med faunavård. Enligt utskottet rörde det sig i båda fallen omen närmast semantisk fråga, och utskottet framhöll att i det senarefallet knappast torde med laga verkan kunna inskränka rätten att använda vissterminologi. Inte heller framgår det av motionen om den syftar författningsändring eller någon annan offentligrättslig åtgärd. Utskottetfinner ingen anledning att frångå sin tidigare bedömning. Motion Jo909 (mp)yrkande 4 avstyrks.Ett fristående faunaråd bör enligt motion Jo916 (mp) inrättas. Ett sådant rådskulle enligt motionären ges möjlighet att yttra sig i frågor rörande jakttideroch annat som rör det vilda. Motionären påpekar att jaktfrågor bereds i dens.k. Jakttidsberedningen, som avger yttrande till införregeringens beslut. Ett problem är enligt motionären att Jakttidsberedningen ärknuten till och att har sista ordet ide synpunkter som lämnas till . Motionären anför att enberedning som Jakttidsberedningen borde vara fristående utan koppling tillnågon annan organisation.Frågan om jaktens administration har varit föremål för överväganden ien statlig utredning, SOU 1997:91 Jaktens villkor. Enligt utredningen börstatlig verksamhet på jaktens och viltvårdens område bedrivas i myndighetsform.Utredningen anför vidare (s. 385) att det bör vara en gemensam uppgift förberörda myndigheter, markägare, jägare och andra intressenter att i sinverksamhet verka för att målen för jakten och viltvården uppnås. finns det däremot inte behov av en s.k. riksviltnämnd, som föreslagit. Eftersomjaktens administration således är föremål för översyn är utskottet inte berettatt föreslå några förändringar beträffande dessa frågor. Motion Jo916 (mp)avstyrks.I motion Jo902 (m) anförs att tillvaratagandet av kött och skinn från björnarär omgärdat av sådana byråkratiska regler att värdet riskerar att förfaras.Utskottet har inhämtat att numera ändrat de villkor somgäller vid skyddsjakt på björn. Det är således numera tillåtet att efterinhämtande av intyg från försälja björnkött och försälja ellerbyta björnskinn.