bet · GL01BoU4 · 1998-02-05 00:00:00 — Med hänvisning härtill förordas att det börövervägas att införa ett säkerhetsavstånd till daghem, skolor och bostäder förmobiltelefonsändare.Även i motion 1997/98:T814 (fp) förs fram förslag som avser sändare förmobiltelefoni. Enligt motionen kan ingen garantera att de radiovågor somdessa sändare avger är ofarliga. Forskningsrapporter visar snarare att de kanorsaka skador. Det finns enligt motionen därför anledning att vara försiktig.Utbyggnaden av mobiltelefonnätet bör därför utredas och hållas tillbaka. Detföreslås i motionens yrkande 3 ske bl.a. genom att bygglovsplikt införs fördigitala sändare och genom att göra byggloven tidsbegränsade.Med anledning av vad som i motionerna förordats beträffande regler föruppförande av mobiltelefonsändare vill utskottet anföra följande.Användningen av mobiltelefoner är mycket stor i . Antalet abonnemangliksom försäljningen av mobiltelefoner har ökat kraftigt under en rad år. Itakt med detta har det också skett en snabb utbyggnad av mobiltelefonnätet. Detinnebär att det finns en stor mängd antenner för mobiltelefoniutplacerade på , tak och husgavlar runt om i landet. I början av år 1998fanns det mer än 40 000 basstationssändare för mobiltelefoni. Genom attsändarna för de olika näten och de olika operatörerna i betydande utsträckninghar samlokaliserats är dock antalet lokaliseringar betydligt mindre.Det stora antalet sändare innebär att många människor bor ellervistas i närheten av dem. Många hyser också oro för att de skall påverkas av deradiovågor som sändarna avger. Personer med elöverkänslighet hänför iblandockså sina problem till mobiltelefoner och till mobiltelefonsändarna.Enligt utskottets mening finns det anledning att iaktta försiktighet vidlokaliseringen av nya sändare. Även om sändarna i normalfallet är så placeradeatt det inte går att komma så nära att rekommenderade värden förexponering överskrids finns det enligt utskottets mening anledning att imöjligaste mån lokalisera sändarna så att de inte ligger i närheten av bostädereller lokaler där människor vistas. För att minska antalet lokaliseringar bördessutom sändarna för de olika näten samlokaliseras i så stor utsträckning sommöjligt. Utskottet vill här peka på de möjligheter som finns för kommunerna attpåverka placeringen i de fall bygglovsplikt föreligger. Utskottet är dock intenu berett förorda en särskild reglering av uppförandet av mobiltelefonsändarepå det sätt som föreslås i motionerna 1997/98:Bo547 (fp) samt 1997/98:T814 (fp)yrkande 3. Det får enligt utskottets mening förutsättas att regeringen ochberörda myndigheter följer frågan med största uppmärksamhet samt vidtar deåtgärder som kan föranledas av utvecklingen eller av att ny kunskap vinns påområdet.Frågor om tillgänglighetI ett antal motioner lämnas förslag om tillgängligheten för funktionshindrade ibyggnader och i den yttre miljön. Utgångspunkten för motionsförslagen är atttillgänglighetsfrågorna bör beaktas i högre utsträckning och att tillgängligkunskap i frågan bättre bör tas till vara.I motion 1997/98:So410 (c) yrkande 1 föreslås att i etttillkännagivande skall understryka att målet bör vara ett samhälle tillgängligtför alla. Även i motion 1997/98:Bo508 (s) yrkande 2 understryks behovet avåtgärder för generellt förbättrad tillgänglighet och användbarhet samt atttillgänglighetsfrågorna bör ges högre prioritet. I motionens yrkande begära att regeringen tillsätter en utredning med syfte att övervägaförutsättningarna för en generell tillgänglighetslagstiftning.Enligt vad som anförs i motion 1997/98:Bo536 (fp) behövs lagstiftning för attåstadkomma förbättringar av tillgängligheten i befintlig byggd miljö.Motionären anser att förbättringar är möjliga att genomföra även med relativtenkla åtgärder. föreslås i yrkande 3 genom ett tillkännagivandeunderstryka vikten av att åtgärder vidtas för att uppnå handikappanpassning avbostads- och stadsmiljö. I motionens yrkande 6 föreslås en ändring i PBL medinnebörden att ett krav införs på att vissa hinder mot tillgänglighet skallvara åtgärdade . Kravet föreslås avse sådana hinder mottillgänglighet och användbarhet som enkelt kan avhjälpas i lokaler till vilkaallmänheten har tillträde och på allmänna platser. Motsvarande förslag läggsockså fram i partimotionen 1997/98:So444 (v) yrkande 10 och i motion1997/98:Bo231 (v) yrkande 9. I den sistnämnda motionen föreslås även - yrkande10 - att en lagändring görs med innebörden att handikapporganisationerna gesrätt att delta i byggsamråd.I partimotion 1997/98:So443 föreslås att i etttillkännagivande understryker att arbetet med att undanröja hinder förtillgängligheten i offentliga miljöer måste intensifieras - yrkande 5.Motionärerna föreslår även ett tillkännagivande om vikten av atthandikapporganisationerna är delaktiga i planeringsprocessen av kommunalabyggprojekt - yrkande 6.Frågor om tillgängligheten för funktionshindrade till bl.a. bostäder,offentliga lokaler och allmänna platser har tidigare under detta riksmötebehandlats i . Regeringens skrivelse omhandikapppolitiken (skr. 1996/97:120) behandlades av socialutskottet hösten1997 (bet. 1997/98:SoU6). Flera av de motioner som väcktes med anledning avregeringens skrivelse innehöll förslag som sammanfaller med vad som förordas ivissa av de nu aktuella motionerna. Vidare behandlade bostadsutskottet nyligenett motionsyrkande om de funktionshindrades deltagande i kommunernas fysiskaplanering i sitt betänkande om vissa PBL-frågor (bet. 1997/98:BoU5). I dettabetänkande finns också en redovisning av överväganden och förslag frånutredningar inom området - , samt utredningsuppdrag till . Utskottet framhöll ibetänkandet vikten av en aktiv medverkan från handikapporganisationerna ikommunernas planeringsarbete. ställde sig också bakom vissauttalanden som socialutskottet gjort i betänkande 1997/98:SoU6. Socialutskottetanförde där att ytterligare insatser behövs för att förbättra tillgängligheteni vardagsmiljön för personer med funktionshinder och att kommunalatillgänglighetsprogram bör upprättas. I betänkandet hänvisade socialutskottettill pågående och planerat utvecklingsarbete inom området. Socialutskottetanförde också att om dessa åtgärder inte skulle visa sig tillräckliga kan detbli aktuellt att överväga lagstiftning på området.Mot bakgrund av att tillgänglighetsfrågor med likartad inriktning som de nuaktuella motionsyrkandena behandlats av såväl socialutskottet sombostadsutskottet begränsar utskottet nu sina överväganden till att kortfattatkommentera de förslag som läggs fram i motionerna. För en mer utförligbakgrundsbeskrivning hänvisas till utskottets betänkande 1997/98:BoU5.Utskottet instämmer givetvis i att målet för de insatser som görs för attförbättra tillgängligheten bör vara ett samhälle tillgängligt för alla. Likasåfinns, som framhålls i flera motioner, skäl att understryka atttillgänglighetsfrågorna i olika sammanhang bör ges en hög prioritet. Det börses som ett gemensamt ansvar för alla som fattar beslut om den fysiskautformningen av byggnader och utemiljön att beakta hur tillgänglighetskravenskall kunna uppfyllas.Vad gäller förslagen om att en tidpunkt skall fastställas för när kommunernaskall ha åtgärdat enkelt avhjälpta hinder mot tillgängligheten i offentligalokaler och på allmänna platser finns skäl att erinra om den inventering avåtgärder inom den kommunala sektorn som genomfört på uppdrag avregeringen. Uppdraget, som skall redovisas för regeringen ,innebär bl.a. att ett underlag skall tas fram som visar i vilken takt s.k.enkelt åtgärdade hinder för tillgängligheten elimineras i samband med löpandeunderhålls- och förbättringsverksamhet. I uppdraget ingår också att göra enbedömning av i vilken utsträckning det sker en samordning av insatserna mellanolika sektorer och verksamhetsområden i syfte att effektivisera och begränsakostnaderna för tillgänglighetsskapande åtgärder.Regeringen har tidigare redovisat sin avsikt att uppdra åt attsamordna arbetet med att utforma ett generellt program för ökad tillgänglighet.Arbetet avses ske i samarbete med kommuner, handikapporganisationer och andraberörda. Enligt vad utskottet erfarit kommer de närmare direktiven för arbetetmed ett program för ökad tillgänglighet att utformas med utgångspunkt iresultaten från inventeringsarbete.I fråga om förslagen om handikapporganisationernas medverkan iplaneringsprocessen vill utskottet hänvisa till betänkande 1997/98:BoU5 där detframhålls att en aktiv medverkan från handikapporganisationerna i kommunernasplanering är en förutsättning för att de tillgänglighetskrav som ställsverkligen blir uppfyllda. Även i planeringen och bedömningen av olikabyggprojekt är givetvis handikapporganisationernas medverkan önskvärd.Exempelvis bör kommunerna utnyttja möjligheten att kalla sakkunniga itillgänglighetsfrågor till byggsamråd. Enligt vad som framkommit i den ovannämnda inventeringen är det också vanligt att kommunerna engagerar de lokalahandikappråden som diskussionspartner när det gäller utformningen av denoffentliga miljön.Mot bakgrund av det ovan anförda anser utskottet att ett tillkännagivande omtillgängligheten för funktionshindrade i enlighet med motionsförslagen förnärvarande inte är erforderligt. Regeringen får anses vara redan väluppmärksammad på inställning i de aktuella frågorna. Ettutvecklingsarbete om tillgängligheten i vardagsmiljön är initierat. Av dettaskäl avstyrks motionerna 1997/98:Bo231 (v) yrkandena 9 och 10, 1997/98:Bo508(s) yrkandena 1 och 2, 1997/98:Bo536 (fp) yrkandena 3 och 6, 1997/98:So410 (c) yrkande 1, 1997/98:So443 (fp) yrkandena 5 och 6 och 1997/98:So444 (v) yrkande 10.Ytterligare ett motionsyrkande skall tas upp i detta avsnitt. I motion1997/98:So430 (kd) yrkande 10 föreslås att i ett tillkännagivandeunderstryker behovet av kontrollplaner vid byggnationer. Enligt motionärernasaknas ibland kontrollplaner, och byggherren får inte heller några riktlinjerför olika handikappåtgärder.Bostadsutskottet har ingen annan åsikt än motionärerna vad gäller behovet avkontrollplaner. Enligt skall också resultatet avbyggherrens och kommunens genomgång vid byggsamrådet dokumenteras i enkontrollplan om det inte är uppenbart obehövligt. I kontrollplanen skall angesvilken kontroll som skall utföras och vilka intyg och andra handlingar somskall företes för nämnden. Exempelvis kan krav på bestyrkanden vad gällertillgängligheten skrivas in i kontrollplanen. Det bör dock framhållas attkontrollplanerna inte är avsedda att i detalj redovisa hurtillgänglighetskraven skall beaktas. Ansvaret för att byggnaden utförs enligtgällande bestämmelser åvilar byggherren.Bostadsutskottet anser inte att vad i motion 1997/98:So430 (kd) yrkande 10förordats bör föranleda någon åtgärd. Motionen avstyrks med hänvisning till vadnu anförts om innebörden av gällande lagstiftning.Miljö- och kvalitetsdeklarationer av bostäder m.m.Behovet av någon form av deklaration av bostäder ur bl.a. kvalitets-, miljö-och energisynpunkt har diskuterats i bostadsutskottet vid ett flertaltillfällen. års allmänna motionstid har i flera motioner förordatsatt införandet av ett sådant system skall påskyndas.Enligt motion 1997/98:Bo221 (mp) yrkande 1 bör en tidplan fastställas förinförandet av en oberoende miljövärderingsverksamhet. Motionärerna pekar pårisken för att olika företag annars bygger upp egna system som inte är öppnaför full insyn. Även i motion 1997/98:Bo527 (v) yrkande 5 förordas att entidplan fastställs. I yrkandet föreslås att i ett tillkännagivandeanger att ett system för miljö- och energideklarationer bör kunna tas i bruk år2000.Riksdagen bör enligt vad som föreslås i motion 1997/98:Bo521 (s) genom etttillkännagivande till regeringen ta initiativ till att ett system för miljö-och hälsodeklarationer av bostäder kommer till stånd.Välbyggda, miljöanpassade och varierade bostäder i bra miljö bör enligtmotion 1997/98:Bo523 (c) eftersträvas. Motionärerna föreslår - yrkande 4 - attriksdagen genom ett tillkännagivande understryker vikten av att arbetet medkvalitetskrav på boendet följs upp.Bostadsutskottet har som framhållits ovan vid ett flertal tillfällen tidigarehaft att överväga förslag om system för miljö- och kvalitetsdeklaration avbostäder. Utskottet har i dessa sammanhang understrukit vikten av att ettutvecklingsarbete bedrivs på området.Våren 1995 behandlade utskottet ett stort antal motionsförslag om ett miljö-riktigt byggande och boende i vid bemärkelse (bet. 1994/95:BoU18). Utskottetsöverväganden resulterade i förslag om tillkännagivanden i flera frågor. fanns det bl.a. anledning att utreda frågan om det är möjligt attdefiniera vilka krav m.m. som bör ställas på en byggnad för att den skall kunnabetecknas som ekologisk. I detta sammanhang ansåg utskottet att även frågan ommiljö- och hälsoklassning av byggnader borde beaktas. beslutade ienlighet med utskottets förslag.Hösten 1995 behandlade utskottet ytterligare motionsförslag om olika åtgärderför att åstadkomma miljö- och kvalitetsdeklarationer av bostäder (bet.1995/96:BoU1). Även i detta fall resulterade utskottets överväganden i etttillkännagivande från i frågan. Enligt utskottets överväganden bordeåtgärder vidtas så att ett utvecklingsarbete som kan leda tillkvalitetsdeklarationer kunde påbörjas.Regeringen gav i uppdrag att utarbeta förslag tillutredningar och aktiviteter inom bl.a. de områden som tagits upp i utskottetstillkännagivanden. Uppdragen till har därefter preciserats i olikaavseenden. Förutom den nu aktuella frågan om miljövärdering ochkvalitetsdeklaration av bostäder omfattar uppdragen en rad andra frågor ommiljö- och hälsoriktigt byggande och boende som t.ex. elöverkänslighet ochåteranvändning av byggmaterial. har redovisat vissa delrapporter fråndet pågående projektarbetet. I samband med beredningen av motsvarandemotionsförslag som de nu aktuella har även en redovisning gjortsinför bostadsutskottet.Bostadsutskottet kan konstatera att flera av de delprojekt som ingår i detpågående arbetet inom avseende inomhusmiljö, miljöriktigt byggandem.m. är inriktade mot frågor som tas upp i de aktuella motionerna. Detomfattande utredningsarbetet som utskottet självt delvis initierat skallslutredovisas för regeringen . Det är således rimligt att resultatenav detta arbete avvaktas innan vidare överväganden görs om miljövärdering ochkvalitetsdeklaration av bostäder. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna1997/98:Bo221 (mp) yrkande 1, 1997/98:Bo521 (s), 1997/98:Bo523 (c) yrkande 4och 1997/98:Bo527 (v) yrkande 5.Ett miljövärderingsinstitut, ?Svensk Husprovning AB?, bör inrättas enligtmotion 1997/98:Bo221 (mp) yrkande 2. Enligt förslaget skallkontrollbesiktningar av hus, inkluderande hälso- och miljörelateradeundersökningar, genomföras . Inledningsvis förutsätts dennakontroll bygga på frivillighet.Bostadsutskottet har haft att behandlamotsvarande förslag (senast i bet. 1996/97:BoU12 s. 17). Utskottet har i dessasammanhang hänvisat till att förslaget måste anses delvis tillgodosett genomkravet på obligatorisk ventilationskontroll samt kravet på byggfelsförsäkring.En utvärdering av bl.a. dessa två system samt andra frågor om konsumentskyddeti byggandet har redovisats för regeringen av för framtiden (SOU 1997:177). Utredningenremissbehandlas för närvaranade. Av betydelse i sammanhanget är även det ovanomnämnda arbetet avseende dels hälsoklassificering av byggnader ochbyggmaterial, dels miljöklassning av byggnader som har bedrivits av Boverket.Ett underlag för vidare överväganden om förbättringar av kvalitetsbevakningen ibyggandet och boendet kommer således att finnas tillgängligt inom kort.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett förorda att ett ?Svensk HusprovningAB? inrättas i enlighet med förslaget i motion 1997/98:Bo221 (mp) yrkande 2.Motionen avstyrks.I motion 1997/98:Bo527 (v) yrkande 4 föreslås att hos regeringenskall begära förslag om hur kvalitetsbestämningen vid byggande bättre skallkunna säkras så att samhällets mål och riktlinjer skall kunna uppfyllas.Motionärerna anser att samråd mellan kommunen, allmänna intressen och denberörda byggherren skall genomföras redan på projekteringsstadiet för attförbättra möjligheterna att tillgodose krav på tillgänglighet och bästa möjligakvalitet.De förändringar i byggregleringen som beslutade om (prop. 1993/94:178, bet. BoU18, rskr. 372) innebar att ansvarsfördelningenmellan byggherren och kommunen delvis förändrades och blev tydligare. Den nyaordningen innebär att efter bygglovprövningen, som är kommunens ansvar, övertarbyggherren ansvaret och handlingsinitiativet. Det är således byggherrens ansvaratt utforma sin projektering så att gällande bestämmelser blir uppfyllda. Efterden bygganmälan som byggherren skall göra minst tre veckor innanbyggnadsarbetena påbörjas skall skyndsamt kalla till ettbyggsamråd. Vid samrådet skall bl.a. göras en genomgång av de åtgärder förbesiktning, tillsyn och övrig kontroll som är nödvändiga för att den färdigabyggnaden skall uppfylla de krav som kan hävdas genom byggnadslagstiftningen.Frågor om kvalitetsbestämningen har tagits upp i denovan omnämnda slutrapporten från . Utredningenredovisar olika synpunkter på hur arbetet med kvalitetsfrågor skall kunnaförbättras. Remissbehandlingen av utredningen har som nämnts påbörjats.Även i den utvärdering av ändringarna i byggregleringen som Boverketredovisade tas frågor om kvalitetsbevakningen i projekteringsfasenupp. Utvärderingen, som genomfördes på regeringens uppdrag, har bl.a. avsetthur byggkontrollen utförs och hur kvalitetsfrågorna beaktas i det nyaregelsystemet. Utvärderingen visar bl.a. att många kommunala handläggare anseratt projekteringssamråd kan vara önskvärda i åtminstone större ärenden.Boverket påpekar i sin rapport att frivilliga s.k. församråd ibland initierasav byggherren. Verket gör emellertid bedömningen att ett obligatoriskt krav påförsamråd knappast är möjligt att införa inom ramen för det nuvarandekontrollsystemet. Inte heller anser verket att det kunnat visas att ettförsamråd verkligen kan lösa frågor som inte är möjliga att lösa med nuvaranderegler. Däremot föreslår i sin rapportering till regeringen attbyggherrens kvalitetssäkring och kontroll av projekteringen skall tas upp tillbehandling under byggsamrådet även om hela projekteringen är genomförd.Boverkets förslag med anledning av den genomförda utvärderingen av ändringarnai byggregleringen remissbehandlas av regeringen.Som framgår av redovisningen ovan har de frågor om bl.a.kvalitetsbestämningen som tagits upp i motion1997/98:Bo527 (v) yrkande 4 behandlats i två aktuella regeringsuppdrag somnyligen slutredovisats och remissbehandlas. Utskottet anser attden vidare beredningen av de aktuella utredningarna inom böravvaktas. Motionen avstyrks således.Utskottet behandlar i detta avsnitt även två yrkanden i motion 1997/98:Bo527(v) som tar upp frågor om kraven på resurshushållning och ekologisk hållbarheti dagens byggnadslagstiftning. Enligt motionen är kraven på ekologiskt byggandeinte tillräckligt tydliga i de regelsystem som gäller. att det i lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (BVL) saknastydliga uttryck som motsvarar regeringens målsättning om ett ekologiskthållbart samhälle. föreslås därför i yrkande 2 begära ett förslag omatt 2 § i BVL kompletteras med krav på resurshushållning och en ekologiskthållbar kretsloppstillämpning. I motionens yrkande 1 föreslås att regeringenskall ge i uppdrag att ta fram underlag för införande av föreskrifterför ekologisk kretsloppstillämpning.Motsvarande motionsförslag om kraven på resurshushållning behandlades avutskottet även (1996/97:BoU12 s. 9). Utskottet hänvisade vid dettatillfälle bl.a. till det pågående arbetet inom med regeringsuppdragetinom området miljöriktigt byggande och anförde följande:Utformningen och innehållet i byggnadslagstiftningens krav bör givetvis kunnaanpassas till den tekniska utvecklingen och till den successivt ökandekunskapen inom olika områden. Det kan inte uteslutas att i de olikaöverväganden som pågår i frågor om ett miljö- och hälsoriktigtbyggande och boende sådana förändringar kan aktualiseras. Utskottet är dockinte berett att på de grunder som anförs i motionen nu förorda en revidering avde aktuella delarna i BVL.Som framgått ovan kommer uppdrag inom området miljöriktigt byggandeatt slutredovisas . Utskottet anser även beträffande denna fråga attresultat av pågående överväganden bör avvaktas. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1997/98:Bo527 (v) yrkandena 1 och 2.Energihushållning vid ombyggnadI två motioner föreslås att tydligare krav införs på attenergihushållningsåtgärder skall vidtas i samband med ombyggnader. I bådamotionerna framhålls att betydande energivinster kan göras genom fönsterbytenoch tilläggsisolering vid ombyggnad.Enligt motion 1997/98:Bo510 (s) är det nödvändigt att införa krav på att enbyggnad efter ombyggnad skall ha en energiåtgång per kvadratmeter som liggernära den nivå som gäller för nya byggnader. Motionärerna föreslår därför attregler för ombyggnad skall anpassas till denna utgångspunkt. Även i motion1997/98:Bo540 (c) föreslås att särskilda föreskrifter om energieffektiviseringi samband med reparation och ombyggnad skall införas.Krav på bl.a. energihushållningen kan hävdas med stöd av lagen (1994:847) omtekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL) och den därtill koppladeförordningen (BVF). har med stöd av förordningen meddelattillämpningsföreskrifter för uppförandet av byggnad och för tillbyggnad. Förandra ändringar än tillbyggnader har dock inte verket ansett det vara lämpligtatt utfärda föreskrifter eftersom ändringsprojekten är av så skiftande karaktäroch byggnaderna har så olika förutsättningar. Det bör således framhållas attmotionsförslagen om att införa ombyggnadsföreskrifter för energihushållninginnebär principiella ställningstaganden som går utöverenergihushållningsfrågan. har i stället utarbetat allmänna råd omändring av byggnad (BÄR 96) som syftar till att förmedla praktiskt användbaraförhållningssätt i de ställningstaganden som måste göras i varjeändringsprojekt.Vid ändring av byggnad gäller att nybyggnadskraven på energihushållning skalltillämpas i skälig utsträckning i de delar som berörs av ändringsåtgärden medhänsyn tagen till byggnadens förutsättningar. Alla former av ändringar avbyggnader skall genomföras med beaktande av det s.k. varsamhetskraveti . Detta krav innebär att ändringar av en byggnad skallutföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas och bl.a. dessbyggnadstekniska och miljömässiga värden tas till vara. Varsamhetskravet kaninnebära att de energihushållningsåtgärder som förordas i motionerna(fönsterbyten, tilläggsisolering) ibland kan vara olämpliga. I rådBÄR 96 framhålls att enkla åtgärder som tätning av fönster och dörrar börprövas och att tilläggsisolering bör ske i första hand av vindsbjälklaget.De aktuella motionerna ger inte utskottet anledning att överväga attsärskilda föreskrifter införs för energihushållningsåtgärder i samband medändringar av byggnad. Det är angeläget att de energihushållningsåtgärder somvidtas i samband med ändring av byggnad sker med beaktande av förutsättningarnai det enskilda fallet. Motionerna 1997/98:Bo510 (s) och 1997/98:Bo540 (c)avstyrks således.Krav på ventilationVikten av en god ventilation framhålls i motion 1997/98:Bo519 (c). Enligtmotionen finns det emellertid stora problem med mekanisk ventilation avbyggnader. I stället bör tekniken för självdragsventilation utvecklas ochanpassas till dagens energi- och komfortkrav. I motionen föreslås att enöversyn genomförs av gällande bestämmelser för ventilation. Motionärenframhåller bl.a. att kraven på koldioxidhalten i luften behöver ses över.Vidare förordas att arbete inom ventilationsområdet granskas av ettopartiskt organ.Bostadsutskottet delar motionärens inställning att kraven på ventilation ibyggnader har stor betydelse för att en god inomhusmiljö skall uppnås. Enfungerande ventilation är avgörande för att undvika hälsovådliga miljöer iexempelvis bostäder och skolor. Detta gäller givetvis oavsett val av teknisklösning av ventilationssystemet.