bet · GL01KU25 · 1998-05-12 00:00:00 — skall tvisten inte lösas genom attregeringen väljer att dölja problemet genom attvägra att lämna ut en allmän handling. Skyldighetenatt lämna ut en allmän handling följer avtryckfrihetsförordningen, en av fyragrundlagar.Är det så att bryter mot internationellaavtal på upphovsrättsområdet så är det också av storbetydelse att anpassar sina internationellaåtaganden så att dessa inte strider mot svensklagstiftning och framför allt inte mot svenskgrundlag. Även svenska medborgare har skydd enligtBernkonventionen och skall kunna hävda samma rätttill upphovsrättsskydd som utländska medborgare. Detfår, enligt utskottet, inte uppstå en konfliktmellan internationella åtaganden och svenskrätt, och om det ändå visar sig föreligga en sådankonflikt ankommer det på regeringen att avhjälpa dengenom att antingen ändra internationellaåtaganden eller genom att lämna förslag till ändradlagstiftning.Enligt utskottets bedömning kan regeringen inteundgå allvarlig kritik för sitt agerande.6. Näringsminister av propositionerna om uthålligenergiförsörjning, om kärnkraftensavveckling och om en ny ellag (avsnitt 3.6)(), (), (m), (), () ochMargitta () anser att utskottets bedömningunder avsnitt 3.6 bort ha följande lydelse:Av utredningen i ärendet framgår att den s.k.kompletterande rapporten av professor på uppdrag av men att deninte fogades till betänkandeRegler för handel med el. Rapporten överlämnadesinte heller formellt till Närings- ochhandelsdepartementet utan arkiverades medutredningens material hos . Granskningennär det gäller beredningen av proposition1996/97:136 Ny ellag föranleder i övrigt ingetuttalande från utskottets sida.När det gäller regeringens beredning av proposition1996/97:176 Lag om kärnkraftens avveckling anserutskottet att denna beretts på ett bristfälligtsätt. höll ,med anledning av propositionen, en offentligutfrågning med näringsminister . Avdels denna utfrågning, dels propositionen framgår,enligt utskottet, att frågan om lagens förenlighetmed EG-rätten inte har blivit tillräckligt beredd.7. Regeringens utnämningspolitik (avsnitt4.1), , ochInger (alla m) anser att utskottets bedömningunder avsnitt 4.1 bort ha följande lydelse:Utskottet menar att granskningen av regeringensutnämningspolitik givit vid handen att regeringenPersson har utnyttjat utnämningspolitiken till detegna partiets fördel. Utskottet anser attregeringens utnämningsmakt skall utövas så att desakliga grunder som särskilt nämns iregeringsformens föreskrifter - förtjänst ochskicklighet - inte sätts åt sidan. Utskottet anseratt förfarandet vid tillsättning av statligachefsbefattningar är en fråga som det införframtiden kan finnas anledning att se över.Granskningen föranleder inget ytterligare uttalandefrån utskottet.8. Regeringens utnämningspolitik (avsnitt4.1)och (båda fp) och KennethKvist (v) anser att utskottets bedömning underavsnitt 4.1 bort ha följande lydelse:Utskottet har inte funnit anledning att utifrån deregler som gäller göra någon anmärkning mot deutnämningar till statliga chefsbefattningar imyndigheter som enligt de från Regeringskanslieterhållna förteckningarna har gjorts sedan mars 1997.Utskottet anser att regeringens utnämningsmakt skallutövas så att de sakliga grunder som särskilt nämnsi regeringsformens föreskrifter - förtjänst ochskicklighet - inte sätts åt sidan. Utskottet anseratt förfarandet vid tillsättning av statligachefsbefattningar är en fråga som det införframtiden kan finnas anledning att se över.Översynen bör även gälla frågan hur fler kvinnorskall kunna rekryteras till statligachefsbefattningar.Granskningen föranleder inget ytterligare uttalandefrån utskottet.9. Regeringens utnämningspolitik (avsnitt4.1)() anser att utskottets bedömningunder avsnitt 4.1 bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens utnämningsmaktskall utövas så att de sakliga grunder som särskiltnämns i regeringsformens föreskrifter - förtjänstoch skicklighet - inte sätts åt sidan eller kommer iandra hand. Utnämningar med rent politiskautgångspunkter måste undvikas. Utskottet anser attförfarandet vid tillsättning av statligachefsbefattningar är en fråga som det införframtiden kan finnas anledning att se över.Granskningen föranleder inget ytterligare uttalandefrån utskottet.10. Kommunikationsminister i samband med projektet attbygga en tunnel genom (avsnitt4.3), , ochInger (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 126 börjar med "I det häraktuella" och på s. 127 slutar med "från utskottet"bort ha följande lydelse:Utskottet finner att den tidsutdräkt på cirka etthalvt år som förevarit när det gälleråterbesättningen av tjänsten som generaldirektör ochchef för inte är acceptabel. Ett viktigtskäl för ett snabbt agerande från regeringens sidaär att en vakans på den ledande befattningenriskerar att menligt påverka ledningsfunktionen.Regeringen borde enligt utskottets mening haansträngt sig mera för att snabbt fylla vakansen iBanverkets ledning i de här aktuella fallen.Kommunikationsdepartementet har med anledning av enfråga från utskottet meddelat att kontakterna mellandepartementet och i det här aktuellaärendet varit uteslutande formella och skriftliga.Genom årsredovisning ochkvartalsrapporter hardepartementet fått kännedom om bl.a. dekostnadsfördyringar som uppkommit till följd avtekniska problem med tunneldrivningen respektivevattenintrång i tunnlarna. Departementet såg ingenanledning att vidta några särskilda åtgärder medanledning av detta i vad avser de ekonomiskakonsekvenserna.Vid utfrågningen inför utskottet harkommunikationsminister bekräftatuppgiften att hon och departementet först den 1oktober 1997 fått kännedom om att tätningsmedletRhoca-Gil använts vid tunnelbygget. Enligtkommunikationsministern är det ingen uppgift förregeringen att utöva daglig tillsyn av verksamhetersom regeringen underlydande myndigheter genomför påeget ansvar. saknarenligt kompetens att bedöma olikatekniska lösningar och deras eventuellamiljöpåverkan. Det är inte heller en uppgift förMiljödepartementet att göra detta. Enligtkommunikationsministern får det förutsättas att allaberörda i ett projekt av det här aktuella slagetföljer miljölagstiftningen.Utskottet finner mot bakgrund av vad som härredovisats att regeringen i det här aktuella falletinte tagit tillräckligt allvarligt på sin roll somytterst ansvarig för verksamhet.Utskottet anser det anmärkningsvärt attkommunikationsministern enligt vad hon uppgivit förutskottet inte tagit något initiativ till att skaffasig egen kunskap om miljöaspekterna av tunnelbygget.Utskottet finner det också anmärkningsvärt att någotsamråd mellan kommunikations- och miljöministerninte ägde rum i denna del av ärendet. mening borde kommunikationsministern hainformerat sig beträffande konsekvenserna avövergången till en annan teknik än den ursprungligenplanerade, både vad gäller tunneldrivningen ochanvändningen av tätningsmedlet . Enligt denuppfattning som kommunikationsministern gett uttryckför inför utskottet har regeringen inget ansvar förvare sig införande av ny teknik ellermiljökatastrofer av det slag det här är tal om.Enligt utskottets mening är denna tolkning avansvarsförhållandena inte rimlig. För detta och försitt agerande i det här aktuella ärendet kankommunikationsminister inte undgåkritik.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att vadutskottet här anfört i frågan om fördelningen avansvaret mellan regeringen/Kommunikations-departementet och grundas på de allmännaprinciperna för utskottets granskningsverksamhet ochden kunskap som utskottet haft tillgång till vidgranskningen, bl.a. att inget statsråd har delgivitsmisstanke om brott i den pågående förundersökningen.Utskottet anser sig oförhindrat att, när denrättsliga prövningen är avslutad, ta upp det häraktuella ärendet till fortsatt granskning.Granskningen föranleder i övrigt inget ytterligareuttalande från utskottet.11. Kommunikationsminister i samband med projektet attbygga en tunnel genom (avsnitt4.3)och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 126 börjarmed "I det här aktuella" och på s. 127 slutar med"för utskottet" bort ha följande lydelse:I det här aktuella fallet finner utskottet atttidsutdräkten varit acceptabel, att Banverketsledning utövats av en tillförordnad generaldirektörunder rekryteringsperioderna och att den förverksamheten ansvariga styrelsens arbete vadutskottet kunnat finna har fortgått utan störningar.Utskottet finner ingen grund för kritik avregeringens handläggning av dessa tillsättnings-ärenden. Dock finner utskottet skäl att betona attde här aktuella vakanserna i ledning ladeett större ansvar på vadgäller verksamheten vid än vad som annarsär normalt.Kommunikationsdepartementet har med anledning av enfråga från utskottet meddelat att kontakterna mellandepartementet och i det här aktuellaärendet varit uteslutande formella och skriftliga.Genom årsredovisning ochkvartalsrapporter hardepartementet fått kännedom om bl.a. dekostnadsfördyringar som uppkommit till följd avtekniska problem med tunneldrivningen respektivevattenintrång i tunnlarna. Departementet såg ingenanledning att vidta några särskilda åtgärder medanledning av detta i vad avser de ekonomiskakonsekvenserna.Vid utfrågningen inför utskottet harkommunikationsminister bekräftatuppgiften att hon och departementet först den 1oktober 1997 fått kännedom om att tätningsmedletRhoca-Gil använts vid tunnelbygget. Enligtkommunikationsministern är det ingen uppgift förregeringen att utöva daglig tillsyn av verksamhetersom regeringen underlydande myndigheter genomför påeget ansvar. saknarenligt kompetens att bedöma olikatekniska lösningar och deras eventuellamiljöpåverkan. Det är inte heller en uppgift förMiljödepartementet att göra detta. Enligtkommunikationsministern får det förutsättas att allaberörda i ett projekt av det här aktuella slagetföljer miljölagstiftningen.Utskottet finner mot bakgrund av vad som härredovisats att regeringen i det här aktuella falletinte tagit tillräckligt allvarligt på sin roll somytterst ansvarig för verksamhet.Utskottet anser det anmärkningsvärt attkommunikationsministern enligt vad hon uppgivit förutskottet inte tagit något initiativ till att skaffasig egen kunskap om miljöaspekterna av tunnelbygget.Utskottet finner det också anmärkningsvärt att någotsamråd mellan kommunikations- och miljöministerninte ägde rum i denna del av ärendet. mening borde kommunikationsministern hainformerat sig beträffande konsekvenserna avövergången till en annan teknik än den ursprungligenplanerade, både vad gäller tunneldrivningen,grundvattensänkningen och användningen avtätningsmedlet . Enligt den uppfattning somkommunikationsministern gett uttryck för införutskottet har regeringen inget ansvar för vare siginförande av ny teknik eller miljökatastrofer av detslag det här är tal om.Enligt utskottets mening är denna tolkning avansvarsförhållandena inte rimlig. För detta och försitt agerande i det här aktuella ärendet kankommunikationsminister inte undgåkritik.12. Kommunikationsminister i samband med projektet attbygga en tunnel genom (avsnitt4.3)() anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 126 börjar med "I det häraktuella" och på s. 127 slutar med "för utskottet"bort ha följande lydelse:Utskottet finner att den tidsutdräkt på cirka etthalvt år som förevarit när det gälleråterbesättningen av tjänsten som generaldirektör ochchef för inte är acceptabel. Ett viktigtskäl för ett snabbt agerande från regeringens sidaär att en vakans på den ledande befattningenriskerar att menligt påverka ledningsfunktionen.Regeringen borde enligt utskottets mening haansträngt sig mera för att snabbt fylla vakansen iBanverkets ledning i de här aktuella fallen.Kommunikationsdepartementet har med anledning av enfråga från utskottet meddelat att kontakterna mellandepartementet och i det här aktuellaärendet varit uteslutande formella och skriftliga.Genom årsredovisning ochkvartalsrapporter hardepartementet fått kännedom om bl.a. dekostnadsfördyringar som uppkommit till följd avtekniska problem med tunneldrivningen respektivevattenintrång i tunnlarna. Departementet såg ingenanledning att vidta några särskilda åtgärder medanledning av detta i vad avser de ekonomiskakonsekvenserna.Vid utfrågningen inför utskottet harkommunikationsminister bekräftatuppgiften att hon och departementet först den 1oktober 1997 fått kännedom om att tätningsmedletRhoca-Gil använts vid tunnelbygget. Enligtkommunikationsministern är det ingen uppgift förregeringen att utöva daglig tillsyn av verksamhetersom regeringen underlydande myndigheter genomför påeget ansvar. saknarenligt kompetens att bedöma olikatekniska lösningar och deras eventuellamiljöpåverkan. Det är inte heller en uppgift förMiljödepartementet att göra detta. Enligtkommunikationsministern får det förutsättas att allaberörda i ett projekt av det här aktuella slagetföljer miljölagstiftningen.Utskottet finner mot bakgrund av vad som härredovisats att det saknas anledning för kritik motdet sätt på vilket ochkommunikationsministern handlagt ärendet i vad avserfördyringen av tunnelbygget till följd av detekniska problem som uppstod. Eftersom departementet i övrigt hävdar att hon inte kändetill att ett giftigt tätningsmedel användes för attstoppa vatteninträngningen i tunnlarna, finns helleringen anledning till kritik i denna del. Utskottetinstämmer i den bedömning av ansvarsförhållandena istort som kommunikationsministern gjort i sinredovisning för utskottet. Utskottet finner det dockmärkligt att kommunikationsministern till utskottetlämnat motstridiga uppgifter om vilka kontakter somförekommit mellan departementet och ,uppgifter som hon efter utfrågningen ändrat.13. Kommunikationsminister av statens ägarroll i (avsnitt 4.4)(), (), (m), (), () ochMargitta () anser att utskottets bedömningunder avsnitt 4.4 bort ha följande lydelse:Förutom de två s.k. stämmotalen finns det enligtkommunikationsminister ingen annanskriftlig dokumentation avseendeKommunikationsdepartementets kontakter med PostenAB. Utskottet konstaterar att kontakterna med PostenAB dokumenterats på ett bristfälligt sätt ochsåledes inte i enlighet med konstitutionsutskottetsovan refererade uttalande från våren 1995.Utskottet konstaterar vidare att underflera år varit föremål för Konkurrensverketsprövning i ett flertal olika ärenden. Enligtkommunikationsministerns svar på fråga 1995/96:161avsåg att taupp konkurrensfrågorna med Posten . Påskriftlig fråga från utskottet har departementetsedan nekat till att några åtgärder vidtagits frånkommuniktionsministerns sida med anledning avKonkurrensverkets beslut. Någon dokumentation avkontakterna mellan departementet och idessa frågor finns inte redovisad för utskottet.Enligt utskottet kan kommunikationsministernsagerande gentemot karakteriseras sompassivt.14. Regeringens föreskrifter omSäkerhetspolisens register (avsnitt 5.1)och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 147 börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "aktuella frågan"bort ha följande lydelse:Utskottet har genom muntliga föredragningar tagitdel av huvudinnehållet i regeringens hemligaföreskrifter till säkerhetspolisen samt namnen på deorganisationer vars medlemmars politiska åsikt undervissa förhållanden kan - eller har kunnat -antecknas till skillnad från medlemmars iorganisationer vars program inte innehållit våld.Utskottet har inte tagit del av dessaorganisationers program eller på annat sätt bedömtom dessa organisationer uppfyller villkoren i deöppna föreskrifterna att de i sina program harangivit att organisationen skall verka för attomvandla samhället med våld.Vad som framkommit vid utskottetsgranskning är inte underlag nog för att bedöma om dehemliga förskrifternas innehåll stridit motgrundlagsförbudet mot anteckning enbart på grund avpolitisk åskådning.Frågan om åsiktsregistrering förekommit och i såfall i vilken omfattning bör bli föremål förundersökning av en särskild oberoende kommissionenligt norskt mönster. Vad som framkommit vidutskottets granskning av detta ärende och avLeanderärendet har inte gjort detta krav mindreangeläget. Skulle en majoritet av riksdagenfortsätta att motsätta sig tillsättandet av enoberoende kommisssion avser utskottet att underhösten och våren göra en fördjupad granskning avbl.a. de frågor som tas upp i den aktuellagranskningsanmälan.15. Regeringens föreskrifter omSäkerhetspolisens register (avsnitt 5.1)() och () anser attden del av utskottets yttrande som på s. 147 börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "aktuella frågan"bort ha följande lydelse:Utskottet kan inledningsvis konstatera att deförsta hemliga föreskrifterna om Säkerhetspolisensregister, som meddelades , tillkom innanbestämmelsen i 2 kap. 3 § RF om förbud motåsiktsregistrering hade införts. Dessa föreskrifterutfärdades med utgångspunkt i 2 §personalkontrollkungörelsen, som dock hade enlydelse med samma innebörd som den senaregrundlagsbestämmelsen.Enligt utskottets mening måste det med hänsyn tillSäkerhetspolisens uppgift att förebygga och avslöjabrott mot rikets säkerhet få förekomma en vissregistrering av grupper och organisationer somenligt antaget program skall verka för att omvandlasamhället med våld. Som ovan redovisats harregeringen såväl i öppna som hemliga föreskriftermeddelat närmare bestämmelser om tillämpningen av 2§ personalkontrollkungörelsen om förbud motanteckning i registret enbart av det skälet attnågon genom tillhörighet till organisation eller påannat sätt gett uttryck för en politisk uppfattning.När det gäller de grupper och organisationer därinte enbart medlemskap eller sympatiskap utgör grundför registrering, uppställs i de öppnaföreskrifterna som krav för registrering att det fördet första skall vara fråga om en grupp ellerorganisation som i antaget program har angett attorganisationen skall verka för att omvandlasamhället med våld. Därutöver krävs att medlem ieller sympatisör med sådan organisation genom sinaåtgärder har gett anledning till misstanke att hankan vara beredd att delta i verksamhet som innebärfara för rikets säkerhet eller som syftar till attmed våld förändra det demokratiska statsskicketeller påverka rikets ställning som oberoende stat.Utskottet anser att vad som kommit fram vid den nuaktuella granskningen dock ger vid handen att degrunder för registrering som anges i de hemligaföreskrifterna innebär att nämnda krav inteupprätthålls. De hemliga föreskrifterna möjliggörsåledes en mer extensiv registrering än som harvarit avsikten i de öppna föreskrifterna. mening innebar särskilt den i december1981 meddelade förordningen ett kvalitativt avstegfrån innehållet i de öppna föreskrifterna. Mot dennabakgrund anser utskottet att de hemligaföreskrifterna inte kan anses förenliga med vare sigden tidigare gällande 2 §personalkontrollkungörelsen eller förbudet motåsiktsregistrering i 2 kap. 3 § RF. Regeringarnaunder den granskade perioden har alltså möjliggjorten omfattande åsiktsregistrering av svenskamedborgare i strid med grundlagen och trots attflertalet av dessa personer knappast kan ha utgjortnågon fara för rikets säkerhet.Utskottet anser vidare att granskningen har utvisatatt Säkerhetspolisen synes vara den instans som iförsta hand har tagit initiativ i beredningsfrågorkring de aktuella föreskrifterna. Enligt utskottetsmening har de aktuella regeringarna härvid intagiten alltför passiv roll och har inte tagit etttillräckligt politiskt ansvar när det gällerföreskrifternas innehåll. Sammantaget finnerutskottet att vad som kommit fram i granskningenföranleder skarp kritik av de ifrågavaranderegeringarna.Utskottet anser vidare att vad som kommit fram vidden företagna granskningen ger anledningför utskottet att återkomma med en mer fördjupadgranskning . Frågan omåsiktregistrering förekommit och i så fall i vilkenomfattning bör enligt utskottets mening bli föremålför undersökning av en särskild oberoendekommission.16. Regeringens handläggning av måletLeander vs (avsnitt 5.2)(), (), () och () anser att utskottetsbedömning under avsnitt 5.2 bort ha följandelydelse:Utskottets genomgång av handlingarna iRegeringskansliets ärende i målet vid kommissionenoch domstolen visar visserligen att Hans Corellgenomgående sökt föra talan med en generelloch principiell utgångspunkt. I några fall har hanemellertid kommit att uttrycka sig på ett sätt somkunde misstänkliggöra trots attuppgifterna om denne i Säkerhetspolisens registervar harmlösa. Beträffande antalet personalkontrollertycks en oriktig uppgift ha lämnats.Utskottet vill ifrågasätta själva utgångspunktenatt så konsekvent försvara ett system som innebaratt harmlösa uppgifter kunde registreras och lämnasut i ett anställningsärende på det sätt som skettbeträffande . Mot bakgrund av att deaktiviteter från sida som fannsregistrerade var så pass harmlösa kan i hög gradifrågasättas det rimliga i att regeringen hösten1984 valde att föra processen i stället för att sökanå en uppgörelse med . En sådanskulle uppenbarligen vara möjlig om regeringen dåvarit beredd att ge möjlighet att tadel av de uppgifter om honom som lämnats ut ipersonalkontrollärendet samt erkänna att avskedandetvar ett misstag, förklara att inte var ensäkerhetsrisk och erlägga ett skadestånd.När processen ändå fördes hade det varit rimligtatt regeringen instruerat statens ombud att medgeatt även harmlösa uppgifter kunde få negativaeffekter för enskilda och att detta gällt TorstenLeander själv. Utskottet vill understryka detsjälvklara i vad det aktuella ombudet i annatsammanhang framhållit (JK-beslut s. 173) om attregeringen alltid måste sträva efter att se till attkonventionsorganen erhåller fullständig och korrektinformation, även när informationen talar emot denståndpunkt regeringen intar i processen.Vad utskottet inhämtat om innehållet iLeanderakten stärker kraven på att en oberoendekommission enligt norsk förebild tillsätts. Det kanifrågasättas om inte uppgifterna iSäkerhetspolisens register om stred motförbudet mot åsiktsregistrering ipersonalkontrollkungörelsen och senare iregeringsformen.Något uttalande i övrigt från utskottets sida ärinte påkallat.17. Statsministerns lån av ett hus iSpanien (avsnitt 6.1)och (båda fp) anser attutskottets bedömning under avsnitt 6.1 bort haföljande lydelse:Av utredningen framgår att statsminister under ett antal s.k. rekreationsdagar i juli1997 kostnadsfritt fått låna en villa i närheten avMalaga. Värdet av den förmån det inneburit attkostnadsfritt bo i villan skulle enligttillgängliga uppgifter kunna uppskattas tillåtminstone . Ägare till villanvar en spansk medborgare med affärsmässig kopplingtill SKF:s och Copcos spanska dotterbolag.Göran har alltså av en spansk privatpersonerhållit en gåvoliknande förmån till ett inteobetydligt värde.Det kan, enligt utskottets mening, inte hävdas attförmånen haft samband med . hade heller inte, närhan installerade sig i villan, kännedom omhusägarens affärsmässiga kopplingar till Sverige.Inte heller visste han då att husägaren skulle vägraatt ta emot någon ersättning. Såsom Etikkommitténuttalat, vilket också har stöd i förarbetena tilllagstiftningen om mutbrott, gäller det emellertidför regeringens ledamöter att iaktta ett betydandesäkerhetsavstånd till gränsen mellan vad som ärtillbörligt och otillbörligt när det gällermottagande av gåvor och förmåner.