bet · GL01BoU7 · 1998-02-19 00:00:00 — Vissa frågor om hyresrätt och bostadsrätt m.m. I detta betänkande behandlar utskottet de förslag till ändringar av hyreslagenoch viss annan hyresrättslig lagstiftning som regeringen lagt fram iproposition 1997/98:46 jämte motionsförslag som väckts i anledning avpropositionen samt de motioner som väckts under den allmänna motionstiden år1997 som gäller hyresrätt, bostadsrätt och annan lagstiftning inriktad påboendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagändringar och avstyrkersamtliga motionsyrkanden. På initiativ av utskottet föreslås vissaredaktionella ändringar i lagen om förvärv av hyresfastighet m.m.Till betänkandet har fogats 25 reservationer och ett särskilt yttrande. Regeringen har i proposition 1997/98:46 föreslagit att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i jordabalken,2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder,3. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.,4. lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Sveahovrätt. I betänkandet behandlasdels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1997/98:Bo202 av m.fl. (m) vari yrkas15. att beslutar om ett återupprättande av det ursprungligabruksvärdessystemet i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar avskaffa hyresförhandlingslagen i enlighet med vadsom anförts i motionen,17. att hos regeringen begär förslag om införandet avägarlägenheter i enlighet med vad som anförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bostadsrätter,19. att beslutar att andra stadgar för bostadsrättsföreningar än desom anges i bostadsrättslagen skall vara ogiltiga,1997/98:Bo218 av m.fl. (kd) vari yrkas12. att hos regeringen begär förslag om lag för s.k. ägarlägenheterenligt motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkoren för bostadsrätterna,1997/98:Bo219 av m.fl. (s) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en ny bostadsanvisningslag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att lagstiftningen bör ses över i syfte att försvåra den olagligahandeln med hyreskontrakt,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att privata bostadsförmedlingar måste omfattas av samhällsinsyn.1997/98:Bo231 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till ändring enligt vad imotionen anförts om en lagstiftad bostadsanvisningsrätt,6. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring attkommunerna ges rätt att ingripa mot såväl kommunala som privatafastighetsägares möjlighet att ställa orimliga eller diskriminerande krav påden bostadssökande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förlängning av återvinningsfristen vid försenad inbetalning av hyra,1997/98:Bo403 av () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan lagändring i enlighet med vad som anförts i motionen.dels de med anledning av proposition 1997/98:46 väckta motionerna1997/98:Bo8 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andrahandsuthyrning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om borgen och pant,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsföreläggande vid s.k. ursprunglig brist,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om informationsskyldighet för hyresvärden,5. att beslutar avskaffa förvärvslagen i enlighet med vad somanförts i motionen.1997/98:Bo9 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om andrahandsuthyrning,3. att hos regeringen begär förslag på när man skall få begäraborgen i samband med uthyrning av lägenhet enligt vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under avsnittet Undvik vräkningar,5. att hos regeringen begär förslag om förvärvstillstånd för ävende bolag vars huvudsakliga uppgift inte är att äga och förvalta fastigheterenligt vad som i motionen anförts,6. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring iförvärvsreglerna att även hyresradhus ingår enligt vad som i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheter att begära tillståndsprövning iHyresnämnden,8. att hos regeringen begär förslag till förändring avbostadsförvaltningslagen enligt vad som anförts i motionen.PropositionenDe föreslagna ändringarna i hyreslagen (12 kap. jordabalken) innebär i alltväsentligt följande. Bestämmelsen om tillstånd till andrahandsuthyrning görsmer förmånlig för hyresgästen genom att kravet på att hyresgästen under visstid inte skall ha tillfälle att använda lägenheten slopas. Härigenom blir detlättare för äldre och sjuka att hyra ut sin lägenhet i andra hand under en tidde vistas på institution. Det blir också möjligt för den som på prov vill bosamman med någon annan att hyra ut sin lägenhet i andra hand. Vidare införsregler om att åtgärdsföreläggande skall kunna meddelas även vid sådana bristeri en lägenhets skick som finns på tillträdesdagen (s.k. ursprunglig brist).Dessutom föreslås en bestämmelse om skyldighet för hyresvärden att lämnainformation om sitt namn och om var han kan nås eller, om hyresvärden är enjuridisk person, ställföreträdarens namn och adress. Särskilda regler skalldessutom gälla om hyresvärden eller en ställföreträdare inte finns i Sverige.Slutligen lämnas förslag om en bestämmelse om att den som ställt borgen ellerpant till säkerhet för fullgörande av ett hyresavtal skall ha rätt att efterviss tid säga upp sitt åtagande.Bestämmelsen i lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. omskyldighet för den som har förvärvat en hyresfastighet m.m. att anmäla sittförvärv föreslås ändras så att ett sådant förvärv i fortsättningen kan anmälasav såväl överlåtaren som förvärvaren. Den tid som kommunen har på sig attbegära hyresnämndens prövning av förvärvet föreslås bli förlängd till fyramånader.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juni 1998.De i propositionen intagna lagförslagen har som bilagor fogats till dettabetänkande. Propositionens förslag och därtill anknutna motionsförslagAndrahandsuthyrningEnligt propositionens förslag skall det i fortsättningen räcka med atthyresgästen har beaktansvärda skäl för att hyra ut sin lägenhet i andra handoch att hyresvärden inte har befogad anledning att vägra samtycke. Det nugällande kravet på att hyresgästen inte skall vara i tillfälleatt använda sin lägenhet slopas. Förslaget avser främst att möjliggöraandrahandsuthyrning vid vård på institution och vid prov av ett samboende.Hyresnämnden skall när den ger tillstånd till andrahandsuthyrning alltidbegränsa det till viss tid.Motionärerna bakom motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 1 anser att vissrestriktivitet skall gälla för andrahandsuthyrning när någon vill inleda ettsamboförhållande på prov. Enligt motionen skall den föreslagna förändringen avlagtexten (40 § hyreslagen) godtas, men det skall klargöras att ändringen inteskall uppfattas som ett generellt medgivande när samboförhållanden inleds.I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 2 föreslås en regelbunden omprövning avtillstånd, t.ex. eller den hyresnämnden bestämmer.Enligt vad regeringen utvecklat i propositionen räcker det inte att ensituation av ett visst slag är för handen, t.ex. att någon vill inleda ettsamboförhållande på prov, för att tillstånd skall meddelas. Därutöver måsteförhållandena i det enskilda fallet vara sådana att hyresgästen kan anses habeaktansvärda skäl för att hyra ut lägenheten. Skälen måste således vara av enviss styrka. Hyresgästen måste visa att han har behov av att behållaanknytningen till lägenheten även om detta krav inte bör ställas alltför högt.Enligt utskottets mening saknas skäl för att göra tillståndsprövningen merrestriktiv än vad som föreslagits. Med tillstyrkan av regeringens förslag imotsvarande del avstyrker utskottet således motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 1 omandrahandsuthyrning för att pröva ett samboförhållande.Det bakom propositionen liggande utredningsförslaget (SOU 1996:148, Översynav förvärvslagen och hyreslagen) innehöll att hyresnämndens tillstånd normaltskulle begränsas till . Liksom flera remissinstanser anser regeringen atten sådan regel är alltför kategorisk och att förhållandena i praktiken äralltför mångskiftande för att några generella tidsgränser skall kunna ställasupp. Enligt propositionens förslag skall det därför överlåtas åträttstillämpningen att i varje särskilt fall avgöra hur länge enandrahandsuthyrning skall få fortgå. Utskottet delar regeringens ståndpunkt.Med tillstyrkan av regeringens förslag i motsvarande del avstyrker utskottetsåledes motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 2 om tidsgränsen för hyresnämndenstillstånd till andrahandsuthyrning.Borgen och pant beträffande bostadshyresavtalRegeringens förslag om införande av en legal uppsägningsrätt avseende borgengäller endast i fråga om bostadshyresavtal. Uppsägningsrätten avses gällaoberoende av om borgen gäller hyresgästens eller hyresvärdens fullgörande avhyresavtalet men blir i praktiken inriktad på att gälla förpliktelserna påhyresgästsidan. Enligt propositionens lagförslag tilläggs borgensmannen rättatt säga upp sitt åtagande. Borgensåtagandet skall upphöra efteruppsägning, dock tidigast efter det att åtagandet har börjat att gälla.Kortare uppsägningstid skall kunna avtalas. Motsvarande reglering föreslåsbeträffande pant. Ingen begränsning av möjligheterna att kräva borgen ellerpant föreslås. Ansvaret som följer av ett borgensåtagande föreslås inte bliförändrat. De nya reglerna skall enligt regeringen också gälla vidikraftträdandet redan gjorda åtaganden. Vad gäller uppsägningsmöjlighetenföreslås dock att den ifrågavarande borgen eller panten skall anses ha börjatgälla vid ikraftträdandet. Lagstiftningens genomslag på äldre åtagandenmotiveras med att den har ett starkt inslag av skyddslagstiftning.Enligt utskottets mening skulle kunna ifrågasättas om den föreslagnauppsägningsrätten kan utnyttjas beträffande sådan pant eller borgen somlänsstyrelsen funnit vara skälig när hyresgästen deponerat hyra enligt 21 §hyreslagen. Säkerheten ställs för den kostnad som hyresvärden kan få för att fåut det deponerade beloppet och för ränta på beloppet. Enligt utskottets meningkan den föreslagna bestämmelsen inte anses gälla annan borgen eller pant än somtillgodoser en överenskommelse mellan hyresvärd och hyresgäst om att säkerhetskall ställas. Ett ifrågasättande av det nämnda slaget torde därför inte ha fogför sig.I motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 2 föreslås att det skall införas enmöjlighet för hyresvärden att omförhandla hyresavtalet när ett borgensåtagandetill följd av de nya reglerna skall upphöra att gälla. En sådan möjlighet avsesgynna de svagare hyresgästerna eftersom hyresvärden vid uthyrningen slippergöra en riskavvägning som i många fall annars skulle leda till att hyresvärdenväljer en hyresgäst med bättre ekonomiska förutsättningar. I samma motions-yrkande lämnas förslag om att rätten att ensidigt träda ur ett borgensåtagandeendast bör gälla fysiska personer. Tillgången till hyresrätter för socialtutsatta grupper riskerar enligt motionärerna annars att minska. Motionärernatänker särskilt på de fall när en socialnämnd går i borgen för att möjliggöraett hyreskontrakt.Enligt praxis torde det förhållandet att ett borgensåtagande har upphört inteensamt kunna föranleda att hyresavtalet upphör. Regeringen anser det rimligtatt hyresgästen, trots att en borgen upphört att gälla, normalt får bo kvar ide fall han inte försummat att betala hyran eller på annat sätt brustit i sinaförpliktelser. Utskottet delar denna bedömning. Någon möjlighet till reellaomförhandlingar som kan påverka hyresgästens rätt att bo kvar bör inte geshyresvärden. Hyresgästens besittningsskydd bör alltså inte försvagas. De nyareglerna medför inte någon skyldighet för en socialnämnd att säga upp ettborgensåtagande den gjort för att någon skall kunna erhålla ett egethyreskontrakt. Utskottet utgår från att en socialnämnd fullgör sina åliggandenmed utgångspunkt i att lämna det bistånd som anses lämpligast. Det finns inteenligt utskottets mening skäl att inskränka de nya reglernas tillämpning tillfysiska personer.Med tillstyrkan av regeringsförslaget i motsvarande del avstyrker utskottetmotion /98:Bo8 (m) yrkande 2 om uppsägning av borgen och pant.I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 3 föreslås en reglering av förutsättningarnaför att hyresvärden skall få kräva ett borgensåtagande och att hyresgästenskall ges en möjlighet till överprövning när hyresgästen uppfattar att han fåttett oskäligt nej av den hyresvärd han begärt att få hyra av.Utskottet anser liksom regeringen det tveksamt om en ordning av denna typskulle bli verksam. Den bostadssökande som inte kan eller vill uppfyllahyresvärdens krav på säkerhet torde knappast bli hjälpt av en möjlighet attföra talan mot hyresvärden eftersom lägenheten inte skulle vara ledig närfrågan om hyresvärden ställt ett obefogat krav på säkerhet avgjorts. För detfall att hyresgästen accepterar ett oskäligt villkor om borgen kan hyresgästenbegära hyresnämndens prövning av villkoret. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 3 om en lagreglering av närborgen kan krävas.HyresbetalningReglerna om förverkande på grund av betalningsdröjsmål bör inte ändras enligtregeringens bedömning. Inte heller bör det införas någon ytterligare regleringavseende de fall att ett hyresavtal på annat sätt än genom förverkande upphörpå grund av betalningsförsummelse. Regeringen föreslår inte några lagregler omhyresavisering eller betalningspåminnelse.I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 4 lämnas förslag om att hyresvärden skallvara skyldig att skicka en betalningspåminnelse innan hyresvärden skall kunnasäga upp hyresgästen därför att hyresrätten förverkats p.g.a. av bristandebetalning. Först efter att en betalningspåminnelse avsänts skalluppsägning få ske och återvinningsfristen börja löpa. Därefter skall procedurenlöpa som . Samma motionsyrkande, liksom motion 1997/98:Bo231 (v) yrkande7, innehåller förslag om att återvinningsfristen skall utsträckas från tre tillfyra veckor.I propositionen hänvisas till att hyreslagens förverkanderegler innehållerett krav på att hyresgästen delges en formell underrättelse ombetalningsförsummelsen med information om att han genom att betala hyran inomviss tid kan få tillbaka hyresrätten. Regeringen har inte funnit att någottalar för att ett lagligt krav på avisering eller påminnelse skulle ha någonnämnvärd betydelse för det antal avhysningar som genomförs . Regeringenhar samma inställning till frågan om att förlänga återvinningsfristen, bl.a.med hänsyn till att flertalet hyresgäster som kommit efter med hyran inte harmöjlighet att betala sin skuld, eftersom den oftast avser flera månadshyror ochatt dessa hyresgäster inte blir hjälpta av att de bereds ytterligare någon tidatt ordna betalningen. Regeringen har också kunnat konstatera att hyresvärdarnaendast i undantagsfall låter verkställa en avhysning om skulden betalas.Sammanfattningsvis anser regeringen att det inte finns anledning anta att detär lagreglerna i sig som är anledning till det ökade antalet avhysningar ochatt det därför inte bör göras några lagändringar beträffandebetalningsdröjsmål.Utskottet anser liksom regeringen att antalet avhysningar är oroväckandestort. Utskottet gör också den bedömningen att det knappast genom enförlängning av de olika frister som gäller eller liknande går att gehyresgästerna ett verkningsfullt anstånd så att de kan undvika avhysning genomatt betala sina skulder. Det stora antalet avhysningar har sin grund i andraförhållanden än brister i hyreslagens reglering. På grund härav avstyrkerutskottet förslagen i motionerna 1997/98:Bo9 (v) yrkande 4 och 1997/98:Bo231(v) yrkande 7 om dröjsmål med hyresbetalning.ÅtgärdsföreläggandeRegeringen föreslår att åtgärdsföreläggande skall kunna meddelas även vid s.k.ursprunglig brist. De nya reglerna skall enligt förslaget även omfatta dehyresavtal som gäller vid ikraftträdandet.I motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 3 föreslås att de nya reglerna omåtgärdsföreläggande vid ursprunglig brist endast skall gälla avtal som ingåttsefter det att lagen trätt i kraft. Vidare föreslås att hyresvärden genom avtalskall kunna friskriva sig från åtgärdsföreläggande vid ursprunglig brist.Enligt gällande rätt kan åtgärdsföreläggande endast meddelas för skador ochbrister som uppkommit . Någon motsvarande möjlighet finns inteför brister som finns redan på tillträdesdagen. Enligt utskottets mening börden av regeringen föreslagna nya regeln om åtgärdsföreläggande vid ursprungligbrist införas. Redan enligt dagens regler gäller att flera påföljder kan riktasmot hyresvärden vid ursprunglig brist. Bland annat har hyresgästen mediakttagande av vissa regler möjlighet att själv avhjälpa bristen påhyresvärdens bekostnad. Det förutsätts att hyresgästen kan förskotterakostnaden. Eftersom det inte gäller att utvidga hyresvärdens ansvar för dessabrister utan endast att införa en ny påföljd finner utskottet inte någonbärande invändning mot att de nya reglerna skall gälla också de hyresavtal somgäller vid de nya lagreglernas ikraftträdande. Enligt regeringsförslaget skallreglerna om åtgärdsföreläggande inte gå att avtala bort. En sådan möjlighetskulle försvaga den föreslagna regelförändringen på ett sådant sätt att detskulle kunna ifrågasättas om det vore meningsfullt att genomföra den.Regeringens förslag till lagändring bör därför genomföras. Med tillstyrkan avregeringens förslag i motsvarande del avstyrker utskottet således motion1997/98:Bo8 (m) yrkande 3 om åtgärdsföreläggande vid ursprunglig brist.Informationsskyldighet för hyresvärdenI propositionen föreslås att hyresvärden skall vara skyldig att informerahyresgästerna om sitt namn och om var han kan nås. Om hyresvärden är enjuridisk person skall motsvarande uppgifter lämnas även om ställföreträdaren.Finns hyresvärden eller, om denne är en juridisk person, ställföreträdaren, iutlandet, skall uppges vem som i är behörig att ta emot delgivning påhans vägnar. Utskottet noterar att förslaget på denna punkt innebär ett krav påatt ytterligare uppgifter skall lämnas. Informationen skall lämnas genom anslagpå väl synlig plats i huset.I motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 4 lämnas förslag om att det skall räcka attinformation lämnas om ett ombud som är behörig att företräda hyresvärden.Enligt utskottets mening är det av vikt att hyresgästen har tillgång tilluppgift om vem som är hans hyresvärd. Motionsförslaget är inte acceptabelt urden synvinkeln att det skulle innebära att ett byte av hyresvärd kunde ske utanatt det skulle vara synbart för hyresgästen. Motionsförslaget bör därför integenomföras. Inget hindrar att hyresvärden också lämnar uppgift om någon som ärbehörig att företräda honom med upplysning om att kontakter företrädesvis med denne. Regeringens förslag som innebär att uppgift alltid skall lämnasom vem som är hyresvärd och att därutöver under vissa förutsättningar ävenskall lämnas uppgifter om ställföreträdare och annan som på hyresvärdens vägnarär behörig att ta emot delgivning jämte adressuppgifter, bör därför genomföras.Med tillstyrkan av regeringens förslag i motsvarande del avstyrker utskottetsåledes motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 4 om informationsskyldighet förhyresvärden.Tillstånd till förvärv av hyresfastighetEnligt regeringens bedömning bör lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighetm.m. bestå utan genomgripande förändringar.I motion 1997/98:Bo8 (m) yrkande 5 föreslås att förvärvslagen avskaffas medhänsyn till att den försvårar omsättningen av fastigheter och att desstillämpning innebär godtycke.Liksom regeringen anser utskottet att lagstiftningen bör vara sådan attoseriösa eller på annat sätt olämpliga förvärvare av hyresfastigheter imöjligaste mån hindras från att över huvud taget komma in påfastighetsmarknaden och att i ett sådant system förvärvslagen fortfarande ärett viktigt instrument. Ju effektivare denna lag är, desto mindre blir behovetatt ingripa mot försumliga hyresvärdar och desto mindre olägenheter uppstår förhyresgästerna. Utskottet avstyrker på anförda skäl motion 1997/98:Bo8 (m)yrkande 5 om ett avskaffande av förvärvslagen.Motionärerna bakom motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 5 önskar en skärpning avlagen på det sättet att en prövning av förvärvstillstånd även skall ske vidaktie- och andelsförvärv i bolag vars huvudsakliga uppgift är annan än att ägaoch förvalta fastigheter. I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 6 föreslås atthyresradhus bör omfattas av förvärvstillståndsprövning.Tillståndsplikt för förvärv av aktier eller andel i ett bolag gäller endastom taxeringsvärdet för de av bolaget ägda fastigheterna enligt senastebalansräkning är större än det bokförda värdet av bolagets övriga tillgångar.Under den remissbehandling som föregick propositionen gjordes gällande attbolag med blandad verksamhet där fastighetsinnehavet var litet många gångerbrister i sin fastighetsförvaltning och sitt hyresvärdskap. Regeringen anseratt det saknas fog för ett påstående om att dessa näringsidkare sköter sinfastighetsförvaltning sämre än andra och att därför något mer uttalat behov attutvidga lagens tillämpningsområde inte finns. Regeringen hänvisade också tillatt de olägenheter som är förenade med förvärvsprövning skulle inträda i långtfler fall än i dag.En förutsättning för att ett förvärv skall bli föremål för tillståndsprövningär att fastigheten skall vara taxerad som hyreshusenhet. Fastigheter som ärbebyggda med radhus är normalt taxerade som småhusenhet och omfattas då inte avförvärvslagens bestämmelser. En utvidgning av förvärvslagen till att ocksåomfatta fastigheter bebyggda med hyresradhus har av regeringen bedömts varasvår att utforma så att den endast träffat de förvärv av småhus som det ärangeläget att pröva. Det skulle enligt regeringen inte vara acceptabelt attlagen fick en sådan utvidgning att den omfattar ett mycket stort antal förvärvdär det inte finns något prövningsbehov.Utskottet delar regeringens bedömning av frågorna om en utvidgning avförvärvslagens tillämpningsområde och avstyrker motion 1997/98:Bo9 (v)yrkandena 5 och 6.I fråga om kommunernas och hyresgästorganisationernas roller vidförvärvsprövningen anser regeringen att kommunen skall behålla ansvaret för deninledande förvärvsprövningen. Kommunen föreslås vara skyldig att beredahyresgästorganisationen tillfälle att yttra sig över den förvärvsanmälan somförvärvaren eller överlåtaren gör. Vidare föreslås att hyresnämnden inte skallkunna vägra förvärvstillstånd, om en ansökan har medgivits av kommunen ochhyresgästorganisationen.I motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 7 läggs förslag fram om atthyresgästorganisationen bör ges samma villkor som kommunen att inleda entillståndsprövning i hyresnämnden.Utskottet anser att det är ändamålsenligt att kommunen har det övergripandeansvaret för förvärvstillståndsprövningen. Det får då också anses naturligt attdet inledande ställningstagandet till om hyresnämnden skall pröva ett förvärvbör ankomma på kommunen ensam. En hyresgästorganisations inflytande garanterasav den föreslagna skyldigheten för kommunen att lämna organisationen tillfälleatt yttra sig. Utskottet delar alltså regeringens bedömning av dessa frågor.Utskottet avstyrker motion 1997/98:Bo9 (v) yrkande 7 omhyresgästorganisationernas roll vid förvärvsprövningen.Enligt regeringsförslaget skall kommunen få på sig att begäraförvärvstillståndsprövning. Enligt nuvarande regler gäller om tremånader. Den tid under vilken en kommun kan utöva sin förköpsrätt enligtförköpslagen (1967:868) är bestämd . Om försäljningen skallanmälas till kommunen enligt 3 § första stycket lagen om förvärv avhyresfastighet m.m. räknas tiden för förköp alltid från det att kommunen mottogen sådan anmälan om försäljningen (se 7 § förköpslagen).