bet · GL01UbU9 · 1998-04-15 00:00:00 — beträffande arbetsmiljö för barnatt med bifall till motion 1997/98:Ub5 yrkande 10 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub219 yrkande 3, 1997/98:Ub262 yrkandena 1 och 2,1997/98:So308 yrkande 19 och 1997/98:So674 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,11. beträffande nationellt system för rapportering av olycksfall blandbarn och ungdomar i skolan m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub5 yrkande 9 och med anledning avmotion 1997/98:Ub219 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,17. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 11, 1997/98:Ub281yrkande 12 och 1997/98:Ju919 yrkande 7 och med anledning av motionerna1997/98:Ub242, 1997/98:Ub277 och 1997/98:A804 yrkande 26 samt med avslagpå motionerna 1997/98:So347 yrkande 15, 1997/98:So629 yrkande 7 och1997/98:A805 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,19. beträffande skolledarutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 11 och medanledning av motion 1997/98:Ub238 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,39. beträffande en utredning om en sammanhållen och flexibel ungdomsskolaatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,4. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 7, 9, 17, 18 och 45)() anför:Enligt min mening är det angelägat att tillsynen av skolan breddas till attomfatta större delar av vad skollagen stipulerar, t.ex. vad gäller mobbning,resurser för barn med specifika läs- och skrivsvårigheter, elevdemokrati,otillbörlig påverkan (indoktrinering) och skolhälsovård. Det är naturligt attSkolverket, som har ett övergripande ansvar för tillsynen av skolan, ser tillatt kommunerna får information om vad som förväntas av dem och sedankontrollerar att kommunerna verkligen bedriver en aktiv tillsyn.Jag anser att förutsättningarna för att starta hemspråksinternat för elevermed funktionshinder bör utredas. Jag förordar internatform därför att detekonomiskt skulle vara praktiskt taget omöjligt för en kommun att erbjuda dennaspecialanpassade modersmålsundervisning inom den egna verksamheten.Det är viktigt att ta fram kriterier för säkring av barns arbetsmiljö. Jaganser att regeringen - utifrån en samlad bedömning av vad som är godarbetsmiljö - bör ta fram kriterier för en kvalitetsmärkning av daghem ochskolor. Det bör vara föräldrars och barns rätt att få tillgång till uppgiftersom visar vilka hälsorisker barnen kan utsättas för i sin dagliga miljö.Jag vill betona behovet av en ökad sex- och samlevnadsundervisning i grund-och gymnasieskolan. Det är viktigt att i direkta samtal med ungdomarnadiskutera relationer, sexualitet och känslor, bl.a. i syfte att på siktmarginalisera pornografin.En utvärdering av undervisningen om alkohol, narkotika och tobak () börgenomföras avseende undervisningens omfattning och inriktning. Rektor harenligt läroplanerna ansvar för att eleverna får ANT-undervisning.Undervisningen varierar emellertid mycket mellan skolorna, varför enutvärdering behövs.Det är viktigt att skolan står fri från olika ekonomiska intressen. Sompåpekas i motion 1997/98:Ub272 har emellertid sponsringen av läromedel ökat itakt med att skolan fått allt mindre resurser. Jag instämmer med motionären iatt sponsrade läromedel skall kunna förekomma som komplement, men de skall intekunna ersätta de vanliga läromedlen. Regeringen bör följa utvecklingen ochvidta nödvändiga åtgärder. Utskottet borde ha tillstyrkt motionen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 7, 9,17, 18 och 45 bort hemställa1. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkandena 13 och 14 och medavslag på motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 11, 1997/98:Ub215 yrkande 13,1997/98:Ub229 yrkande 1, 1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub256 yrkande 10, 1997/98:Ub267yrkande 4 samt 1997/98:So801 yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,7. beträffande hemspråksinternat för elever med funktionshinderatt med bifall till motion 1997/98:Ub236 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande arbetsmiljö för barnatt med bifall till motion 1997/98:So308 yrkande 19 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub5 yrkande 10, 1997/98:Ub219 yrkande 3, 1997/98:Ub262yrkandena 1 och 2 och 1997/98:So674 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,17. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt med bifall till motion 1997/98:A804 yrkande 26 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub5 yrkande 11, 1997/98:Ub242, 1997/98:Ub277, 1997/98:Ub281 yrkande 12 och 1997/98:Ju919 yrkande 7 samt med avslag på motionerna 1997/98:So347 yrkande 15,1997/98:So629 yrkande 7 och 1997/98:A805 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,18. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak () m.m.att med bifall till motion 1997/98:So655 yrkande 2 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub256 yrkande 11 och 1997/98:So653 yrkande 4 samtmed avslag på motion 1997/98:Ub231 yrkandena 2-4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,45. beträffande sponsring av läromedelatt med bifall till motion 1997/98:Ub272 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 6, 8, 17, 18, 22, 26 och 33)() anför:Jag vill betona att en effektiv uppföljning, utvärdering och tillsyn ärnödvändig för att mål- och resultatstyrningen som gäller på skolansområde skall fungera. Formerna för tillsyn, uppföljning och utvärdering böranges i den kommunala skolplanen. Jag vill framhålla behovet av uppföljning ochutvärdering av tidsutrymmet för ämnen som är förlagda i block och förestetiska och praktiska ämnen. Jag vill också peka på behovet av uppföljningoch utvärdering av hur formerna för elevinflytande och jämställdhetsarbeteutvecklas samt vilka resultat arbetet mot mobbning och främlingsfientlighet hargivit. Det är också viktigt med utvärdering av fortbildning för lärare ur detetiska perspektivet.Elever med olika typer av funktionshinder integreras i allt högre grad i denvanliga undervisningen. Jag vill framhålla att tillräckliga resurser måsteavsättas för dessa elevers behov. Särskild hänsyn skall också tas till elevermed olika former av inlärningssvårigheter. Alla lärare skall ha grundläggandekunskaper i specialpedagogik. Skolan skall också ha tillgång till lärare medfördjupad specialpedagogisk utbildning. Skolan har en viktig roll för att ökamedvetandet om funktionsnedsättningar. bör i sitt utvärderingsarbetefölja upp skolans förhållningssätt och verksamhet för att motverkadiskriminering av elever och personal med funktionsnedsättning.När det gäller stöd till elever med annat modersmål än svenska anser jag bör ta till vara invandrares/flyktingars kunskaper för utbildningsinsatseri skolan. Skolan bör tillföras välutbildade svensktalande personer som kanelevernas språk och låta dem ge eleverna studiehandledning. Detta skulle ocksåge meningsfulla arbetsuppgifter åt annars arbetslösa människor.Jag anser att sex- och samlevnadsundervisningen måste utvecklas och fördjupasså att den i större omfattning handlar om värderingar, känslor ochansvarstagande i en relation. Det är viktigt med en brett upplagdsamlevnadsundervisning som betonar ansvar för och hänsyn till andra människor.Beträffande undervisningen om alkohol, narkotika och tobak () vill jagpeka på att denna undervisning har försämrats. har ett särskiltansvar för att informera om drogers skadeverkningar och visa på positivaalternativ. Information om alkohol och andra droger måste föras ut i mångasammanhang. Det är viktigt att ANT-utbildningen för lärare, socialarbetare ochskolkuratorer förbättras.Jag anser att det är viktigt att skolforskningen också ger möjlighet förlärare att bedriva forskning inom ramen för sitt arbete för att närmaskolforskningen till skolan. Enligt min mening bör forskare ges möjlighet atttillfälligt gå in i skolarbetet och arbeta tillsammans med lärare som villsatsa på forskning. Forskning bör bli en karriärväg för lärare.Jag anser vidare att nyutexaminerade lärare bör få tillgång till en erfarenmentor som lärare. Eventuellt skulle somlärare kunna betraktas som AT-tjänstgöringen för läkare.Undervisningen i fristående grundskolor skall vara avgiftsfri, men skolan börenligt min mening ha möjlighet att ta ut elevavgifter för skäliga merkostnaderutifrån den profil skolan har, t.ex. för musikinstrument i en skola medmusikprofil. bör bifalla motion 1997/98:Ub216 i denna del.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 6, 8,17, 18, 22, 26 och 33 bort hemställa1. beträffande utvärdering, tillsyn m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 13 och1997/98:Ub256 yrkande 10 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub208yrkande 11, 1997/98:Ub229 yrkande 1, 1997/98:Ub245 yrkande 1, 1997/98:Ub246, 1997/98:Ub267 yrkande 4, 1997/98:Ub807yrkandena 13 och 14 samt 1997/98:So801 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,6. beträffande elever med funktionshinder m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 12 och1997/98:So430 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub210 och1997/98:So411 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,8. beträffande stöd till elever med annat modersmål än svenskaatt med bifall till motion 1997/98:Ub252 och med anledning av motion1997/98:Ub807 yrkande 21 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande sex- och samlevnadsundervisningatt med bifall till motionerna 1997/98:A805 yrkande 16 och1997/98:So347 yrkande 15 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub5 yrkande11, 1997/98:Ub242, 1997/98:Ub277, 1997/98:Ub281 yrkande 12, 1997/98:Ju919 yrkande 7, 1997/98:So629 yrkande 7 och1997/98:A804 yrkande 26 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,18. beträffande undervisning om alkohol, narkotika och tobak () m.m.att med bifall till motionerna !997/98:Ub256 yrkande 11 och1997/98:So653 yrkande 4 och med anledning av motion 1997/98:So655 yrkande2 samt med avslag på motion 1997/98:Ub231 yrkandena 2-4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,22. beträffande skolforskningatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,26. beträffande mentorer för nyutexaminerde lärareatt med bifall till motion 1997/98:Ub256 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,33. beträffande elevavgifter i fristående skoloratt med bifall till motion 1997/98:Ub216 i denna del och medanledning av motion 1997/98:Ub220 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,6. Individualiserad undervisning m.m. (mom. 4 och 24)(), (), (), ()och () anför:Vi anser att individualiserad undervisning är en möjlighet att ge varje elev enutmaning. All inlärning som syftar till att nå bästa möjliga resultat måsteutgå från individens personliga kunskaper, erfarenheter och mognad. Nyapedagogiska metoder för individualiserad undervisning bör utvecklas.När det gäller yrkeslärares kompetens vill vi framhålla att man måste kopplauppdatering och yrkespraktik till någon form av lärarcertifikat, där lärarnaregelbundet är ute i arbetslivet och får adekvat yrkespraktik. Detta är enligtvår uppfattning nödvändigt om eleverna skall kunna erbjudas en modernutbildning.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 4 och 24 borthemställa4. beträffande individualiserad undervisningatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 2 och1997/98:Ub250 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,24. beträffande yrkeslärares kompetensatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 18 och1997/98:Ub247 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. Elever med funktionshinder, m.m. (mom. 6)() och () anför:Vi anser att det är mycket viktigt att det i kommunernas skolplaner angestydliga mål för hur elever med handikapp och funktionshinder skall ges enjämfört med övriga elever likvärdig skolgång. Vi ser på utvecklingen för dessaelever med stor oro. Om elever med funktionshinder inte får en optimalutbildning utifrån sina förutsättningar kommer dessa elever som vuxna inte attaktivt kunna delta i samhället, få den sociala gemenskap och skapa de nätverksom en demokrati bör erbjuda.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 6 borthemställa6. beträffande elever med funktionshinder, m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub210 och 1997/98:So411yrkande 5 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 12 och 1997/98:So430 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,8. Arbetsmiljö för barn (mom. 9)() anför:Enligt min mening är det mycket angeläget att barns arbetsmiljö förbättras.Elever omfattas av arbetsmiljölagen och de föreskrifter som finns omarbetsmiljö. I praktiken har dock inte dessa bestämmelser fått fullt genomslag.Brister har påvisats när det gäller såväl den fysiska som den psykosocialaarbetsmiljön. Jag anser att arbetet med att förbättra skolmiljön måsteintensifieras. som har ett ansvar för attså sker. Men ytterst är det regeringen som bör ta nödvändiga initiativ för attåsadkomma en förbättring.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under moment 9 borthemställa9. beträffande arbetsmiljö för barnatt med bifall till motion 1997/98:So674 yrkande 11 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub5 yrkande 10, 1997/98:Ub219 yrkande 3, 1997/98:Ub262yrkandena 1 och 2 samt 1997/98:So308 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. Behovet av forskarutbildade lärare/lektorer m.m. (mom. 21, 31, 32, 34, 38och 40)(), (), (), (),(), () och () anför:Vi vill betona vikten av att fler forskarutbildade lärare/lektorer anställs iskolorna. Den forskningsanknytning som förekomsten av fler lektorer innebärökar givetvis kvaliteten i undervisningen. Vidare skapas fler karriärvägar förlärarna vilket i sin tur får positiva effekter för rekryteringen tillläraryrket. Kommunerna har ansvar för att den negativa trenden vad gällerantalet lektorer bryts och att fler lektorstjänster inrättas och tillsätts.Regeringen bör noga följa utvecklingen och vidta de åtgärder som regeringenanser erforderliga i syfte att stimulera utvecklingen i positiv riktning.Enligt vår mening bör som förutsättning för att en fristående skola skallgodkännas av gälla att skolans utbildning svarar mot de kunskaperoch färdigheter som förmedlar och att verksamheten i skolan även iövrigt väsentligen svarar mot mål. Detta innebär i princip enåtergång till de regler som gällde före . Vi anser också attkravet på ett visst minsta elevantal bör slopas. En strikt tillämpning av dennabestämmelse kan skapa problem för de fristående skolorna och därmed bidra tillatt minska valfriheten. skall kunna besluta att verksamheten är attbetrakta som skola. Regeringen bör återkomma till med lagförslag ienlighet med vad vi här anfört.Fristående skolor som har godkänts av skall ha rätt till bidragfrån elevernas hemkommuner, anser vi. Reglerna om att en fristående skola inteskall förklaras berättigad till bidrag, eller mista bidrag, om dess verksamhetskulle innebära påtagliga negativa följder för skolväsendet i lägeskommunenskapar utrymme för godtycke. Det är också vår bestämda uppfattning att defristående skolorna i skollagen måste garanteras en lägsta ersättningsnivå.Riksdagen bör med bifall till motionsyrkandena om sådana bidragsregler begäraett nytt lagförslag från regeringen.Enligt de nya bidragsregler till fristående grundskolor som antoghösten 1996 är kommunen inte skyldig att lämna bidrag för särskilt stöd, om denfristående skolan tar emot elev som har ett omfattande behov av särskilt stödoch det därför uppstår betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheterför kommunen. Vi anser att barn som kräver extra ekonomiska resurser, t.ex.barn med funktionsnedsättning, skall ha samma möjlighet att ta del av defristående skolorna som andra elever, enligt de regler som fanns i riksdagenstidigare beslut (bet. 1994/95:UbU16, rskr. bör medbifall till motionsyrkandet i ärendet som sin mening ge regeringen detta tillkänna.De fristående gymnasieskolorna lyckas i regel locka många sökande tillutbildningar som i den kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessa skolorär inte sällan bättre på att förverkliga idéer om pedagogisk förnyelse avundervisningen. Industrigymnasierna är ett tydligt exempel på detta. Trots allapositiva erfarenheter beslutade om sådana ändringar iskollagen som enligt vår uppfattning försvårar framväxten av alternativ tillden utbildning som ges i kommunerna. Bland annat skall bedömningen av hur en nygymnasieskola påverkar närliggande utbildning göras av berörda kommuner istället för av . Vi anser att med bifall till motionerna1997/98:Ub221 yrkande 19 och 1997/98:Ub247 yrkande 12 bör begära att regeringenåterkommer till med ett nytt lagförslag som innebär attlänsstyrelsens regionala bedömning återinförs och kommunernas inflytandebegränsas.Enligt vår mening skulle en förändring av läsårsindelningen i gymnasieskolanbl.a. underlätta anordnandet av arbetsplatsförlagd utbildning, APU. Ettgymnasieår med tre terminer ger större möjligheter till god tillgång påpraktikplatser genom att hela kalenderåret utnyttjas. Ett treterminssystemskulle också kunna leda till ett lugnare tempo inom gymnasieskolan. För t.ex.naturbruksprogrammet är ett tredelat gymnasieår särskilt lämpligt. Vi anser attförutsättningarna för att ändra läsårets struktur bör prövas, såsom föreslagitsi motionerna. Dessa bör bifallas av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 21, 31, 32,34, 38 och 40 bort hemställa21. beträffande behovet av forskarutbildade lärare/lektoreratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 2, 1997/98:Ub221yrkande 16, 1997/98:Ub247 yrkande 16 och 1997/98:Ub267 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,31. beträffande regler för godkännande av fristående skolor pågrundskolenivåatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub216 i denna del,1997/98:Ub220 yrkande 1, 1997/98:Ub250 yrkande 11, 1997/98:Ub282 yrkandena 1 och 5 samt med anledning av motion 1997/98:Ub264 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,32. beträffande regler för bidrag till fristående skolor pågrundskolenivåatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub216 i denna del,1997/98:Ub220 yrkande 2, 1997/98:Ub250 yrkande 12 och 1997/98:Ub282yrkande 2 samt med avslag på motion 1997/98:Ub218 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,34. beträffande mottagande i fristående skolor av elever med behov avsärskilt stödatt med bifall till motion 1997/98:Ub282 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,38. beträffande fristående gymnasieskoloratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 19 och1997/98:Ub247 yrkande 12 samt med anledning av motion 1997/98:A456 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,40. beträffande läsårsindelningen i gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 21 och1997/98:Ub240 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,10. Skolskjuts för elever i fristående skolor (mom. 36)(), (), (), (), (), () och ()anför:En elev bör enligt vår mening ha rätt till skolskjuts om den närmaste skolan ärden fristående skola som eleven vill gå i, och den är belägen på sådant avståndatt eleven skulle ha varit berättigad till skolskjuts om skolan hade varitkommunal. Regeringen bör återkomma med förslag om sådan ändring i skollagen attkommunen i det fallet blir skyldig att sörja för skolskjuts åt eleven, även omhon eller han går i en fristående skola. Detta bör med bifall tillmotionsyrkandet som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 36 borthemställa36. beträffande skolskjuts för elever i fristående skoloratt med bifall till motion 1997/98:Ub282 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,11. Fristående skolor i kommunala skolplaner (mom. 37)() och () anför:Vi anser att den kommunala skolplanen bör innehålla uppgifter om vilkafristående skolor som är etablerade i kommunen och en beskrivning av dessaskolors pedagogiska verksamhet. bör bifalla motionsyrkandena omdetta.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 37 borthemställa37. beträffande fristående skolor i kommunala skolplaneratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub216 i denna del och1997/98:Ub807 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts, Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................9Utvärdering, tillsyn m.m............................9Motionerna......................................9Utskottets bedömning...........................10Skolans inre arbete................................13Motionerna.....................................13Utskottets bedömning...........................14Elever med behov av särskilt stöd..................15Motionerna.....................................15Utskottets bedömning...........................16Arbetsmiljö m.m. i skolan och förskolan............17Motionerna.....................................17Utskottets bedömning...........................18Vissa läroplans- och kursplanefrågor...............20Matematik, svenska, miljökunskap och konsumentkunskap20Motionerna.....................................20Utskottets bedömning...........................21Sex- och samlevnadsundervisning..................22Motionerna.....................................22Utskottets bedömning...........................23Alkohol, narkotika och tobak ()...............24Motionerna.....................................24Utskottets bedömning...........................24Skolans personal...................................25Skolledarutbildning m.m..........................25Motionerna.....................................25Utskottets bedömning...........................26Lärarfrågor......................................27Motionerna.....................................27Utskottets bedömning...........................27Övriga personalfrågor............................29Motionerna.....................................29Utskottets bedömning...........................29Fristående skolor och valfrihet....................29Rätten att välja skola, m.m......................29Motionerna.....................................29Utskottets bedömning...........................30Fristående skolor på grundskolenivå..............31Motionerna.....................................31Utskottets bedömning...........................33Fristående gymnasieskolor........................34Motionerna.....................................34Utskottets bedömning...........................34Övriga frågor......................................35Hemställan.........................................38Reservationer........................................421. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 2, 23, 29 och 42) (m)422. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1) (c)..........443. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 5, 9, 11, 17, 19 och 39) (v)444. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 7, 9, 17, 18 och 45) (mp)465. Utvärdering, tillsyn m.m. (mom. 1, 6, 8, 17, 18, 22, 26 och 33) (kd)486. Individualiserad undervisning m.m. (mom. 4 och 24) (m, fp)507. Elever med funktionshinder m.m. (mom. 6) (c, fp)508. Arbetsmiljö för barn (mom. 9) (fp)..............519. Behovet av forskarutbildade lärare/lektorer m.m. (mom. 21, 31, 32,34, 38 och 40) (m, c, fp, kd)5110. Skolskjuts för elever i fristående skolor (mom. 36) (m, c, mp, kd)5311. Fristående skolor i kommunala skolplaner (mom. 37) (mp, kd)54