bet · GL01LU24 · 1998-04-28 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet proposition 1997/98:102, tillträdetill Brysselkonventionen. I propositionen föreslås att skall tillträdakonventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar påprivaträttens område (Brysselkonventionen) samt protokoll om tolkning av konventionen. I propositionen lämnas vidare förslag tillden lagstiftning som krävs för att skall kunna tillträdaBrysselkonventionen. Lagstiftningen föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer.Propositionen har inte föranlett någon motion, och utskottet tillstyrkerbifall till regeringens förslag. I proposition 1997/98:102 föreslår regeringen () attriksdagendels godkänner konventionen om Republiken ,Republiken och tillträde till konventionen omdomstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område,samt till protokollet om domstolens tolkning av denna konvention, med denanpassning som har gjorts i dessa genom konventionen om ,och Förenade och tillträde,konventionen om Republiken tillträde samt konventionen omKonungariket och Republiken tillträde, med den reservationsom har angetts,dels antar regeringens förslag till1. lag om domstols internationella behörighet och om verkställighet avutländska domar enligt Brysselkonventionen,2. lag om ändring i lagen (1932:540) om erkännande och verkställighet av domsom meddelats i , , eller ,3. lag om ändring i sjömanslagen (1973:282),4. lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet avnordiska domar på privaträttens område,5. lag om ändring i lagen (1983:368) om erkännande och verkställighet avösterrikiska domar på privaträttens område,6. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning,7. lag om ändring i lagen (1992:794) med anledning av tillträde tillLuganokonventionen,8. lag om ändring i sjölagen (1994:1009).Lagrådets yttrande har inhämtas över lagförslagen.Lagförslagen har intagits som bilaga till betänkandet. InledningKonventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar påprivaträttens område (Brysselkonventionen) innehåller regler om domstolsinternationella behörighet och om erkännande och verkställighet av utländskaprivaträttsliga domar. Brysselkonventionen ingicks mellan deursprungliga medlemsländerna i Europeiska gemenskaperna (EG), ,, , , och . Konventionenkompletterades med ett protokoll angående behörighet atttolka konventionen.Sedan , och blivit medlemmar i ingickmedlemsstaterna en särskild konvention om dessa staters tillträde tillBrysselkonventionen. Motsvarande konventioner ingicks efterdet att respektive och inträtt i gemenskapen.Brysselkonventionen, tolkningsprotokollet och de tre tillträdeskonventionernahar tillträtts av samtliga stater som var medlemmar i unionen (EU)vid , och inträde i unionen.Brysselkonventionen har sin grund i artikel 220 i EG-fördraget, somföreskriver att medlemsländerna skall förhandla med varandra på olika områden isyfte att bl.a. förenkla formaliteterna för ömsesidigt erkännande ochverkställighet av olika rättsliga avgöranden. Enligt artikel 4.2 i denanslutningsakt som hör till det anslutningsfördrag som reglerar Sverigesmedlemskap i har bl.a. förbundit sig att tillträda de konventionersom avses i artikel 220 i EG-fördraget och de protokoll om EG-domstolenstolkning av konventionerna som de tidigare medlemsstaterna har undertecknat.Den 29 november 1996 undertecknades konventionen om , ochSveriges tillträde till Brysselkonventionen samt till protokoll om behörighet. Tillträdeskonventionen, som innehåller de tekniskajusteringar av konventionstexten som föranleds av de nya staternas tillträde,träder i kraft i förhållandet mellan de stater som har ratificerat den efterdet att en av de tre nya medlemsstaterna och en av de tidigare medlemsstaternahar ratificerat konventionen.I gäller , som innehållermed Brysselkonventionen i stort sett likalydande bestämmelser (prop.1991/92:128, bet. antogs av EFTA:sdåvarande medlemsländer , , , , och Österrikesamt av EG:s dåvarande medlemsländer. Den har numera ratificerats av EU:ssamtliga nuvarande medlemsländer och av , ochSchweiz. Detta innebär för EU-staterna att två parallella och i någon månavvikande instrument är tillämpliga.Inom har utarbetats ett utkast till en lagrådsremisssom innehåller förslag till den lagstiftning som krävs för ett svenskttillträde till Brysselkonventionen. Utkastet, som har varit föremål för ettvisst begränsat remissförfarande med hänsyn till att det är fråga om begränsadelagtekniska frågor, ligger till grund för förslagen i förevarande proposition.BrysselkonventionenBrysselkonventionen är en s.k. dubbel konvention. Den reglerar inte bara frågorom erkännande och verkställighet av utländska domar utan innehåller ocksåregler om domstols internationella behörighet, domsrättsregler och vissa andraregler som är tillämpliga redan under rättegången. Konventionenstillämpningsområde är begränsat till privaträtten. Den omfattar emellertid intefamiljerättsliga frågor såsom makars förmögenhetsförhållanden, arv ochtestamente. Däremot är konventionen tillämplig på tvister om underhållsbidrag.Inte heller omfattar konventionen skiljeförfarande samt konkurs, ackord ochliknande förfaranden.När det gäller domstols internationella behörighet är huvudregeln iBrysselkonventionen att tvister som faller inom konventionens tillämpnings-område skall prövas i den stat där svaranden har hemvist. Konventioneninnehåller emellertid vissa bestämmelser enligt vilka käranden kan välja atttvisten i stället tas upp av viss domstol i en annan konventionsstat. Sålundakan tvister om avtal prövas vid domstol i den ort där den förpliktelse somtalan avser har uppfyllts eller skall uppfyllas. I konventionen finns vidaresärskilda tvingande behörighetsregler för försäkringstvister och vissa kon-sumenttvister, vilka syftar till att skydda försäkringstagare och konsumentersåsom varande normalt den svagare parten i ett avtalsförhållande.Vissa domstolar har enligt konventionen exklusiv behörighet att pröva entvist. I enlighet härmed skall tvister som gäller sakrätt i eller nyttjanderätttill fast egendom handläggas i den stat där fastigheten är belägen, oavsett varparterna har hemvist. Övriga exklusiva behörighetsregler rör exempelvis frågorom juridisk persons giltighet eller upplösning, registrering eller giltighet avpatent och varumärken. Konventionen tillåter att parterna avtalar om att vissdomstol skall vara behörig att pröva en tvist dem emellan (prorogation).Avtalet får dock inte strida mot de tvingande behörighetsregler somkonventionen ställer upp för bl.a. försäkrings- och konsumenttvister.Domstolarna är skyldiga att självmant pröva sin behörighet enligtkonventionen. Om svaranden inte gör någon invändning om domstolens behörighetblir dock, i allmänhet, domstolen behörig. Domstolen måste emellertid avvisaett mål om en annan domstol är exklusivt behörig att pröva tvisten. Omsvaranden inte går i svaromål, måste domstolen självmant undersöka om den ärbehörig enligt konventionens bestämmelser och i annat fall avvisa målet.Väcks mål om samma sak mellan samma parter vid domstolar i olikakonventionsstater föreligger s.k. litispendens, och den domstol där talan harväckts först är ensam behörig att pröva målet. Övriga domstolar är då skyldigaatt avvisa målet. Detta är en naturlig följd av att meddelade domar automatisktskall erkännas i alla konventionsstater och bl.a. utgöra hinder mot en nyrättegång om samma sak.Enligt Brysselkonventionen gäller att en dom som har meddelats i enkonventionsstat skall erkännas i andra konventionsstater utan att någotsärskilt förfarande behöver anlitas. Erkännande får dock vägras under vissa ikonventionen angivna förutsättningar. Sålunda skall erkännande vägras om ettsådant skulle strida mot grunderna för rättsordningen (ordre public) i denstat där domen görs gällande. Erkännande skall också vägras bl.a. om detvingande behörighetsreglerna för försäkrings- och konsumenttvister åsidosattsav domstolen i ursprungsstaten.Reglerna om verkställighet i konventionen innebär att en dom som harmeddelats i en konventionsstat skall verkställas i andra konventionsstaterefter ett särskilt förfarande, exekvaturförfarande, i verkställighetsstaten.Exekvaturförfarandet kan delas in i tre olika stadier. Ansökan ges in tilldomstol som prövar verkställighetsfrågan på grundval av de handlingar somsökanden åberopar. Om verkställighet medges kan motparten begära omprövning avbeslutet . Vägras verkställighet kan sökanden begära omprövning.Beslutet från det andra skedet av prövningen kan i sin tur överprövas påbegäran av motparten om det har gått honom eller henne emot eller på sökandensbegäran om domstolen beslutat vägra verkställighet. De domstolar som irespektive konventionsstat skall pröva verkställighetsfrågan i de olikastadierna räknas upp i konventionen. För del är det somhar att pröva verkställighetsfrågan såväl i det första som i det andra stadiet,vare sig prövningen sker på sökandens eller gäldenärens begäran, medanprövningen i det tredje stadiet ankommer på . Verkställighetfår vägras endast på vissa särskilt angivna grunder, vilka överensstämmer meddem som gäller för erkännande. Det är enbart exekvaturprövningen som regleras ikonventionen, inte verkställigheten som sådan. För denna gäller således dennationella lagstiftningen.I ett särskilt protokoll som hör till konventionen regleras delgivnings-frågor. Bl.a. föreskrivs att delgivningshandlingar kan sändas för delgivningdirekt mellan tjänstemännen i rättegångsstaten och andra stater. Bestämmelsernahar tillkommit för att så långt det är möjligt påskynda delgivningsförfarandet.Konventionsstaterna kan genom en förklaring till generalsekreteraren vidEuropeiska gemenskapernas råd motsätta sig detta förfarande. harbeträffande motsvarande bestämmelse i reserverat sig motförfarandet.I protokollet har i och med tillträdeskonvention vidare införts enbestämmelse som innebär att med uttrycket domstol avses vid summarisk process imål om betalningsföreläggande och handräckning också svenskkronofogdemyndighet. Brysselkonventionen avviker i det hänseendet frånLuganokonventionen.I syfte att säkra en enhetlig tolkning av Brysselkonventionen är , efter en begäran av nationell domstol, behörig att tolkakonventionen. En sådan rätt till begäran tillkommer domstolar som utgör andraeller högsta instans, liksom de domstolar som enligt konventionen prövar ettöverklagande av ett exekvaturbeslut. De högsta instanserna är skyldiga attbegära ett förhandsavgörande, om en fråga om tolkning av konventionen uppkommeri ett mål som pågår där och om ett beslut i frågan är nödvändigt för attdomstolen skall kunna döma i saken. Övriga behöriga domstolar har rätt, men ärinte skyldiga, att begära ett förhandsavgörande.Frågan om hur Brysselkonventionen och skall förhålla sigtill varandra har fått en särskild reglering i . Där sägs attdenna konvention inte skall inverka på EU-staternas inbördes tillämpning avBrysselkonventionen. Detta innebär bl.a. att det är Brysselkonventionen ochinte som skall tillämpas om svaranden har hemvist i en EU-stat och talan väcks vid en domstol i en annan EU-stat. Detsamma gäller viderkännande och verkställighet i en EU-stat av en dom som har meddelats i enannan EU-stat. Däremot sätts Brysselkonventionens bestämmelser om domstolsbehörighet ur spel till förmån för om svaranden har hemvisti en EFTA-stat eller om domstol i en sådan stat är exklusivt behörig att prövamålet. , och inte Brysselkonventionen, skall också tillämpasbl.a. vid erkännande och verkställighet om endera rättegångsstaten eller verk-ställighetsstaten är en EFTA-stat.EU-länderna har, tillsammans med , och ,inlett ett arbete med att revidera de båda konventionerna. Arbetet är inriktatpå ändringar som leder till att konventionerna fungerar bättre, utan att någraingrepp görs i konventionernas grundprinciper. har i revideringsarbetetbl.a. tagit upp frågan om att Brysselkonventionen och skallkunna tillämpas på förfaranden enligt viss marknadsrättslig lagstiftning, såsomingripanden mot vilseledande reklam och oskäliga avtalsvillkor, och att ensärskild behörighetsregel skall gälla för sådana fall, samt frågan om att ävenLuganokonventionen skall omfatta den summariska processen.Propositionen och utskottets ställningstagandeI propositionen föreslås att skall tillträda Brysselkonventionen och1971 års protokoll om tolkningsbehörighet.I propositionen erinras om att när tillträdde Luganokonventioneninkorporerades konventionen i sin helhet genom lagen (1992:794) med anledningav tillträde till . Det är, enligt regeringensmening, av stor vikt att lagstiftningen när det gäller de båda instrumenten ärså likartad som möjligt. Samma metod för införlivande bör därför enligtregeringen användas när Brysselkonventionen tillträds. I propositionen föreslåsdärför att Brysselkonventionen i sin helhet inkorporeras med svensk rätt i ensärskild lag, lag om domstols internationella behörighet och om verkställighetav utländska domar enligt Brysselkonventionen. Vidare föreslås att 1971 årsprotokoll om tolkning av Brysselkonventionen införlivas medsvensk rätt genom samma lag. Lagförslaget innehåller också vissa kompletterandeföreskrifter av i huvudsak samma innehåll som finns i den lag som utfärdadesvid tillträdet till Luganokonventionen.Regeringen konstaterar i propositionen att tillträde tillBrysselkonventionen och övriga EU-medlemsstaters ratificering av 1996 årstillträdeskonvention innebär att kommer att tillämpas imindre utsträckning. Brysselkonventionen kommer, anförs det, att bli detinstrument som i praktiken kommer att tillämpas i de flesta fall. Dettapåverkar enligt regeringen den nuvarande lagstiftningen om Luganokonventionen.I syfte att undvika att de två lagarna innehåller likalydande regler omförfarandet, föreslås i propositionen att bestämmelserna i lagen med anledningav tillträde till ersätts med en hänvisning tillmotsvarande bestämmelser i lagen om Brysselkonventionen. Vidare föreslås attlagen med anledning av tillträde till får en nyrubrik, lag om domstols internationella behörighet och om verkställighet avutländska domar enligt Luganokonventionen.I propositionen föreslås att skall reservera sig mot bestämmelsen ikonventionens protokoll som innebär att handlingar kan sändas för delgivningmellan konventionsstaterna på tjänstemannanivå. Regeringen anför att entillämpning av den ifrågavarande bestämmelsen skulle innebära attdelgivningshandlingen skulle skickas till en av de 21 länsstyrelserna i ställetför det svenska centralorganet . Länsstyrelserna tar sedanflera år tillbaka inte någon befattning med delgivningsframställningar frånutlandet, bortsett från nordiska ärenden enligt nordiskaöverenskommelse om inbördes rättshjälp genom delgivning och bevisupptagning. Entillämpning av bestämmelsen i fråga skulle enligt regeringen därmed kunnainnebära en försämrad effektivitet. Skälen för en reservation är därför, anförsdet, lika starka som de var vid ratificeringen av Luganokonventionen.Brysselkonventionen skall tillämpas även vid handläggning enligt lagen(1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. Konventionens protokollinnehåller, som redan nämnts, en bestämmelse som säger att med uttrycketdomstol vid summarisk process i mål om betalningsföreläggande och handräckningskall också avses svensk kronofogdemyndighet. Enligt propositionen finns detett behov av en regel i nämnda lag som erinrar om att det i Brysselkonventionenfinns bestämmelser som i vissa fall skall tillämpas av kronofogdemyndigheterna,och sålunda föreslås en regel med denna innebörd. Därutöver föreslås ipropositionen vissa följdändringar i ett antal lagar med anledning av Sverigestillträde till Brysselkonventionen. Lagstiftningen föreslås träda i kraft dendag regeringen bestämmer.Sverige har genom det anslutningsfördrag med tillhörande anslutningsakt somreglerar vårt lands inträde i EU åtagit sig att tillträda Brysselkonventionenoch protokoll om tolkningsrätt. skall såledesansluta sig till konventionen och protokoll. Mot denna bakgrund börriksdagen nu godkänna konventionen, och i likhet med regeringen anser utskottetatt skall reservera sig mot bestämmelsen i konventionens protokoll omatt handlingar kan sändas för delgivning mellan konventionsstaterna påtjänstemannanivå.Utskottet har inte någon erinran mot de framlagda lagförslagen ochtillstyrker således propositionen också i denna del. Utskottet hemställeratt riksdagendels godkänner konventionen om Republiken ,Republiken och tillträde till konventionenom domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttensområde, samt till protokollet om domstolens tolkning av denna konvention,med den anpassning som har gjorts i dessa genom konventionen omKonungariket , och Förenade Storbritannienoch tillträde, konventionen om Republiken tillträdesamt konventionen om och Republiken , med den reservation som har angetts,dels antar regeringens förslag till1. lag om domstols internationella behörighet och om verkställighet avutländska domar enligt Brysselkonventionen,2. lag om ändring i lagen (1932:540) om erkännande och verkställighet avdom som meddelats i , , eller ,3. lag om ändring i sjömanslagen (1973:282),4. lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande och verkställighet avnordiska domar på privaträttens område,5. lag om ändring i lagen (1983:368) om erkännande och verkställighet avösterrikiska domar på privaträttens område,6. lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning,7. lag om ändring i lagen (1992:794) med anledning av tillträdetill ,8. lag om ändring i sjölagen (1994:1009).Stockholm den 28 april 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(m), (), (), TanjaLinderborg (v), (), (), (),(), () och de ().Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om domstols internationella behörighet och om verkställighetav utländska domar enligt Brysselkonventionen2 Förslag till lag om ändring i lagen (1932:540) om erkännande ochverkställighet av dom som meddelats i , , eller Norge3 Förslag till lag om ändring i sjömanslagen (1973:282)4 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:595) om erkännande ochverkställighet av nordiska domar på privaträttens område5 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:368) om erkännande ochverkställighet av österrikiska domar på privaträttens område6 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande ochhandräckning7 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:794) med anledning av Sverigestillträde till Luganokonventionen8 Förslag till lag om ändring i sjölagen (1994:1009)