bet · GL01LU11 · 1998-01-27 00:00:00 — Alla skulle i stället försöka kopiera det somandra redan gjort. Men eftersom det inte skulle bli någon utveckling skulle detinte heller bli någonting att kopiera.Vill man vara riktigt pessimistisk skulle vi var tvungna att vårda oss självamed hemgjorda mediciner av örter eller något sådant. Patenträtten har alltsåhaft en avgörande roll för att det pågår så många intensiva försök att ta framnya mediciner. Patent är en viktig del av det materiella kapitalet, men de ärinte den enda, och för många företag är de inte heller den mest utsattamateriella tillgången. Det är i stället den kunskap som finns i företagen iform av personalens kompetens, metoder, företagskoncept m.m.Kunde företagen lita på att deras kunskap var mera skyddad, tror jag attsamma fenomen som i läkemedelsindustrin skulle uppträda. Då skulle företagenvåga satsa mera på utbildning och utveckling. Då skulle också den samladekunskapen öka, och det skapar tillväxt i vårt samhälle.Jag vill ge några exempel på den utsatthet som de tjänsteföretag som hör avsig till mig berättar om. Alla dessa exempel fick jag faktiskt på en lunch . När jag berättade att jag skulle hit blev det ett oerhörtengagemang vid bordet.Personen till vänster om mig berättade att han är datakonsult. Han har enganska lång specialistutbildning från och en mycket specifik kunskap.På det företag där han är anställd bedriver man kurser som enmarknadsföringsåtgärd. På varje kurs som han anordnar finns ett antalsnyltgäster som är där för att lära sig det han säger och gåvidare in i företagen och ta hans kunder.Jag tyckte först att detta inte borde vara något problem, eftersom det i dagär ett oerhört tryck på just den här marknaden. Han skulle väl inte hinna medalla kunder.- Det gör jag inte heller, sade han, men det här skapar problem. Den kunskapsom konsulterna skaffar sig hos mig räcker inte för att de skallkunna lösa kundernas problem. Det som händer är att folk ringer till mig, ochjag får göra brandkårsutryckningar för att lösa de ganska kompliceradeproblemen.Jag vill också ge ett annat exempel. Jag har arbetat inom offentlig sektor,och jag har då köpt tjänster. Jag har inte haft några onda avsikter när manfrån reklambyråerna har presenterat sig och vänt ut och in på sig för attlägga fram sina ståtliga kampanjer, men jag alltid tyckt att detta blev väldigtdyrt. Det skulle bli billigare att göra det in the house. Man har tagit detbästa av det mesta och kokat ihop någonting och i bästa fall hyrt in någonkonsult på stan, dock inte den reklambyrå som har ägnat tid och möda åt sinpresentation. Också den är säkerligen någonting som man kan skydda, men det ärtjänsteföretag dåliga på.Det tristaste exemplet hämtar jag också från gårdagens lunch. När en anställdslutar kan han ta med sig inte bara sin kunskap utan också affärsidén osv. ochstarta ett plagiat några kvarter längre bort, där han jobbar på samma sätt. Mankunde tänka sig att det vore som i läkemedelsindustrin, att det måste görasnågot litet bättre, att det måste spetsas till. Det skulle om inte annat betydatillväxt.Jag vill avslutningsvis säga att välfärd och sysselsättning inte kommer fråndet politiska systemet. Det kan bara skapa förutsättningar och drivkrafter förden ekonomiska utvecklingen. En av politikens viktigaste uppgifter är attutforma regler och institutioner som inspirerar och stimulerar människor attständigt försöka se möjligheterna och ta tag i varje liten förbättring avprodukter, tjänster, processer och organisationer i det ekonomiska livet. Desom är mest framgångsrika när det gäller att skapa en miljö som gynnarutveckling, upptäckter och innovationer kommer också att få den bästaekonomiska utvecklingen. Det gäller såväl för människor som för företag ochnationer.Ulrik , : Herr ordförande, äraderiksdagsledamöter, mina damer och herrar! Jag kommer från , och jag vill liksom börja med att presentera denegna organisationen. FR är en näringslivsorganisation som företräder ungefär100 000 småföretagare i Sverige.Jag skulle först vilja tacka för att vi har inbjudits till den här hearingenom humankapital och kunskapsföretag samt också fått förtroendet att hålla ettav inledningsanförandena. Det här är frågor som vi inom FR tycker är viktigaoch som bör uppmärksammas.Det finns ingen direkt definition på vad som är ett kunskapsföretag. Ingen avde tidigare talarna har försökt göra en sådan definition. Begrepp somkunskapsbaserade och kunskapsintensiva företag används ibland i debatten. Dessabegrepp används på vitt skilda typer av företag såväl inom den traditionellaindustrisektorn som inom tjänstesektorn. Allteftersom mer avancerade produkterefterfrågas på de flesta områden blir kunskap viktigare för alla typer avföretag och inom alla sektorer.Det finns emellertid en grupp av företag som har vuxit fram ochsom bygger sin verksamhet på tjänsteproduktion med komplicerat innehåll. Dessaföretag har så gott som uteslutande tillgångar i form av kunskap, antingenmanifesterade i medarbetarnas kompetens eller i form av strukturer i företaget,oftast på båda sätten. har träffande beskrivit de här tillgångarna somdet intellektuella kapitalet, som består dels av humankapitalet, som ärmedarbetarnas kompetens, dels av humankapitalet, som kan var t.ex. databaser,kundregister och manualer - själva tjänstekonceptet. Några andra talare harsnuddat också vid strukturkapitalet. Det är denna grupp som kan sägas vara enny typ av företag med beteckningen kunskapsföretag i snäv mening.De här företagen återfinns inom den del av tjänstesektorn som i SCB:sstatistik går under beteckningen Bank, försäkring och uppdragsverksamhet.Antalet företag i denna grupp har ökat kraftigt.Antalet anställda har ökat . Det är den delav tjänstesektorn som varit mest expansiv. I debatten har man talat om attSverige efter att ha lämnat industrisamhället redan har passerattjänstesamhället och gått in i vad vi kallar kunskapssamhället. Det troliga äratt vi bara befinner oss i början av en utvecklingsfas där kunskap kommer attfå ännu större betydelse för företagens utveckling och konkurrenskraft.Industriföretagens tendens att renodla sina verksamheter och köpa tjänster istörre omfattning har också drivit på utvecklingen, och om den fortsätterkommer de att driva på ytterligare.Den här gruppen av företag har alltså stor betydelse för densvenska samhällsekonomin. Det finns ca 134 000 sådana företag, som sysselsätteröver 323 000 personer. Enligt vår bedömning kommer gruppen att öka ytterligare,och det är inte orealistiskt att tro att det redan under början av nästa sekelkommer att finnas 200 000 sådana företag.Samtidigt kan man konstatera att det är här som man hittar den störstaandelen av de allra minsta företagen utan anställda, de företag som vi inom FRbrukar kalla soloföretagen. Av 385 000 soloföretag var 57 000verksamma inom kunskapsbranschen. Gruppen växer alltså som helhet medan deenskilda företagen inte tycks växa i samma omfattning som varuproducerandeföretag. Naturligtvis kan det i många fall vara så att företagen inte kännernågot behov av att växa - inte alla soloföretagare vill gå vidare genom attanställa - men det står klart att det finns anmärkningsvärt få störrekunskapsföretag jämfört med motsvarande andel varuproducerande företag.Den förhoppning som finns om att den privata tjänstesektorn skall kunnaexpandera och skapa arbetstillfällen förutsätter naturligtvis att det finnsgoda tillväxtmöjligheter för företagen. Eftersom kunskapsföretagen är en storoch expansiv grupp inom den privata tjänstesektorn, är det viktigt församhällsekonomin och sysselsättningen att de här företagen får optimalamöjligheter att växa.Vilka tillväxthinder finns då för den här typen av kunskapsföretag? Vadupplever företagen själva som problem?Den här typen av kunskapsföretag bygger i många fall hela sin verksamhet påett koncept för en tjänst. Konceptet kan vara ytterst komplicerat ochutvecklingen av konceptet förenad med omfattande investeringskostnader både iform av personalutbildning och i form av rena produktutvecklingskostnader. Nären medarbetare avslutar sin anställning och går till konkurrerande verksamheteller startar eget tar han med sig konceptet och kan konkurrera med betydligtlägre pris, eftersom han inte har några utvecklingskostnader i ryggsäcken. Dentidigare arbetsgivaren blir då av med hela sin investering i utbildning avmedarbetaren som han får en konkurrent med fullständig kunskap omkonceptet, ungefär på det sätt som beskrev.Paralleller kan dras med varuproducerande företag som investerar omfattandebelopp i produktutveckling. För dessa företag finns det möjligheter attskydda sina investeringar genom patent och mönsterskydd, som vi har hört talasom . I och för sig finns det brister i patentsystemet, men det finns dockett skydd. För den här typen av kunskapsföretag finns det inget fullgottskydd mot att en konkurrent eller en tidigare anställd plagierar etttjänstekoncept.För att kunskapsföretag skall vara villiga att investera i framtagandet avavancerade tjänstekoncept måste det finnas möjligheter för dem att tillförsäkrasig avkastningen på investeringarna. Samma behov som ett varuproducerandeföretag har av att skydda resultatet av kostsam produktutveckling har ettkunskapsföretag av att skydda investeringar i sitt tjänstekoncept. Finns intesådana möjligheter är risken stor att kunskapsföretagen helt enkelt stagnerar isin utveckling. Man vågar inte satsa på utveckling av tjänstekonceptet och påutbildning av sina medarbetare i den omfattning som krävs för att man skallvara konkurrenskraftig.Nästa stora problem för kunskapsföretagen är svårigheterna att få krediter.Detta hänger samman med utformningen av de lagar och den praxis som styrredovisningen av företagstillgångar. Kunskapsföretagens tillgångar kan interedovisas på ett tillfredsställande sätt. Som exempel kan nämnas att närkunskapsföretagen investerar i att utbilda sin personal redovisas detta intesom en tillgång, utan det skall tas upp som en kostnad. Om någon av de härutbildade personerna sedan slutar redovisas det som en minskning avkostnaderna. Det innebär att företagets resultat tillfälligt förbättras trotsatt avgången inneburit att företaget gått miste om viktig kunskap.Reglerna om tvångslikvidation i aktiebolagslagen är ett ytterligare exempelpå redovisningsreglernas otillräcklighet när det gäller kunskapsföretagen.Enligt aktiebolagslagen 13 kap. 2 § åligger det styrelsen i bolaget attofördröjligen upprätta en kontrollbalansräkning så snart det finns skäl attmisstänka att bolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade.Värderingen av bolagets tillgångar skall ske under förutsättning av fortsattdrift. som i inledningsskedet har behov av t.ex.marknadssatsningar är därför ofta likvidationspliktiga i stort sett omgåendeefter det att verksamheten har inletts.Kunskapsföretagens svårigheter att redovisa sina tillgångar och få krediterhänger förstås också samman med svårigheterna att skydda dem. För att enkreditgivare skall kunna värdera tillgångarna i kunskapsföretagen måste han juveta hur länge de finns kvar. Detta talade även om. Utan skyddsmöjligheter kan hela balansräkningen försvinnanär som helst.Hur kan då kunskapsföretagens villkor förbättras? Här tror vi att man måsteanlägga två perspektiv - ett på lång sikt och ett på kortare sikt.På lång sikt behöver flera olika regelsystem ses över och anpassas till detfaktum att kunskap av olika slag blir en av de viktigaste tillgångarna iframtidens företag, precis som sade.Den lagstiftning som främjar tillkomsten av ny kunskap är denimmaterialrättsliga, och då främst patentlagstiftningen, samt även lagen omföretagshemligheter. Patenträttens utformning bestäms i hög grad avmålsättningen att ge skyddet en sådan omfattning att uppfinnande stimuleras mensamtidigt inte på ett oacceptabelt sätt beskär konkurrenternas rörelsefrihet.Patentsystemet fokuserar emellertid på varuproduktion. Ensamrätt kan fås förtekniska lösningar som kan användas vid varuproduktion. Det är denna specifikakunskap som premieras. Patentsystemets tillkomst är nära förknippad medövergången mellan jordbrukssamhället och industrisamhället. behövskanske någon form av komplement till patentsystemet som främjar tillkomsten avvad man skulle kunna kalla ?mjuk kunskap? som används inom tjänsteproduktion.Arbetsrätten är också ett område där utgångspunkterna för lagstiftning ärannorlunda än de förhållanden som råder inom kunskapsföretagen. Ikunskapsföretagen föreligger inte det ojämna styrkeförhållande mellanarbetsgivare och arbetstagare som den arbetsrättsliga lagstiftningen utgårifrån. En medarbetare med specialkompetens och oumbärlig kunskap inom ettområde kan vara i det närmaste oersättlig för ett kunskapsföretag. Redan genomdet här förhållandet har han ett övertag gentemot sin arbetsgivare. Dentvingande arbetsrättsliga lagstiftningen med möjligheter till avvikelser endastgenom kollektivavtal förstärker denna position och ger ett skevtstyrkeförhållande. Detta är naturligtvis olyckligt ur både arbetstagar- ocharbetsgivarsynpunkt och kan leda till att arbetsgivaren inte törs satsa påutbildning av arbetstagare i den omfattning som är önskvärd ur båda parterssynvinkel.För kunskapsföretagen skulle det också vara en fördel om skattereglernagjorde det lönsamt att i ökad utsträckning erbjuda olika former av successivtutfallande belöningssystem för medarbetare, t.ex. optioner ochvinstandelssystem. De skulle då ha större möjligheter att locka nyckelpersoneratt stanna kvar i företaget.Metoderna för att mäta och redovisa tillgångarna i kunskapsföretag måsteförbättras. Lagstiftningen om redovisning är inte anpassad för mjuka tillgångari form av kunskap och kompetens.Sammanfattningsvis kan sägas att på lång sikt behövs ett ökat mått avflexibilitet och större avtalsfrihet inom flera områden.På kort sikt kan en förstärkning av lagen om företagshemligheter i denriktning som föreslagits av lagutskottets ledamot vara etthjälpmedel för kunskapsföretagen. Förstärkningen av lagen omföretagshemligheter bör också kompletteras med förändringar iårsredovisningslagen som möjliggör utarbetandet av system för hur den här typenav tillgångar skall värderas.Mot bakgrund av vad som har sagts här tycker jag att det står klart atten bred parlamentarisk utredning om kunskapsföretagens villkor bör tillsättas.Ordföranden: Då är vi enligt programmet färdiga med det första avsnittet. Jagvill än en gång tacka er allihop för mycket intressanta inlägg som visar attdet finns anledning att ta upp och diskutera temat för denna hearing. Jagföreslår att vi nu tar en paus till då vi samlas igen.-----------Ordföranden: Då skall vi starta den andra avdelningen med att släppa framutskottets ledamöter som får ställa frågor till de inledande talarna. För attvi skall få litet struktur i utfrågningen föreslår jag att vi försöker atthålla oss till de två blocken. I första hand avhandlar vi nu skyddsdelen ochsedan går vi in på redovisningen.Om vi börjar med skyddsdelen skulle jag vilja ställa en övergripande frågatill . Jag hoppas att du kan anteckna några frågor så att vi kanta några frågeställare i taget för att komprimera tiden. Alla de intressantainläggen här visade på att det egentligen redan delvis finns skydd ilagstiftningen för företagshemligheter i de kunskapsbaserade företagen. Även idet exempel jag tog upp inledningsvis menade du att det skulle finnas enmöjlighet enligt den lagstiftning som finns. Men det har ju kommit fram väldigttydligt att det just är den här typen av problem som oftast dyker upp.Företagen känner inte till detta. Är det så att vi egentligen skall ha enlagstiftning som bygger på att man i rätt stor utsträckning skall processa sigfram och att man skall bygga på prejudicerande domar? Det är en övergripandefråga där jag skulle vilja att du utvecklade litet mer vad som behöver göras.Bengt (): Låt mig först säga att det har varit enutomordentligt intressant och stimulerande förmiddag. Med hänsyn till tidenskall jag begränsa mig till några frågor här.Tack, , för de goda synpunkterna inledningsvis! Jag hoppas atthela lagutskottet har förstått att professorn har tillstyrkt motionerna , såefter detta behöver vi knappt ta upp dem i . Men bortsett från det harjag bara två frågor om detta.För det första är vi tydligen överens om behovet av en modernisering avföretagshemlighetslagen. Du nämnde någonting om marknadsföringslagen också. Jagvet ju att det finns bestämmelser där. Är den i behov av någon komplettering,justering eller modernisering?Den andra frågan gäller patenträtten. Där finns en del problem med regelverk,process, kostnader och tidsutdräkt. Du nämnde att man i har en accessto på ett sätt som förefaller mig ganska tilltalande. Skulle du viljavara vänlig och precisera det litet. Skulle det kunna vara en svensk modellockså? kan kanske PRV:s GD fundera på om hanhar någon moderniserad modell som gör det bättre för när det gällerpatenträtt.Claes , professor: Jag skall svara på de tre frågor jag uppfattade. Detvar en från ordföranden och två från . Vad gällerlagstiftningen och i vilken utsträckning den ger stöd för skydd i relation tilldomar och annat vill jag peka på att man kommer en bra bit på väg med denlagstiftning vi har. Men i viss utsträckning är det ju så att man med avtalshjälp kan få ett skydd, och avtal är inte reglerade i den meningen ilagstiftningen. Där har vi en avtalslag, men avtalslagen säger bara under vilkaförutsättningar det har träffats ett avtal. Det var det jag anspelade på närjag sade att om man går in i en diskussion med ett företag och det levererarett koncept får man räkna med att det i alla fall har tecknats ett implicitavtal i den situationen.Låt mig också nämna konkurrensklausuler som jag bara berörde i en bisats. Detär alltså i överensstämmelse med svensk arbetsrätt att binda anställda medkonkurrensklausuler. Man kan ha en konkurrensklausul som hindrar konkurrerandeverksamhet av kanske efter anställningens upphörande därsanktionen är ett vite som motsvarar ungefär en årslön. Det finns en dom iArbetsdomstolen som ger stöd för en sådan uppfattning.I lagen om företagshemligheter finns det också något som man kan kalla ettefterskydd, nämligen om en anställd i en situation, som har berörts av flerahär, tar med sig material, koncept eller hemligheter och efter anställningensupphörande startar en konkurrerande verksamhet. Då kan man nog anse att detfaller in under den bestämmelse i lagen om skydd för företagshemligheter somtalar om synnerliga skäl. Men det hindrar inte att man kan behöva se över justden situationen. Och det är ju ett exempel på att det kan finnas skäl att seöver just den lagen.Vad gäller fråga om 8 § i marknadsföringslagen vill jagsäga att den lagen är helt ny. Jag ser personligen inget behov av att ta medden lagen i en eventuell översyn.Slutligen har vi frågan om s.k. access to . Hur skall man kunna få enbättre ordning för patenthavare så att de förmår försvara sig och sinarättigheter? I har man lagt fram en rapport, The som denheter, som under benämningen access to framför allt försöker underlättaoch förenkla förfarandet. När man diskuterar de här frågorna tror jag att detär viktigt att man håller isär å ena sidan organisationsstrukturen och å andrasidan förfarandet. Organisationsstrukturen handlar om sådant som hurdomstolsorganisationen ser ut: skall man ha möjlighet till både administrativomprövning av beslut att bevilja patent och judiciell omprövning eller skallman ha en organisation och hur många instanser man skall ha? Sedan handlar detom hur man kan göra förfarandet snabbare, enklare och billigare. Det är justdär som engelsmännen har satt in stöten för att göra förfarandet snabbare,enklare och mindre kostsamt. Jag tror att det kan vara svårt att kopiera derastankegångar, men sättet att resonera är absolut tillämpligt också i Sverige.Ordföranden: Jag har en följdfråga. Räcker verkligen den ändring du förordadeav lagen om företagshemligheter? Du pekade på att vi skall ha en utveckling motmer avtal i stället. Är det en tillräckligt åtgärd att ändra lagen omföretagshemligheter?Claes , professor: Jag menar att dessa två kompletterar varandra ochbör gå hand i hand. Det ena utesluter inte det andra. Man kan ju inte få enklar bild av möjligheterna för ett kunskapsföretag att skydda sig om man baraser på lagen om skydd för företagshemligheter. Man måste också beakta att mannormalt har fullständig avtalsfrihet och kan skydda sig den vägen. Dessutom gerju lagen stöd åt de avtal man träffar samt skydd i vissa situationer, t.ex. nären anställd uppträder illojalt mot sin arbetsgivare. Jag tycker inte att manbehöver framställa det så att det ena utesluter det andra. Man kan både stärkalagen i vissa avseenden och uppmärksamma att företagen kan skydda sig i ökadutsträckning med hjälp av avtalskonstruktioner.Ordföranden: det den enda lagen som behöver ändras?Claes , professor: min mening skulle det här mycket stimulerandeinitiativet ni har tagit att stärka kunskapsföretagens ställning kunna bliförfelat om man bara siktar in sig på några få lagbestämmelser. Mitt budskap äregentligen att det behövs ett brett grepp där man inte bara ser på självalagstiftningen utan också på de resurser som finns, de organ som finns och demöjligheter som patenthavare reellt har att ta till vara sina rättigheter. Jagmenar att det är ett sådant brett grepp man bör ta.Rolf (): Jag håller med om att det var mycketvärdefulla inledningsanföranden som vi har fått lyssna till. ett exempel från . Jag skulle vilja ställa en kom-pletterandefråga just på den punkten. Finns det något annat land som du tycker har kommitlängre än på just det här området som gäller skyddsaspekten?Claes , professor: Det var en svår fråga. Jag kan nog tänka mig att imånga europeiska länder har de mindre företagen bättre möjligheter att ta tillvara sina rättigheter. Det lilla bevis som jag kan prestera för det är vad jagnämnde, nämligen en undersökning av europeiska patentverk som visar att svenskapatenthavare har mindre tilltro än patenthavare i andra europeiska länder tillmöjligheten att försvara sina rättigheter i domstol. Jag är själv överraskadöver detta, men det här är en mycket seriös jämförande studie som de europeiskapatentverken har gjort. Man måste alltså ta den undersökningen på allvar.Rune (): Jag vill ställa en fråga till angående dettamed tilltron. Är det tilltron det handlar om? Kan det inte lika gärna vara deekonomiska möjligheterna?Claes , professor: Det jag menade var tilltron till möjligheten attförsvara sina rättigheter. I det ingår naturligtvis att man tvekar att ta denrisk som man löper att dra på sig rättegångskostnader i en process vars utgångär mycket svår att förutse. Jag nämnde att rättegångskostnaderna i etttvåinstansförfarande är ca på patentområdet. Svaret på dinfråga är förmodligen ja.Ordföranden: sade att det inte finns någon klar definition förden här typen av företag. Det här problemet finns överallt. Är det alltså enuppfattning du har att det här är ett generellt problem i företagarvärlden överhuvud taget?Ulrik , : Jag sade att det finns ingenklar definition på vad som egentligen är ett kunskapsföretag. Det hörde viClaes säga också. Kunskap är viktiga i alla typer av företag. Man kaninte säga att kunskapsföretag är en speciell företagsgrupp. Jag tog upp detta isnäv mening och pekade på kunskapsföretag som sådana företag som nästan intehar några hårda tillgångar och bygger sitt företagande på tjänsteproduktion.Men naturligtvis kommer ju samma fråga in även i andra företag där man hardelar av kunskap som är svår att skydda. Det är ju lättare att skydda kunskapsom är knuten till ett patent. Då har man ju patentet så att säga. Men har maningenting som man kan patentera får man stödja sig på lagen omföretagshemligheter.