bet · GL01UU11 · 1998-05-11 00:00:00 — har varitpådrivande i arbetet och leder förhandlingarna om ett av kapitlen i stadgan.Bland andra folkrättsliga ärenden som nämns i skrivelsen är en avgeneralförsamlingen 1997 antagen konvention om icke-sjöfartsanvändning avinternationella vattenvägar, liksom en konvention mot terroristbombningar.Arbete på en konvention mot nukleär terrorism inleds 1998.Finanser och administrationFN finansieras med obligatoriska medlemsavgifter dels för den reguljäraverksamheten, dels för de fredsbevarande operationerna. skall 1998bidra med 133 respektive . Framför allt FN:s humanitärainsatser och utvecklingssamarbetet finansieras därutöver med frivilliga bidrag.Den 31 december 1997 var medlemsstater skyldiga FN förden reguljära verksamheten och för den fredsbevarandeverksamheten. FN är i sin tur skyldigt länder som bidragit med trupp tillfredsbevarande operationer , däribland ,vars fordran uppgår till ca 250 miljoner kronor.Förenta staterna intar en särställning, då innehållandet av bidrag förenasmed krav på nedskärningar och förändringar av verksamheten. Amerikanskakongressen beslutade ensidigt 1995 att sänka landets bidragsdel tillfredsbevarande operationer från till . ställde krav pånegativ tillväxt av FN-systemets samtliga budgetar för att reglera skulden. Omingen betalning görs riskerar attunder hösten förlora sin rösträtt i generalförsamlingen enligt FN-stadgansartikel 19 (obetalda bidrag).Sveriges andel sänks , från (1997) till (2000). Dennasänkning beror på den svenska ekonomins ställning ochden höga dollarkursen.Sverige eftersträvar en helhetslösning av FN:s finansiella problem. EU harpresenterat ett förslag i reformarbetsgruppen för FN:s finanser som bygger påfyra grundprinciper: full och ovillkorlig skuldbetalning, revideradebidragsskalor, skärpt tillämpning av stadgans regel om förlorad rösträtt pågrund av obetalda bidrag samt införandet av incitament för att betala ochpåföljder (ränta) vid sen inbetalning.Parallellt med att beslut fattades om bidragsskalan förhandlademedlemsstaterna om FN:s programbudget för . Av nuvarande ca 10 000 tjänsterinom avskaffas en tiondel.Sammanfattning av motionernaI motion U27 (m) begärs ett tillkännagivande om FN:s huvuduppgifter. Dessa börenligt motionärerna vara följande:1. Den första och viktigaste uppgiften är säkerhetsrådets arbete med attupprätthålla internationell fred och säkerhet. En central uppgift för FNhärvidlag är att på ett kompetent sätt leda humanitära fredsbevarandeoperationer. För detta behövs en kraftfullt förbättrad ledningsförmåga.2. Att säkra den internationella rätten så att grundläggande mänskligarättigheter efterlevs. Att inrätta en permanent internationell domstol förbrottmål är nu det mest angelägna.3. Hela FN:s verksamhet i de olika underorganen måste ses över inför detpågående reformarbetet. Den internationella byråkratin måste minskas ocheffektiviteten stärkas till gagn för framför allt . Organisationersom UNHCR, och vissa andra organ måste samordna och effektivisera sinverksamhet i de internationella insatserna i samband med katastrofer och krig.Den samordning som skall ske på landnivå med ett gemensamt ?FN-hus? bör enligtmotionärerna även genomföras i , vad gäller de organ som arbetar inomsamma områden.4. FN har en viktig uppgift för att främja den snabba tillväxt som är dennödvändiga förutsättningen för att inom rimlig tid utrota fattigdomen i . Här har gjorts många fel i det förflutna och det finns viktigauppgifter som främst eller enbart måste hanteras inom FN-systemets ram.Världsbanken och IMF har nyckelroller för att utrota fattigdom respektive säkradet internationella betalningssystemet. Det viktigaste bidraget till utveckling är den globala frihandeln. här en avgörande roll. FN måste givetvis vara med, dock utan att varahuvudfinansiär och/eller organisatör.Motionärerna bakom U28 (fp) vill i yrkande 1 ha ett tillkännagivande om attFN:s reformarbete för att säkerställa fred och säkerhet även skall inriktas påagerande vid inomstatliga konflikter. har FN och andrainternationella aktörer stått handlingsförlamade inför de upprepade massakrernai Bosnien, , , och . bör ändras och det är, enligt motionärerna, en utmaning att försökafinna en formulering som ger säkerhetsrådet möjlighet att agera även vidinomstatliga konflikter utan att inkräkta alltför mycket på staterssuveränitet.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att FN:s fyra mål skall kom-pletteras med ett femte mål för FN:s verksamhet som fokuserar på valfrågor. Ettresultat av de rapporter som FN:s generalsekreterare presenterat om FN:sreformarbete är att verksamheten skall fokuseras på fyra kärnområden: fred ochsäkerhet, humanitära frågor, ekonomiska och sociala frågor samtutvecklingsarbete. Enligt motionärerna bör dessa mål kompletteras med ett femtekärnområde som är inriktat på valfrågor.I yrkande 3 begärs att skall verka för att en samordnande funktionför valfrågor inrättas.Vikten av att följa upp de FN-konferenser som hållits runt om i världen under1990-talet betonas i motionen. Det sociala toppmötet i ,kvinnokonferensen i , befolkningskonferensen i , habitatkonferenseni och klimatkonferensen i Kyoto har alla resulterat i en radresolutioner och handlingsprogram som väntar på att bli genomförda.Motionärerna anser att det i FN:s framtida verksamhet inte bör vara prioriteratatt arrangera flera konferenser. Bristande resurser och svag handlingskraft vadgäller uppföljningen bör i stället åtgärdas. Det är angeläget att Sverigeverkar för att FN-konferensernas mål och handlingsprogram verkligen uppfylls(yrkande 4).I motion U29 (v) yrkande 1 begär motionärerna att regeringen skall redovisa denanalys som motionärerna förutsätter har gjorts av Carlsson-Ramphal-rapportensförslag om internationella transaktionsskatter för att ge FN nya inkomstkällor.Förslaget gällde framför allt skatt på valutatransaktioner, skatt påflygbiljetter och avgifter för att använda globala resurser, t.ex. påbåttransporter.Motionärerna vill i yrkande 2 ha en förbättrad demokratisk insyn iVärldsbanken. Insynen inskränker sig till den som förmedlas viade olika ländernas och ländergruppernas representanter. Motionärerna hänvisartill utskottets behandling av tidigare motioner i ämnet, varvid bl.a. uttalatsatt utskottet förutsätter att samråd med kommer att ske och attregelbunden information lämnas i världsbanksfrågor. Detta har emellertid inteskett och motionärerna begär nu ett tillkännagivande om den demokratiskainsynen i verksamhet.Motionärerna vill i yrkande 4 att folkrörelseaspekten i FN-arbetet förstärksoch att regeringen i kommande skrivelser delger hur arbetet i denriktningen fortgår. Det går, anser , inte att bedriva ett bra FN-arbete utan att göra det svenska folket delaktigt. I skrivelsen saknas endiskussion om folkrörelsernas roll i FN:s arbete. Det finns därför anledningatt ställa frågan hur regeringen skall förmå det svenska folket att blidelaktigt i och påverka FN-arbetet.En annan fråga som lyfts fram i motionen är ungdomens medverkan i FN-arbetet.Ungdomsperspektivet saknades i tidigare FN-skrivelser från regeringen och finnsinte heller med i årets skrivelse, trots att begärt detta. Det finnsmånga organisationer som PeaceQuest, Ungdomens Röda Kors och politiskaungdomsförbund som har mycket att bidra med när det gäller att utforma dagensoch framtidens svenska FN-politik. I yrkande 5 begärs att FN-arbetet blandungdomen redovisas och rapporteras i regeringens skrivelse om FN.Vänsterpartiet anser också att det bör ingå en ungdomsrepresentant i densvenska FN-delegationen (yrkande 6).I yrkande 7 vill motionärerna ha ett tillkännagivande om att börges en starkare ställning i säkerhetsrådet. handlar världspolitiken inteom öst och väst utan snarare om förhållandet mellan nord och syd. Det handlarom skuldkrisen, demokratiutveckling, konfliktförebyggande, konfliktdämpande ochkonfliktlösande åtgärder. Den överväldigande delen av dessa problem berör . Därför måste självfallet fler finnas representerade i FN:ssäkerhetsråd.Vad gäller vetorätten i säkerhetsrådet borde den utifrån principiellautgångspunkter avskaffas (yrkande 8). Frågan om vetorätten är känslig ochsvårlöst. anser att utgångspunkten för en diskussion måste varaatt vissa länders regeringar inte skall ha några särskilda privilegier framförandra i FN när det gäller beslut om ingripande i internationella konflikter.I yrkande 9 efterlyser motionärerna en beskrivning av kvinnorepresentationeni FN-organen i regeringens skrivelse. Kvinnorepresentationen i FN är fortsattdålig och innebär att mycket kunskap och erfarenhet som kvinnor besitter intekommer FN till del. I skrivelsen förklaras i allmänna ordalag att man försökerinföra ett kvinnoperspektiv i FN-arbetet, men det finns inte något konkretangivet om hur detta bör gå till.Motionärerna begär i yrkande 10 att representationen av parlamentariker i FN-sammanhang ökar. Ett exempel på dålig representation är att många NGO-representanter deltar vid FN:s kommission för mänskliga rättigheter varje år.Däremot deltar inte några riksdagsledamöter som representanter för . Detta är otillfredsställande. bör, enligt motionärerna, föregåmed gott exempel och i FN-sammanhang representeras av parlamentariker och dåmed en könsfördelning som motsvarar den svenska könssammansättning.Även i motion U303 (v) yrkande 7 begär ökat deltagande avparlamentariker vid betydelsefulla FN-konferenser. Motionärerna lyfter framsamma exempel som ovan, nämligen att parlamentariker saknas i den svenskarepresentationen under årliga konferens.Ett annat ämne som saknar i regeringens skrivelse ärkommentarer till frågan om ett ekonomiskt säkerhetsråd. Det kalla krigetsavspänning mellan tungt rustade stormakter har följts av andra motsättningarsom uppstått eller fördjupats. Till formen har motsättningarna varit av etniskeller religiös karaktär. Diskriminering har emellertid inte bara haft etnisk,religiös grund utan har också bestått i ekonomisk exploatering av människor,orättvis fördelning av resurser m.m. Hoten mot freden består inte enbart imilitära spänningar. Att värna om freden innebär att man också värnar omvärldens resurser, om miljön och om att åstadkomma en ekonomiskt rättvisfördelning. I motion U29 (v) yrkande 11 begär motionärerna att tarinitiativ inom FN till att ett ekonomiskt säkerhetsråd förbereds. Samma yrkandeframställer i motion Fi209 (v) yrkande 21. Motionärerna hänvisari den motionen till rapporten to Action, där det föreslås att ettekonomiskt säkerhetsråd skall inrättas, som är mer representativt och effektivtän nuvarande G-7-gruppen och Bretton Woods-institutionerna. Rådet bör utvecklaen långsiktig strategisk politik för att stödja en stabil och balanseradutveckling i världen och för att säkra stabiliteten mellan de storainternationella organisationernas olika målsättningar.I motion U30 (mp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om att göra FN mermiljövänligt. Den som besöker FN i kan inte undgå att märka de storamängder engångsmaterial som används. FN som internationell arbetsplats måsteföregå med gott exempel i miljöavseende.Irakkrisen ställde FN:s konfliktförebyggande insatser och fredsinsatser påsin spets. menar att krig och våld inte får användas av FN som ettsätt att lösa konflikter. Motionärerna begär i yrkande 2 beträffande FN:smultinationella snabbinsatsstyrka, SHIRBRIG, att alla insatser måste planerasoch utföras i FN:s regi. Varje insats skall betraktas som unik och fordra nyaöverväganden och beslut i riksdag.Motionärerna begär i yrkande 4 ett tillkännagivande om att FN bör agera ävennär interna konflikter påverkar internationell säkerhet. Det är viktigt att FNkan ingripa i interna konflikter trots att länderna ofta åberopar respekt förlandets integritet. Lokala konflikter kan få föröda ett land och desscivilbefolkning därför att ord om att ?förebygga ochundanröja hot mot freden? och att ?undertrycka angreppshandlingar och andrafredsbrott?, inte gäller interna konflikter.I partimotionen U56 (v) behandlas FN:s hantering av interna konflikter iyrkande 4. Motionärerna begär att i än intensivareförsöker finna möjligheter för FN att förhindra massakrer av den typ som ägerrum i , etc. Vad som fattas är politisk vilja. FN har deverktyg som behövs och och FN måste lyssna till de rapporter ochvarningssignaler som kommer om konflikter.I partimotionen U210 (c) yrkande 1 begär motionärerna ett tillkännagivande omatt miljöarbetet inom FN bör få en egen exekutivkommitté i den nya organisationsom aviseras. bör dagens säkerhetsråd kompletteras med ett förhållbar utveckling.I yrkande 3 anförs att bör arbeta för att den inrättadesnabbinsatsstyrkan SHIRBRIG successivt byggs ut och för att fler länderuppmuntras delta. anser också att bidrag till dennastyrka bör kunna öka på sikt.I motion U221 (mp) begärs ett tillkännagivande om att skall verka föratt vattenfrågan inlemmas i säkerhetsrådets arbetsområde som ett ?icke-militärt hot mot fred och säkerhet?. Motionärerna menar att klyftan mellantillgång och efterfrågan på tillgängligt vatten ökar i många delar avvärlden. De största spänningarna och striderna om vattenresurser har hittillsuppstått inom länder, men risken för konflikter och fientligheter mellan länderökar. Motionärerna menar att allt arbete inom FN kan beskrivas som ett arbete ifredens tjänst. bör därför verka för att FN och säkerhetsrådet ännustarkare kopplar samman vattenförsörjningsfrågor med hot mot fred och säkerhetoch risk för konflikter. FN och säkerhetsrådet har all anledning att behandlavattenfrågor särskilt i sitt arbete. Det enklaste skulle vara om de globalavattenproblemen togs upp som en permanent punkt på säkerhetsrådets dagordning.I motion U303 (v) yrkande 3 framhåller motionärerna att formerna för att utseFN:s generalsekreterare måste ändras.Motionärerna bakom flerpartimotionen U408 (v, c, fp, mp, kd) vill i yrkande 3att den tillsammans med andra länder undergeneralförsamlingens session 1997 verkar för en speciell nedrustningssessionhösten 1998. Vid en sådan skulle alla frågor beträffande nedrustning tas upp,såsom kärnvapenkontroll, ny start på förhandlingarna om konventionella styrkori , bättre kontroll av vapenhandeln, omställning av vapenproduktionentill civil verksamhet samt en ny säkerhetsordning under FN:s ledning. Detsistnämnda i enlighet med förslag framfört i generalsekreterarensreformprogram, vilket presenterades den 14 juli 1997.I motion U412 (mp) vill motionärerna i yrkande 5 att tar initiativ reform av () och verkar för inrättande av inom FN. agerar aktivt för att sprida kärnkraften ivärlden. Motionärerna anser att det är fel och ologiskt av attokritiskt delta i verksamhet. bör ta initiativ till enförändring av artikel 1 i fördrag.I partimotion A203 (c) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om att regeringenskall inrätta en permanent ungdomsrepresentation i den svenska FN-delegationen.Den har ställt sig bakom resolutioner som förordat ökadungdomsrepresentation, men har ännu inte inrättat en permanent sådan i den egnadelegationen. Flera andra länder, bl.a. , och , harungdomsdelegater i sina respektive FN-delegationer.Även i den enskilda motionen U637 (c) begär motionären att det skall finnas enpermanent ungdomsrepresentation i den svenska delegationen i FN. årsgeneralförsamling fanns inte någon ungdomsrepresentant i delegationen, vilketär förvånande, då ungdomsfrågor fanns på dagordningen.Utskottets övervägandenÖvergripande och institutionella frågorFN:s verksamhetI regeringens skrivelse 1997/98:69 i ges enkortfattad men innehållsrik beskrivning av svensk FN-politik. Regeringenredovisar också de frågor som anses vara av särskild betydelse i det fortsattaFN-arbetet.Utskottet vill inledningsvis betona det stora värdet av att riksdagenregelbundet får information om, och tillfälle att ge synpunkter på, det svenskaagerandet inom FN:s mångskiftande verksamhet. Det råder en stor samstämmighetmellan regering och riksdag vad gäller vikten av att hålla en hög svensk profili FN-arbetet. Utskottet delar regeringens uppfattning att FN:s styrka ligger iorganisationens universalitet och att den bygger på en bred syn på säkerhet sombeaktar såväl politiska, militära, ekonomiska, sociala som andra faktorer.FN:s generalsekreterare, , har sedan sitt tillträde i januari 1997presenterat två rapporter om hur FN skall kunna reformeras. Grundtanken är attstärka FN:s arbete på de fyra kärnområden som följer av : fred ochsäkerhet; humanitära frågor; ekonomiska och sociala frågor samtutvecklingssamarbete. Mänskliga rättigheter är relevanta för samtligaarbetsområden och föreslås därför behandlas tvärsektoriellt. Reformförslageninnebär organisatoriska förändringar för att effektivisera FN:s samarbete pådessa kärnområden.Utskottet har i betänkandena /97:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete och 1997/98:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånduttalat sitt stöd för generalsekreterarens reformförslag. Många av dessa byggerpå förslag från de två nordiska FN-projekten.Moderata samlingspartiet har i motion U27 (m) begärt ett tillkännagivanderörande FN:s fyra huvuduppgifter: Upprätthållandet av fred och säkerhet är denviktigaste uppgiften och i detta sammanhang är det, enligt motionärerna, encentral uppgift för FN att förbättra förmågan att leda humanitärafredsbevarande operationer. En annan viktig uppgift att säkra deninternationella rätten genom inrättande av en permanent internationell domstolför brottmål. Vidare bör verksamheten i ses över och samverkanske både på lokal och central nivå. Slutligen bör FN främja en snabb tillväxt iu-länderna för att inom rimlig tid utrota fattigdomen. I detta sammanhangspelar enligt motionärerna också , IMF och WTO viktiga roller.Utskottet konstaterar att regeringen fäster stor vikt vid att den humanitärahjälpen når sina mottagare på ett snabbt och effektivt sätt. En godkoordinering mellan berörda humanitära organisationer är en förutsättning föratt så skall kunna ske. Som ett resultat av reformeringen av FN-sekretariatethar en ökad fokusering och renodling skett av FN:s humanitära koordinatorsfunktion. har stött detta arbete. Koordinatorn har möjlighet attkoncentrera sig på att utarbeta riktlinjer för den humanitära verksamheten ochsamordning av denna. Den samordningskommitté som finns för de störreorganisationerna på det humanitära området, främst FN-organisationer, har ocksåfått en tydligare styrande roll i den nya . I denna ingår nuäven FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter liksom FN:s samordnare förinternflyktingfrågor. Dessa organisationer ser nu över sin verksamhet i syfteatt bli effektivare.Utskottet ser med gillande att har en aktiv roll i arbetet förförstärkt effektivitet och samordning på det humanitära området och noterar attUtrikesdepartementet i samarbete med anordnade ett seminariumi i i syfte att dra lärdom av den humanitärasamordningen vid större humanitära katastrofer.Utskottet konstaterar vidare att är aktivt i arbetet med att upprättaen internationell brottmålsdomstol. Utskottet har vid ett flertal tillfällen,senast i betänkande 1996/97:UU12, uttalat sitt stöd för detta arbete. Om alltgår som planerat kommer beslut om att inrätta domstolen att kunna fattassommaren 1998 i Rom.Beträffande kraven på att skall verka för att det sker en bättresamordning av på landnivå och centralt vill utskottet hänvisatill sina tidigare ställningstaganden. Senast i betänkande 1997/98:UU2 uttaladeutskottet sitt stöd för generalsekreterarens reformprogram. I detta ingår bl.a.den lokala och centrala koordineringen av som en viktigkomponent. Arbetet med att samordna FN-organen i programländerna har inlettsliksom ansträngningarna för att förbättra samrådet centralt.Vikten av ekonomisk utveckling i och FN och andra internationellaaktörers betydelse för att främja en sådan beskrivs mer utförligt nedan ikapitlet Ekonomisk utveckling i . I den moderata kommittémotionenpoängteras i detta sammanhang vikten av en snabb ekonomisk tillväxt för attutrota fattigdomen i . I betänkande 1997/98:UU9 Fattigdomsbekämpningi utvecklingssamarbete förklarade sig utskottet dela regeringensuppfattning såvitt avser den ekonomiska tillväxtens betydelse:Regeringen framhåller också i skrivelsen att det är interaktionen mellanekonomisk utveckling och en socialt acceptabel fördelning som skapar de bästaförutsättningarna för fattigdomsbekämpning. Det som eftersträvas är inte baratillväxt i allmänhet utan vad som skulle kunna kallas en rättvis och jämliktillväxt, där tillväxtens innehåll är av avgörande betydelse.Utskottet delar inte motionärernas förenklade synsätt om den snabba tillväxtensbetydelse. Till skillnad från dem, anser utskottet inte att det avgörande ärhur snabb tillväxten är utan dennas reella innebörd och fördelning. Avgörandeför ett framgångsrikt bekämpande av fattigdom är också huruvida ett landsbeslutsfattare har den politiska viljan och förmågan att bedriva en politik somgynnar folkflertalet.Sammanfattningsvis kan konstateras att många av de synpunkter som framförs imotion U27 (m) i stora delar utgör väl känd svensk FN-politik. Något krav påatt just de i motionen nämnda områdena bör utgöra FN:s huvuduppgifter kanutskottet emellertid inte ställa sig bakom. FN:s huvudsakliga uppgifter finnsnedlagda i stadgan och utskottet ser inte skäl att förespråka ändringar idenna.Motion U27 (m) avstyrks därmed.I en motion, U28 (fp) yrkandena 2 och 3, begärs att skall verka för attett mål för FN införs som fokuserar på valfrågor samt föreslås att ensamordnande funktion i FN för dessa frågor inrättas.Renodlade valfrågor behandlas redan operativt och normativt inom FN. Stödhar via FN givits till genomförande av cirka 70 val. FN är ofta engagerat ivalgenomförandet. Det gäller i synnerhet i de fall när valen utgör en del i enfredsprocess och FN deltar i en fredsbevarande operation. Exempel på sådana ärKambodja och . Därtill arbetar UNDP i många fall med att ge stöd tilluppbyggnaden av demokratiska institutioner som valmyndigheter, parlament m.m.Ett betydelsefullt arbete för att skapa goda förutsättningar för val utförsockså av de organ som särskilt arbetar med att främja de mänskligarättigheterna såsom yttrandefrihet, mötesfrihet m.m.Inom FN:s sekretariat finns en enhet för valstöd som har en visskoordinerande roll när FN engageras i genomförande av val. Enheten arbetarockså med generella metodfrågor. Detta arbete är viktigt för att skapatydlighet och internationell enhetlighet kring valgenomförande. För närvarandepågår ett arbete för att utveckla en heltäckande enheten för valstöd och bl.a. International IDEA.En tendens finns också mot att regionala organisationer tar ett allt störreansvar för genomförande av val. Exempel på sådana är i och OAS iLatinamerika. I detta sammanhang finns också anledning att erinra om detviktiga arbete som utförs av ovan nämnda International och andra enskildainstitut vilka arbetar med främjandet av demokrati och rättvisa val.Utskottet anser att valfrågor blir väl tillgodosedda inom FN och andraorganisationer och finner därför varken skäl att förorda något nytt femte målför FN:s verksamhet eller att en särskild ny samordnande funktion för dessafrågor tillskapas inom FN. Förhållandena i varje enskilt land måste avgöra omFN, någon regional organisation eller annan valstödjande organisationlämpligast skall engageras.Därmed avstyrker utskottet motion U28 (fp) yrkandena 2 och 3.Säkerhetsrådet, generalsekreterarenUtskottet noterar som positivt att , med vunna erfarenheter frånmedlemskapet i säkerhetsrådet, med större insikt kan verka för att stärka FN:shandlingskraft i centrala frågor om fred och säkerhet.