bet · GL01SfU10 · 1998-03-05 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför motion Sf241.TrädgårdsnäringenGällande ordningSom redovisats i föregående avsnitt skall man vid bestämmande avavgiftsunderlag bortse från ersättning till en och samme arbetstagarerespektive från ersättning för arbete för någon annans räkning om ersättningenunder året inte uppgått till 1 000 kr.Av följer att arbetsgivare har att betala avgifter på inkomster förarbete utfört i Sverige.Av 1 kap. 3 § AFL framgår att i princip endast personer som är bosatta iSverige har rätt till förmåner enligt AFL. Enligt förordning (EEG) nr 1408/71omfattas enligt huvudprincipen den enskilde av lagstiftningen i den stat därhan eller hon förvärvsarbetar. Det innebär att för EU/EES-medborgare kanbosättningskravet i 1 kap. 3 § AFL inte upprätthållas. Motsvarande kan gällaäven för personer som omfattas av en överenskommelse om social trygghet somSverige ingått med annan stat.MotionerGöte m.fl. (m) begär i motion Jo228 yrkande 1 ett tillkännagivande omden säsongsanställda arbetskraften inom trädgårdsnäringen. Motionärernaframhåller bl.a. att odlarna tvingas betala fulla socialavgifter för utländskarbetskraft trots att dessa inte får tillgodogöra sig hela trygghetssystemet.Frågan om nedsättning av sociala avgifter för säsongsanställd personal börenligt motionärerna utredas, liksom frågan om en höjning av den avgiftsfriagränsen på 1 000 kr.Lennart Brunander (c) begär i motion Sk737 yrkande 3 ett tillkännagivande omen översyn av möjligheterna att införa särskilda undantag för erläggande avarbetsgivaravgifter för säsongsmässig skördearbetskraft. För att likställasvenska företag med företag inom EU bör enligt motionären arbetsgivaravgiftenför skolungdom och annan korttidsanställd säsongsarbetskraft inomträdgårdsnäringen sättas ned kraftigt, förslagsvis genom att den avgiftsfriagränsen för uttag av socialavgifter sätts till ett halvt basbelopp.Utskottets bedömningFrågan om arbetskraftskostnaderna i trädgårdsnäringen och dessas betydelse ikonkurrenshänseende har varit föremål för behandling av jordbruksutskottet. Ibetänkande 1993/94:JoU22 anförde jordbruksutskottet att arbetskraftskostnaderna- förutom kapital- och energikostnaderna - utgör de tyngsta kostnaderna iträdgårdsföretagen. , som avstyrkte motions-yrkanden i ämnet,ansåg bl.a. att det var angeläget att regeringen i det fortsatta arbetetsärskilt beaktade vad dessa kostnader innebär för de svenskaträdgårdsföretagens konkurrenskraft på en internationell marknad. Frågan varaktuell även i jordbruksutskottets betänkande 1996/97:JoU13.Jordbruksutskottet, som konstaterade att EU-medlemskap i olikaavseenden hade ändrat förutsättningarna för den svenska trädgårdsnäringen,ansåg att det fanns skäl att närmare analysera trädgårdsnäringens möjligheteratt konkurrera på likvärdiga villkor med motsvarande företag inom andra EU-länder. förordade därför att motioner i frågan skulleöverlämnas till Utredningen om livsmedelssektorns omställning och expansion förvidare beredning. Detta blev också beslut (rskr. 1996/97:76).Utskottet noterar att nämnda utredning därefter i betänkandet Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) har framhållit bl.a. att ettkostnadsavlyft av en del av arbetsgivaravgiften för säsongsarbetskraft inomträdgårdsodlingen, vid överväganden om möjliga selektiva branschåtgärder tillstöd för en enskild branschs konkurrenssituation, kan vara en sådan möjligåtgärd. Trädgårdsnäringens strukturella arbetskraftssituation ochkonkurrenssituation är enligt utredningen så specifik att åtgärder kanmotiveras här utan att behöva skapa prejudikat för en bredare sektor avnäringslivet. Utredningen har emellertid inte lagt fram något preciseratförslag om sänkta arbetsgivaravgifter för trädgårdsnäringen. Betänkandet är förnärvarande föremål för beredning inom . Utskottet anser attregeringens beredning av utredningens förslag bör avvaktas.Som utskottet framhållit ovan bör man så långt möjligt upprätthålla ettsamband mellan socialavgifter och de förmåner som utges frånsocialförsäkringssystemen. Det förhållandet att socialavgifter tas ut påersättningar som inte ger rätt förmåner är därför i princip intetillfredsställande. Rätten till förmåner är i huvudsak knuten till bosättning iSverige medan avgörande för om socialavgifter skall betalas här bl.a. är omarbetet utförs i och huruvida arbetsgivaren är svensk eller inte. Förflertalet andra än EU/EES-medborgare som förvärvsarbetar i utan attvara bosatta här innebär reglerna att de i princip inte är berättigade tillsvenska socialförsäkringsförmåner trots att arbetsgivaren måste betalasocialavgifter.Utskottet noterar att Utredningen om socialförsäkringens personkrets ibetänkandet En lag om socialförsäkringar (SOU 1997:72) har föreslagit att densom arbetar i skall vara försäkrad för arbetsbaserade förmåner, dvs.förmåner avsedda att täcka inkomstförluster (t.ex. sjukpenning,rehabiliteringsersättning, föräldrapenning över garantinivån och tillfälligföräldrapenning). Betänkandet har remissbehandlats och är för närvarandeföremål för beredning inom . Utskottet anser att resultatet avdet pågående beredningsarbetet bör avvaktas.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo228 yrkande 1 och Sk737yrkande 3.Utskottet vill i övrigt tillägga att de särskilda reglerna om nedsättning avsocialavgifter innebär en lättnad även för företag inom trädgårdsnäringen.Socialavgifter och hushållstjänsterMotionerÅsa m.fl. (s) begär i motion Sf274 ett tillkännagivande om enregelöversyn i syfte att underlätta tjänsteproduktion i hushållssektorn inomramen för olika organisationsformer. För att öka utbud och efterfrågan påprivata tjänster riktade till hushållen bör enligt motionärerna frågan omslopade arbetsgivar- och egenavgifter övervägas. Motionärerna framhåller atteventuella regeländringar bör omfatta även kooperativ och ideella föreningar.I motion Sf244 av och () begärsförslag om att införa avgiftsbefrielse vad gäller arbetsgivaravgift påhushålls-tjänster och hushållsnära tjänster. Enligt motionärerna behövs ensådan avgiftsbefrielse för att göra ?svarta? privata hushållstjänster ?vita?I motion Sf251 av () begärs ett tillkännagivande om behovetav att slopa arbetsgivaravgifterna för enklare hushållstjänster samt att införas.k. Motionären, som hänvisar till ett EU-projekt i ,anser att en sådan ordning bör kunna leda till fler ?vita jobb? ihushållssektorn.Utskottets bedömningUtskottet har i sitt yttrande 1997/98:SfU1y till finansutskottet avstyrkt ettliknande yrkande. Utskottet hänvisade då till Tjänstebeskattningsutredningensbetänkande Skatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17) med förslag bl.a.om att slopa arbetsgivaravgifterna för företag som arbetar med hushållsnäratjänster såsom städning (enbart riktade till privata konsumenter),hårklippning, bilreparationer, taxi och restaurang. Enligt utskottet borderegeringens beredning av utredningsförslaget avvaktas. deladedenna uppfattning och ansåg att motionsyrkandet inte borde föranleda någonåtgärd från sida. Detta blev också beslut (bet.1997/98:FiU1, rskr. 1997/98:35). Utskottet vidhåller sin tidigare inställning ifrågan och avstyrker motionerna Sf274, Sf244 och Sf251.Utskottet vill tillägga att i sitt slutbetänkandeTre städer - en storstadspolitik för hela landet (SOU 1998:25) har föreslagitatt regeringen utifrån de förslag som bl.a. harpresenterat skall utarbeta ett förslag om hur hemservicetjänster kan utvecklas.Betänkandet bereds inom Regeringskansliet.Socialavgifter på arvode till god manGällande ordningEnligt 1 kap. 2 § första stycket skall egenavgifter betalas av den som ärförsäkrad enligt AFL och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i bl.a.3 kap. 2 a § AFL.I 3 kap. 2 a § tredje stycket AFL anges att som inkomst av annatförvärvsarbete räknas ersättning för arbete under förutsättning attersättningen betalas ut t.ex. till mottagare som har en A-skattsedel eller somsaknar skattsedel på preliminär skatt om ersättningen tillsammans med annanersättning för arbete från samma utbetalare under inkomståret kan antas kommaatt understiga och utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbosamt vad som utbetalats inte utgör utgift i en av utbetalaren bedrivennäringsverksamhet.MotionenLilian Virgin och () begär i motion Sf228 ett tillkännagivandeom att utreda möjligheterna till en lösning av problemet med sociala avgifteravseende arvode till god man. Motionärerna framhåller att reglerna, som gällersedan den 1 april 1993, innebär att en god man, om arvodet understiger 10 000kr, själv måste stå för de sociala avgifterna. Detta försvårar enligtmotionärerna rekryteringen av gode män. Enligt motionärerna är detöverförmyndaren som faställer arvodet till den gode mannen och avgör om detskall betalas med den enskildes medel. Om arvodet inte skall betalas med denenskildes eller ett dödsbos medel skall det betalas av kommunen. I sistnämndafall är det kommunen som erlägger socialavgifter.Utskottets bedömningUtskottet noterar att det i den ovan nämnda lagrådsremissen med förslag tillreformerade regler om inkomstgrundad ålderspension föreslås att regeln förersättningar förs över oförändrad till det nyaålderspensionssystemet, dvs. till en ny lag om inkomstgrundad ålderspension. Avlagrådsremissen framgår att regeln infördes i samband med tillkomsten avreglerna om F-skattsedel och att den tar sikte på transaktioner mellan enskildapersoner. En eventuell förändring av den skatterättsliga systematiken bör,enligt vad som anges i lagrådsremissen, inte ske utan att konsekvenserna häravförst utretts närmare. Eftersom en sådan utredning inte i första hand bör skeinom ramen för pensionslagstiftningen föreslås i lagrådsremissen inte någonändring av den ifrågavarande bestämmelsen.Utskottet konstaterar att den av motionärerna väckta frågan har generellräckvidd och därför inte kan begränsas enbart till frågan om socialavgifter påarvode till gode män. Det handlar i stället om uttag av skatter och social-avgifter på uppdragsinkomster i allmänhet när uppdragstagare och uppdragsgivareär enskilda personer. Utskottet delar därför regeringens uppfattning att eneventuell ändring inte bör ske utan att konsekvenserna härav har utretts.Eftersom regeringen har uppmärksammat frågan anser utskottet att motion Sf228inte påkallar någon åtgärd från sida.VinstandelsmedelGällande reglerFr.o.m. tas särskild löneskatt ut på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet.1996/97: FiU1, rskr. 1996/97:53). I propositionen framhölls att en avgrundtankarna bakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skallbehandlas likformigt. I de fall inkomsterna grundar rätt tillsocialförsäkringsförmåner tas socialavgifter ut. Beträffande inkomster som integrundar rätt till sådana förmåner begränsas uttaget till den särskildalöneskatten. Det fanns enligt propositionen stora likheter mellan överföringartill vinstandelsstiftelser och avsättningar till pension, för vilka det tas utsärskild löneskatt. Vidare var det svårt att veta hur mycket av utbetalda medelfrån en vinstandelsstiftelse som har sin grund i den anställdes eget arbeterespektive värdestegringen på andelen. Det föreslogs därför att särskildlöneskatt skulle tas ut på bidrag som en arbetsgivare lämnat till envinstandelsstiftelse. Detta blev också beslut.Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse gäller sedan den 1januari 1993 för befrielse från att betala socialavgifter (i vissa fallsärskild löneskatt) att de bidrag som arbetsgivaren lämnat skall ha varitavsedda att vara bundna under minst tre kalenderår, tillkomma en betydande delav de anställda och lämnas till dem på likartade villkor. Om dessa villkor inteär uppfyllda eller om ersättning lämnas till bl.a. delägare ellerföretagsledare i ett fåmansbolag gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet.Avgifter skall dock aldrig grundas på ersättning från en stiftelse som härrörfrån bidrag som arbetsgivare lämnat under åren 1988-1991.MotionenPer m.fl. (v) begär i motion Sf254 yrkande 1 beslut om att lagen omsärskild löneskatt m.fl. lagar återställs till den lydelse som gällde innansärskild löneskatt infördes på vinstandelsstiftelser. Enligt motionärerna börarbetsgivares avsättningar till vinstandelsstiftelser befrias från särskildlöneskatt för att stödja och ytterligare utveckla anställdas inflytande ochdelaktighet i företaget.I samma motion, yrkande 2, begärs beslut om att socialavgifter inte skallbetalas på ersättning som utbetalats av en stiftelse till en företagsledareeller en delägare i ett fåmansföretag under förutsättning att ersättningenunderstiger ett halvt basbelopp. Enligt motionärerna är detta nödvändigt föratt underlätta införandet av vinstdelningssystem i fåmansbolag.I yrkande 3 begär motionärerna beslut om att villkoren för avgiftsfrihet vidutbetalning från en stiftelse skall utökas med krav på att arbetsgivaren skallverka aktivt för att styrelsen i stiftelsen består av en majoritet av ledamöterfrån anställd personal. Enligt motionärerna skall det åligga arbetsgivaren attvisa att aktiva åtgärder har vidtagits för att få till stånd en styrelse medpersonalmajoritet.Utskottets bedömningUtskottet har i sitt av godkända betänkande 1996/97:SfU13 avstyrktett yrkande om att avskaffa den extra skattebelastningen på vinstandelssystem.Utskottet ansåg att borde vidhålla sitt tidigare ställningstagandeatt särskild löneskatt skall tas ut på arbetsgivares bidrag tillvinstandelsstiftelse. Det fanns enligt utskottet inte heller skäl att föreslånågot tillkännagivande i frågan om det avgiftsuttag som belastar utbetalningfrån en stiftelse.Finansutskottet har i betänkande 1997/98:FiU1 behandlat motionsyrkanden omatt avskaffa den särskilda löneskatten på arbetsgivares bidrag tillvinstandelsstiftelse. Inte heller finansutskottet ansåg att det fanns skäl attompröva denna fråga och avstyrkte ifrågavarande yrkanden. Detta blev ocksåriksdagens beslut (rskr. 1997/98:35).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning i frågan om uttag av särskildlöneskatt och avstyrker motion Sf254 yrkande 1.Avsikten med vinstandelssystem är att göra de anställda delaktiga iföretagets resultat, öka produktiviteten, sprida det individuella ägandet iföretaget och öka känslan av samhörighet med företaget. Utskottet delaruppfattningen i motion Sf254 att det är värdefullt att anställda får ett störreengagemang och större inflytande i det företag där de är anställda. För attkunna bedöma vinstandelsstiftelsernas betydelse för de anställdas inflytande iföretaget anser utskottet att regeringen bör låta göra en kartläggning avförekomsten av vinstandelsstiftelser, sammansättningen av deras styrelser samtekonomin i vinstandelsstiftelserna. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen med en redovisning av kartläggningen. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motion Sf254 yrkande 3 som sin mening ger regeringendetta till känna.Utskottet finner inte skäl att nu föreslå någon ändring av avgiftsuttaget vidvinstandelsstiftelsens utbetalning till fåmansföretagare. Utskottet avstyrkerdärför motion Sf254 yrkande 2.PersonaloptionerGällande ordningEn personaloption ger innehavaren rätt att förvärva aktier i arbetsgivarbolageteller i annat bolag i samma företagsgrupp, t.ex. moderbolaget. Personal-optioner utges ofta av ett utländskt moderföretag till den svenskaarbetsgivaren.Enligt 1 kap. 2 § första stycket skall egenavgifter betalas av den som ärförsäkrad enligt AFL och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses bl.a. i3 kap. 2 a § eller 11 kap. 3 § nämnda lag.I 3 kap. 2 a § andra stycket AFL anges att vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst skall som inkomst av annat förvärvsarbete ocksåanses ersättning som utgör skattepliktig inkomst av tjänst enligtkommunalskattelagen (1928:370) och som, utan att anställningsförhållandeförelegat, utbetalats av av fysisk person bosatt utomlands eller utländskjuridisk person.Av 11 kap. 3 § AFL framgår att med inkomst av annat förvärvsarbete avsesbl.a. ersättning som utgör skattepliktig inkomst av tjänst enligtkommunalskattelagen och som, utan att anställningsförhållande förelegat,utbetalats av fysisk person bosatt utomlands eller utländsk juridisk person.Vad nu sagts innebär att en person som, utan att anställningsförhållandeförelegat, erhåller en personaloption från en fysisk person bosatt utomlandseller en utländsk juridisk person själv måste betala egenavgifter påförmånsvärdet av optionen.MotionenI motion Sk323 yrkande 2 av m.fl. (m) begärs beslut att ändrabestämmelserna angående skyldighet att erlägga sociala avgifter i samband medförmånsbeskattning av personaloptioner. Motionärerna anser att socialavgifteralltid bör erläggas av arbetsgivaren, dvs. även i de fall utgivaren avpersonaloptionerna är ett utländskt företag i samma koncern.Utskottets bedömningFrågan om ansvaret för erläggande av socialavgifter på personaloptionerbehandlas i departementspromemorian Beskattning av personaloptioner (Ds1997:83). Däri föreslås bl.a. att ansvaret för socialavgifter som belöper påett förmånsvärde eller en ersättning skall åläggas arbetsgivaren om utgivarenav förmånen/ersättningen är en fysisk person bosatt utomlands eller en utländskjuridisk person som inte är arbetsgivare till den skattskyldige ochförmånen/ersättningen kan anses ha sin grund i den skattskyldiges anställning iSverige. Om en arbetsgivare saknas skall dock enligt förslaget denförmånsberättigade själv betala egenavgifter på förmånsvärdet.Promemorian är förmål för beredning inom ochen proposition är aviserad till våren 1998.Utskottet anser att motion Sk323 yrkande 2 får anses tillgodosedd med detanförda och avstyrker därför motionsyrkandet. beträffande allmänna egenavgifteratt avslår motionerna 1997/98:Sf263 yrkande 4, 1997/98: Sf265yrkandena 1-4 och 1997/98:Fi403 yrkande 3,res. 1 (m)res. 2 (v, mp)2. beträffande nedsättning av socialavgifter för små företagatt avslår motionerna 1997/98:Sk326 yrkande 25 och 1997/98:N311yrkande 4,res. 3 (v)3. beträffande nedsättning av socialavgifter i övrigtatt avslår motionerna 1997/98:Sf222, 1997/98:Sf266, 1997/98:Sf285 och1997/98:Sk737 yrkande 4,res. 4 (c)4. beträffande idrottsverksamhetatt avslår motion 1997/98:Sf241,res. 5 (m, c, fp, kd)5. beträffande trädgårdsnäringenatt avslår motionerna 1997/98:Jo228 yrkande 1 och 1997/98:Sk737yrkande 3,res. 6 (m, c)6. beträffande hushållstjänsteratt avslår motionerna 1997/98:Sf244, 1997/98:Sf251 och 1997/98:Sf274,res. 7 (m, fp, kd)7. beträffande arvode till god manatt avslår motion 1997/98:Sf228,8. beträffande vinstandelsmedelatt med anledning av motion 1997/98:Sf254 yrkande 3 och med avslag påmotion 1997/98:Sf254 yrkandena 1-2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en kartläggning av systemet medvinstandelsstiftelser,res. 8 (m, c, fp, kd)res. 9 (v)9. beträffande personaloptioneratt avslår motion 1997/98:Sk323 yrkande 2.res. 10 (m, fp)den 5 mars 1998På socialförsäkringsutskottets vägnarBörje NilssonI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),(), (), () och dePourbaix-Lundin (m). Allmänna egenavgifter (mom. 1), , och de (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna egenavgifterbörjar med ?Utskottet vill? och slutar med ?det anförda? bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att åtskilliga ändringar av socialavgifterna har skettde . Bl.a. har avgiftsväxlingar skett och enförändrad struktur på socialavgifterna införts. Vidare har den allmänna egen-avgiften till sjukförsäkringen, som är omvandlad till en allmänpensionsavgift, höjts kraftigt trots att det med hänsyn tillsjukförsäkringens kostnader saknats behov av sådana höjningar. Den dåvarandeavgiften var därför att betrakta som en ren skatt utan samband medsjukförsäkringens kostnader. Utskottet menar att det hade funnits utrymme attsänka avgiften med sammanlagt . Omvandlingen av den allmännaegenavgiften till sjukförsäkringen till en pensionsavgift, som enligtutskottets mening inte borde ha genomförts, innebär att en reglering av dettidigare för höga avgiftsuttaget därmed får ske på annat sätt inomsocialavgiftssystemet. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna egenavgifteratt med anledning av motion 1997/98:Fi403 yrkande 3 och med avslagpå motionerna 1997/98:Sf263 yrkande 4 och 1997/98:Sf265 yrkandena 1-4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Allmänna egenavgifter (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Allmänna egenavgifterbörjar med ?Utskottet vill? och slutar med ?det anförda? bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är systemet med allmänna egenavgifterfördelningspolitiskt orättvist. Eftersom avgifter inte tas ut över 7,5basbelopp som de är avdragsgilla innebär systemet en renskattelättnad i högre inkomstlägen jämfört med lägre inkomstlägen. Vidare ledersystemet till att kommuner och landsting går miste om viktiga och nödvändigaskatteintäkter.Vad gäller den inom ramen för det reformerade ålderspensionssystemetplanerade växlingen från arbetsgivaravgifter till allmänna egenavgifter noterarutskottet att en av regeringen i proposition 1994/95:25 utlovad översyn avsystemet med allmänna egenavgifter ännu inte kommit till stånd. Utskottet anseratt den nämnda växlingen inte bör genomföras.Mot bakgrund av vad nu anförts anser utskottet att allmänna egenavgifter somfinansieringsform bör tas bort. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna egenavgifteratt med bifall till motionerna 1997/98:Sf263 yrkande 4 och1997/98:Sf265 yrkandena 1-4 samt med avslag på motion 1997/98:Fi403yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Nedsättning av socialavgifter för små företag (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Nedsättning avsocialavgifter börjar med ?Beträffande frågan? och slutar med ?yrkande 25? bortha följande lydelse:Utskottet anser att möjligheten till nedsättning av socialavgifter är enviktig stimulans till de mindre företagen. Genom reglernas utformning kommerdock en del av stödet även de stora och starka företagen till del. För attslippa ?läckage? till de stora företagen och ge stödet en tydligareinriktning mot de mindre företagen anser utskottet att nedsättningen börbegränsas till företag med högst tio anställda. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande nedsättning av socialavgifter för små företagatt med bifall till motion 1997/98:Sk326 yrkande 25 och med avslag påmotion 1997/98:N311 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Nedsättning av socialavgifter i övrigt (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som i avsnittet Nedsättning avsocialavgifter börjar med ?När det? och slutar med ?yrkande 4? bort ha följandelydelse:Den nedsättning av socialavgifter som införts för att stimuleranyanställningar med inriktning på små och medelstora företag kan inte fullt ututnyttjas av företag med säsongssysselsättning, t.ex. trädgårdsföretag ochlantbruk. Utskottet anser att detta är otillfredsställande och att reglernahärvidlag bör ändras. Med hänvisning till vad finansutskottet i betänkande1996/97:FiU20 har uttalat i denna fråga anser utskottet att regeringen snarastbör presentera ett förslag om en årlig avstämning i efterhand så att ävensäsongsföretag får möjlighet att fullt ut utnyttja nedsättningen avsocialavgifter. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande nedsättning av socialavgifter i övrigtatt med bifall till motionerna 1997/98:Sf266 och 1997/98:Sk737yrkande 4 samt med avslag på motionerna 1997/98:Sf222 och 1997/98:Sf285som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5.