bet · GL01FiU25 · 1998-05-12 00:00:00 — Att lägga hela den risk som är förknippad med verksamhetens framtidpå myndigheten underlättar en samlad prövning av statens investeringar iändamålsfastigheter inom ett visst område. Riskfördelningen mellan hyresgästoch fastighetsägare påverkar i sin tur vad som är ett rimligt avkastningskrav.Genom att införa en modell för hyressättning av ändamålsfastigheter med deninriktning som utredaren föreslår kommer fastighetsägarens risk att minska ochdärmed kommer kostnadsrisken att minska. Därigenom torde syftet medmotionsyrkandena kunna anses vara tillgodosett. Motionerna Fi12 (fp) yrkande 3,Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkande 1 och Ub38 (m) yrkande 8 avstyrks därför.4. Tvistelösning (mom. 3, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 1 (mom. 1).Lennart (), (), (), Per (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar med ?Vad slutligen gäller? och på s. 17 slutar med?yrkande 4 avstyrks? bort ha följande lydelse:Att införa någon särskild instans eller på annat sätt göra särskildaarrangemang för tvistelösning är inte nödvändigt om en modell för hyressättningav ändamålsfastigheter införs i enlighet med vad utskottet anfört ovan. Omparterna inte kan komma överens om hur hyressättningen skall ske skall, enligtutskottets förslag, en fast hyressättningsmodell tillämpas. Motionerna Fi12(fp) yrkande 4 och Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd) yrkande 4 avstyrks.5. Styrningen av den statliga lokalförsörjningen (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med?Finansutskottet gör? och slutar med ? (mp) yrkande 6? bort ha följande lydelse:Som ett led i styrningen av den statliga lokalförsörjningen bör regeringen ienlighet med vad som föreslås i motion Ub39 (mp) vidga uppdraget tillHögskoleverket så att det även omfattar en redovisning av principerna förhyressättning samt principerna för bolagens investeringar, t.ex. strategiskauppköp av mark och investeringar på attraktiva områden.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motion Ub39 (mp)yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen i denna del och avstyrker motion Fi14 (fp, m, c, v, mp,kd) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande styrningen av den statliga lokalförsörjningenatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 1 och med avslagpå motion 1997/98:Fi14 yrkande 2 godkänner vad som i propositionenförordats om nya riktlinjer för styrningen av den statligalokalförsörjningen samt med anledning av motion 1997/98:Ub39 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Ägande av och (mom. 5)(), (), (), Per (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med ?Utskottetbedömer inte? och slutar med ?därmed regeringens förslag? bort ha följandelydelse:Utskottet har inget att invända mot förslaget i propositionen att skilja utSpecialfastigheter ur Civitaskoncernen. I enlighet med vad somföreslås i motionerna Fi12 (fp) och Fi13 (m) anser utskottet att staten snarastbör avveckla sitt engagemang av kommersiella fastigheter. Detta bör ske genomatt börsintroduceras och att en försäljning av statens aktier ibolaget inleds.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionerna Fi12 (fp)yrkande 1 och Fi13 (m) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Propositionens förslag i denna del tillstyrks. Motion Fi15 (v) yrkande 2avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ägande av och CivitasHolding ABatt med bifall till proposition 1997/98:137 yrkande 2 samt med avslagpå motion 1997/98:Fi15 yrkande 2 godkänner att regeringen övertar aktiernai samt med anledning av motionerna1997/98:Fi12 yrkande 1 och 1997/98:Fi13 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Ägande av och (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med ?Utskottetbedömer inte? och slutar med ?därmed regeringens förslag? bort ha följandelydelse:Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag i denna del. Såsompåpekas i motion Fi15 (v) har det emellertid efter hand kunnat konstateras attvid ombildningen av hamnade vissa ändamålsfastigheter iVasakronan AB. skall börsnoteras bör dessa fastigheteravskiljas från fastighetsbestånd innan noteringen sker. Det behövsdärför ytterligare en genomgång av bestånd.Vad utskottet här anfört bör med anledning av propositionen ochmotion Fi15 (v) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaFi12 (fp) yrkande 1 och Fi13 (m) yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande ägande av och CivitasHolding ABatt med anledning av proposition 1997/98:137 yrkande 2 och motion1997/98:Fi15 yrkande 2 samt med avslag på motionerna 1997/98:Fi12 yrkande1 och 1997/98:Fi13 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Styrelsesammansättningen i (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med?Finansutskottet instämmer i? och slutar med ? (mp) yrkande 2? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det finns bärighet i argumentet i propositionen attsärskild representation i styrelserna för stridermot strävan att skapa en affärsmässig relation mellan fastighetsägare ochhyresgäst. bör därför villfara regeringens förslag i denna del.Utskottet kan dock instämma i vad som föreslås i motion Fi12 (fp) om vikten avatt det i styrelsen för med dotterbolag finnssakkunskap om universitetens och högskolornas villkor.Vad utskottet här anfört bör med anledning av propositionen ochmotion Fi12 (fp) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Motion Fi16(mp) yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande styrelsesammansättningen i Statliga Akademiska Hus ABatt med anledning av proposition 1997/98:137 yrkande 3 och motion1997/98:Fi12 yrkande 2 samt med avslag på motion 1997/98:Fi16 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Styrelsesammansättningen i (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med?Finansutskottet instämmer? och slutar med ? (mp) yrkande 2? bort ha följandelydelse:Utskottet kan instämma i vad som i propositionen anförs om att den nuvarandeordningen med majoritet för utbildningsintressena i styrelserna kanifrågasättas. För att med säkerhet kunna tillgodose lärosätenas berättigadeanspråk på sakkunskap i styrelserna om universitetens och högskolornas villkoranser utskottet att det bör föreligga ett formellt krav på tillräckligrepresentation för universitet och högskolor.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion Fi16 (mp)yrkande 2 och med avslag på propositionen i denna del och motion Fi12 (fp)yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande styrelsesammansättningen i Statliga Akademiska Hus ABatt med bifall till motion 1997/98:Fi16 yrkande 2 samt med avslag påproposition 1997/98:137 yrkande 3 och motion 1997/98: Fi12 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Fastighetsinvesteringsbolag (mom. 8)(), (), (), Per (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjar med ?Utskottetvidhåller sin? och slutar med ? (m) yrkande 3? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns flera skäl för att införa s.k.fastighetsinvesteringsbolag (FIB):* FIB skulle kunna bli det lok som drar med sig det nödvändiga tillskott avegenkapital som både privata och offentliga fastighetsbolag med någraundantag saknar och som de inte kan attrahera på grund avgällande regler. Just genom att ger direktinvesteringens fördelari utdelning och värdestegring utan att medföra dess nackdelar vad gällerodelbarhet och likviditet blir placeringsformen sannolikt attraktiv. Inuvarande läge är detta viktigt eftersom likviditeten på fastighetsmarknadendå kommer att öka och resultera i en effektiv prisbildning på fastigheter.Att få en motsvarande likviditet i direktinvesteringar är inte lika önskvärteftersom det kan leda till dålig förvaltning och större osäkerhet förhyresgäster. FIB löser problemen med finansiering och prisbildning utan attstöra långsiktigheten i förvaltningen. * Vi får en stimulans till ökad långsiktighet och klar målinriktning ifastighetsinvesteringar* En ny struktur kan växa fram med olika typer av specialiseradefastighetsbolag* Möjligheter till förbättring av den totala portföljplaneringen hosförsäkringsbolag, fonder och andra kapitalförvaltare* Möjligheter för små kapitalplacerare att direkt investera i storafastigheter* Möjligheter till effektivisering av den svenska kapitalmarknaden som ledertill minskade kapitalkostnader och till sänkta kostnader för boendeoch annan lokalanvändning.Dessutom bör FIB kunna fylla en viktig funktion på marknaden i samband med attstatens kommersiella fastigheter, särskilt , skall börja avyttrassamt i samband med försäljning av andelar i kommunala bostadsföretag. Utskottettillstyrker därför förslagen i motionerna Fi908 (m) och Fi13 (m) yrkande 3 omatt hos regeringen begär förslag till lag omfastighetsinvesteringsbolag.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande fastighetsinvesteringsbolagatt med bifall till motionerna 1997/98:Fi13 yrkande 3 och1997/98:Fi908 hos regeringen begär förslag till lag omfastighetsinvesteringsbolag.Särskilt yttrandeÄgande av och (mom. 5)() anför:Centerpartiet har i sin partimotion Fi18 föreslagit att staten under åren 1999och 2000 bör sälja ut sitt ägande i olika bolag. Det gäller statens innehav iNordbanken, , och , liksom . Motionen ärväckt med anledning av den ekonomiska vårpropositionen, och i den redogörs förCenterpartiets förslag till ekonomiska riktlinjer och vilken inriktning 1999års budget bör få. Jag står givetvis bakom de förslag som vi lägger i denmotionen och avser att följa upp motionen under finansutskottets kommandeberedning av ärendet (betänkande 1997/98:FiU20).Justitieutskottets yttrande1997/98:JuU10yFörvaltning av statens fastigheter, m.m.Till finansutskottetInledningFinansutskottet har beslutat att bereda bl.a.justitieutskottet tillfälle att yttra sig över regeringens proposition1997/98:137 Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheterslokalförsörjning, m.m. jämte motioner som väckts med anledning av propositioneni de delar som berör utskottets beredningsområde.Med anledning av propositionen har det väckts fem motioner, 1997/98: Fi12-16.Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet.UtskottetBakgrundI propositionen gör regeringen bl.a. bedömningen att nuvarande riktlinjer förden statliga fastighetsförvaltningen och lokalförsörjningen skall ligga fast.Regeringen redovisar vidare sina överväganden när det gäller statens ägande avs.k. ändamålsfastigheter och hyressättning av ändamålslokaler. Regeringensbedömning är att det inte är lämpligt att införa en sådan hyres- ochkontraktsmodell som Utredningen om utvärdering av ombildningm.m. föreslagit i delbetänkandet Statens ändamålsfastigheter Princip förförvaltning och hyressättning (SOU 1996:187). Regeringen betonar dock att detär viktigt med en öppen och aktiv dialog mellan fastighetsägare och hyresgästeroch anför att detta är särskilt viktigt när det gäller ändamålslokaler.Den fråga i propositionen som i första hand berör justitieutskottet rör justhyresvillkoren för ändamålsfastigheter. Utskottet begränsar sitt yttrande tillden frågan.Enligt propositionen är en ändamålsfastighet en fastighet där statligverksamhet bedrivs i specialanpassade lokaler där alternativen för såvälhyresvärd som hyresgäst är begränsade. Dit hör t.ex. kriminalvårdsanstalteranför regeringen.Enligt den nyssnämnda utredningen, som gör en mer utförlig definition, avsesmed en ändamålsfastighet en byggnad som helt saknar eller har en mycket litenalternativ användning och som har skräddarsytts för sitt ändamål. Vissaändamålsfastigheter är så specialanpassade till unika hyresgästbehov atthyresvärden sannolikt aldrig kan finna en alternativ användning som på ettrimligt sätt kan förränta det i fastigheten nedlagda kapitalet. Ett ömsesidigtstarkt beroende föreligger alltså mellan hyresvärd och hyresgäst.För den statliga lokalförvaltningen gäller bl.a. att fastighetsförvaltningenskall skiljas från brukande av lokaler och mark och att fastighetsförvaltningenskall bedrivas med ett så långt möjligt marknadsmässigt avkastningskrav (prop.1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8). En konsekvens härav är attändamålsfastigheterna hyrs ut till den myndighet som använder dem och attmyndigheten betalar marknadsmässig hyra.När det gäller ändamålsfastigheterna har den marknadsmässiga hyressättningeni olika sammanhang kritiserats. För att komma till rätta med kritiken föreslogutredningen en ny hyressättnings- och kontraktsmodell. Denna innebär bl.a.långa kontraktstider och ett avkastningskrav på det i fastigheten bundnakapitalet som har den femåriga statsobligationsräntan som utgångspunkt.Hyresgästen skall vara skyldig att kompensera fastighetsägaren om hanlämnar fastigheten innan hela investeringen är betald. Hyran utformas som enkomponenthyra där hyran för kapitalkostnad, ombyggnationer, drift och underhållskiljs åt. Hyresgästen skall vidare ha full insyn i upphandlingsprocesser ochliknande.Regeringen anför att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skallbedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Verksamheten skall genereraavkastning på det av staten tillskjutna kapitalet, med hänsyn till risktagande,utan att högre hyror behöver tas ut än vad marknaden i övrigt betalar förjämförbara lokaler. Kundnyttan får alltså inte drivas dithän att det ifastigheten investerade kapitalet inte genererar erforderlig avkastning.Avkastningskraven skall därför bestämmas utifrån affärsmässiga principer medbeaktande av risktagandet. Regeringen gör vidare (s. 8) vissa uttalanden omhyressättningen för nyinvesteringar som ligger i linje med utredningensförslag. Regeringen betonar dock vikten av att parterna får förhandla fritt ivarje enskilt fall om t.ex. uppläggningen av hyresavtalet. Regeringens slutsatsblir, som tidigare framgått, att utredningens modell för hyressättning böravvisas.Häremot står krav i motionerna Fi12 yrkande 3 (fp), Fi13 yrkande 1 (m), Fi14yrkande 3 (m, fp, c, v, mp, kd), Fi15 yrkande 1 (v) och Fi16 yrkande 1 (mp) påatt hyressättningen för ändamålsfastigheter skall ske enligt utredningensmodell.ÖvervägandenInledningsvis vill utskottet slå fast att såväl häkten somkriminalvårdsanstalter som regel uppfyller de kriterier som ovan angetts förändamålsfastigheter. betalade sammanlagt535 i hyra för sådana fastigheter. Beloppet motsvarade avdriftskostnaden för kriminalvårdsanstalterna och av driftskostnaden förhäktena. Det måste också framhållas att den alternativa användningen när detgäller kriminalvårdens fastigheter i praktiken är näst intill obefintlig. Detär helt enkelt inte möjligt att tänka sig en alternativ användning av t.ex.säkerhetsavdelningen på Kumlaanstalten. Omfattningen av verksamheten vid häktenoch kriminalvårdsanstalter kan inte heller styras av hyresgästen utan beror påbeslut i domstolarna som i sin tur är avhängiga den straff- ochprocessrättsliga regleringen.Sammantaget innebär det nu sagda att den risk som är förknippad med uthyrningav häkten och anstalter rimligen måste bedömas som obetydlig. Med tanke på attdet sällan finns någon alternativ hyresgäst är det också svårt att bedömavilken hyra som motsvarar hyran för jämförbara lokaler. Man kan alltså intepåräkna någon press uppåt på hyrorna som beror på efterfrågan från andraintressenter. Man kunde snarare förvänta sig att ändamålsfastigheterna i ettmarknadsanpassat system skulle uppvisa en lägre avkastning just på grund avsvårigheten att hitta alternativa hyresgäster.Sett i detta perspektiv är det möjligt att avståndet mellan utredningens ochregeringens respektive ståndpunkter inte är särskilt stort. Utskottet anseremellertid att det är angeläget att det uttryckligen slås fast attavkastningskravet för ändamålsfastigheter inte kan sättas lika högt som för detstatliga fastighetsbeståndet i övrigt. Utskottet vill dock betona att det intekan bli fråga om att återgå till ett system med anslagsfinansierade lokaler;ett hyressättningssystem måste naturligtvis uppmuntra ett effektivtlokalutnyttjande. Utskottet vill mot den här anförda bakgrunden förorda att enny hyressättningsmodell konstrueras för ändamålsfastigheterna med huvudsakligutgångspunkt i utredningens förslag. vill utskottet, i enlighet medvad regeringen anför, understryka vikten av att största möjliga utrymme lämnasför parterna att förhandla fritt i alla frågor som rör drift och underhåll,m.m.Vad justitieutskottet anfört med anledning av propositionen och motionernabör finansutskottet föreslå att ge regeringen till känna.Stockholm den 28 april 1998På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), GöranMagnusson (s), (), (), (),(), (), (), MaudEkendahl (m), (), (), (),() och ().Kulturutskottets yttrande1997/98:KrU3yFörvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning,m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat att bereda kulturutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1997/98:137 Förvaltning av statensfastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. jämte de medanledning av propositionen väckta motionerna i de delar som rörkulturutskottets beredningsområde.Med anledning av propositionen i denna del har väckts ett antal motioner.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överdels propositionen, såvitt avser Statens ägande av ändamålsfastigheter ochhyressättning i ändamålslokaler (avsnitt 5) samt delar av Styrningen av denstatliga lokalförsörjningen (avsnitt 6),dels motionerna 1997/98:Fi12 (fp) yrkandena 3 och 4, 1997/98:Fi13 (m) yrkande1, 1997/98:Fi14 (fp, m, c, v, mp, kd), 1997/98:Fi15 (v) yrkande 1 samt1997/98:Fi16 (mp) yrkande 1.UtskottetUtredningens förslagStatens ändamålsfastigheter, princip för förvaltning och hyressättning (SOU1996:187)Av betänkandet SOU 1996:187 avgivet av utredningen om utvärdering avByggnadsstyrelsens ombildning m.m. framgår bl.a. följande.I utredningen definieras en ändamålsfastighet som en fastighet som i regelbestår av en byggnad som helt saknar eller har mycket liten alternativanvändning och som har skräddarsytts för sitt ändamål.Utredningen konstaterar att det efter lokalförsörjningsreformen på vissa hålluppstod konflikter mellan hyresvärd och hyresgäst, främst när det gällerhyressättning för ändamålsfastigheter. Konflikterna härrör enligt utredningenfrån brister i utformningen av spelreglerna vid reformen, t.ex. dålig öppenhetfrån fastighetsägarens sida vid hyresförhandlingar samt dunkla principer vidhyressättning och utformning av statens avkastningskrav.För att komma till rätta med bristerna föreslår utredningen att en hyres- ochkontraktsmodell införs som i stort innebär långa kontraktstider för statensändamålslokaler. Hyreskontrakten skall bygga på långsiktighet och hyresgästenskall ha rätt att förlänga kontrakten. Vid en förlängning skall de tidigarehyressättningsprinciperna fortsätta att gälla.Hyresgästen skall vara skyldig att kompensera fastighetsägaren om han lämnarfastigheten innan hela investeringen är betald.Hyran skall, enligt utredningen, utformas som en komponenthyra, dvs. hyra förkapitalkostnad samt för drift och underhåll skils åt.I en separat klausul i kontraktet bör enligt utredningen anges attfastighetsägaren inte har rätt att ta ut mer än marknadsmässig ersättning fördrift och underhåll samt att hyresgästen skall ha full insyn iupphandlingsprocesser och liknande.Den del av hyran som utgör kapitalkostnad bör enligt utredningen bestämmasenligt en nominell modell där hyran minskar över tiden.Utgångspunkten för statens avkastningskrav bör vara den femårigastatsobligationsräntan samt den tekniska risk som är förknippad med fastighetenoch som bärs av fastighetsägaren.Om hyresgästen lämnar fastigheten och fastigheten har ett värde,utöver restvärdet, i alternativ användning skall av detta värde tillfallahyresgästen.Vidare föreslås i utredningen att styrningen av de fastighetsförvaltandeenheterna skall, utöver genom utformning av hyreskontrakt enligt ovan, skegenom att ägaren utformar direktiv som innefattar vilket risktagandebolaget/verket skall få ta, dvs. marknadsrisker knutna till den framtidaefterfrågan samt ränte- och inflationsrisker. Särskilda anvisningar för attstyra myndigheters lokalfrågor i budgetprocessen bör utarbetas.Regeringens förslagAv den nu aktuella propositionen 1997/98:137 Förvaltning av statens fastigheteroch statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. framgår bl.a. följande.Statens ägande av ändamålsfastigheter och hyressättning i ändamålslokaler(avsnitt 5)Regeringen konstaterar att gränsen mellan vad som är en ändamålsfastighet ochen kommersiell fastighet ofta är mycket svår att dra.Skälen till att staten äger vissa ändamålsfastigheter är t.ex. att byggnadenär symbolen för den primära verksamhet som bedrivs, att fastigheten betraktassom ett nationellt kulturarv, att den ägs av historiska skäl, att den ägs avsäkerhetsskäl eller att staten vill ha full rådighet över en produktionsfaktor.Gemensamt för statliga ändamålsfastigheter är att de är starkt förbundna meden viss statlig verksamhet och att de inte kan förvaltas på renodlatkommersiella grunder. Ett motiv för ett långsiktigt statligt ägande avändamålsfastigheter är att statlig verksamhet skall kunna erbjudas långsiktigaoch stabila förutsättningar.Vanligtvis utgör inte en fastighetsrörelse av ändamålskaraktär ensjälvständig affärsidé utan fastighetsrörelsen bedrivs i ett ömsesidigtberoendeförhållande med en primärverksamhet. Inriktningen på enfastighetsrörelse av ändamålskaraktär bör därför, enligt regeringen, vara attstödja den myndighet som brukar ändamålslokalerna i sin verksamhet.Ett självklart mål bör vara att optimera kundnyttan, dvs. att till en givenhyresnivå erbjuda maximal nytta i form av t.ex. funktionella lokaler, högstandard och god service. De ekonomiska målen får här enligt regeringen intesamma mening som i en fullt konkurrensutsatt verksamhet där ekonomiskaresultatmått fungerar som det viktigaste, och kanske det enda, kriteriet föreffektivitet.Regeringen anser att bolag och verk som äger ändamålsfastigheter skallbedriva verksamheten på ett kostnadseffektivt sätt. Verksamheten skall, medhänsyn till risktagande, generera avkastning på det av staten tillskjutnakapitalet utan att högre hyror behöver tas ut än vad marknaden i övrigt betalarför jämförbara lokaler. Avkastningskravet skall därför bestämmas utifrånaffärsmässiga principer med beaktande av risktagande.Det är enligt regeringen rimligt att hyresvärd och hyresgäst ihyresförhandlingar enas om villkor som innebär att hyresgästen betalar enstörre del av investeringen ju mer speciellt utformadfastigheten är. Regeringen anser att det är viktigt att låta parternaha möjlighet att förhandla fritt i varje enskild situation. Ledningen ifastighetsverksamheterna ansvarar för att de finansiella riskerna hanteras påett ändamålsenligt sätt.Regeringen anser att det inte är lämpligt att införa en sådan hyres- ochkontraktsmodell som utredningen föreslagit. Däremot är det, enligt regeringen,viktigt med en öppen och aktiv dialog mellan fastighetsägare och hyresgäster ilokalfrågor, särskilt beträffande ändamålslokaler.Styrningen av den statliga lokalförsörjningen (avsnitt 6)Regeringen anför att, eftersom lokalkostnader utgör en betydande del av mångamyndigheters totala kostnader, det är viktigt att kräva en särskild redovisningav myndigheters effektivitet i lokalförsörjningen. Med effektivitet avses t.ex.hur lokalkostnaden per anställd har utvecklats över tiden. Redovisningskravetskall anpassas till myndighetens verksamhet och lokalsituation.