bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Detta för att de miljöpolitiska målen inte skall motverkas.Regeringens förslag till formulering av delmålet för en god miljö är bra. skrev om att transportsystemet skall anpassas till vadmänniskans hälsa och naturen tål bör dock läggas till regeringens förslag. Delmdärför lyda: "Transportsystemets utformning och funktion skall uppfylla krav påoch hälsosam livsmiljö och anpassas efter vad människans hälsa, miljö och naturNatur- och kulturmiljö skall skyddas mot skador. En god hushållning med mark, venergi och andra naturresurser skall främjas. "vill framhålla att konkurrensen inom kommunikationssektorn intedrivas för långt. När så sker kommer det att gå dåligt för statliga företag somTelia, vilka har ansvar för att erbjuda service till samma priser i hela landetmedtävlarna tar de bästa och mest lönsamma bitarna. Detta leder till att de staföretagen tvingas säga upp personal, skära ner på servicen eller ta betalt avglesbygdsborna. Från regeringens sida har man tydligen glömt bort varför de staföretagen en gång kom till. Det var för att bygga landet så att medborgarna skuleva ett bra liv oavsett var man bodde och för att företagen skulle kunna växa.aldrig meningen att infrastrukturen, som samhället byggde för skattebetalarnasskulle drivas som kommersiella företag.När det gäller samhällsplaneringen bör vid byggande av en ny bilväg vägas in atmotsvarande eller mindre viktiga vägar tas bort någon annanstans samt att ommiljöklassade områden tas i anspråk nya områden med samma kvaliteter skapas.Det finns en rad brister i samordning och sammanvägning av olika intressen närinfrastrukturprojekt planeras. Helhetsperspektivet saknas ofta. Det finns därföett statligt organ som har överblick över kommunikationssektorn i . Detockså att få en mer samlad bild ur ett internationellt perspektiv. Östersjöregiexempel där gemensamma satsningar kan vara intressanta. anser däatt frågan om ett nationellt infrastrukturverk bör utredas. Verket skall ha detövergripande ansvaret för större projekt av nationell och internationell karaktsamordna de olika kommunikationsslagen inklusive IT.Av det anförda följer att bör avslå regeringens förslag till mål ochav transportpolitiken. Motionerna 1997/98:T39 (v) yrkandena 1-3, 1997/98:T216 (yrkandena 4, 12 och 13 samt 1996/97:T95 (v) yrkandena 6 och 7 bör bifallas. Syftet med flera av dem blir dock tillgodosett.I enlighet med det anförda anser jag att utskottets hemställan under 1 bort halydelse:1. beträffande transportpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1996/97:T95 yrkandena 6-7, 1997/98:T39yrkandena 1-3, 1997/98:T216 yrkandena 4 och 12-13 samt med avslag på propositio1997/98:56 punkterna 2-7 och motionerna 1997/98:T26, 1997/98:T28 yrkandena 1-7,1997/98:T30 yrkandena 1-4, 1997/98:T35 yrkandena 1-6, 1997/98:T37, 1997/98:T40yrkandena 1-17, 19-20, 24 och 35, 1997/98:T45 yrkandena 1-2, 4-6 och 10,1997/98:T202 yrkandena 1 och 3-4, 1997/98:T213 yrkandena 1-2, 4 och 6,1997/98:T214 yrkandena 1-4, 1997/98:T217 yrkandena 1-2 och 8, 1997/98:T220yrkandena 3-5, 1997/98:T231 yrkande 3, 1997/98:T518 yrkande 1 samt 1997/98:T921som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. Transportpolitikens mål och inriktning (mom. 1)() anför:Miljöpartiet de gröna instämmer i huvudsak i regeringens förslag till övergripaför transportpoltiken samt i målen för ett tillgängligt transportsystem, en högtransportkvalitet, en säker trafik och en positiv regional utveckling. Däremottill miljömål, inklusive etappmål , helt otillräckligt.Det transportpolitiska delmålet för miljöRegeringens förslag till formulering av delmålet för miljö skiljer sig frånKommunikationskommitténs förslag, bl.a. på så sätt att man tagit bort formuleri"anpassas efter vad människans hälsa och naturen tål". Därmed har regeringen igen del av ett mödosamt utredningsarbete och dessutom bortsett från att huvuddelremissinstanserna ställt sig bakom kommitténs förslag. avstyrkerregeringens förslag till transportpolitiskt delmål för miljön och föreslår i stkombination av regeringens och kommitténs förslag enligt följande: "Transportsyskall anpassas efter vad människans hälsa och naturen långsiktigt tål och därmetill en god och hälsosam livsmiljö för alla. Kulturmiljön skall skyddas mot skagod hushållning med mark, vatten, energi och andra naturresurser skall främjas.Klimatpåverkande gaserKlimatpåverkande gaser åstadkommer den s.k. växthuseffekten. Transporter bidrarutsträckning till de totala utsläppen av koldioxid. Ungefär en tredjedel avkoldioxidutsläppen kommer från våra transporter. Av de övriga klimatpåverkandegaserna är det främst metan och dikväveoxid som är av intresse vid bedömning avtransporternas bidrag till utsläppen.Propositionen innehåller inget förslag till vare sig etappmål eller långsiktigttransportsektorns koldioxidutsläpp. I stället gör regeringen den bedömningen atslå till reträtt när det gäller trafiksektorns del i klimatpolitiken.Miljöpartiet anser, i likhet med , att bör fasett långsiktigt mål för trafikens koldioxidutsläpp. Detta mål bör vara nedbrutsektorerna vägtrafik, flyg, järnväg och sjöfart. Vi ansluter oss till kommitténnivån och tidpunkten för detta mål och motiveringen till detta. I fråga om nivåolika sektorerna ansluter vi oss till MaTs-samarbetets förslag. Detta innebär aMiljöpartiet föreslår att det långsiktiga målet för trafikens koldioxidutsläppreduktion jämfört med . Det långsiktiga målet förutsläpp av andra klimatgaser än koldioxid bör vara att utsläppen skall minska iutsträckning som koldioxid.Miljöpartiet föreslår vidare att beslutar om tre etappmål för trafikekoldioxidutsläpp, ett för vartdera av . Dessa etappmålfrån att det kommer att finnas trögheter när det gäller att introducera åtgärdeminskar trafikens koldioxidutsläpp och att trögheterna är mindre inom vägtrafikjämfört med inom andra trafikslag. De av föreslagna etappmålen åtetabell 1 i motion 1997/98:T40 (mp). Etappmålen för trafikens utsläpp av andraklimatgaser än koldioxid bör vara likalydande med etappmålen för koldioxid.KväveoxiderUtsläppen av kväveoxider bidrar till försurning av mark och vatten, övergödningoch sjöar samt bildning av marknära ozon, ett ämne som är starkt giftigt och gepå växtlighet och även inverkar menligt på människors hälsa. Trafiken svarar fö% av de svenska utsläppen av kväveoxider.I propositionen påstås att vägtrafikens kväveoxidutsläpp minskat f1980 , dvs. att vägtrafiken skulle ha klarat sin del av kväveoxidmåär en eftergift till påverkansgrupper inom vägtrafiksektorn som, genom att hänven icke jämförbar undersökning, försökt bevisa just detta. Vägtrafikens utsläppkväveoxider har minskat, men utvecklingen uppfyller inte ens med beräkningarnatrafikverkens miljörapport mål för de totala utsläppen.Miljöpartiet föreslår att fastställer att det långsiktiga målet för tkväveoxidutsläpp skall vara en reduktion jämfört med år 1Det skall vara nedbrutet på sektorerna vägtrafik, flyg, järnväg och sjöfart. Vioss till bedömning av nivån och tidpunkten för detta moch motiveringen för detta. I fråga om nivån för de olika sektorerna ansluter vMaTs-samarbetets förslag. Vidare bör besluta om två etappmål för trafkväveutsläpp, ett för vartdera av . förslag tminskningar av kväveoxider redovisas i tabell 2 i motion 1997/98:T40 (mp).SvaveldioxidFörsurningen av mark och vatten orsakas, förutom av naturliga processer och oliåtgärder inom jord- och skogsbruk, till stor del av nedfall av försurande svavekväveföreningar.Miljöpartiet ställer sig bakom förslag till svaveldioxDet innebär att bör fastställa att det långsiktiga målet för trafikensvaveldioxidutsläpp bör vara en reduktion jämfört med årMålet skall vara nedbrutet på sektorerna vägtrafik, flyg, järnväg och sjöfart ienligt MaTs-samarbetets förslag. Vidare bör besluta om två etappmål ftrafikens svaveldioxidutsläpp, ett för vartdera av . Miljöparförslag till utgiftsminskningar av svaveldioxid redovisas i tabell 3 i motion 1(mp).Flyktiga organiska ämnen (VOC)föreslår, i likhet med , att det långsiktigför trafikens utsläpp av flyktiga organiska ämnen (VOC) skall vara en reduktion% jämfört med . Målet skall vara nedbrutet på sektorerna väflyg, järnväg och sjöfart i huvudsak enligt MaTs-samarbetets förslag. Riksdagenockså besluta om två etappmål för trafikens utsläpp av flyktiga organiska ämnenett för vartdera av . förslag redovisas i tabel1997/98:T40 (mp).Luftföroreningar, buller, kretsloppsanpassning och energiInom ramen för MaTs-samarbetet har ett mycket omfattande arbete lagts ned på atutveckla såväl långsiktiga mål som etappmål för luftkvalitet i tätorter, mål sohälsorelaterade. anser att dessa mål skall uppfyllas. Regeringen båterkomma till med förslag till hälsorelaterade mål för luftkvalitetutifrån MaTs-samarbetets förslag.I dag utsätts ca 2 miljoner svenskar för bullernivåer som överstiger de värdenVärldshälsoorganisationen angett som hygieniska gränsvärden. I regeringensinfrastrukturproposition (prop. 1996/97:53) presenterades ett antal riktvärdenbullernivåer för olika bullerkällor. anser att gränsvärden förbulleremissioner från olika bullerkällor i samhället skall fastställas. Dessa gskall sättas så lågt att miljö- och hälsoskador kan undvikas. En lämplig form fgränsvärden är att uttrycka dem som miljökvalitetsnormer av den typ som föreslåproposition om miljöbalk som ligger på bord.Miljöpartiet vill starkt betona att en kretsloppssyn på infrastruktur också måsmarkanvändningen. Detta innebär ett synsätt som betraktar en väg eller järnvägtillfälligt utnyttjande av ett naturområde i ett långsiktigt perspektiv.Infrastrukturanläggningarna har helt enkelt naturen till låns.Det är enligt viktigt att ställer upp mål för energiförbinom olika sektorer eftersom energi är en knapp resurs som det är viktigt att hmed. Etappmålet för bör vara att transportsektorns energiförbrukning mimed i förhållande till år 1995.Strategi för att nå miljömålenFör att klara de transportpolitiska målen krävs en betydligt mer aktiv strategiregeringen föreslår. Det krävs politiska åtgärder för att begränsa ökningen avtrafikarbetet. Den främsta åtgärden är höjda energi- och miljöskatter genominternalisering av externa effekter samt skatteväxling. Vidare är det nödvändigöver transporter till energisnåla och miljövänliga trafikslag, i första hand jälokal spårtrafik, i andra hand övrig lokal kollektivtrafik. Detta blir resultatMiljöpartiets förslag om en mer aktiv användning av ekonomiska styrmedel som änkonkurrensförhållandena till järnvägens fördel, dels av förslag okraftig utbyggnad av järnvägens infrastruktur.En snabbare energieffektivisering till följd av kraftfullare ekonomiska styrmedleda till en effektivisering av fordonsparken med kanske jämfört med vad sofallet med regeringens politik. Kraftfullare ekonomiska styrmedel bör också ledpåskyndad introduktion av biobränslen.Mot bakgrund av hur energiskt regeringen på många ställen i propositionen plädeanvändning av ekonomiska styrmedel är det tragiskt att den i praktiken inte förnågra förändringar alls av de nuvarande helt otillräckliga skatterna och avgifttrafikområdet. bör, i väntan på internationella avtal, ligga före utlangäller användning av ekonomiska styrmedel i transportpolitiken.Med hänsyn till syftet med energiskatten bör den utgå som en enhetlig skatt peroberoende av energislag och användare. Preliminärt bör den, enligt Miljöpartietmed /kWh så att den når nivån /kWh . Energiskatten fenergislag och användningsområden får successivt konvergera mot denna skattenivNivån på koldioxid- skatten föreslås preliminärt höjas med per kgfram . Det innebär exempelvis att koldioxidskatten detta år blir cabensin.Miljöpartiet välkomnar att regeringen påbörjat ett arbete för att skapa det regkrävs för införande av särskilda vägavgiftssystem i tätorterna. Det är angelägearbetet bedrivs skyndsamt och att regeringen återkommer med lagförslagförslag om hur den tekniska utvecklingen av sådana avgiftssystem kan stödjas. Vinstämmer i att berörda kommuner och regioner skall ta slutlig ställning till oavgiftssystemen skall införas.Återkoppling, kostnadsuppföljning m.m.Miljöpartiet uppfattar den transportpolitiska beslutsprocessen som problematisksidan är det på ett sätt positivt att delegerat beslutanderätt till rolika myndigheter, affärsverk och bolag. Å andra sidan urholkas medborgarnasförtroende när de i någon fråga protesterar och politikerna svarar att vi hållevi kan inget göra. anser att en utredare bör tillsättas som skalltrafikpolitiska besluten ur ett demokratiskt perspektiv.Enligt uppfattning bör sektorsansvar för klimatfrågornfrån till , som har en väl utvecklad kompetens för defrågor. Det är vidare angeläget att åtgärdar bullerproblemen snabbareutvecklar betydligt mer offensiva strategier för att minska bilismens negativapå miljön.StällningstagandeAv det anförda följer att anser att bör avslå regeringentill mål och inriktning av transportpolitiken. Motionerna 1997/98:T40 (mp) yrka1-17, 19-20, 24 och 35 samt 1997/98:T220 (mp) yrkandena 3-5 bör bifallas avriksdagen. Övriga motioner avstyrks. Syftet med flera av dem blir dock tillgodoI enlighet med det anförda anser jag att utskottets hemställan under 1 bort halydelse:1. beträffande transportpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1997/98:T40 yrkandena 1-17, 19-20, 24och 1997/98:T220 yrkandena 3-5 samt med avslag på proposition 1997/98:56 punkte2-7 och motionerna 1996/97: T95 yrkandena 6-7, 1997/98:T26, 1997/98:T28yrkandena 1-7, 1997/98:T30 yrkandena 1-4, 1997/98:T35 yrkandena 1-6, 1997/98:T37, 1997/98:T39 yrkandena 1-3, 1997/98:T45 yrkandena 1-2, 4-6 och 10,1997/98:T202 yrkandena 1 och 3-4, 1997/98:T213 yrkan-dena 1-2, 4 och 6,1997/98:T214 yrkandena 1-4, 1997/98:T216 yrkandena 4 och 12-13, 1997/98:T217yrkandena 1-2 och 8, 1997/98: T231 yrkande 3, 1997/98:T518 yrkande 1 samt1997/98:T921 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,5. Åtgärder för att öka säkerheten och minska miljöpåverkan från fordon ochtransportsystem (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54 börjar med "I motion 1997/(v)" och på s. 55 slutar med "avstyrker motionsyrkandena" bort ha följande lydeI motion 1997/98:T39 (v) betonas vikten av att driver frågor om bl.a.gränsvärden för utsläpp från bilar, bilars bränsleförbrukning och tillgång tillbränslen och att inte ställer lägre miljökrav än dem som förs fram i EU(yrkandena 9 och 10). Regeringen måste också driva frågan om mer miljörelateradåtgärder eller skatter vad gäller flyget (yrkande 11). Utskottet kan konstateraregeringen har lyft fram miljöfrågorna som ett prioriterat område. Men i likhetmotionärerna anser utskottet att regeringen inte tillräckligt aktivt drivit frågränsvärden för utsläpp från bilar, bilars bränsleförbrukning och tillgång tilldrivmedel. Som redovisas i motionen var ett förslag, innefattande flera krav påoch bilavgaser, uppe i EG-parlamentet. Parlamentet vill införa obligatogränsvärden för utsläpp , följt av ett andra steg . Mäven införa krav på bränslesnålare bilmotorer i nya bilar. Vidare efterlyser maför att göra alternativa bränslen som vätgas, metanol och solkällor kommersiellintressanta. av kollektivtrafik och godstransporter i städerna bör dförnyelsebara energikällor. Parlamentet vill även höja miljökraven på den blyfrbensinen och göra dem obligatoriska. Beklagligtvis är inte parlamentet och miniöverens i dessa viktiga frågor. bör, enligt utskottets mening, delta ocpåverka dessa frågor i rätt riktning. Det är viktigt att inte har lägresom framförs i EU. Liksom motionärerna anser utskottet också att regeringen inoskall vara pådrivande även vad gäller utvecklingen av mer miljörelaterade åtgärskatter på luftfartsområdet. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motio1997/98:T39 (v) tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening ge retill kännadels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande åtgärder för att öka säkerheten och minska miljöpåverkan från fotransportsystematt med bifall till motion 1997/98:T39 yrkandena 9-11 och med anledniproposition 1997/98:56 punkt 8 i denna del som sin mening ger regeringen till kvad utskottet anfört,6. Utveckling av nord-sydliga transportkorridorer (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "I motionerna1997/98:T40 (mp)" och slutar med "transportkorridorer och avstyrker nu behandlamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:I motionerna 1997/98:T40 (mp), 1997/98:T45 (m), 1997/98:T213 (kd), 1997/98:T223(s) och 1997/98:T225 (s) framförs med varierande formuleringar uppfattningen atregeringen alltför mycket betonar de nord-sydliga korridorerna och för litet begoda kommunikationer med . Utskottet delar den uppfattning som uttryckden förstnämnda motionen, nämligen att de höga avgifterna i det tyska järnvägssi dag utgör ett betydande hinder för en utbyggd järnvägstrafik till södra anför är det därför viktigt att tillskapa korridorer också genom öEuropa. Värdet av sådana korridorer kommer att öka ju mer handeln med ochandra f.d. öststater byggs ut. Med utskottets ställningstagande torde syftet mebehandlade motionsyrkanden i väsentlig del vara tillgodosett. Något tillkännagimed anledning av dessa synes inte erforderligt. Vad utskottet nu anfört, vilketatt motion 1997/98:T40 (mp) tillstyrks i berörd del och motionerna 1997/98:T451997/98:T213 (kd), 1997/98:T223 (s) och 1997/98:T225 (s) avstyrks i berörda delriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande utveckling av nord-sydliga transportkorridoreratt med bifall till motion 1997/98:T40 yrkande 28, med anledning avproposition 1997/98:56 punkt 8 i denna del samt med avslag på motionerna1997/98:T45 yrkande 9, 1997/98:T213 yrkande 5, 1997/98:T223 och 1997/98:T225yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Majoritetsbeslut om miljöstyrande skatter och avgifter (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "Enligt vad" ocmed "yrkande 18" bort ha följande lydelse:Enligt vad som hävdas i motion 1997/98:T40 (mp) kan det inte accepteras attregeringen, som skäl för att avstå från att föreslå höjda miljöstyrande skatteravgifter, hänvisar till internationella konventioner och konkurrensproblem. I lmotionärerna välkomnar utskottet regeringens avsikt att driva frågan om aktivanvändning av ekonomiska styrmedel i internationella organ. Erfarenheten visaremellertid att det kan ta att uppnå resultat på grund av regeringarsnäringslivsintressenas motstånd. Ett sätt att snabba upp processen är, som föremotionen, att ministerrådet inför majoritetsbeslut om miljöstyrande skatter ochSom skatteutskottet redovisar i sitt yttrande har , tillsammans med flerstater, visat en relativt stor öppenhet när det gäller att diskutera en övergånkvalificerad majoritet, men har ansett att undantag bör göras för vissasom ligger nära nationalstatens kärna, bl.a. skatter. Emellertid är den nödvändomställningen till ett långsiktigt hållbart samhälle i hög grad avhängig av atttransportsektorn miljöanpassas. Därför bör den ompröva sinavvaktande hållning när det gäller övergången till majoritetsbeslut inom ministSverige bör således, enligt utskottets mening, verka för att beslut inom ministmiljöstyrande skatter och avgifter kan fattas med kvalificerad majoritet. Vadnu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T40 (mp) tillstyrks i berörd delriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande majoritetsbeslut om miljöstyrande skatter och avgifteratt med bifall till motion 1997/98:T40 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Kommunikationerna i och den arktiska regionen (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med "I motion 1997/(c)" och på s. 56 slutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T35 (c) efterlyses ett program inom EU för utveckling avkommunikationerna i och den arktiska regionen (yrkande 7). Utskdelar motionärernas uppfattning att regeringens ambitioner rörande utveckling asydliga transportkorridorer och ett ökat Östersjösamarbete är lovvärda. Men, somotionärerna anför, har och medlemskap i ökat betydelsen asärskild EU-politik för de nordliga regionerna, för norra och för ArktikDessutom har medlemskapet ökat betydelsen av en östlig dimension i europeisk poeftersom EU nu delar en lång landgräns med Ryssland.I , och i den arktiska regionen har regionalt sutvecklats. De glest befolkade områdena och de långa transportsträckorna innebäsärskilda problem. En förutsättning för att dessa områden skall få ökade möjligdelta i den europeiska integrationen är att kommunikationssystemen förbättras ointegreras. De transeuropeiska nätverk som passerar EU:s yttre gränser bör knytsamman. Vidare finns behov av att utveckla och modernisera järnvägsnätet och andetta till västeuropeisk standard. EU bör medverka till finansieringen av den jsom fattas mellan i och . Järnvägarna mellan Uleåoch , S:t järnväg och är viktiga för Barentsregutveckling. Atlantbanan mellan och bör integreras i dettranseuropeiska nätverket. EU-medel bör göras tillgängliga för Nord-BotniabananAtlantbanan. Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringen mer aktivt bör dfrågan om den nordliga dimensionen inom EU:s transportpolitik. Regeringen bör aför ett gemensamt program inom EU för utveckling inom de nu behandlade områdenaVad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T35 (c) tillstyrksdel - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande kommunikationerna i och den arktiska regionenatt med bifall till motion 1997/98:T35 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Godstransportfrågor (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med "Utskottet förupå s. 59 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att ett särskilt stöd för kombinerade godstransporter är intresGodstransportdelegationen bör därför få till uppgift att analysera behovet ochlämpligheten av att ett stöd införs för kombinerade transporter. Utskottet ansehanteringen av omlastning av enhetslaster är alltför omständlig samt att SJ inttillräckligt lyhört för de problem och krav som kunderna och utövarna har. Ettlösa detta problem är att transportutövarna, inklusive järnvägsföretagen, fortssjälva svarar för kombitrafikens utveckling.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion 1997/98:T35 (c) yrkande 8 tibör av ges regeringen till känna. Av utskottets ställningstagande fölmotionerna 1997/98:T30 (kd) yrkande 9, 1997/98: T214 (fp) yrkande 16 och1997/98:T320 (mp) yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande godstransportfrågoratt med bifall till motion 1997/98:T35 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1997/98:T30 yrkande 9, 1997/98:T214 yrkande 16 och 1997/98:T320yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Godstransportfrågor (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 58 börjar med "Utskottet förupå s. 59 slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att SJ:s försök med kombinerade transgenom särskilda lastbilståg, s.k. rullande landsväg, bör vidareutvecklas ochmarknadsanpassas. Transportformen bör även utvecklas till att omfatta transportpersonbilar genom införande av s.k. biltåg.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion 1997/98:T214 (fp) yrkande 16tillstyrks, bör av ges regeringen till känna.