bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — 1997/98:150) i den del som avsertilläggsbudget till statsbudgeten för samt över de motioner somväckts med anledning av propositionen i de delar som avserarbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över dels propositionens avsnitt 5 i dedelar som avser utgiftsområdena 13, 14 och 19, dels följande motioner:1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) yrkandena 11 och 14,1997/98:Fi20 av m.fl. (v) yrkandena 5, 30, 31, 38-40,1997/98:Fi21 av m.fl. (mp) yrkande 44,1997/98:Fi32 av och (),1997/98:Fi44 av (),1997/98:Fi54 av Per m.fl. (m) yrkandena 1-7,1997/98:Fi56 av m.fl. (mp) yrkandena 1-5 och 11.1 InledningRegeringen föreslår att , såvitt avser tilläggsbudget förstatsbudgeten för , godkänner ändrade ramar för utgiftsområdena13 och 14 samt anvisar ändrade och nya anslag i enlighet med den tabell som härnedan återges (regeringens förslag punkt 49 delvis). Utskottet behandlarförslagen i avsnitt 2, såvitt avser utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet, och i avsnitt 3, såvitt avser utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv. Regeringen lämnar också andra förslag än de som rör anslag. Ävendessa behandlas nedan under respektive utgiftsområde. För utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling föreslås inga ändringar som påverkaranslagsnivåer.--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------|UTG.|AN- | | BELOPP |FÖRÄNDRING | NY /||OMR.|SLAGS-| | ENL. | AV / | NY|| |NR | |STATSBUDGET| ANSLAG |ANSLAGSNIVÅ|| | | | 1998 | | |----------------------------------------------------------|13 | |Ekonomisk |42 723 356 |-4 238 334 |38 485 022|| | |trygghet | | | || | |vid | | | || | |arbetslöshet| | | |----------------------------------------------------------| |A 1 |Bidrag |40 681 334 |-4 238 334 |36 443 000|| | |till | | | || | |arbetslös-| | | || | |hetsersätt-| | | || | |ning, | | | || | |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------|14 | |Arbets- |47 541 952 | +706 000 |48 247 952|| | |marknad | | | || | |och | | | || | |arbetsliv | | | |----------------------------------------------------------| |A 2 |Arbetsmark-|21 043 793| +606 000 |21 649 793|| | |nadspolitiska| | | || | |åtgärder, | | | || | |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------| |B 1 |Arbetar- | 365 196 | +147 | 365 343|| | |skyddsverket,| | | || | |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------| |B 6 |Bidrag |4 356 419 | +100 000 |4 456 419|| | |till | | | || | || | | || | |AB, | | | || | |ramanslag | | | |----------------------------------------------------------| |B 11 |Bidrag | 4 147 | -147 | 4 000|| | |till | | | || | |Stiftelsen| | | || | |Utbildning| | | || | |,| | | || | |obetecknat| | | || | |anslag | | | |----------------------------------------------------------2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och bidrag tilllönegarantiersättning.2.1 Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningI statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 40 681 334 000 kr.Regeringens förslagRegeringen föreslår att anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningminskas med 4 238 334 000 kr.I propositionen anges att den öppna arbetslösheten under innevarande budgetårberäknas uppgå till , vilket är lägre än den bedömningsom gjordes i budgetpropositionen . Totalt beräknas utbetalningarnafrån anslaget för bidrag till arbetslöshetsersättning uppgå till innevarande budgetår. Det är lägre än vadsom beräknades i budgetpropositionen. Antalet deltagare i resursarbeten ochoffentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) har successivt ökatsedan årsskiftet men har ännu inte nått upp till den beräknade omfattningen på10 000 personer i respektive åtgärd. fanns 3 300kvinnor och 3 500 män i OTA och 3 100 kvinnor och 700 män i resursarbete.Regeringen bedömer att antalet anvisade till resursarbete kommer att öka, bl.a.mot bakgrund av de regelförändringar som föreslås nedan. Regeringens avsikt äratt i budgetpropositionen återkomma med ett förslag som innebär attresursarbete får beviljas även under 1999.Den tillfälliga avgångsersättning som kunde medges under andra halvåret 1997har fått en större omfattning än vad som beräknades i budgetpropositionen ochtotalt hade 18 600 personer beviljats sådan ersättning . Åtgärdengenerationsväxling som infördes har haft en litenomfattning. Regeringen bedömer dock att antalet deltagare successivt kommer attöka, bl.a. med anledning av de förändringar av reglerna för åtgärden somredovisas nedan.Sammantaget beräknas utbetalningarna från anslaget tillresursarbeten, OTA, tillfällig avgångsersättning samt generationsväxling uppgåtill . Utgifterna för resursarbeten bör fr.o.m. den 1 juli1998 inte längre beräknas under utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet. Utgifterna bör i stället beräknas under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättningunder utgiftsområdet bör därför minskas med somanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med iförhållande till statsbudgeten. Regeringen föreslår mot denna bakgrund attanslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning minskas med 4 238 miljonerkronor (avsnitt 5.4.8).Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon invändning mot regeringens förslag. Det bör godkännasav riksdagen.2.2 ResursarbetenRegeringens förslagRegeringen föreslår att den som anvisats till resursarbete skall få ersättasmed högst av avtalsenlig lön (regeringens förslag punkt 15).Enligt nuvarande regler får en arbetsgivare som tar emot en arbetslös personi resursarbete ersätta denna med högst av den dagpenninggrundandeinkomsten. Detta medför vissa problem på arbetsplatserna om några av deltagarnai resursarbete har en mycket låg inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning ellerendast erhåller grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen.Regeringen anger att det bör vara arbetsgivaren och de lokalaarbetstagarorganisationerna som avgör storleken på ersättningen genom desärskilda kollektivavtal som tecknas då arbetsgivare anordnar resursarbeten.Lönen enligt det särskilda kollektivavtalet får dock inte överstiga av denlön som gäller enligt ordinarie kollektivavtal på den aktuella arbetsplatsen.Den ersättning som staten betalar till arbetsgivarna bör vara oförändrad, dvs.80 % av den dagpenninggrundande inkomsten samt därtill hörande sociala avgifteroch särskild löneavgift. Förändringen innebär inte några utgiftsökningar ochpåverkar inte ramen för utgiftsområdet.Regeringen föreslår vidare att administrationen kring åtgärden förenklas påså sätt att arbetsgivare som anordnar resursarbete ersätts med enschablonmässigt beräknad månadsersättning som regleras vid anvisningstidensslut (regeringens förslag punkt 16).Enligt nuvarande regler betalar arbetsgivaren lön till den anvisade ochrekvirerar sedan i efterskott från länsarbetsnämnden ersättningen för denbidragsberättigade delen. Ersättningen varierar beroende på hur stor del avtiden personen i resursarbete haft vikariat med ordinarie avtalsenlig lön.Arbetsgivaren och arbetstagarorganisationerna på arbetsplatsen skall ha kommitöverens om att den anvisade skall erbjudas alla lämpliga kortare vikariat somuppstår. Vid dessa vikariat erhåller den anvisade avtalsenlig lön ocharbetsgivaren betalar därtill hörande sociala avgifter och särskild löneavgift.Under denna tid utgår ingen ersättning till arbetsgivaren. Regeringen anser attdet i vissa fall är administrativt betungande för arbetsgivarna att månadsvisberäkna vad som är lön och ersättning. Detta sägs minska arbetsgivarnasbenägenhet att vilja anordna resursarbeten. Förslaget innebär enligtpropositionen inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen för utgiftsområdet.Regeringen föreslår dessutom att privata vårdhem och andra verksamheter somupphandlats på entreprenad av en kommun liksom stiftelser och friskolor fr.o.m.den 1 juli 1998 skall få anordna resursarbeten (regeringens förslag punkt 17).Endast arbetsgivare inom den offentliga sektorn samt försäkringskassor ochkyrkliga arbetsgivare kan ta emot personer i resursarbete. Ipropositionen anges att det finns ett intresse även hos andra arbetsgivare attta emot resursarbetare som utför tjänster inom den offentliga sektorn. Dettakan avse exempelvis kommunalt upphandlade entreprenader, där risken förundanträngning inte bedöms lika stor som hos andra privata företag påmarknaden. Flera parter gynnas vid resursarbete; arbetsgivaren och denarbetslöse och - eftersom det gäller den offentliga sektorn - även allmänheten.Genom att de arbetslösa i resursarbetet som i huvudsak är kvinnor, kan gå inoch ta lämpliga vikariat får de också bättre chanser på den reguljäraarbetsmarknaden.Arbetslösa i kommuner där vården i stor utsträckning lagts ut på entreprenadhar dock små eller inga möjligheter att bli anvisade till resursarbete.Eftersom resursarbete utgår från en trepartsöverenskommelse mellanarbetsgivare, arbetstagare och arbetsförmedling kan parterna ta ett särskiltstort ansvar för att bevaka att resursarbetet inte tränger undan reguljärtarbete när det gäller offentligt upphandlade verksamheter i privat regi.Förslaget till regelförändring omfattar endast långvarigt pågående entre-prenader per . Förslaget om utvidgning av gruppen arbetsgivaresom kan anordna resursarbete innebär enligt propositionen inga utgiftsökningaroch påverkar inte ramen för utgiftsområdet.MotionerModeraterna och yrkar i sina respektive partimotioner avslag påregeringens förslag när det gäller resursarbete. Även förklarar sigvara negativt inställt till åtgärden, dock utan att framställa yrkanden i dendelen. Också och är avvisande till åtgärdensom sådan.Moderaterna framhåller i kommittémotion Fi54 att resursarbete inte skaparriktiga jobb, och att tillgången till s.k. resursarbetare ger en konstlad bildsom inte stämmer överens med verkligheten. Att regeringen efterdet att åtgärden infördes nu föreslår ändringar i reglerna visar enligtmotionen att åtgärden var och är illa genomtänkt; detta gäller oavsett om dentillämpas i offentlig eller privat regi. förklarar att de tidigaremotsatt sig åtgärden som sådan och att de nu yrkar avslag på regeringensförslag om förändringar av åtgärden (yrk. 1-3).Vänsterpartiets uppfattning är, enligt partimotion Fi20, att åtgärden böravvecklas och ersättas med kollektivavtalsenliga arbetstillfällenoch andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. bör inte några nyaresursarbeten beviljas (yrk. 38).Enligt partimotion Fi56 tränger resursarbete bort riktiga jobb.Åtgärden sägs också snedvrida arbetsmarknaden och leda till att viktigoffentlig verksamhet försämras. anser därför att regeringensförslag skall avslås (yrk. I motion Fi21 (yrk. 44) tillägger Miljöpartietatt resursarbete bör avskaffas och att nya sådana arbeten inte bör beviljasunder 1999.Kristdemokraterna har inget yrkande som avser tilläggsbudgeten men framför, ianslutning till utgiftsramarna för den kommande treårsperioden, att åtgärdenresursarbete bör avvecklas.Utskottets ställningstagandeReglerna för den arbetsmarknadspolitiska åtgärden resursarbete måste ses motbakgrund av strävandena att minska långtidsarbetslösheten och att motverkalånga tider utan reguljärt arbete. Arbets- och kompetenslinjen skall hävdas ochlånga perioder av arbetslöshet med passivt kontantstöd skall motverkas. Dennainriktning kommer till uttryck bl.a. i regeringens i propositionen angivna femgrundstenar för sysselsättningspolitiken och i regleringsbrev tillArbetsmarknadsverket.Utskottet ansluter sig till denna linje och vill påminna om tidigareuttalanden av innebörd att resursarbete är en lämplig åtgärd som kan möjliggöraför vissa grupper att återgå till reguljärt arbete (bet. 1997/98:AU1).Regeringens tre förslag innebär, sammantaget, att åtgärden resursarbeteförenklas och förbättras i flera avseenden. Förslaget om ersättning med högst90 % av avtalsenlig lön innebär att deltagarna i resursarbete behandlas meralikställt. Förslaget om schablonmässigt beräknad månadsersättning innebär enförenkling av de administrativa rutinerna. Förslaget om utvidgning av deverksamheter som får anordna resursarbete utgör även det ett steg mot merlikställda förhållanden.Sammantaget innebär förslagen att åtgärden blir mera ändamålsenligt utformadoch det kan - som regeringen anger - antas att arbetsgivares benägenhet attanordna resursarbeten påverkas positivt. Det formella förfarandet - medgemensam ansökan från arbetsgivare och berörd arbetstagarorganisation samtprövning av ansökan hos arbetsförmedlingsnämnden eller motsvarande kommunalnämnd - bör även fortsättningsvis anses motverka riskerna förundanträngningseffekter. Utskottet kan i sammanhanget konstatera att regeringenhar tillsatt en särskild delegation för resursarbete. Den skall verka för attresursarbeten inte ersätter reguljära arbeten. Den skall också bidra till attpersoner som får resursarbete inte tappar kontakten med den vanligaarbetsmarknaden och att deltagarna får verkliga möjligheter attutöka sin kompetens.Med detta anser utskottet för sin del att regeringens förslag bör tillstyrkas(punkterna 15, 16 och 17). Av detta följer av motionerna Fi54 (m), Fi20 (v)samt Fi21 och Fi56 (mp) bör avslås i berörda delar.2.3 GenerationsväxlingRegeringens förslagRegeringen föreslår att möjligheten att ansöka om generationsväxling förlängstill och med för personer som fyller senast den 31augusti 1998 (regeringens förslag punkt 18).Ändringen föreslås gälla . Förslaget innebärenligt propositionen inga utgiftsökningar och påverkar inte ramen förutgiftsområdet.Generationsväxling innebär i korthet att en person som fyllt , och somhar haft en sammanhängande anställning efter överenskommelse medarbetsgivaren kan lämna sin anställning . Villkoret är att enlångtidsarbetslös person som fyllt 20 men inte tillsvidareanställs. Densom lämnar sin anställning får ersättning från staten som uppgår till avden sjukpenninggrundande inkomsten vid avgången, dock maximalt permånad . Som delfinansiering betalar arbetsgivaren ettfinansieringsbidrag till staten motsvarande av den ersättning som statenlämnar. Ansökan om generationsväxling kan enligt nuvarande regler göras underperioden till den 31 augusti 1998.Regeringen redovisar, vid sidan av förslaget om förlängd tid för ansökan, ipropositionen att man funnit det angeläget att justeravillkoren för åtgärden. De ändrade reglerna har genomförts genom ändring iförordningen (1997:1287) om generationsväxling på arbetsmarknaden. Ändringenträder i kraft . Dessa justeringar innebär bl.a. att det skallvara möjligt att till generationsväxling anvisa arbetslösa personer som inte ärlångtidsarbetslösa på grund av att de innehaft enanställning eller deltagit i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. En förutsättningär att detta inte nämnvärt stärkt deras ställning på arbetsmarknaden. Somytterligare förutsättningar gäller att personen som nyanställs omedelbartdessförinnan varit anmäld som arbetssökande hos den offentligaarbetsförmedlingen och att personenssysselsättningssituation inte kan lösas på annat sätt. Personer som inte fyllt25 år kan anvisas till generationsväxling under den enda förutsättningen atthan eller hon före nyanställningen varit anmäld som arbetssökandevid den offentliga arbetsförmedlingen under minst . Om särskilda skälföreligger skall det även vara möjligt att visstidsanställa eller provanställaanvisade personer i stället för att tillsvidareanställa dem.MotionerFlera partier yrkar avslag på regeringens förslag om förlängd tid för ansökanom generationsväxling. Det är , somalla tidigare motsatt sig åtgärden och alltjämt är negativa till den. ÄvenKristdemokraterna intar en avvisande inställning till åtgärden som sådan.Moderaterna konstaterar i kommittémotion Fi54 att generationsväxlingen harutnyttjats av få personer och menar att åtgärden är ett exempel på regeringensmisslyckade arbetsmarknadspolitik (yrk. 4).Folkpartiet anmärker i partimotion Fi19 att generationsväxling inte syftartill ökad sysselsättning och betecknar åtgärden som ett praktfullt fiaskoeftersom så få utnyttjat den (yrk. 11).Miljöpartiet menar i partimotion Fi56 att generationsväxlingen tränger bortriktiga jobb, att den snedvrider arbetsmarknaden och att den medför att viktigoffentlig verksamhet försämras (yrk. 4).Enligt motion Fi20 bör reglerna om generationsväxling inteändras så att det - som regeringen föreslår - blir möjligt att visstids- ellerprovanställa de personer som anvisas till åtgärden (yrk. 39).Rune och (båda s) respektive () ärmer positivt inställda till åtgärden generationsväxling. Enligt de förra - imotion Fi32 - bör även åldersgrupperna kunna omfattas avåtgärden. menar i motion Fi44 att generationsväxlingensfinansieringssystem innebär en merkostnad för arbetsgivarna och att denna är enav orsakerna till att så få utnyttjat möjligheten till generationsväxling. Hananser att regeringen bör analysera möjligheten att ändra arbetsgivarensmedansvar för finansieringen.Utskottets ställningstagandeÅtgärden generationsväxling har utnyttjats i mycket begränsadutsträckning. Utskottet har inhämtat att möjligheten per den 8 maj 1998utnyttjats i 59 fall, enligt senaste tillgängligastatistik. Enligt propositionen beror åtgärdens begränsade utnyttjande bl.a. påbristfällig information kring åtgärden inledningsvis och på utformningen avdelar av regelverket.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att bl.a. de förändringarsom skett och det nu aktuella förslaget kan leda till att fler användersig av möjligheten till generationsväxling. Som utskottet uttalade hösten 1997får det förutsättas att regeringen följer verksamheten med generationsväxlingoch att det senare görs en utvärdering av åtgärden (bet. 1997/98:AU1). Meddetta anser utskottet att finansutskottet bör tillstyrka regeringens förslag omförlängd tid för ansökan (punkt 18). Motionerna Fi54 (m), Fi19 (fp), Fi20 (v)och Fi56 (mp) bör avslås i berörda delar.Generationsväxling syftar till att genom frivillig avgång av äldrearbetskraft ge yngre arbetslösa personer möjlighet att komma in påarbetsmarknaden. Motion Fi32 ligger inte helt i linje med denna allmännainriktning och bör därför avslås; liknande motionsyrkanden avstyrktes ävenhösten 1997, se ovan nämnda betänkande och bet. 1997/98:FiU20. Utskottet villinte heller ställa sig bakom motion Fi44 om en utredning av arbetsgivaresfinansieringsansvar.3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivUtgiftsområdet omfattar till största delen utgifter för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, arbetslivsfrågor och ()förvaltningskostnader. Vidare ingår myndigheter samt forskning och utvecklingpå arbetslivsområdet, Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Häråterfinns också frågor om arbetsorganisation och kompetensutveckling m.m. samtutgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder och för statligaarbetsgivarfrågor.3.1 Anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderI statsbudgeten för innevarande budgetår finns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 21 043 793 000 kr.Regeringens förslagResursarbete ingår under i mål föromfattningen av de konjunkturberoende åtgärderna. Utgifterna för resursarbetebör därför fr.o.m. beräknas under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv. Därmed bör anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under utgiftsområdet ökas med somanslaget A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning under utgiftsområde 13 minskasmed motsvarande belopp. Förslaget innebär enligt propositionen attfinansieringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna förenklas ochförtydligas (avsnitt 5.4.9).Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet finner att regeringens förslag är konsekvent och anseratt det bör tillstyrkas av finansutskottet. Således bör anslaget A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder ökas med 606 000 000 kr.3.2 Anslaget B 1 ArbetarskyddsverketI statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 1 till 365 196 000 kr.Regeringens förslagArbetarskyddsstyrelsens medverkan i EU-arbetet har blivit alltmerkostnadskrävande. Anslaget B 1 bör ökas med 147 000 krgenom en överföring från anslaget B 11 Bidrag till Stiftelsen (avsnitt 5.4.9).Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet anser att regeringens förslag bör tillstyrkas avfinansutskottet. Det innebär att anslaget B 1 bör ökas med147 . Finansiering sker genom att anslaget B 11 Bidrag till StiftelsenUtbildning minskas med motsvarande belopp.3.3 Anslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdetAnslaget B 5 Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet disponeras av denmedelsbeviljande myndigheten för arbetslivsforskning.I statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 5 till 212 217 000kr.Regeringens förslagRådet för arbetslivsforskning har funnits . har rådet ifråga om anslaget B 5 haft ett beslutsbemyndigande om totalt 160 miljonerkronor, avseende en fyraårsperiod. Enligt regeringen innebär detta en alltförkraftig begränsning av rådets möjligheter att fatta långsiktiga beslut. Rådetbehöver dessutom ha möjlighet att besluta om åtaganden som sträcker sig överlängre tid än fyra år.I propositionen lämnas förslag om att regeringen i tilläggsbudgeten skallbemyndigas att i fråga om anslaget B 5 Forskning och utveckling inomarbetslivsområdet besluta om en högsta ram för åtaganden, en ram som inklusivetidigare åtaganden uppgår till högst och som medförutgifter (regeringens förslag punkt 19).MotionerTvå partier - och - yrkar avslag på regeringensförslag rörande bemyndigande avseende anslaget B 5 Forskning och utvecklinginom arbetslivsområdet.Moderaterna anför i kommittémotion Fi54 (yrk. 6) principiella skäl för sittavslagsyrkande. Ett bifall till regeringens förslag skulle leda till attriksdagens möjligheter till inflytande över budgetprocessen minskar och attriksdagens kontrollmakt försvagas.Miljöpartiet kritiserar i partimotion Fi56 (yrk. 5) den inriktning somforskningen haft och förordar avslag på regeringens förslagrörande bemyndigande. Regeringen bör återkomma till med förslag tillmer preciserad forskningsinriktning. bör först ta ställning till ettsådant förslag och därefter till förslag om bemyndigande.Utskottets ställningstagandeRådet för arbetslivsforskning skall, enligt verksamhetsmålen iregleringsbrevet, i ökad omfattning stödja långsiktig kunskapsuppbyggnad ochkompetensutveckling med mångvetenskaplig inriktning. Rådet skall bl.a. stödjaforskning och utveckling inom området arbetsorganisation samt rörandearbetsmarknadspolitiska åtgärder och effekter utifrån ett samhällsekonomisktperspektiv.Den verksamhet som stöds med medel från rådet är således i hög grad avlångsiktig karaktär. Det bemyndigande som finns för anslaget B 5Forskning och utveckling inom arbetslivsområdet är otillräckligt och innebäratt rådet inte kan fatta långsiktiga beslut i den utsträckning som är önskvärt.Regeringen bör därför, enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning, bemyndigasatt i fråga om anslaget B 5 besluta om en högsta ram föråtaganden som inklusive tidigare åtaganden uppgår till högst 420 miljonerkronor och som medför utgifter under budgetåren 1999-2003. Detta innebärjämfört med vad som gäller dels att bemyndigandet ökar med 260 miljonerkronor, dels att bemyndigandeperioden förlängs med ett år.Med vad som här anförts anser utskottet att propositionens förslag i berörddel (punkt 19) bör tillstyrkas medan motionerna Fi54 (yrk. 6) och Fi56 (yrk. 5)bör avstyrkas.3.4 Anslaget B 6 Bidrag till statsbudgeten för uppgår ramanslaget B 6 till 4 356 419 000kr.Regeringens förslagSamhalls resultat har inneburit förluster efterfinansnetto och skatt. Även för beräknas ett underskott som preliminärtväntas uppgå till ca . I sin koncernplanering för år 1999har redovisat ett scenario som innebär snabbt ökande underskott ochett direkt konkurshot in . Till följd av Samhallsscenario sker en analys av ekonomiska situation samtföretagsekonomiska och organisatoriska förutsättningar.