bet · GL01KU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Staten och trossamfunden - grundlagsfrågor m.m. I detta betänkande behandlas regeringens propositioner Staten och trossam-funden - grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49) och Staten och trossamfunden -bestämmelser om och andra trossamfund (prop. 1997/98:116) jämte följdmotioner. Dessutom behandlas 20 motionsyrkanden från deallmänna motionstiderna 1996/97 och 1997/98. Utskottet har tillstyrkt propo-sitionerna och avstyrkt samtliga motionsyrkanden. Åtta reservationer haravgetts. Reservationerna gäller frågan om särskild lagstiftning för (fp, v, mp), statlig hjälp med avgift till trossamfund (fp respektive v,mp), den kyrkliga egendomen (m, fp), trosbekännelse för statschefen (fp, v,mp) respektive frågan om ledighet för förtroendevalda (m). Ett särskilt ytt-rande (m) har avgetts i frågan om beräkningen av kyrkoavgift.Propositionerna1997/98:49 vari yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i regeringsformen,2. lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.1997/98:116 vari yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om trossamfund,2. lag om ,3. lag om införande av lagen (1999:000) om Svenska kyrkan.Lagförslagen har fogats till detta betänkande som bilagorna 1-2. Motioner som väckts med anledning av proposition 1997/98:491997/98:K24 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att beslutar att det i 8:6 RF särskilt anges att Svenska kyrkangaranteras medinflytande i lagstiftning som rör dess angelägenheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en definition av begreppet trossamfund ges ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågan om behandling av personuppgift bör beredas ytterliga-re,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör få kostnaderna täckta för att hålla dekyrkliga arkiven.1997/98:K25 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande avbekännelsekravet för statschefen och hans/hennes avkomlingar.1997/98:K26 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att med avslag på propositionen i denna del beslutar om föl-jande lydelse av 8 kap. 6 § regeringsformen: "Föreskrifter om trossamfundmeddelas i lag. Vid stiftande, ändring eller upphävande av sådan lag gällervad som sägs i 16 § om stiftande av riksdagsordningen.",2. att beslutar att upphäva de bestämmelser om statschefens sär-skilda förpliktelser i fråga om bekännelse som finns i punkt 14 övergångsbe-stämmelserna till regeringsformen och - i fråga om prinsar och prinsessor - i4 § successionsordningen.Motioner som väckts med anledning av proposition1997/98:1161997/98:K43 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om lagändringar i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till ledighet för förtroendevalda.1997/98:K44 av () vari yrkas att beslutar attSvenska kyrkan framöver själv skall kunna besluta om sina framtida avgifteroch på vad de skall grundas i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K45 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religionsfriheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätt till ledighet för förtroendevalda,3. att beslutar att äganderätten till prästlönetillgångarna övergårtill trossamfundet och att vanliga civilrättsliga regler skallgälla,4. att beslutar att kyrkomötet får tillsynsansvaret för förvaltning-en av prästlönetillgångarna.1997/98:K46 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den särskilda lagenför skall gälla på tio år.1997/98:K47 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att lagen om skall vara giltighögst ,2. att hos regeringen begär förslag till därtill nödvändig revide-ring av lagen om trossamfund enligt vad som anförts i motionen,3. att antar lag om trossamfund med den ändrade lydelse av 16 §som anges i motionen,1997/98:K48 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att med avslag på propositionens förslag om lag om och lag om införande av lagen (1999:000) om be-slutar om en sådan ändring av propositionens förslag till lag om trossamfundsom anförts i motionen.2. att godkänner vad i motionen anförts om rätt till registreringför fria församlingar inom rörelser som saknar formell gemensam organisa-tion på nationell nivå,3. att i enlighet med vad som anförts i motionen beslutar om attdet är möjligt för en ekumenisk församling att registrera sig med hänvisningtill samhörighet med mer än ett nationellt trossamfund,4. att beslutar om en sådan ändring av lagförslagen i enlighetmed vad som anförts i motionen att prästlönetillgångarna överförs medäganderätt till trossamfundet ,5. att i enlighet med vad som anförts i motionen avslår förslagetatt regeringen bemyndigas att besluta om avprästlönetillgångarna.Motioner från den allmänna motionstiden /971996/97:K801 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomiskabidrag från kyrkan till den gemensamma sociala välfärden.1996/97:K802 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny juridisk organisationsform införs för religiös verksam-het,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anpassa de civilrättsliga och skatterättsliga lagarna tillvarand-ra,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tolkningsföreträde i den nya kyrkolagen för andra religiösa verk-samheter och filosofier,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att religiös verksamhet skall kunna upprätthålla sin egen identitetoch genuinitet.1996/97:K803 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kvinnors rätt tillprästämbetet i Svenska kyrkan.1996/97:K804 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att den, inför den förändrade relatio-nen mellan kyrkan och staten, utreder ägoförhållandena för kyrkans mark, ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring som an-ges i motionen.Motioner från den allmänna motionstiden /981997/98:K321 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statens stöd till samfunden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en lag om trossamfund som omfattar alla trossamfund som verkari ,3. att - om yrkande 2 avslås - som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samma konstitutionella skydd för övrigatrossamfund och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religionsfrihet för statschefen.1997/98:K340 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att trossamfunden bör regleras i en lag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte i lag reglera något samfunds teologiska innehåll, styrelse-skick, utbredning och struktur,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religionsfrihet även för statschefen.1997/98:K507 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att verka för att reglerna för att använda lokalermedger möjlighet till aktivitet utan direkt kyrklig prägel,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bokning skall kunna göras av en enskild medborgare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att reglerna för lokalutnyttjande av kyrkan förtydligas.1997/98:K518 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förts om behörighet till tjänst som kyrkoherde.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas71. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om allmänhetens tillgänglighet till kyrkolokaler.Kyrkomötets yttrandeKyrkomötet har vid extra sammanträde tillstyrkt de förslagsom behandlas i propositionen Staten och trossamfunden - grundlagsfrågor(prop. 1997/98:49) samt i huvudsak tillstyrkt de förslag som behandlas ipropositionen Staten och trossamfunden - bestämmelser om Svenska kyrkanoch andra trossamfund (prop. 1997/98:116).Yttrande från har inhämtat yttrande från Lagrådet över de lagförslagsom läggs fram i propositionen Staten och trossamfunden - grundlagsfrågor(prop. 1997/98:49). Lagrådet har i yttrande föreslagit vissändring i den föreslagna ingressen till lagen om ändring i regeringsformenoch en viss komplettering i fråga om 11 kap. 6 § regeringsformen. Lagrådetsyttrande har fogats till detta betänkande som bilaga 3. principbeslut om ändrade relationer mellan statenoch Svenska kyrkanUnder fattade ett principbeslut om ändrade relationermellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12).Reformen är förutsatt träda i kraft den 1 januari 2000.Principbeslutet innebar bl.a.- att det i regeringsformen skall införas särskilda regler om lagstiftningangående och andra trossamfund,- att själv får reglera sina angelägenheter inom ramen förbestämmelserna i en lag men utan en från delegerad normgiv-ningskompetens,- att frågan om handlingsoffentlighet inom skulle utredasytterligare med inriktning på att offentlighetsprincipen skall tillämpas äveni fortsättningen,- att en skyldighet för dem som tillhör att betala en lokaloch regional kyrkoavgift i proportion till inkomsten skall ersätta den nuva-rande församlingsskatten,- att staten kostnadsfritt skall biträda med uppbörd av av-giften och att även andra trossamfund - efter beslut av regeringen - kan fåhjälp med uppbörd av avgifter samt- att den kyrkliga egendomen efter en relationsförändring skall stå till kyr-kans förfogande.Regeringens förslag i princippropositionen (prop. 1995/96:80) innebar när-mare att den särskilda lagen om borde innehålla det som ärprincipiellt och av grundläggande karaktär för . Där bordeanges bl.a. att kyrkan skall vara en evangelisk-luthersk kyrka med episkopalstruktur, en öppen folkkyrka, demokratiskt uppbyggd och rikstäckande.Församlingarnas och stiftens roll och självbestämmande borde framgå. Ilagen borde således ingå vissa grundläggande bestämmelser om organisatoriska uppbyggnad och om skyldigheten att betala en lokaltoch regionalt beslutad kyrkoavgift.Riksdagen godkände regeringens förslag till riktlinjer för det fortsatta ar-betet med ändrade relationer mellan staten och (rskr.1995/96:84). utgick från att det förslag till lag omSvenska kyrkan som skulle läggas fram inte skulle innehålla annat än vadsom är nödvändigt för det i propositionen angivna syftet, nämligen statensmedverkan till att kyrkan behåller sin identitet och förblir rikstäckande ochdemokratiskt uppbyggd (bet. 1995/96:KU12). I en reservation (v) yrkadesavslag på propositionen med hänvisning till att alla trossamfund borde varafria från statlig reglering. En annan reservation (fp) vände sig mot förslagetom särbestämmelser om i regeringsformen och en särskildlag om Svenska kyrkan.Propositionernas huvudsakliga innehållI propositionen Staten och trossamfunden - grundlagsfrågor (prop. 1997/98:49) föreslås nu vissa grundlagsändringar för att möjliggöra genomförandet avriksdagens principbeslut om ändrade relationer mellan staten och . I fråga om regeringsformen innebär förslaget att det införs särskildaregler för lagstiftning om och andra trossamfund. Samtidigtföreslås att en rad övergångsbestämmelser som gäller skallupphöra att gälla. Vidare föreslås ändringar i tryckfrihetsförordningen som ihuvudsak innebär att allmänna handlingar kan förvaras hos Svenska kyrkanäven efter relationsändringen, utan att handlingarna därigenom upphör attvara allmänna.I propositionen Staten och trossamfunden - bestämmelser om Svenska kyr-kan och andra trossamfund (prop. 1997/98:116) lämnas förslag till en lagom trossamfund och en lag om . Förslagen i denna proposi-tion bygger på de förslag till grundlagsändringar som läggs fram i proposi-tion 1997/98:49. Utgångspunkten för förslagen är det principbeslut om änd-rade relationer mellan staten och som fattade år1995.Genom lagen om trossamfund införs en ny associationsform, registrerattrossamfund. Ingen av de rättigheter som trossamfunden har , t.ex. rättenatt förrätta vigsel, skall vara knuten till den nya associationsformen. Lageninnehåller vidare bl.a. bestämmelser om registrerade trossamfunds namn ochstatlig hjälp med att beräkna, debitera, redovisa och ta in avgifter från demsom är medlemmar i eller tillhör trossamfundet.I lagen om preciseras kyrkans grundläggande identitet föratt denna skall vara oförändrad över relationsändringen. Den i lagen gjordapreciseringen stämmer överens med kyrkans syn på sig själv. Vidare inne-håller lagen bestämmelser om grunderna för organisationoch verksamhet samt om den kyrkliga egendomen.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 2000.Lagstiftning om trossamfund och om Svenska kyrkanProposition 1997/98:49Regeringen föreslår i propositionen Staten och trossamfunden - grundlags-frågor (prop. 1997/98:49) att det införs en ny bestämmelse i regeringsformenom att föreskrifter om trossamfund och föreskrifter om grunderna för Svens-ka kyrkan som trossamfund meddelas i lag. Sådana föreskrifter skall beslutaspå samma sätt som riksdagsordningens huvudbestämmelser. avseende i regeringsformens över-gångsbestämmelser upphävs.Vidare föreslås ett tillägg till 11 kap. 6 § regeringsformen som innebär attförvaltningsuppgifter skall kunna överlämnas till registrerade trossamfund. Iförsta hand torde det vara fråga om myndighetsutövning i form av att förrättavigsel. Förslaget innebär att om förvaltningsuppgifter lämnas över till regist-rerat trossamfund, kan dessa uppgifter utföras av trossamfundet eller av dessregistrerade organisatoriska delar. Vidare innebär det att förvaltningsuppgif-ter kan överlämnas direkt till trossamfundens organisatoriska delar, vilketenligt propositionen torde bli aktuellt i fråga om den framtida begravnings-verksamheten.I tryckfrihetsförordningen föreslås ändringar som medger att allmännahandlingar som har kommit in till eller upprättats hos myndig-heter med uppgifter som hänför sig till verksamhet ellerSvenska kyrkans beslutande församlingar skall kunna förvaras hos även efter relationsändringen utan att därigenom upphöra att varaallmänna.Proposition 1997/98:116Regeringen föreslår att en särskild lag om trossamfund stiftas. Genom dennya lagen införs en ny associationsform, registrerat trossamfund. Den nyaassociationsformen skall stå öppen för alla trossamfund. Enligt regeringenbör alla trossamfund ges möjlighet att i formellt och rättsligt hänseendeuppträda just som trossamfund. Eftersom den svenska rättsordningen inte gerutrymme för detta bör det skapas en särskild associationsform för trossam-fund.Enligt 2 § förslaget till lag om trossamfund avses med trossamfund en ge-menskap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst.Definitionen knyter an till definitionen i 4 § andra stycketreligionsfrihetsla-gen (1951:680), som dock i stället för gemenskap anger sammanslutning. Föratt också trossamfund som inte anser sig vara sammanslutningar i gängsemening skall kunna omfattas av begreppet trossamfund bör enligt regeringendet något vidare begreppet gemenskap användas. Därigenom undviks enligtregeringen också en alltför stark koppling till det föreningsrättsliga med-lemsbegreppet. Begreppet gudstjänst skall förstås i vid bemärkelse så att detnormalt innefattar exempelvis sammankomster för gemensam bön och me-ditation.Enligt 3 § förslaget till trossamfund är ingen skyldig att tillhöra något tros-samfund, och ett avtal eller ett löfte som strider mot detta är ogiltigt.Vidareföreslås en bestämmelse (4 §) om att barn som fyllt inte kan inträdaeller utträda ur ett trossamfund utan eget samtycke.I övrigt föreslås lagen innehålla särskilda föreskrifter om den nya associa-tionsformen för trossamfund och därmed sammanhängande frågor. avses enligt förslaget dels , dels tros-samfund som registrerats enligt lagen (5 §).Annat trossamfund än får ställning som registrerat tros-samfund genom ett registreringsförfarande. De huvudsakliga kraven är atttrossamfundet har stadgar med bestämmelser om ändamål och om hur detfattas beslut i trossamfundets angelägenheter samt att trossamfundet harstyrelse eller motsvarande organ (7 §).Registreringen skall omfatta trossamfundets namn och stadgar samt depersoner som ingår i styrelsen eller motsvarande organ eller annars är behö-riga att företräda trossamfundet. Ärenden om registrering skall handläggas avden myndighet regeringen bestämmer, och beslut i registreringsärenden skallkunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol (8 resp. 17 §§).De trossamfund som väljer att registrera sig får rättskapacitet såsom regist-rerat trossamfund. De ges skydd för sitt namn och skall efter beslut av rege-ringen kunna få hjälp av staten med att beräkna, debitera, redovisa och ta inavgifter från sina medlemmar (9 §). De rättigheter och skyldigheter somuppkommit för ett trossamfund som har bedrivit verksamheten som ideellförening övergår genom registreringsbeslutet till det registrerade trossamfun-det (10 §). skall besluta att trossamfundet skallträda i likvidation om de krav som gäller för registrering är upp-fyllda, om det föreligger likvidationsskyldighet enligt stadgarna eller omsamfundet försatts i konkurs som avslutats med ett överskott (11 §). Etttrossamfund skall på egen begäran avregistreras utan föregående likvidationunder förutsättning att trossamfundet efter avregistreringen utgör en juridiskperson av annat slag (12 §).Ett registrerat trossamfunds organisatoriska delar - t.ex. församlingar, stiftoch distrikt - skall kunna registreras. Ett registrerat trossamfund och dessregistrerade organisatoriska delar svarar var för sig självständigt för sinaskyldigheter (13 §). Regeringens förslag innebär att organisatoriska delar avett trossamfund skall kunna registreras endast om trossamfundet i sin helhetär registrerat eller begär registrering. På samma sätt som beträffande tros-samfund i sin helhet finns det skäl att ge en organisatorisk del möjlighet attiformellt och rättsligt hänseende uppträda i enlighet med sin syn på sig själv.Att det finns en mer eller mindre stark bindning inom trossamfundet bör i siginte hindra en registreringUnder senare tid har ekumeniska församlingar blivit allt vanligare. Utmär-kande för dessa är att de är anslutna till flera trossamfund. Även dessa för-samlingar bör enligt propositionen kunna registreras som organisatoriskadelar av ett trossamfund och därmed få rättskapacitet inom den nya associa-tionsformen. Regeringen framhåller att det dock inte kan komma i fråga attregistrera dem som organisatoriska delar av mer än ett trossamfund.I regeringens förslag till lag om slås trossamfundets evange-lisk-lutherska identitet fast. Vidare ges en övergripande beskrivning av deidentitetsmässigt mest betydelsefulla delarna av kyrkans organisation. I lagenanges det också att är en öppen folkkyrka, som i samverkanmellan en demokratisk organisation och kyrkans ämbete bedriver en riks-täckande verksamhet (1-2 §§).Svenska kyrkan som trossamfund skall utgöra ett eget rättssubjekt sombl.a. får förvärva rättigheter och ta på sig skyldigheter. Svenska kyrkansförsamlingar, sammanslutningar av församlingar (kyrkliga samfälligheter)och stift skall var för sig ha samma rätt (3 §).Svenska kyrkan får genom lag ställning som ett registrerat trossamfund.Samtidigt får församlingar, kyrkliga samfälligheter och stiftställning som registrerade organisatoriska delar av omfattar de personer som tillhör och är bo-satta inom församlingens område. Undantag görs från territorialprincipengenom att själv kan bestämma om det skall finnas icke-territoriella församlingar. Församlingens grundläggande uppgift är att firagudstjänst, bedriva undervisning samt utöva diakoni och mission (4 §).Stiftet omfattar församlingarna inom stiftets område. Stiftets grundläggan-de uppgift är att främja och ha tillsyn över församlingslivet. Svenska kyrkansepiskopala struktur görs tydlig genom att det skall finnas en biskop i varjestift (5 §).Kyrkomötet är högsta beslutande organ. Kyrkomötet fårinte besluta i sådana enskilda frågor som det är en församlings eller stiftsuppgift att besluta i (6 §).Handlingar som avser särskilda områden där skall utförauppgifter som tillgodoser allmänna samhälleliga intressen skall enligt propo-sitionen omfattas av en offentligrättsligt reglerad handlingsoffentlighet, ochförslag till reglering aviseras . Kyrkans andra handlingaromfattas enligt propositionen av en inomkyrkligt reglerad handlingsoffent-lighet. skall låta var och en ta del av dessa handlingar, ochrätten till insyn får enligt lagförslaget bara begränsas om det är särskiltmoti-verat med hänsyn till skyddet för enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden, ekonomiska intresse eller något synnerligenväsentligt intresse. Vidare föreslås bestämmelser om bevarande, ordnandeoch vårdande av arkiv (10-13 §§).Förslaget till lag om innehåller också (9 §), liksom försla-get till lag om införande av (9-11 §§), bestämmelser omkyrklig egendom. Införandelagen innehåller vidare regler om bl.a. rätten tillledighet för förtroendevalda (8 §).MotionernaI motion 1997/98:K26 av m.fl. (fp), som väckts med anled-ning av grundlagspropositionen, begärs med hänsyn till förenligheten medfull religionsfrihet att trossamfundet skall behandlas påsamma sätt som andra trossamfund. Det behövs enligt motionärerna intenågon särskild lag om . Andra meningen i regeringens för-slag till 8 kap. 6 § regeringsformen om att i lag också skall meddelas före-skrifter om grunderna för som trossamfund bör därför utgå(yrkande 1). m.fl. (fp) anser i motion 1997/98:K48, som väcktsmed anledning av proposition 1997/98:116, att det inte bör finnas någonsärskild lag för . De särbestämmelser som är nödvändigaunder en övergångstid bör ingå i en lag om trossamfund. Bestämmelser somslår fast att trossamfundet är ett evangeliskt-lutherskt sam-fund, om och verksamhet och om medlemsav-giften (1-2 och 7-8 §§) bör inte förekomma. I lagen om trossamfund börSvenska kyrkan (5 och 6 §§) inte omotiverat nämnas (yrkande 1). BirgitFriggebo m.fl. (fp) yrkar i motion 1997/98:K340 ett tillkännagivande tillregeringen om att de särskilda bestämmelser om som kanbehövas under en övergångstid bör regleras i den allmänna lagen om tros-samfund (yrkande 1). Motionärerna vänder sig mot att en kyrkas teologiskainnehåll, styrelseskick, utbredning och struktur regleras i en särskild lag. Iettland med religionsfrihet kan enligt motionen sådant inte regleras av staten(yrkande 2).Också motion 1997/98:K47 av m.fl. (v) vänder sig mot in-förandet av en permanent särskild lag om . I stället bör i ettsärskilt avsnitt i lagen om trossamfund tas upp frågor som rör handlingsof-fentligheten, arkivfrågor, egendom m.m. Motionärerna yrkar att riksdagenskall besluta att lagen om skall vara giltig högst till år 2002.Riksdagen bör från regeringen begära förslag till den nödvändiga revidering-en av lagen om trossamfund (yrkandena 1 och 2). Även i motion 1997/98:K46 av () begärs en tidsbegränsning av lagen om . Motionären yrkar ett tillkännagivande till regeringen om att lagenskall gälla under en övergångstid på tio år.Kenneth m.fl. (v) begär i motion 1997/98:K321 att staten skall stödjasamfunden att verka på sina egna villkor utan att ge ett särskilt samfund ensärställning (yrkande 1). Motionärerna begär också ett tillkännagivande tillregeringen om det positiva med en lag om trossamfund som omfattar allatrossamfund som verkar i . Enligt motionen behövs det inte någonsärlagstiftning för (yrkande 2). Om väljer attbesluta olika lagar för och de övriga samfunden är det vik-tigt att alla samfund ges samma konstitutionella skydd (yrkande 3).I motion 1996/97:K802 av och () begärs att detinförs en ny juridisk organisationsform för religiös verksamhet, som gercivilrättslig och skatterättslig status.