bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Vilken teknik som an-vänds bör dock inte regleras eftersom en samhällsstyrning av tekniken kanmedföra felbedömningar och stora felinvesteringar.Beträffande de motioner som berör prissättning på teletjänster vill trafikut-skottet hänvisa till att av det telepolitiska målet följer att alla skall hatitill teletjänster på likvärdiga villkor. I sitt av godkändabetänkandunder förra framhöll trafikutskottet att om taxorna i t.ex.storstadsområdena skulle sjunka till följd av effektiv konkurrens så får inte taxorna iandra regioner påtagligt släpa efter, utan de bör följa den genomsnittligaprisutvecklingen. Vidare angavs att för att uppnå en tillfredsställande bevak-ning av målen om rimligt pris och om likvärdiga villkor är det viktigt attprisutvecklingen på telefonitjänsten följs ur ett konsumentperspektiv. förutsatte därför att regeringen noga uppmärksammar prisutveck-lingen och rapporterar härom till (bet. 1996/97:TU5, rskr.1996/97:201).Som uppmärksammas i några motioner finns det prisskillnader mellan gles-bygd och tätort när det gäller tillgång till ISDN-nätet. Enhetliga abonne-mangs- och trafikavgifter tillämpas i hela landet, men för anslutningsavgiftenfinns två priszoner. För den ena zonen, där ISDN-nätet är utbyggt, tillämpasett fast pris och för den andra zonen ett högre pris baserat på kostnaden idetenskilda fallet. konstaterar att utbyggnaden av ISDN har gåttsnabbt . Det innebär att ISDN erbjuds till ett fast pris inästahela landet. I sammanhanget kan vidare nämnas att harsänkt taxorna för ISDN väsentligt. Anslutningsavgifterna till ISDN-nätet blirdärmed i takt med moderniseringen av kommunikationsnätet alltmer likfor-miga över hela landet. Dessutom kan nämnas att Telias utbyggnad av enbredbandsstruktur, som ger vida bättre kommunikationsmöjligheter än ISDN,kommer att påbörjas i de områden som ännu inte nåtts av AXE-utbyggnaden,dvs. främst i glesbygdsområden.Beträffande det motionsförslag som väckts om Telias verksamhet inomkabeltelevision vill trafikutskottet hänvisa till att regeringen i proposition1997/98:121 Riktlinjer för AB:s verksamhet har föreslagit att ABbör ges möjlighet att arbeta inom hela telekommunikationsområdet i vidmening och erbjuda produkter i hela vidareförädlingskedjan med undantagav produktion av programinnehåll på medieområdet. Verksamhet utanfördenna huvudinriktning får endast bedrivas som komplettering och med be-aktande av de affärsrisker det innebär och med de lönsamhetskrav som därförbör ställas. kommer att behandla propositionen senare i vår.Slutligen beträffande det motionsledes framförda önskemålet om en rikt-nummerreform vill utskottet hänvisa till att regeringen i regleringsbrevet förår 1998 har gett i uppdrag att redovisa principer föreny nummerplan, inklusive överväganden om riktnummerområden. Uppdra-get skall redovisas senast den 31 december 1998.Trafikutskottet avstyrker mot denna bakgrund för sin del motionerna A20(m) yrkande 4, A21 (c) yrkandena 4 och 5, A23 (c) yrkande 3, A33 (fp)yrkande 6, A35 (s), A47 (v) yrkandena 10 och 11 samt A54 (mp) yrkande11. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dock komma att tillgodo-ses.7 Postfrågor7.1 Regeringens bedömningRegeringen redovisar att kommer en proposition att läggas frammed förslag till ändringar i den nuvarande postlagen. Ändringarna syftar delstill att kunna säkerställa de postpolitiska målen på en marknad i utveckling,dels till att anpassa lagstiftningen till det beslutade EG-direktivet97/67/EG om gemensamma regler för utvecklingen av postservicen inomgemenskapen. Den samhällsomfattande posttjänsten föreslås definieras somett övergripande mål för posttjänsten i landet. Det övergripande målet är attalla, var man än bor och verkar i vårt land, skall kunna ta emot postförsän-delser. Som servicemål anges att posttjänsten skall vara av god kvalitet. Avpropositionen framgår vidare att regeringens ambition att säkra höga krav pålikvärdiga villkor återspeglas bl.a. av det löpande uppdraget till Post- ochtelestyrelsen att rapportera förändringar i servicenivåerna på post-och kassaservicen i landets alla delar.7.2 MotionsförslagOlof m.fl. (c) framhåller i motion A21 att god post- och kassaser-vice är en av förutsättningarna för att utveckling och tillväxt skall kunnauppnås i hela landet. En väl fungerande postservice måste därför garanterastill enhetliga priser och rimliga distributionstider. Kan inte en god postser-vice upprätthållas i landets mer glesbefolkade delar bör servicen upphandlasav olika postföretag. Motionärerna betonar vidare att lantbrevbärningen är enviktig del av servicen på landsbygden. Postens avsikt att ta ut en särskildavgift för de hushåll som ligger utanför ordinarie lantbrevbärningslinjer ärdärför oacceptabel liksom planerna på att lägga ner 1 100 postkontor. Rege-ringen uppmanas mot denna bakgrund att medverka till att Posten tar ansvarför en bra postservice i hela landet.Dan m.fl. (kd) begär i motion A22 att människors och företagstillgång till postservice skall säkerställas även i glesbygd. Den senastetidenutveckling mot allt sämre postservice måste därför brytas. Enligt motionärer-na bör i stället eventuella besparingskrav i första hand genom att lo-kaler samutnyttjas med andra verksamheter.7.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser att en väl fungerande post- och kassaservice är ett vä-sentligt inslag i en aktiv regionalpolitik. Regeringen har i proposition1997/98:127 Statens ansvar på postområdet föreslagit ändringar i den nuva-rande postlagen. Utskottet kommer senare i vår att behandla regeringensförslag jämte motioner. I detta sammanhang kommer Postens betydelse förden regionala utvecklingen att diskuteras och därmed de frågor som aktuali-seras av motionärerna. anser med hänvisning till det anfördaoch i avvaktan på den förestående behandlingen av dessa frågor att riksdagenbör avslå motionerna A21 (c) yrkande 3 och A22 (kd) yrkande 9.Stockholm den 21 april 1998På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), HåkanStrömberg (s), (), Per (), Tom (),(), (), (), Karl-ErikPersson (v), (), (), (),(), (), () ochTorsten ().Avvikande meningar1. BeslutsunderlagPer , Tom , och (allam) anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 1 som börjar med"anser" och slutar med "A20 (m) yrkande 9" bort ha följandelydelse:Trafikutskottet konstaterar att regeringen i propositionen inte beskriverkonsekvenserna av sina förslag eller hur de skall finansieras. Regeringen hari stället utnyttjat möjligheten att föra medel mellan anslagen för vägar ochjärnvägar utan att höra . Moderata samlingspartiet, ,, de gröna och motsatte sig attregeringen fick denna möjlighet. Om regeringen genom omfördelningarbestämmer hur i stort sett hela utgiftsramen används ter sig be-handling av enskilda anslag som tämligen meningslös. Det betyder också attriksdagens kontrollmakt försvagas. Regeringens tidigareläggningar motsva-ras vidare av att andra utbyggnadsprojekt senareläggs eller att medel somreserverats för andra angelägna samhällsprojekt förbrukas. Regeringen bort-ser därmed från det faktum att man bara kan använda varje krona en gång.Enligt trafikutskottets mening är därför regeringens beslutsunderlag så brist-fälligt att ett bättre beslutsunderlag bör tas fram. I avvaktan på att så skerde nu av regeringen aviserade åtgärderna inte genomföras.Trafikutskottet anser därför för sin del att bör bifalla motion A20(m) yrkande 9.2. Särskilda utredningsinsatserKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnittsom börjar med "delar" och slutar med "att tillgodoses" bortha följande lydelse:Trafikutskottet delar den uppfattning som framförs i motion A47 (v) att detfinns en rad särskilda utredningsfrågor som bör studeras. På järnvägsområdetgäller det bl.a. en upprustning av Västerdalsbanan med banförlängning tillSälen, utbyggnad av Norrbotniabanan, biltåg samt behovet av järnvägar,vägar och godsterminaler för att öka möjligheterna till ett utvecklat samar-bete inom . Vägarnas beskaffenhet i inland böräven studeras med tanke på utvecklingen av turismen.Av det anförda följer att trafikutskottet för sin del anser att börbifalla motion A47 yrkande 8 (v) i denna del.3. Upprustning och underhåll av vägnätetKarl-Erik () och () anser att den del av trafikut-skottets yttrande i avsnitt 2 som börjar med "delar" ochslutarmed "A21 (c) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att det finmaskiga vägnätet utgör en viktig förutsätt-ning för näringslivet. För att investeringar i större transportförbindelserskafå avsedd effekt krävs att hela vägnätet har en tillfredsställande standard.Mot denna bakgrund bör en tioårig plan läggas fast för att hårdbelägga lan-dets grusvägar som har en trafikintensitet på 150 fordon eller mer.Vidare bör de enskilda vägarna återfå möjligheten att få del av medel avsattaför bärighetshöjande åtgärder, det s.k. bärighetspaketet.Trafikutskottet anser därför för sin del att bör bifalla motion A21(c) yrkandena 6 och 9. Av utskottets ställningstagande följer att motionernaA17 (c) i denna del, A23 (c) yrkande 4, A33 (fp) yrkande 3, A46 (c) yrkande2 och A59 (m) avstyrks. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dockkomma att tillgodoses.4. Upprustning och underhåll av vägnätetTorsten () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt2som börjar med "delar" och slutar med "del komma att tillgo-doses" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att vägunderhållet länge har varit eftersatt i skogslä-nen. Speciellt har problemen varit stora i och området söderutt.o.m. Det är därför angeläget att vägarna i dessa län förbättras såsnart som möjligt. Det bör ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder för att förbättra vägstandarden.Trafikutskottet anser därför för sin del att bör bifalla motion A33(fp) yrkande 3. Av utskottets ställningstagande följer att motionerna A17 (c)i denna del, A21 (c) yrkande 6, A23 (c) yrkande 4, A46 (c) yrkande 2 ochA59 (m) avstyrks. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dockkomma att tillgodoses.5. E 4:ans sträckning vid SundsvallElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnitt 2 som börjar med "E 4:ans nuvarande" och slutar med "A54 (mp)yrkande 12" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet bedömer att kostnaden för projektet E 4:ans sträckning vidSundsvall kan nedbringas väsentligt om man i stället för en högbro väljer enbilligare västlig förbifart. Detta alternativ förespråkas också av flerapolitipartier, en bred folklig opinion och av företrädare för inlandet. Det bör an-komma på regeringen att i samband med fastställelsen av den nationellaplanen för vägtransportsystemet klarlägga att den fortsatta vägplaneringenbör inriktas på en västlig förbifart. Av utskottets ställningstagande följeratriksdagen bör bifalla motion A54 (mp) yrkande 12.6. Tågförbindelserna mellan och ÖstersundSven () och () anser att den del av trafikut-skottets yttrande i avsnitt 3 som börjar med "Beträffande de" och slutar med"att tillgodoses" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör det klarläggas att tågtrafiken på den aktuellarelationen skall ske längs Norra stambanan via bl.a. och Bollnäs.Tågtrafiken bör även ansluta till så att den långvägatågtra-fiken på bl.a. Norra stambanan kan integreras med den nationella och inter-nationella flygtrafiken vid . Utskottet förutsätter generellt att tågengör uppehåll på ett sådant sätt att tågtrafikens regionalpolitiska fördelartilfullo kan utnyttjas.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del samtliga motioner. Det gällermotionerna A18 (m) yrkande 3, A29 (c) yrkande 4, A31 (fp) yrkande 6, A33(fp) yrkande 4, A40 (s), A44 (v) yrkande 6 och A55 (s).7. FlygtrafikstödSven () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 4som börjar med "Beträffande motionerna" och slutar med "A22 (kd) yrkande11" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att erfarenheterna från avregleringen av den svenskainrikes flygtrafiken tydligt visar hur orter med stort resandeunderlag harvarivinnarna. Där har den ökade konkurrensen inneburit bättre service och lägrepriser. På andra, mindre orter har utvecklingen varit den omvända. Särskiltgäller detta i inland, men även på andra orter är effekterna bety-dande. Enligt utskottets mening bör därför ett system införas för statlig upp-handling av flygtrafiktjänster som är regionalpolitiskt viktiga men kommer-siellt mindre intressanta. Finansieringen av en sådan upphandling kan skegenom att en avgift tas ut på övriga inrikes flygresor. Det bör ankomma påregeringen att ta fram ett förslag på hur ett stödsystem enligt de an-givna riktlinjerna kan utformas.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del motion A21 (c) yrkande 9. ställningstagande följer att motion A22 (kd) yrkande 11 avstyrks.8. Luleå-Kallax flygplatsElisa () anser att den del av trafikutskottets yttrande iavsnitt 4 som börjar med "anser" och slutar med "A54 (mp)yrkande 13" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att en ökad satsning på långväga fraktflyg är tveksamfrån miljöpolitiska utgångspunkter. Flyg innebär ett extremt energikrävandeoch kraftigt miljöförstörande sätt att frakta gods som bara bör användas försärskilda transporter. Med hänsyn till att flyget inte betalar sina fullamiljökostnader är det tveksamt att utöka fraktflyget via Kallax flygplats. Tilldettkommer de problem som uppstår för närliggande bebyggelse vid en utbygg-nad av flygplatsen. tillstyrker därför för sin del motion A54(mp) yrkande 13.9. () och () anser att den del avtrafikutskottets yttrande i avsnitt 5 som börjar med "anser"och slutar med "yrkande 9 och A53 (s)" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser det viktigt att klarlägga att invånarna på geslångsiktiga och trygga förbindelser med fastlandet. De tidningsuppgifter somredovisats om att rederiet kräver ersättning av staten påflera för den tidigare färjetrafiken på visarpå att det förmodligen skulle vara billigare för staten att själv ta över ochdriva färjetrafiken på tillstyrker därför för sin del motion A47 (v) yrkande 9 ochavstyrker motion A53 (s). Syftet med yrkandet blir dock till väsentlig deltillgodosett.10. Telekommunikationer och informationsteknikPer (), Tom (), (), () och () anser att den del av trafikutskottets yttran-de i avsnitt 6 som börjar med "anser" och slutar med "atttillgodoses" bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att IT-utvecklingen spelar en avgörande roll för nä-ringslivets utveckling och då särskilt för etableringen av snabbväxande före-tag. Därför behövs en informationsteknisk infrastruktur med hög överfö-ringskapacitet. Normalt sett klarar marknadens aktörer att bygga ut dennakapacitet. De mer utsatta delarna av , som de inre delarna av Norr-land, har dock dålig elektronisk överföringskapacitet. Mot denna bakgrundföreslås att staten utarbetar ett program för regional utbyggnad av informa-tionsteknisk infrastruktur. Det kan ske bl.a. genom att staten genom upp-handling gör det lättare för privata intressenter att bygga ut nätkapaciteten.En annan möjlighet är att staten delfinansierar en viss utbyggnad som statentar ansvar för, genomför och finansierar. Efter det att utbyggnaden genom-förts kan projektet privatiseras helt eller delvis. Programmet för att skapaengod informationsteknisk infrastruktur bör ses tillsammans med Moderatasamlingspartiets förslag att erbjuda alla skolor möjligheter till goda kommu-nikationsmöjligheter med IT. Regeringen bör utan dröjsmål redovisa detbegärda investeringsprogrammet så att ett slutligt riksdagsbeslut kan fattasföre utgång.Trafikutskottet delar vidare den uppfattning som framförs i motion A33(fp) att det är viktigt att glesbygden erbjuds väl utbyggda och fungerandekommunikationer till rimligt pris. Telias senaste taxeförändring visade sigdock drabba landets glesbefolkade delar. Det visar enligt utskottets meningatt det nu är dags för en riktnummerreform i med syfte att minskaantalet riktnummerområden.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del motionerna A20 (m) yrkande 4och A33 (fp) yrkande 6 medan motionerna A21 (c) yrkandena 4 och 5, A23(c) yrkande 3, A35 (s), A47 (v) yrkandena 10 och 11 samt A54 (mp) yrkande11 avstyrks. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dock komma atttillgodoses.11. Telekommunikationer och informationsteknikSven () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 6som börjar med "anser" och slutar med "att tillgodoses" bortha följande lydelse:Enligt trafikutskottets uppfattning är väl fungerande och effektiva tele- ochdatakommunikationer en avgörande förutsättning för möjligheterna att uppnåregional balans. Informationsteknikens utbyggnad bör därför ingå som ett avhuvudmålen på kommunikationsområdet. Det betyder att god service ochvalfrihet måste finnas i hela landet. Begreppet bastelefoni bör därför breddasoch möjliggöra kommunikation med ISDN-kapacitet, eller motsvarande pålikvärdiga villkor. Det innebär att överföringskapacitet för bild- och data-kommunikation bör innefattas i begreppet samhällsomfattande tjänster. En-ligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen att återkommatill med en närmare precisering av hur de samhällsomfattandeteletjänsterna bör utvidgas. Vidare bör kommande tjänster som ADSL blitillgängliga i hela landet. Utbyggnaden av ny teknik för avancerade tjänsterbör därför ske i hela landet. För att få en snabb utbyggnad bör övervägas attinföra enhetstaxa för anslutning. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag om hur en snabb utbyggnad av ADSL kan genomföras.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del motionerna A21 (c) yrkandena4 och 5 samt A23 (c) yrkande 3 medan motionerna A20 (m) yrkande 4, A33(fp) yrkande 6, A35 (s), A47 (v) yrkandena 10 och 11 samt A54 (mp) yrkan-de 11 avstyrks. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dock kommaatt tillgodoses.12. Telekommunikationer och informationsteknikKarl-Erik () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnittsom börjar med "anser" och slutar med "att tillgodoses" bortha följande lydelse:Trafikutskottet anser att hela befolkningen bör få tillgång till IT. Regering-en bör därför ge i uppdrag att utreda vad en utbyggnad av fibernättill alla företag och hushåll skulle kosta. För att främja utbyggnaden avnätetföreslås att ROT-bidrag skall kunna ges. Enligt utskottet finns det vidare enrisk för att kommer att utnyttja sin dominans på området för kabelnätför TV till att ta ut överpriser av marknaden. Mot denna bakgrund bör Teliasverksamhet inom kabeltelefoni organiseras i ett eget separat bolag elleralter-nativt överflyttas till Svenska kraftnät.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del motion A47 (v) yrkandena 10och 11 medan motionerna A20 (m) yrkande 4 och A33 (fp) yrkande 6, A21(c) yrkandena 4 och 5, A23 (c) yrkande 3, A35 (s) och A54 (mp) yrkande 11avstyrks. Syftet med flertalet motionsyrkanden förutsätts dock komma atttillgodoses.13. PostfrågorSven () anser att den del av trafikutskottets yttrande i avsnitt 7som börjar med "anser" och slutar med "A22 (kd) yrkande 9"bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att en väl fungerande post- och kassaservice är ett vä-sentligt inslag i en aktiv regionalpolitik. Det betyder att en god post- ochkassaservice är en av förutsättningarna för att utveckling och tillväxt skallkunna uppnås i hela landet. Postservicen måste därför enligt utskottets me-ning garanteras till enhetliga priser och rimliga distributionstider. Kan integod postservice upprätthållas i landets mer glesbefolkade delar bör servicenupphandlas av olika postföretag. Enligt trafikutskottets mening är lantbrev-bärningen en viktig del av servicen på landsbygden. Postens handlande att taut en särskild avgift för de hushåll som ligger utanför ordinarie lantbrevbär-ningslinjer är därför oacceptabel. Postens planer på att lägga ner 1 100 post-kontor kan inte heller accepteras. anser mot denna bakgrundatt det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder som medverkar till attPosten tar ansvar för en bra postservice i hela landet.Trafikutskottet tillstyrker därför för sin del motion A21 (c), yrkande 3medan motion A22 (kd) yrkande 9 avstyrks. Syftet med motionsyrkandetförutsätts dock komma att tillgodoses.Särskilt yttrandeUtbyggnad av järnvägssystemetElisa () anför:Miljöpartiet de gröna har i motion T40, som behandlas av trafikutskottetsenare , begärt att ramen för investeringar i stomjärnvägar för perioden1998-2007 höjs väsentligt till . Vårt förslag innebär attenrad järnvägsprojekt som är angelägna ur regionalpolitisk synpunkt kan ge-nomföras. Det innebär i bl.a. en utbyggnad av stambanan på övreNorrland, och Ostkustbanan. Därmed kan järnvägens konkur-renskraft för godstrafik stärkas som personresandet på tåg kan öka.Av vår motion framgår att den ökade satsningen på järnvägsinvesteringarfinansieras bl.a. genom en nedskärning med i storleksordningen avramen för väginvesteringar.Näringsutskottets yttrande1997/98:NU6yRegional tillväxt - för arbete och välfärdTill arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avgeyttrandeöver proposition 1997/98:62 om regional tillväxt - för arbete och välfärdjämte motioner som väckts med anledning av propositionen, i de delar pro-positionen och motionerna berör näringsutskottets beredningsområde.Med anledning av propositionen har två skrivelser inkommit till näringsut-skottet, nämligen från respektive Kommunförbun-det tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker härbehandlade motionsyrkanden. Till yttrandet har fogats 21 avvikande mening-ar.PropositionenNäringsutskottet behandlar i detta yttrande följande förslag till riksdagsbe-slut:4. (delvis) att godkänner regeringens förslag om mål och rikt-linjer för regionalpolitiken respektive för den regionala näringspolitiken(avsnitt 5),12. att godkänner regeringens förslag om användningen av an-slaget för regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 9.2),13. att godkänner regeringens förslag om program för regionalatillväxtavtal (avsnitt 9.3).MotionernaNäringsutskottet yttrar sig över yrkanden i elva motioner. De berörda motio-nerna är följande:1997/98:A19 av () såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denförtida avvecklingen av kärnkraften,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om in-formationsteknikens betydelse för landets och regionernas ekonomiska till-växt,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att stärka förutsättningarna för företagande.1997/98:A20 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utgångspunkterna för regionalpolitiken,10. avslår regeringens förslag om s.k. tillväxtavtal i enlighet med vad somanförts i motionen,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omriskkapitalförsörjning,12. avslår regeringens förslag om användningen av anslaget för regional-politiska åtgärder i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:A21av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom mål för den regionala utvecklingen,17. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbättrat och förenklat regelverk för företag och företagare,18. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ettökat anslag till ,20. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omregionala fonder,22. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omåtgärder för att underlätta för tjänste- och kunskapsföretag,23. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attpermanenta och vidareutveckla kvinnliga resurscentrum på länsnivå,24. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attpermanenta och säkerställa självständigheten för det nationella kvinnligaresurscentrumet,25.