bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Regional tillväxt - för arbete och välfärd I betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1997/98:62 Regio-nal tillväxt - för arbete och välfärd samt revisorers förslag(1997/98:RR8) angående regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet.Utskottet tar i betänkandet också ställning till ett mycket stort antal motions-yrkanden (ca 360) som väckts med anledning av propositionen respektivekvarstår från den allmänna motionstiden eller som har föranletts avrevisorernas förslag.Yttranden har inhämtats från utbildningsutskottet, trafikutskottet och nä-ringsutskottet.Avsnitt 1. Förutsättningar och målRegeringens förslag till mål och riktlinjer för regionalpolitiken respektiveden regionala näringspolitiken tillstyrks av arbetsmarknadsutskottet. Dehittillsvarande målen för regionalpolitiken om uthållig tillväxt, rättvisa ochvalfrihet bör kvarstå oförändrade. Det övergripande målet för den regionalanäringspolitiken skall vara att utifrån de förutsättningar som finns i varjeregion stimulera en hållbar ekonomisk tillväxt som kan bidra till fler ochväxande företag och därmed ökad sysselsättning för både kvinnor och män.Arbetsmarknadsutskottet ser positivt på regeringens strävanden att åstad-komma regelförenklingar för att underlätta företagens verksamhet. Samtligamotionsyrkanden rörande mål och riktlinjer för regionalpolitiken respektiveden regionala näringspolitiken avstyrks.I ett tillkännagivande till regeringen anser utskottet att en utredning medparlamentariskt inflytande bör tillsättas främst för att studera effekterna avdagens regionalpolitik och för att utarbeta en strategi för regional balans.Utredningsarbetet skall ha en bred inriktning och innefatta gles- och lands-bygdsfrågor.Avsnitt 2. Insatser av regionalpolitisk betydelse inom vissasektorerUtskottet framhåller att landets infrastruktur för kommunikationer har myck-et stor betydelse för den regionala utvecklingen. Att vägar, järnvägar, flygoch andra transportmedel finns och fungerar väl är en förutsättning för atthela skall leva och utvecklas. Utskottet betonar vidare vikten av attpostservicen håller god standard i hela landet.Arbetsmarknadsutskottet understryker utbildningens betydelse för regionalutveckling. Propositionens förslag om distansutbildning tillstyrks av utskot-tet. Regeringens förslag om distansutbildning innebär att den decentralisera-de utbildningen och distansutbildningen skall byggas ut med minst 1 500platser , i första hand inom stödområde 1. Vidare innebärförslaget att en delegation och ett utvecklingscentrum för IT-baserad distans-undervisning skall inrättas och placeras i . Samtliga motionsför-slag som tas upp i avsnittet avstyrks.Avsnitt 3. Statlig verksamhet - helhetssyn och organisatoriskaförändringarUtskottet anser att största möjliga regionalpolitiska hänsyn skall tas vidutformningen av statlig verksamhet. Detta skall ske med beaktande av demålkonflikter som finns mellan regionalt hänsynstagande och krav på effek-tivitet i statlig verksamhet. Utskottet förordar att avslår samtligamotionsyrkanden som behandlas i avsnittet.Avsnitt 4. Stödområden och regionalpolitiska företagsstödUtskottet tillstyrker regeringens förslag om stödområden. Det innebär attutskottet förordar att dagens system med två långsiktiga stödområden 1 och 2samt tillfälliga stödområden skall kvarstå. Vidare bör regeringen, och intesom , fortsättningsvis bestämma vilka områden som skall ingåi de långsiktiga stödområdena. bör dock enligt utskottets uppfatt-ning även i fortsättningen utöva ett inflytande över den nationella stödområ-desindelningen. Inom de ramar som följer av EG:s regelsystem bör riksdagenlägga fast huvudprinciper för stödområdesindelningen som regeringen skallfölja vid förhandlingar med kommissionen.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen om att stödformen regionaltutvecklingslån skall upphöra och att statens lånefordringar överförs till Stif-telsen Norrlandsfonden.Utskottet ställer sig vidare bakom regeringens förslag till vissa ändringar iutformningen av transportbidraget. De lägsta bidragsnivåerna upphör i syfteatt reducera kostnaderna medan vissa områden ges högre bidragsnivåer.Bidraget utvidgas till att även gälla sjötransporter.Utskottet tillstyrker förslag till ändring i lagen om nedsättning av soci-alavgifter. Vissa branscher skall inte längre vara ersättningsberättigade.Samtliga motionsförslag som behandlas i avsnittet avstyrks.Avsnitt 5. Glesbygds- och landsbygdsfrågorUtskottet konstaterar att gles- och landsbygdspolitiken är en viktig del avregionalpolitiken. Motionsförslag om skärgårdsfrågor, turism m.m. avstyrksmed hänvisning bl.a. till vidtagna eller planerade åtgärder.Avsnitt 6. EG:s strukturfonderUtskottet anser att revisorers förslag om regionalpolitiskt stödefter EU-medlemskapet till övervägande del tillgodoses med vad regeringenanfört i propositionen. Revisorerna föreslår bl.a. ökad samordning mellannationella regionalpolitiska insatser och de insatser som genomförs inomramen för strukturfondsprogrammen. I avsnittet behandlas också motionerom under innevarande och kommande programperioder.Samtliga motionsförslag i avsnittet avstyrks.Avsnitt 7. Det regionala utvecklingsarbetetUtskottet delar regeringens uppfattning att det pågående arbetet med regio-nala utvecklingsstrategier måste utvecklas.När det gäller verksamheten vid Nationellt resurscentrum för kvinnor för-utsätter arbetsmarknadsutskottet att en utvärdering sker efter den fortsattaförsöksverksamheten t.o.m. år 1999.Samtliga motionsförslag som behandlas i avsnittet avstyrks. Det gälleräven de förslag som rör åtgärder i vissa län och regioner.Avsnitt 8. Regional näringspolitik m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att anslaget A 1 Regionalpolitis-ka åtgärder inom utgiftsområde 19 även skall få användas till s.k. såddfinan-siering, en form av riskfinansiering.I fråga om försöksverksamhet med friare användning av arbetsmarknads-politiska medel anser utskottet att någon ytterligare sådan verksamhet, utövervad som aviserats i propositionen, inte bör komma till stånd förrän redanbeslutade eller aviserade försök har analyserats.Förslagen i propositionen om regionala tillväxtavtal tillstyrks av arbets-marknadsutskottet. Utskottet betonar att tillväxtavtalen bör samordnas medkommande strukturfondsprogram.Regeringens planer på regionala kompetensråd välkomnas av utskottet.Råden bör kunna bidra till bättre balans mellan efterfrågan och utbud påarbetskraft.Samtliga motionsyrkanden, däribland ett stort antal yrkanden om friare an-vändning av arbetsmarknadspolitiska medel, avstyrks av utskottet.ReservationerTotalt har 130 reservationer avgetts i ärendet, däribland många gemensam-ma.Företrädarna för fem partier - , , ,och - vänder sig i reservationer mot att riks-dagen lämnar ifrån sig beslutsrätten om den långsiktiga stödområdesindel-ningen och mot förslaget om socialavgifter.I trepartireservationer från , behandlas bl.a. mål och riktlinjer för den regionala näringspolitiken, regel-förenklingar för företagen samt riskkapitalfrågor. Till detta kommer ett antaltre- respektive tvåpartireservationer samt ett drygt hundratal reservationerfrån de enskilda partiernas företrädare.ÄrendetI betänkandet behandlar utskottet regeringens proposition 1997/98:62 Regio-nal tillväxt - för arbete och välfärd samt revisorers förslag(1997/98:RR8) angående regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet.Utskottet tar i betänkandet också ställning till ett mycket stort antal motions-yrkanden (ca 360) som väckts med anledning av propositionen respektivekvarstår från den allmänna motionstiden eller som har föranletts avrevisorernas förslag.Yttranden har inhämtats från utbildnings-, trafik- och näringsutskotten.I betänkandets bilaga 1 återfinns en förteckning över regeringens förslag tillriksdagen i propositionen 1997/98:62. Av samma bilaga framgår Riksdagensrevisorers förslag (1997/98:RR8). I denna bilaga återfinns också en förteck-ning över samtliga motionsyrkanden i ärendet.Utbildningsutskottets yttrande i ärendet framgår av betänkandets bilaga 2,trafikutskottets av bilaga 3 och näringsutskottets av bilaga 4.I bilaga 5 återfinns tre lagförslag.Under ärendets beredning har utskottet mottagit skrivelser från organisatio-ner och resurscentrum för kvinnor.Disposition av betänkandetI utskottsbetänkandets avsnitt 1 behandlas mål och riktlinjer för regionalpo-litiken respektive för den regionala näringspolitiken. Med regionalpolitikavses åtgärder inom alla politikområden riktade till geografiska områdenmed regionalpolitiska problem. Den regionala näringspolitiken avser åtgär-der på regional nivå som syftar till att samordna insatser inom olika statligapolitikområden med kommunala och andra medel i syfte att påverka nä-ringslivets utveckling i en region.Avsnitt 2 i betänkandet behandlar huvudsakligen vad som brukar benäm-nas den stora regionalpolitiken, dvs. åtgärder av regionalpolitisk betydelsesom vidtas inom en lång rad samhällsområden. Som exempel på områdensom ingår i den stora regionalpolitiken kan nämnas infrastrukturfrågor, post-frågor och utbildningsfrågor.Avsnitt 3 ägnas åt frågan om regionalpolitiska hänsyn vid utformningen avstatlig verksamhet.Betänkandets avsnitt 4 fokuserar främst på den lilla regionalpolitiken, allt-så åtgärder till vilka medel anslås under utgiftsområde 19. Inom den lillaregionalpolitiken utgör regionalpolitiska företagsstöd och medfinansiering avEG:s strukturfondsprogram viktiga beståndsdelar. Frågor om stödområdenför de regionalpolitiska företagsstöden liksom vissa frågor rörande samban-det mellan nationell regionalpolitik och EG:s strukturfondspolitik tas upp iavsnittet.I avsnitt 5 behandlas gles- och landsbygdspolitik, som i vissa avseendenkan sägas utgöra en särskild del av regionalpolitiken, samt bl.a. skärgårdsfrå-gor.Frågor om behandlas i betänkandets avsnitt 6 och in-nefattar bl.a. förenklad administration inom strukturfondsprogrammen re-spektive utformningen av EU:s framtida struktur- och regionalpolitik. I av-snittet tar utskottet upp revisorers förslag angående regionalpoli-tiskt stöd efter EU-medlemskapet liksom propositionens redogörelse förstrukturfondspolitiken.Avsnitt 7 avser regionalt utvecklingsarbete och regionala utvecklingsstra-tegier, krav på särskilda insatser i vissa län och regioner samt verksamhetenvid resurscentrum för kvinnor.I avsnitt 8, slutligen, står den regionala näringspolitiken i fokus. Regionalatillväxtavtal, riskkapitalförsörjning, försöksverksamhet med friare använd-ning av arbetsmarknadspolitiska medel och inrättande av regionala kompe-tensråd är exempel på frågor som behandlas i avsnittet. Förutsättningar och målPropositionenFaktorer som påverkar regionalpolitiken och den regionala näringspolitikenRegeringen konstaterar inledningsvis att förutsättningarna för att bedriva eneffektiv närings- och regionalpolitik har förändrats. De främsta orsakerna tilldenna förändring är hårdare konkurrens till följd av tilltagande internationellekonomisk integration, snabbare teknisk utveckling och nya sätt att kommu-nicera. Varor, tjänster, kapital och arbetskraft kan röra sig fritt över långaavstånd. Kostnaderna för transporter och kommunikation har minskat.Världshandeln ökar snabbare än produktionen och direktinvesteringarna ökarännu snabbare.Den starkare ekonomiska integrationen drivs fram av snabb teknisk ut-veckling och av att olika restriktioner och barriärer avskaffas. Det gällerexempelvis sänkta tullar och borttagande av handelshinder. Den internatio-nella konkurrensen har skärpts. Det är inte tillräckligt att utnyttja billigaproduktionsfaktorer eftersom det har skett en förskjutning från priskonkur-rens till konkurrens baserad på kundanpassning och kvalitet.Den ekonomiska utvecklingen i och landets regioner är alltmer be-roende av processer och politik på internationell nivå. påverkas bl.a.av den liberalisering av världshandeln som sker inom ramen för (WTO, ) samt genom medlem-skapet i Europeiska unionen (EU).När det sedan gäller näringslivets långsiktiga konkurrenskraft beror denfrämst på företagens möjligheter och förmåga att vara innovativa och upp-gradera sin kunskapsbas. Den nationella och regionala företagsmiljön spelaren stor roll för näringslivets förutsättningar att utvecklas. Företagen är i olgrad beroende av det lokala resursutbudet. Det är viktigt att alla typer avföretag kan erbjudas det nationella och regionala resursutbud som krävs föratt de skall kunna upprätthålla och stärka sin konkurrens- och utvecklings-kraft.Företag som är sammankopplade i täta nätverk, exempelvis s.k. industri-ella kluster, arbetar ofta i en dynamisk och innovativ miljö där kunskap ochteknologi lätt överförs mellan företagen. Det svenska näringslivets utveck-ling beror till stor del på om de industriella klustrenhar förmåga att utvecklas och leda utvecklingen internationellt. En ökadförståelse för hur samspelet mellan företagen och olika offentliga institutio-ner fungerar kan ge värdefull insikt för närings- och regionalpolitiken.En regional arbetsfördelning har varit en förutsättning för välfärdspolitikeneftersom den främjat en hög nationell tillväxt. För att skall utvecklasväl krävs att den mest kvalificerade produktionen klarar den internationellakonkurrensen. Det är viktigt att de expanderande näringarna har goda möj-ligheter att växa och skapa sysselsättning. Endast vid en hög nationell eko-nomisk tillväxt ökar också sysselsättningen i de svagare regionerna.Naturliga förutsättningar, historiska omständigheter, enskild företagsamhetoch strukturomvandling har bidragit till en stor variation i näringslivsstrukturen mellan olika delar av landet. Detta gör att regionerna har väsentligt olikaförutsättningar när det gäller att utveckla näringslivet under 2000-talet.Enligt regeringen har kännetecknats av betydandeförändringar på arbetsmarknaden. Strukturomvandlingen har betytt att nyaoch delvis annorlunda näringslivsstrukturer har växt fram inom olika delar avlandet. Detta har i sin tur starkt påverkat den regionala befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen. medförde struktur-omvandlingen kraftigt minskad sysselsättning inom jord- och skogsbruketsamtidigt som sysselsättningen steg inom industrisektorn. De regionala oba-lanserna ökade kraftigt. fortsatte sysselsättningenatt minska inom jord- och skogsbruket. skedde stora strukturför-ändringar inom tillverkningsindustrin. Förändringarna innebar stora syssel-sättningsbortfall inom vissa delar av landet. Dessa decennier kännetecknadessamtidigt av en mycket kraftig utbyggnad av den offentliga sektorn över helalandet, vilken starkt bidragit till att upprätthålla en förhållandevis god reginal balans. Även inom den privata tjänstesektorn skedde en ökning av syssel-sättningen och då främst . Ökningen har dock i huvudsakskett inom storstadsområdena och på större orter. Den har därför bidragit tillatt den regionala obalansen har ökat.Under 1990-talet har ett stort antal arbetstillfällen försvunnit. De krafti-gaste minskningarna har skett inom tillverkningsindustrin och byggnadsin-dustrin. Det har även skett en avsevärd nedgång inom handel och kommuni-kation samt inom vård och omsorg. Minskningen av sysselsättningen varunder 1990-talets första år kraftig och relativt likartad inom flertalet län.Därefter har det skett en viss återhämtning i samtliga län. Återhämtningenhar varit något större inom storstadslänen än inom övriga län.Arbetslösheten har ökat dramatiskt i de flesta delar avlandet. har ökningen varit omkring 8 procenten-heter. Ökningen uppstod huvudsakligen . Efter-som sysselsättningsminskningen skedde främst inom tillverkningsindustrinoch byggnadsindustrin påverkades framför allt männens arbetsmarknad. Denminskning av sysselsättningen som skett inom bl.a. den offentliga sektorn,privata tjänster och handel har i särskilt hög grad ökat kvin-nornas arbetslöshet. Bland ungdomar har den kraftiga lågkonjunkturen inne-burit att den öppna arbetslösheten har uppnått mycket höga nivåer. är det i hela riket fråga om en ökning från knappt3 % till . Inom stödområde 1 vararbetslösheten och inom stödområde 2 . tillfälliga stödområdena uppgick ungdomsarbetslösheten till ca 14 %.Utanför stödområdena uppgick den till . Den återhämtning som skettnär det gäller arbetslösheten har framför allt kommitstorstadsregionerna till godo.Befolkningstillväxten i har dämpats väsentligt.Detta beror i första hand på en kraftigt minskad nettoinvandring och minska-de födelsetal. Befolkningsutvecklingen skiljer sig åt mellan de olika länen.Under perioden 1971-1997 har storstadslänens befolkning ökat med ca11 %. Ökningen i har varit . Skogslänens invå-narantal har stagnerat vid nivå. I övriga län har befolkningsökning-en varit närmare 13 %.Den förhållandevis balanserade befolkningsutvecklingen i de regionalpoli-tiskt prioriterade delarna av landet berodde i storutsträckning på en betydande nettoinvandring av personer med flyktingbak-grund och/eller anhöriganknytning. har denna typ avnettoinvandring till de regionalpolitiskt prioriterade områdena praktiskt tagetupphört som utflyttningen av svenska medborgare har ökat. Dettaförhållande har tillsammans med sjunkande födelsetal varit en av de vikti-gaste orsakerna till det trendbrott mot en väsentligt mer ogynnsam befolk-ningsutveckling som skett . svarade de svenska medborgarna för omkring två tredjedelar avskogslänens sammanlagda flyttningsunderskott. Motsvarande andel svenskamedborgare var endast en femtedel under perioden 1993-1994.De mellanregionala flyttströmmarna får även betydande konsekvenser förolika regioners åldersstruktur, vilket innebär att andelen äldre invånare ökarskogslänen. Detta beror i första hand på att det är yngre människor somflyttar. Kvinnorna flyttar i något större omfattning från skogslänen än vadmännen gör. När kvinnorna flyttar är de även yngre än männen.Regeringen anser att de långsiktiga regionalpolitiska problemen kvarstår.Den kraftiga minskningen av sysselsättningen och väsentligt höjd arbetslös-het i de flesta delar av landet har bidragit till en befolkningsminskning inomde regionalpolitiskt prioriterade regionerna . Denna minsk-ning är enligt regeringen av sådan omfattning att den är ett allvarligt hot moten balanserad regional utveckling.Som framgår av propositionens redogörelse har () delat in 108 lokala arbetsmarknadsregi-oner i sju grupper för att möjliggöra jämförelser mellan regioner med likarta-de produktionsförutsättningar. Genom att jämföra regioner med likartadeproduktionsförutsättningar kan man konstatera att regionerna visar olikaresultat i fråga om ekonomisk tillväxt samt produktivitets- och sysselsätt-ningsutveckling. Dessa jämförelser tyder enligt regeringen på att det finnsstora skillnader inom regionalfamiljerna och att potentialen till förbättringarär stor. Regeringen, som anser att denna metod kan vara ett användbartverktyg i utvecklingsarbetet, avser att uppdra åt att medverka till attden förs ut i det regionala utvecklingsarbetet.MålRegeringen föreslår i propositionen att de övergripande regionalpolitiskamålen om hållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet skall ligga fast.För att nå de regionalpolitiska målen skall åtgärder vidtas inom många olikasamhällsområden. De särskilda regionalpolitiska medlen skall utnyttjas merflexibelt (avsnitt 5 i propositionen).Den regionala utvecklingen i varje län bör även i fortsättningen baseras pålänets långsiktiga regionala utvecklingsstrategi. Betydelsen av denna strategibör öka. Statens insatser bör framgå tydligare än och samordnas bättremed andra åtgärder. Sektorsövergripande näringspolitiska insatser skall iökad utsträckning föras ner till lokal och regional nivå. Regionalpolitikenskall motverka regionala obalanser.Förutsättningarna för ekonomisk tillväxt, arbetsmarknadssituationen ochtillgången till service är ojämnt fördelade över landet. Genom den hårdarekonkurrens som följer av internationell ekonomisk integration har det blivitallt viktigare för företagen att verka i konkurrenskraftiga miljöer. Varje region bör byggas upp efter långsiktiga strategier, som utnyttjar dess styrkor ochminskar dess svagheter. Därvid bör man eftersträva att bygga upp miljöersom gynnar företagstillväxt, främjar kunskapsutveckling och förbättrar män-niskornas miljö.En regional utvecklingsstrategi skall innefatta en helhetssyn på sam-hällsutvecklingen där en god ekonomisk, social och kulturell utveckling kanförenas med hänsyn till ekologiska förutsättningar och likvärdiga förutsätt-ningar för kvinnor och män.I takt med att kunskaper och förändringsförmåga får allt större betydelseför tillväxt och sysselsättning ökar också regionernas och den lokala miljönsbetydelse. Tillsammans med omvärldsförändringar, såsom avreglering, inter-nationalisering och ökad konkurrens, ställer detta allt högre krav på denframtida näringspolitiken.I propositionen redovisas riktlinjer för den regionala näringspolitiken. Medbegreppet avses näringspolitik som bedrivs på regional nivå, t.ex. inom ettlän. Åtgärderna syftar till att genom samordning av insatser inom olika stat-liga politikområden (utgiftsområden) med kommunala och andra medelpåverka näringslivets utveckling i en region. Det övergripande målet för denregionala näringspolitiken skall enligt propositionen vara att med utgångs-punkt i den enskilda regionens förutsättningar stimulera en hållbar ekono-misk tillväxt som kan bidra till fler och växande företag och därmed ökadsysselsättning för både kvinnor och män (avsnitt 5 i propositionen).Skälen till regionalpolitikEn politik för regional utjämning av levnadsförhållandena mellan olika delarav och mellan olika orter i länen - regionalpolitiken - har utvecklatssom en del av välfärdssamhället.Enligt regeringen står regionalpolitiken inför minst lika stora utma-ningar som när den infördes . Då utgjorde den en reaktion påen omfattande befolkningsutflyttning från skogslänen.Regionalpolitik bedrivs av såväl samhällsekonomiska som fördelningspo-litiska skäl. Den bidrar till ett effektivare utnyttjande av existerande resurssamt till ökad valfrihet för enskilda människor i arbete och boende. Densvenska regionalpolitiken har varit mer framgångsrik än den i andra länderoch har bidragit till den tradition av solidaritet och sammanhållning somhittills präglat det svenska samhället.Propositionen framhåller att det nu är nödvändigt att förstärka de regional-politiska insatserna inom främst den stora regionalpolitiken.Statens samlade resurser för regional utvecklingNär det gäller statens samlade resurser för regional utveckling poängterarpropositionen att det regionala utvecklingsarbetet måste bygga på insikt i ochkunskap om statens samlade resurser för regional utveckling, vilka är statensviktigaste styrmedel i det regionala utvecklingsarbetet. avstatsbudgeten för - ca - bedöms hasärskild betydelse för den regionala utvecklingen. var motsvarandesiffra ca 77 miljarder kronor.Sammantaget omfattar statens samlade resurser för regional utvecklingomkring hundra anslag som administreras av ett 40-tal statliga organ påcentral nivå och ett tiotal på regional nivå. Dessa resurser är en viktig del idet regionala utvecklingsarbetet och bör redovisas tydligare. Dessa statligaresurser bör samordnas i större utsträckning än tillsammans med deresurser som ställs till förfogande av kommuner och landsting. Detta bör skei samverkan med näringslivet. De nationella målen och prioriteringarna bör iökad utsträckning kompletteras med regionala.MotionerMål och riktlinjerModeraterna presenterar i sin partimotion A20 (yrk.