bet · GM01AU2 · 1998-11-12 00:00:00 — Ifråga om regional planering pekar påproblemen med allt sämre service i bostadsområdena.För att komma till rätta med dessa problem anserpartiet att en utredare bör få till uppgift att seöver och överväga om den behöverskärpas.Centerpartiet menar i kommittémotion Bo507 yrkandena7, 19, 22 och 23 att samhällsplaneringen i högregrad måste inriktas på att skapa närhet mellanarbetsplats, bostad och service så atttransportbehoven minskar. Kollektivtrafiken måsteutvecklas och förbättras. Därvid skall hänsyn tastill kvinnors behov. Ambitionen måste vara att manskall kunna ha god livskvalitet även om man inte harbil. Den offentliga servicen har försämrats i mångaförorter bl.a. genom nedläggning av postkontor ochapotek. Det är bra att medborgarkontor skallinrättas i utsatta bostadsområden eftersom dessatill viss del kan innebära förbättrad service.Centerpartiet anser att minskad service frånstatliga företag och myndigheter måste studeras urett samhällsekonomiskt perspektiv och urmedborgarnas synvinkel. När det gäller förebyggandearbete med folkhälsofrågor anser attkommuner, landsting och staten bör samverka medandra parter. Betydelsen av närhet tillvårdinstitutioner av olika slag betonas.Folkpartiet förespråkar i kommittémotion 1997/98:A64yrkandena 7, 9, 23 och 24 en social dimension ibostadsplaneringen. När man projekterarbostadsområden och planerar större renoveringar börman blanda egnahem samt bostads- och hyresrätter iolika storlekar. Beslut bör fattas om att avslutaden miljardsatsning för nya ROT-projekt som gårunder beteckningen lokala investeringsprogram. Närdet gäller situationen för bostadslösa anserFolkpartiet att kommunerna bör anordnamellanboendeformer för de psykiskt sjuka som skrivsut från psykiatrin och som inte klarar eget boende.Socialtjänsten bör vara skyldig att stödja deenskilda frivilligorganisationer, exempelvisFrälsningsarmén och , som gör storainsatser för bostadslösa. Detta bör komma tilluttryck i socialtjänstlagstiftningen. När det gällerregional planering anser att en friareetablering av livsmedelsbutiker leder till breddatutbud och prispress, vilket är särskilt viktigt förpersoner med svag ekonomi.Behovet av offentlig service tas upp av AndersYgeman (s) i motion A290. Tillgången till sådanservice har stor betydelse när det gäller att brytasegregation. Det finns goda möjligheter att klaralokal service såväl i storstaden som på landsbygdenom man använder IT samt tillämpar ett större mått avsamordning och flexibilitet. Det statligaansvarstagandet måste preciseras.Barbro m.fl. (mp) är i motion 1997/98:A65yrkandena 1 och 2 positiva till satsningar pånärpolisen men anser att dessa inte endast skallkoncentreras till storstäderna utan bör komma helalandet till godo. Motionärerna tillstyrker att 10miljoner kronor avsätts vart och ett av åren1999-2001 i syfte att stärka kulturmiljövård ocharkitektur i storstäderna. Det torde dock behövasväsentligt större ekonomiska insatser.Utskottets ställningstagandeRegeringen har genom beslut den 25 juni 1998tillsatt en bostadssocial beredning medparlamentarisk sammansättning (dir. 1998:56).Beredningen skall följa utvecklingen på detbostadssociala området och föreslå åtgärder för attstödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden,däribland hemlösa, psykiskt störda och ekonomisktsvaga hushåll. Beredningen skall vidare lämnaförslag till åtgärder för den händelse attsituationen på bostadsmarknaden utvecklas på ettsådant sätt att kommunerna inte genom samarbete medfastighetsägaren kan uppfylla sitt bostadssocialaansvar. Beredningen skall som underlag för sinabedömningar bl.a. göra en bostadssocial kartläggningav situationen på bostadsmarknaden. Den skall varaverksam till utgången av år 2000.När det gäller förhållandena i utsattabostadsområden skall beredningens arbete inriktas påfrågor som är kopplade till utvecklingen avbostadsförvaltning och boendeinflytande. Beredningenskall ha nära samråd med den storstadsdelegation somregeringen avser att tillsätta (avsnitt 2.2 ibetänkandet). I direktiven påpekas att de ändringarsom genomfördes av reglernaför den kommunala verksamheten inom bostadssektorninte förändrade kommunernas grundläggande ansvar förbostadsförsörjningen på lokal nivå. Vidare påpekasatt bostadsförvaltningen kan utvecklas genom attförvaltningsorganisationen decentraliseras och ettökat utrymme skapas för brukarinflytande.Bostadsföretagen kan även, i samverkan med andraaktörer, på andra sätt främja en positiv utvecklingav ett bostadsområde.I motion 1997/98:A64 ställs som framgått krav påatt statliga bidrag till lokala investeringsprogramsom ökar den ekologiska hållbarheten skall avslutas.Här kan konstateras, vilket framgår av den gällandebidragsförordningen (SFS 1998:23), att ekologisktmotiverade insatser i utsatta bostadsområden skallprioriteras vid fördelningen av medel. Motsvarandeförslag om avveckling behandlas avbostadsutskottet i budgetberedningen. Även frågan ometablering av livsmedelsbutiker och köpcentrumutanför stadskärnorna och de eventuella förändringarsom kan erfordras i omfattas avdenna behandling.Frågan om service från statliga företag ochmyndigheter har behandlats i utskottets betänkande1997/98:AU11 med anledning av proposition1997/98:62. Utskottet hade en positiv inställningtill att en kontinuerlig uppföljning skall ske avhur förändringar i den statliga sektorn påverkarregional organisation och sysselsättning samt ansågatt en sådan uppföljning kommer att ge ettvärdefullt underlag för åtgärder som syftar tillhelhetssyn i statlig verksamhet.Situationen för hemlösa har uppmärksammats ibudgetpropositionen . Regeringen vill isamarbete med ideella krafter, särskilt istorstäderna, satsa resurser och vidta åtgärder föratt förbättra situationen för hemlösa. Ytterligaremedel föreslås under en treårig försöksperiod tillnyskapande projekt för de bostadslösa.Mot denna bakgrund och mot bakgrund av att frågornaär uppmärksammade i andra sammanhang avstyrkerutskottet motionerna A1 yrkandena 5 och 6 (v), Bo507yrkandena 7, 19, 22 och 23 (c), 1997/98:A64yrkandena 7, 9, 23 och 24 (fp), A290 (s) samt1997/98:A65 yrkandena 1 och 2 (mp).8 Levande demokratiPropositionenDet är viktigt att kommunerna fortsätter attutveckla nya former för den lokala demokratiskadialogen. Nya verksamhetsformer i kommundelsnämnderoch ett ökat inslag av brukarinflytande är särskiltviktigt för att stimulera det demokratiskaengagemanget i de utsatta områdena. Ävenmedborgarkontor kan spela en viktig roll iutvecklingen av den lokala demokratin, liksom lokalaIT-nätverk.Det demokratiska engagemanget börjar oftast med defrågor som direkt berör den enskilde. Därför är detav särskilt stor vikt att kommunerna i de utsattastadsdelarna fortsätter att driva på utvecklingen avbrukarinflytande i olika former.Folkrörelserna utgör en viktig resurs i arbetet medlokala utvecklingsavtal. De bör kunna spela enbetydelsefull roll såväl när det gäller att utvecklanya idéer som att engagera nya grupper i arbetet.MotionerVänsterpartiet förespråkar i motion A1 yrkande 19kraftfulla förändringar i riktning mot ökadsjälvförvaltning. Den demokratiska processen måstevidgas. Följande förslag bör övervägas i de utsattastadsdelarna eftersom det är där som deltagandet iden demokratiska processen är som svagast:- ökad möjlighet till självförvaltning i boendet-- förändring i lagstiftningen omsjälvförvaltningsorgan i riktning mot vidgaderättigheter till självförvaltning-- medborgarberedningar-- ökade möjligheter till lokala folkomröstningar-Folkpartiet anser i kommittémotion 1997/98:A64yrkandena 1 delvis och 14 att lokal mobilisering ochden enskilda individen måste ses som enutvecklingspotential också i storstaden. Omgrundläggande förändring och lokal utveckling skallkunna äga rum i de utsatta förorterna måsteindivider eller frivilliggrupper ges betydandemöjligheter till självbestämmande.Utskottets ställningstagandeDet demokratiska engagemanget börjar, som framhållsav regeringen, oftast med de frågor som direkt berörden enskilde. Utskottet delar därför propositionensuppfattning att det är av särskilt stor vikt attkommunerna i de utsatta stadsdelarna fortsätter attdriva på utvecklingen av brukarinflytande i olikaformer. Likaså bör en vidareutveckling ske av olikaformer för dialog mellan valda och väljare.Av den redovisning som görs i propositionen framgåratt demokratifrågorna har behandlats av flerastatliga utredningar . Av särskiltintresse i detta sammanhang är enligt utskottetsuppfattning den översikt som görs i propositionen avsenare års kommunala demokratiformer ochförsöksverksamheter liksom av folkrörelsernas roll istorstäderna.Utskottet har i avsnitt 5.2 behandlat inrättandetav medborgarkontor.Mot bakgrund av vad som anförts och med hänsyntill att frågorna har uppmärksammats i en radsammanhang avstyrker utskottet motionerna A1 yrkande19 (v) och 1997/98:A64 yrkandena 1 delvis och 14(fp).9. Ekonomiska konsekvenser9.1 Ekonomiska ramar för StorstadsdelegationenPropositionenI propositionen redovisas beräknade ekonomiskaresurser för en treårssatsning med särskilt stödtill lokalt utvecklingsarbete i de utsattabostadsområdena i storstäderna.Nedanstående tabell visar budgeteffekter avförslagen. I propositionen anger regeringen att denavser att i budgetpropositionen för föreslåatt avsätts för , 480miljoner kronor för och 785 miljoner kronorför för storstadssatsningen.Tabell. Sammanställning av budgeteffekter. Miljoner kronor----------------------------------------------------------| | 1999 | 2000 | 2001|----------------------------------------------------------|Inom ramen för lokala | | | ||utvecklingsavtal | | | |----------------------------------------------------------|Stöd till utsatta | 150 | 150 | -||bostadsområden | | | |----------------------------------------------------------|Utsatta storstadsområden | 90 | 90 | 545|----------------------------------------------------------|Språkförskola | 150 | 150 | 150|----------------------------------------------------------|Språkutveckling | 50 | 50 | 50|----------------------------------------------------------|Kultur och idrott | 20 | 20 | 20|----------------------------------------------------------|Integrerad | 20 | 20 | 20||praktik/svenskutbildning | | | |----------------------------------------------------------|Summa lokala utvecklingsavtal | 480 | 480 | 785|----------------------------------------------------------|Övriga insatser | | | |----------------------------------------------------------|Kulturmiljövård | 10 | 10 | 10|----------------------------------------------------------|Rekrytering av lågutbildade | 5 | - | -|----------------------------------------------------------|IT-baserade läromedel | 1,5 | - | -|----------------------------------------------------------|Summa övriga insatser | 16,5 | 10 | 10|----------------------------------------------------------MotionI fråga om det statliga åtagandet för att motverkasegregation i storstäderna anser i motionA1 yrkande 13 att regeringens beräknade resurstilldelningför är otillräcklig. Partiet hänvisar tillsina förslag i den ekonomiska motionen med anledning avvårpropositionen 1998 om kraftfulla insatser och anser attdetta bör ligga till grund till förslag från regeringen omresurser.Utskottets ställningstagandeVid en jämförelse mellan de budgeteffekter avstorstadssatsningen som beräknades i proposition 165 ochde förslag som återfinns i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) framgår att revideringar har gjorts. Detgäller framför allt en förskjutning avtreårssatsningen. Förslag om medelsberäkning försatsningen bör enligt utskottets uppfattning behandlas ianslutning till beredningen av budgetpropositionen.Utskottet anser därmed att motion A1 yrkande 13 (v) böravslås.9.2 ekonomiPropositionenEn utjämning av inkomster och kostnader mellan kommunerrespektive landsting är av central betydelse för att gealla kommuner och landsting ekonomiskt likvärdigaförutsättningar. Utan en sådan utjämning skulle deekonomiska skillnaderna mellan olika kommuner respektivelandsting vara större och kunna leda till ett ökatsegregationstryck.MotionFolkpartiet tar i kommittémotion 1997/98:A64 yrkandena 5och 6 upp utformningen av det kommunalakostnadsutjämningssystemet. Systemet bör i störreutsträckning än ta hänsyn till höga kostnader förbl.a. utbildning och socialpolitik. Man bör överväga engenerell möjlighet till inomregional skatteutjämningliknande den som finns i läns landsting sedanlång tid.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att den parlamentarisktsammansatta (dir. 1995:118)har till uppgift att följa upp och utvärdera nu gällandestatsbidrags- och utjämningssystem inom kommunsektorn.Kommittén skall lämna förslag till förändringar för attförbättra systemets förmåga att skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommuner respektivelandsting. Arbetet skall bedrivas så att förslag tillförändringar kan läggas fram för i sådan tid attde kan träda 2000. Enligt vad utskottet harerfarit beräknas kommittén vara färdig med sitt arbete idecember 1998 då ett slutbetänkande skall läggas fram. Motbakgrund av det pågående utredningsarbetet anser utskottetatt motion 1997/98:A64 yrkandena 5 och 6 (fp) bör avslåsav . beträffande mål och inriktning förstorstadspolitikenatt med bifall till propositionen samt med avslag påmotionerna 1997/98:A63, 1997/98:A64 yrkandena 1 imotsvarande del, 3 och 10, 1997/98:A66, 1998/99:A1yrkandena 1 och 2, 1998/99:A216 yrkandena 1-3,1998/99:A256, 1998/99:A289 och 1998/99:Bo507 yrkande 1godkänner regeringens förslag om mål och inriktningför storstadspolitiken,res. 1 (m)res. 2 (kd, c, fp)res. 3 (v)2. beträffande kompletterande mål rörandediskriminering och jämställda levnadsvillkoratt med anledning av motion 1998/99:A1 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande storstadsdelegationenatt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkande 2 och1998/99:A1 yrkande 4,res. 4 (m) - motiv.res. 5 (fp)4. beträffande näringspolitiska insatseratt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkandena 4 och 11,1998/99:A1 yrkandena 8, 9 och 11 samt 1998/99:Bo507yrkande 16,res. 6 (m) - motiv.res. 7 (fp)5. beträffande högskolan i storstadsregionernaatt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkande 12, 1998/99:A1yrkande 10 och 1998/99:Bo507 yrkande 18,res. 8 (m) - motiv.6. beträffande lokala utvecklingsavtalatt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkande 13, 1997/98:A65yrkande 3, 1998/99:A1 yrkande 12, 1998/99:Sf634yrkande 13 samt 1998/99:N329 yrkandena 6 och 7,res. 9 (m) - motiv.res. 10 (v)res. 11 (fp)7. beträffande utvecklingsprogram ochmångfaldsplaneratt avslår motion 1998/99:A1 yrkandena 7 och 14,res. 12 (m) - motiv.8. beträffande medborgarkontraktatt avslår motion 1997/98:A64 yrkande 15,9. beträffande översyn av socialbidragenatt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkandena 16 och 17samt 1998/99:A1 yrkandena 15 och 16,res. 13 (v)res. 14 (fp)10. beträffande deltidsförskola och skolaatt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkandena 18-22,1998/99:A1 yrkande 17 och 1998/99:Bo507 yrkande 17,res. 15 (m) - motiv.res. 16 (v)res. 17 (c)res. 18 (fp)11. beträffande vuxenutbildning ochKunskapslyftetatt avslår motion 1997/98:A64 yrkande 25,res. 19 (m) - motiv.res. 20 (fp)12. beträffande kulturinstitutioner ochmötesplatseratt avslår motionerna 1998/99:A1 yrkande 18 samt1998/99:Bo507 yrkandena 20 och 21,res. 21 (kd, c)13. beträffande regional planering, boende,folkhälsa, m.m.att avslår motionerna 1997/98:A64 yrkandena 7-9, 23 och24, 1997/98:A65 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A1yrkandena 5 och 6, 1998/99:A290 samt 1998/99:Bo507yrkandena 7, 19, 22 och 23,res. 22 (m) - motiv.res. 23 (v)res. 24 (c)res. 25 (fp)14. beträffande demokratifrågoratt avslår motionerna 1997/98:A64 yrkandena 1 imotsvarande del och 14 samt 1998/99:A1 yrkande 19,15. beträffande ekonomiska ramar förstorstadsdelegationenatt avslår motion 1998/99:A1 yrkande 13,16. beträffande kostnadsutjämningatt avslår motion 1997/98:A64 yrkandena 5 och 6.res. 26 (m) - motiv.res. 27 (fp)den 12 november 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), (), (), (), LailaBjurling (s), (), (),(), (), (), (), (), (), () och (). Mål och inriktning för storstadspolitiken(mom. 1), , ochRolf (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 2.1 Måloch inriktning bort ha följande lydelse:Massarbetslösheten har bitit sig fast med stora socialaoch ekonomiska problem som följd. Allt färre har attförsörja allt fler. De svagaste grupperna drabbas hårdastoch samhällets tudelning syns tydligt i storstädernastilltagande problem med segregation, bidragsberoende ochutanförskap.Sverige håller på att bli ett alltmer segregeratsamhälle. Det finns en växande social desperation i ettland som blir alltmer kluvet. Denna utveckling måste taspå största allvar. Den undergräver de ekonomiskautvecklingsmöjligheterna. Men mer än något annat byggerden tilltagande segregationen upp en potentiellt explosivsocial situation. Runt våra storstäder finns det i dagområden där en mycket begränsad del av befolkningenarbetar, där socialbidrag utgör den normala inkomstkällanoch där allt färre själva kan förändra sin livssituation.I över trettio av landets kommuner är andelensocialbidragstagare . I är andelen11 %, i 15 och i . Dessa siffror geremellertid inte den verkliga bilden. I storstadsregionernafinns områden där bidragsberoendet är obefintligt ochområden där det är massivt. I i fick 54 %av befolkningen socialbidrag . i var samma andel . I iStockholm var andelen 50 %.När samhället inte växer tappar det den dynamik som göratt människor kommer in på arbetsmarknaden, att de kanförsörja sig själva och att de kan få överblick över sinegen vardag. håller på att förlora det som är denliberala samhällsordningens rättfärdighet - allasmöjlighet att få det bättre och vars och ens förmåga attsjälv styra och påverka sitt öde.Alltför många känner att de saknar en reellmöjlighet att ta sig framåt i livet. Den frustrationen kankomma att ta sig desperata uttryck. Om hundratusentalsmänniskor ställs utanför den sociala dynamik som gör attde kan känna förtröstan om framtiden, då kan man knappastklandra dem för deras desperation.Utskottet menar att socialdemokratisk storstadspolitikhittills har präglats av två synsätt. Det ena är attstorstädernas expansion är en process fylld av problem ochmotsättningar. Det andra är att dessa problem bäst lösesgenom nya bidrag och mer politisk planering. Typiskt fördetta i grunden pessimistiska ovanifrånperspektiv ärformuleringen under rubriken iStorstadskommitténs betänkande: "Kunskapen hos medborgarnaom var besluten som rör deras vardag fattas behöverförbättras".Enligt Storstadskommittén handlade det alltså inte omindividens makt över sitt eget liv, utan om möjlighetenatt få veta mer om de beslut som fattas av andra. Detta ärett förhållningssätt som utskottet för sin del inte kanacceptera.Utskottet finner det lätt att instämma i de övergripandemål för storstadspolitiken som anges i propositionen.Däremot är skillnaden stor mellan den inriktning somförordas i propositionen jämfört med den inriktning somförordas i främst motion A216 (m) men också i motionerna1997/98:A66 (kd) och 1997/98:A64 (fp).Utskottet avvisar i likhet med nyssnämnda motionerregeringens förslag till inriktning av storstadspolitiken.I stället för att föreslå mer av en politik som visat sigmisslyckad och som lett till dagens segregationsproblembör politiken utgå från storstadens rika möjligheter. Vadsom behövs är, som framhålls i motion A216 (m), inte merav bidrag och politisk planering, utan mer av mångfald,frihet, valfrihet samt ökade möjligheter för människornaatt själva kunna påverka sina liv.Medan regeringen sålunda tar sin utgångspunkt istorstädernas problem menar utskottet att politiken istället måste utgå från storstädernas rika möjligheter.Det handlar trots allt om snabbast växande ochrikaste regioner. I storstadsområdena är nyföretagandetstörst och den privata sektorn förhållandevis starkjämfört med i många andra delar av vårt land. Storstädernabör därför inte behandlas som problemområden och hellerinte ställas mot glesbygd och mindre städer och orter. Desenare bygderna gagnas inte av politiska ingrepp somhämmar tillväxten av nya jobb i storstadsregionerna.Utskottet menar i stället att storstadsregionerna ärpotentiella och viktiga motorer för ökad tillväxt i helalandet. En god tillväxt i storstadsregionerna är inte etthot mot övriga delar av landet. När en region expanderarhamnar den i en uppåtgående spiral och effekterna spridersig som ringar på vattnet till andra regioner. Det finnsmånga exempel på hur nya produkter, ny teknologi och nyaföretag först introducerats i storstäderna för att sedanspridas vidare över landet.Enligt utskottets mening måste en framsyntstorstadspolitik ta sin utgångspunkt i en genuinförståelse för de villkor för tillväxt och företagande somnya ekonomiska och tekniska förutsättningar skapar.Alltfler bedömare pekar på att tillväxt inte skapas avenskilda faktorer, utan av samspelet mellan bl.a.infrastruktur, högskolor, marknad och företag.En rad reformer måste till för att storstadsregionernaspotential skall kunna utnyttjas till fromma för densvenska ekonomin och medborgarnas välfärd. Som anförs imotion A216 (m) måste förändringar genomföras när detgäller näringsklimat, arbetsmarknadspolitik,skattepolitik, bostadspolitik, utbildning, infrastrukturoch brottsbekämpning. Utskottet vill i likhet med sagdamotion lägga stark tonvikt på generella åtgärder sombefrämjar tillväxt.Genom insatser för bättre näringsklimat kan företagandetöka och fler arbetstillfällen skapas. Utskottet delaruppfattningen att alla regler som berör företagandet måstegranskas under innevarande mandatperiod. Syftet skall varaatt förenkla och minska regelmassan. De förslag omförenklingar som lagts fram av Småföretagsdelegationenmåste genomföras. Genom generella åtgärder för attunderlätta företagande kan många människor som ärbidragstagare i stället få möjligheter att svara för sinegen försörjning.Åtgärderna för bättre näringsklimat måste också innefattaen rad skattepolitiska insatser. Dagens höga skattetryckhämmar investeringar och företagande. Skatterna på arbeteoch företagande måste sänkas om arbetstillfällena skallbli fler och tillväxten högre. Genom att sänka skatten påhemnära tjänster kan företagstillväxten inom den privatatjänstesektorn stimuleras. Detta kan relativt snabbt bidratill ett stort antal arbetstillfällen. En annan fördel äratt åtgärden kan väntas ha god effekt påungdomsarbetslösheten.De förslag till skattesänkningar som läggs fram i motionA216 (m) skulle enligt utskottets uppfattning gynnaväxtkraften i storstäderna. Hindren för kapitalbildning,investeringar och nyföretagande måste vidare undanröjas.Likaså måste skatterna på boende sänkas och pålagorna påbilismen reduceras. Det sistnämnda är givetvis inteåtgärder som syftar till att komma till rätta medstorstädernas segregationsproblem, utan är generellaåtgärder i syfte att mildra bördan på vanligt folk.På arbetsmarknadspolitikens område vill utskottet ilikhet med motion A216 (m) poängtera två åtgärder som bådasyftar till att modernisera dagens stela regelsystem. Fördet första måste arbetsmarknadslagarna reformeras ochanpassas till nya och mer flexibla förhållanden påarbetsmarknaden. De små företagen måste få förutsättningaratt växa, något som i sin tur skapar förutsättningar förnya arbetstillfällen både i storstäderna och i övrigadelar av landet. För det andra behöverarbetsmarknadspolitiken renodlas. Den bör koncentreras påtvå åtgärder: erbjudande om lärlingsutbildning i företagför ungdomar mellan samt på en fokuseradarbetsmarknadsutbildning.Det är angeläget att minska den politiska styrningen,kontrollen och detaljregleringen av bostadssektorn.