bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomars situationpå bostadsmarknaden.1998/99:So376 av m.fl. (kd) variyrkas16. att beslutar att till 8 § lagen(1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag göraföljande tillägg: "Särskilt skäl kan vara att denfunktionshindrade lagt ned rimligt arbete på attfinna en för honom och hans familj lämplig bostadoch kommunen inte inom en för den funktionshindraderimlig tid kan anvisa en bostad som denfunktionshindrade skäligen bör godta".1998/99:So465 av m.fl. (fp) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av attbehålla bostadsanpassningsbidragen,1998/99:Ub453 av m.fl. (c) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om överläggningarom hur bostadssituationen skall hanteras framgent.1998/99:Ub483 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominvesteringsstöd för studentbostäder.1998/99:Ub803 av m.fl. (fp) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att detspecifika lokala investeringsbidraget åter skallbegränsas till att enbart gälla för byggandet avbostäder till studenter.Skrivelser m.m.I ärendet har skrivelser inkommit från SCANVAC,Byggentreprenörerna, , MKB FastighetsAB samt förforskningsutbildningen inom avdelningen förInstallationsteknik. Härutöver har tjugonioföreträdare för universitet och högskolor samt bygg-och fastighetssektorn inkommit med en gemensamskrivelse om byggforskningen.Inför utskottet har upplysningar vad avserbyggforskningen lämnats av statssekreterare , företrädare för samtföreträdare för universitet och högskolor samt bygg-och fastighetssektorn. Vidare har upplysningar ombosparande lämnats av företrädare för Bofrämjandetoch om verksamhet av kanslichefJohan . behandlar i detta betänkandeförslag i budgetpropositionen för vadgäller utgiftsområde 18 samt motionsförslag frånårets allmänna motionstid. Förslagen avser delsanslagsfördelningen inom utgiftsområde 18, delsvissa övriga frågor om bostadsförsörjningen m.m.Den ordning för budgetberedningen inom riksdagensom tillämpades första gången under riksmötet1996/97 innebär bl.a. att först tarställning till fördelningen av utgifterna istatsbudgeten på utgiftsområden. Därefter tasställning till anslagsfördelningen inom respektiveutgiftsområde. Årets budgetberedning har i vissaavseenden fått anpassas till den begränsade tidsramför höstens arbete som blivit följden avriksdagsvalet . har således vidjusteringen av detta betänkande ännu inte fastställtramen för det utgiftsområde som bostadsutskottetsberedningsansvar omfattar, dvs. utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande.Däremot har finansutskottet lämnatförslag till om att denna utgiftsram skallfastställas till 20 för budgetåret1999 (1998/99:FiU1), dvs. till samma belopp somregeringen föreslår i budgetpropositionen.Bostadsutskottets ställningstagande tillanslagsfördelningen för bygger påförutsättningen att fastställer ramen förutgiftsområde 18 i enlighet med finansutskottetsförslag.Betänkandet har disponerats så att först behandlasfrågor om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18och därefter olika förslag om bostadsförsörjningenm.m. som inte direkt innebär anslagsanspråkbudgetåret 1999.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18budgetåret 1999A 2 RäntebidragFrån anslaget till räntebidrag bekostas statligaräntesubventioner för ny- och ombyggnad av bostäderoch vissa andra bidrag bl.a. till underhålls- ochförbättringsåtgärder.I budgetpropositionen (punkt 6 i motsvarande del)föreslås att för anvisarett ramanslag om 7 på anslagetRäntebidrag m.m. Regeringens beräkning avanslagsbehovet utgår från vissa förutsättningaravseende bl.a. ränteutvecklingen. Vidare förutsätteranslags-beräkningen att godkänner tvåförslag om åtgärder avseende anslagets utnyttjande(punkt 2).Det första av dessa förslag gäller vissa regler förutbetalning av små bidragsbelopp. Regeringenföreslår att de nuvarande reglerna för småärendenändras så att bidragsgivningen helt upphör när denaktuella bidragsutbetalningen för första gångenunderstiger ett belopp som motsvarar perår. Förslaget innebär vidare att vissa särregler somgäller i de fall när flera ärenden avser sammafastighet tas bort. Möjligheten att i efterhandansöka om utbetalning av innehållna bidrag somsammanlagt för en fastighet eller lägenhetöverstiger föreslås upphöra fr.o.m.år 1999.Det andra förslaget om åtgärder som påverkaranslagsbelastningen avser sänkt bidragsandel i frågaom räntestöd för reparation och underhåll av hyres-och bostadsrättshus, dvs. det s.k. RBF-stödet.Förslaget om en ändring av bidragsvillkoren för RBF-stödet innebär att stödnivån sänks med 5procentenheter från till . Den lägrebidragsandelen föreslås gälla bidrag som avser tidenefter . Åtgärden bedöms leda utgiftsminskning för räntebidraget med ca 75miljoner kronor år 1999.De två förslagen om åtgärder avseende anslagetsutnyttjande har inte i motioner eller vid utskottetsberedning av ärendet mött några invändningar.Utskottet tillstyrker således punkt 2 ibudgetpropositionen.Däremot har invändningar redovisats i tre motioneravseende regeringens beräkning av anslagsbehovet förräntebidragen m.m. I motion 1998/99: Bo222 (m)yrkande 1 föreslås att anslaget skall minskas med576 i förhållande till regeringensförslag. På motsvarande sätt föreslås i motion1998/99:Bo237 (kd) yrkande 23 minskat anslag med samt med imotion 1998/99:Fi211 (fp) yrkande 17, båda yrkandenai motsvarande del. I alla tre motionerna hänvisastill att besparingen skall uppnås genom en snabbareavveckling av räntebidragen. Enligt motionernamöjliggörs detta bl.a. genom sänkt fastighetsskatt.Vad gäller motionsförslagen om besparingar på 576,800 respektive kan utskottetkonstatera att motionärerna inte redovisar någraegentliga förslag om hur besparingen skall tas ut.När utskottet behandlade motsvarande förslag isamband med budgetberedningen hösten 1997konstaterade utskottet att besparingar i dennastorleksordning under kommande budgetår endast kanuppnås genom snabba och kraftiga extranedtrappningar av räntebidragen. Utskottet erinradeockså om att huvuddelen av de räntebidrag som förnärvarande utgår avser fastigheter i de s.k.krisårgångarna producerade kring . Kraftigtminskade bidrag till denna grupp av fastigheterriskerar givetvis att ytterligare förvärra läget förmånga bostadsföretag, bostadsrättsföreningar ochenskilda hushåll som har storaekonomiska problem. Utskottets bedömning från hösten1997 kvarstår. Besparingar av denna omfattningriskerar att leda till ett ökat behov avbostadsbidrag samt till ett ökat antal konkurserinom bostadssektorn. Ett bifall till motionärernasförslag skulle därigenom även medföra en ökadbelastning på anslagen för bostadsbidrag respektiveför garantiverksamheten vid Statensbostadskreditnämnd.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet regeringens förslag om att det underanslagsposten Räntebidrag m.m. skall föras upp ettramanslag om och avstyrkermotstående förslag i motionerna 1998/99:Bo222 (m)yrkande 1, 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 23 samt1998/99:Fi211 (fp) yrkande 17, de två sistnämndayrkandena i motsvarande del.A 5 : GarantiverksamhetenStatens bostadskreditnämnds (BKN) huvudsakligauppgift är att lämna statliga kreditgarantier förny- och ombyggnad av bostäder. Garantiverksamhetensom administreras av BKN har delats in i tvåresultatområden, äldre garantier och nya garantier.Med äldre garantier avses garantier utfärdade t.o.m.år 1996. Anslaget A 5 får användas för att täckaförluster avseende dessa garantier.Under innevarande budgetår beräknasgarantiförlusterna överstiga det anvisade beloppetmed . Detta har medfört ettbehov av att tillföra anslaget ytterligare medel påtilläggsbudget. Anslagsöverskridandet kommer attmedföra besparingar på andra anslag inomutgiftsområde 18 för budgetåret 1998.Bostadsutskottet har behandlat denna fråga i sittyttrande 1998/99:BoU1y till finansutskottet.Även under budgetåren 1999-2001 beräknas nugarantiförlusterna bli betydligt större än vad somtidigare antagits. För innebär dettaenligt regeringen att anslagsbehovet uppgår till . Anslaget föreslås fastställastill denna nivå (punkt 6 i motsvarande del).De av staten utställda garantierna måstesjälvfallet infrias. Utskottet tillstyrker därförregeringens anslagsförslag. Utvecklingen av anslagetför garantiverksamheten är emellertid sådan attflera frågor om garantiverksamheten och prognosernaöver anslagsbelastningen bör leda till vidareöverväganden. Utskottet återkommer senare i dettabetänkande till dessa frågor som även tas upp ibudgetpropositionen och i motioner från åretsallmänna motionstid (se s. 42).A 6 : Förvaltningskostnader samtA 7 ByggforskningRegeringen uttalar i budgetpropositionen att en nystruktur bör skapas för finansiering och beställningav plan-, bygg- och bostadsforskning. Statensmedverkan bör koncentreras till långsiktigaforsknings- och utvecklingsinsatser inom områden avsamhällsintresse. Ansvaret för finansieringen avsådan forskning som ligger inom byggbranschensintresseområden bör enligt förslaget främst åvilabranschens egna beställarorgan. aviserarregeringen sin avsikt att senare under år 1998redovisa förslag till riktlinjer för det framtidastödet till byggforskningen och de organisatoriskaeffekterna härav i en proposition om olika frågorsom rör byggandet. De av regeringen aviseradeförändringarna i byggforskningens organisation harinte påverkat förslaget till anslag tillByggforskning: Förvaltningskostnader för år 1999.Det har i budgetpropositionen förts upp med , vilket motsvarar anslag efter pris-och löneomräkning och med en teknisk justering medanledning av ett nytt sätt att betalaavtalsförsäkringar på det statliga området.Regeringen bedömer att aktörerna inom plan-, bygg-och bostadssektorn i högre grad än tidigare taransvar för sin egen kunskapsförsörjning. BFR:sarbete med samfinansiering visar enligtbudgetpropositionen att så är fallet. Med hänsynhärtill och för att tillgodose behovet avomprioriteringar föreslås att statens bidrag tillbyggforskning skall minskas med 100 miljoner kronorper år fr.o.m. . Anslaget tillByggforskning föreslås sålunda uppfört med 64 356000 kr.Regeringens förslag om anslag tillByggforskningsrådets förvaltningskostnader har intesatts i fråga i motioner. Däremot förordas i fyramotioner att anslaget till byggforskning skall ökasi förhållande till regeringens förslag.I förhållande till regeringens förslag föreslåsanslaget ökat med i motion1998/99:Bo216 (fp) yrkande 1, med 75 miljoner kronori motion 1998/99:Bo222 (m) yrkande 2, med 50miljoner kronor i motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande23, i motsvarande del, och med ipartimotion 1998/99:Fi210 (c) yrkande 19, imotsvarande del.Gemensamt för motionerna är att de hävdar att detinte är möjligt att göra neddragningar av anslaget iden storleksordning som regeringen föreslår utan attkompetens och kunskap går förlorad. I flera avmotionerna framhålls särskilt effekterna för denlångsiktiga forskning som med stöd avbyggforskningsmedel bedrivs vid landets universitetoch högskolor. Kritik riktas också mot attväsentliga forskningsområden kan komma att blieftersatta. Även beslutsunderlaget liksombeslutsordningen sätts i fråga. Enligt flera avmotionerna är det inte rimligt att som regeringenföreslår först ta ställning till medelstilldelningenoch sedan till riktlinjerna för den framtidaforskningen. Den av regeringen aviseradepropositionen där frågan om den statligt stöddabyggforskningens framtida inriktning skall tas uppbör enligt motionerna föreligga innan ställning tastill anslagsbehovet.Även i partimotion 1998/99:Bo235yrkande 3 riktas kritik mot beslutsunderlaget ibudgetpropositionen. Enligt motionen är detanmärkningsvärt att föreslå en så omfattandeminskning av stödet till byggforskningen utan att påett bättre sätt informera om följderna. Riksdagenföreslås ge regeringen detta till känna.Förutom de årliga anslagen till byggforskning harregeringen tidigare bemyndigats av attlåta staten ta på sig förpliktelser i samband medstöd till byggforskning som inneburit åtaganden förflera budgetår framåt. gav 1996 ett sådantbemyndigande för budgetåren 1998-2001. Dessabemyndiganden har inte utvidgats.I motion 1998/99:Bo216 (fp) yrkande 3 förordas atten ny bemyndiganderam skall fastställas förbyggforskningen. Enligt förslaget skall ramenutformas enligt de principer och ligga på en nivåsom motsvarar vad som tidigare gällt.Förslag som avser inriktningen av byggforskningenm.m. förs fram i fyra motioner.Byggforskningen har enligt motion 1998/99:Bo229 (s)en viktig roll i strävandena att skapa ettekologiskt hållbart samhälle. Det är enligt motionenmot bakgrund härav beklagligt att nedskärningar numåste göras i anslagen till byggforskningen. Denaviserade byggpolitiska propositionen bör därförinnehålla en tillfredsställande lösning på dilemmatmed minskad miljö vid i är lokaliserad till . Föratt verksamheten vid institutionen skall kunnafortsätta krävs enligt motion 1998/99:Bo231 (s) enstabil basfinansiering. Även om motionärerna gärnaser att ett nytt byggforskningsorgan med en klarforskningsprofil inrättas förutsätter det enligtderas mening att detta nya organ får möjlighet attstödja sådan forskning.I motionerna 1998/99: Bo215 (kd, c) samt1998/99:Bo237 (kd) yrkande 21 uttrycks farhågor föratt en neddragning av anslaget till byggforskningsärskilt skall drabba kvinnors forskning om bostäderoch boende. Det finns enligt motionerna därföranledning att vid den fortsatta medelstilldelningensärskilt beakta behovet av sådan forskning. Enligtmotion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 22 bör därför 25miljoner kronor av anslaget till byggforskningavsättas för kvinnoforskning om boendemiljöer.Med anledning av vad som i budgetproposition ochmotioner föreslagits om byggforskning vill utskottetanföra följande.Regeringens förslag i budgetpropositionen har, somutskottet ser det, två utgångspunkter. Den ena äratt omfattande besparingar måste göras inom ut-giftsområde 18 som en följd av icke förutseddaförluster i kreditgaranti-systemet. Den andra är attstatens stöd till byggforskningen börkoncentreras till långsiktiga forsknings- ochutvecklingsinsatser inom områden avsamhällsintresse. Även om kravet på besparingarsynes vara det huvudsakliga skälet till deförändringar som regeringen föreslår kan det enligtutskottets mening finnas anledning att från merprincipiella utgångspunkter närmare överväga statensengagemang i den framtida byggforskningen.Utskottet vill i och för sig inte sätta i fråga attinriktningen och omfattningen av statens stöd tillbyggforskningen kan behöva omprövas. Det finnstvärtom flera skäl som talar för att en sådanomprövning bör komma till stånd. Ett omfattandeunderlag för ett ställningstagande i frågan finnsockså tillgängligt. av densvenska forskningspolitiken (Forskning 2000) avgavnyligen sitt slutbetänkande Forskningspolitik (SOU1998:128). I betänkandet redovisar kommittén sinabedömningar och förslag bl.a. beträffande destatliga forskningsinsatserna, forskarutbildningen,samverkan mellan universitet och högskolor ochsamhälle samt organisation och arbetsformer. I frågaom forskningsfinansieringen föreslår kommittén enhelt ny organisation. Enligt förslaget skall dagensforskningsråd och statliga sektorsforskningsorganersättas av fyra nya forskningsråd. innebär förslaget att det läggsned och att de forskningsresurser som rådet fördelarförs över till de nya forskningsråden.Förslagen från Forskning avser den samladesvenska forskningspolitiken. Det betyder attbyggforskningen här har satts in i ett störreforskningspolitiskt sammanhang. Därutöver harbyggforskningen också utretts mera utifrån ettsektorsperspektiv. avgav Utredningen för enöversyn av plan-, bygg- och bostadsväsendetbetänkandet En ny plan-, bygg- och bostadsforskning(SOU 1997:182). I betänkandet för utredningen framförslag som bl.a. syftar till att minska statensanslagsbehov för den byggforskning som stöds genomByggforskningsrådet. Förslaget har dessutom somutgångspunkt att slå vakt om samhällets intresse-och ansvarsområden vid en minskad anslagsnivå.Utredningen innefattar även förslag om hur denframtida organisationen av statens forskning påområdet skall se ut.Utan att här ta ställning till de utredningsförslagsom i korthet redovisats ovan vill utskottet peka påmöjligheten att utifrån förslagen göra en meragenomgripande analys av förutsättningarna för ochbehovet av statliga insatser inom byggforskningen.Ett sådant förfaringssätt innebär också attbyggforskningen placeras in i ett bredareforskningspolitiskt sammanhang. Frågan kan dåbedömas med utgångspunkt i såväl nationella somsektoriella forskningspolitiska mål. mening skulle detta skapa förutsättningarför en långsiktighet i statens åtaganden inombyggforskningen som kommer såväl forskningsvärldensom bygg- och bostadssektorn till godo. Genom att pådetta sätt lägga fast inriktningen och utformningenav samhällets insatser skulle dessutom sektornsansvar inom byggforskningen göras tydligare. Detfinns anledning att anta att detta kan ledatill ett ökat ansvarstagande och engagemang frånsektorn.Sammantaget talar enligt utskottets mening starkaskäl för att statens fortsatta insatser när detgäller byggforskningen bör bedömas i ett störreforskningspolitiskt sammanhang. Som anförts ovan ären sådan ordning nödvändig för att erforderligaavvägningar skall kunna göras med utgångspunkt isamhällets samlade behov av forskningsinsatser inomolika sektorer. Byggforskningen bör sålunda likalite som någon annan sektorsforskning bedömasenskilt utan att hänsyn tas till sambandet med annanforskning. Inte minst viktigt är detta med avseendepå det tvärvetenskapliga angreppssätt som oftafordras i dagens alltmer komplexa samhälle.För att den nu förordade avvägningen av statensinsatser skall kunna göras på ett mera obundet sättfordras enligt utskottets mening att pågående ochplanerade byggforskningsinsatser kan genomföras i enstörre omfattning än vad regeringens anslagsförslagskulle medge. Även om det kunde vara önskvärt, föratt göra omprövningen helt förutsättningslös, harutskottet inte funnit det möjligt att fullt utåterställa anslaget till den nivå det har. Ettutrymme bör däremot skapas för att i vissutsträckning kunna stödja nya projekt och för attsäkra pågående projekt som annars kunde riskera enförtida avveckling. För att säkerställa detta bör 50miljoner kronor tillföras byggforskningen utöver vadregeringen föreslagit.Av redovisningen i budgetpropositionen framgår attforsknings- och utvecklingsprojekt med inriktningmot hållbar utveckling och där miljöhänsyn särskilthar beaktats har ökat. Även av de redovisningar somgjorts inför utskottet under beredningen av ärendethar det framgått att en betydande del av pågåendeoch planerade forskningsprojekt har dennainriktning. Det är en enligt utskottets meningpositiv utveckling. För att byggforskningen skallkunna bidra till framväxten av ett långsiktigthållbart samhälle fordras att dessaforskningsinsatser kan genomföras som planerat. Denytterligare medelstilldelning som utskottet nuföreslagit bör därför primärt komma forskning ochutveckling med denna inriktning till godo.Den nu förordade prioriteringen av de medel somföreslås tillföras byggforskningen motiverar enligtutskottets mening att finansieringen sker inom ramenför stödet till lokala investeringsprogram. Avanslaget Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet bör därför 50 miljoner kronordisponeras för stöd till byggforskning.Medlen bör förmedlas i den ordning och på de villkorm.m. som gäller för de ordinarie medel som utgårfrån anslaget A 7 Byggforskning.Utskottets förslag om att tillföra byggforskningenytterligare medel aktualiserar också frågan ombehovet för staten att kunna göra åtaganden avseendestöd till byggforskning också - dettautöver de bemyndiganden som finns. I denutsträckning det bedöms erforderligt med sådanabemyndiganden för att trygga de forskningsinsatsersom utskottet nu uttalat sig för bör det ankomma påregeringen att återkomma till i frågan.Vad utskottet nu med anledning av förslaget ibudgetpropositionen anfört om medelstilldelningentill byggforskning och om formerna för de fortsattaövervägandena om statens insatser inombyggforskningen bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets ställningstagandeinnebär att partimotionerna 1998/99:Bo235 (v)yrkande 3 och 1998/99:Fi210 (c) yrkande 19, imotsvarande del samt motionerna 1998/99:Bo215 (kd,c), 1998/99: Bo216 (fp) yrkandena 1 och 3,1998/99:Bo222 (m) yrkande 2, 1998/99:Bo229 (s), 1998/99:Bo231 (s) och 1998/99:Bo237 (kd)yrkandena 21-22 och 23, detta yrkande i motsvarandedel, avstyrks. Regeringens förslag i övrigttillstyrks av utskottet.A 8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorDe utgifter som belastar detta anslag avser bidragtill kostnader för att avhjälpa fukt- ochmögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån avtillgång på medel enligt förordningen (1993:712) omden statliga fonden för fukt- och mögelskador ismåhus, m.m.Regeringen anför i budgetpropositionen attomprioriteringar inom utgiftsområde 18 är nödvändigaför att finansiera beräknade utgiftsökningar inomkreditgarantisystemet. Anslaget för bidrag tillfonden för fukt- och mögelskador under budgetåret1999 föreslås därför minska i förhållande tillinnevarande år. Regeringen föreslår (punkt 6 imotsvarande del) att anvisasanslaget för år 1999.I två motioner har föreslagits att anslaget förbidrag till Fonden för fukt- och mögelskador bestämstill ett högre belopp än vad regeringen förordat.Centerpartiet föreslår i sin partimotion1998/99:Fi210 yrkande 19 i motsvarande del attanslaget bestäms till . Enligtmotion 1998/99:Bo222 (m) yrkande 4 bör anslaget bestämmas till . Idenna motion liksom i ytterligare en motion lämnasockså förslag om överväganden om förändradebidragsregler. Även regeringen tar upp denna fråga ibudgetpropositionen. De förordade övervägandenatorde inte kunna leda till ändrade anslagsanspråkför . Utskottet återkommer därförnedan (s. 45) till frågan om överväganden avseendevillkoren för det fortsatta stödet till fukt- ochmögelskadade småhus.Vad gäller den nu aktuella frågan, dvs. anslagetför , hade det enligt utskottetsmening givetvis varit önskvärt att stödetsekonomiska omfattning kunnat hållas oförändrat ellerutvidgas. Behovet av omprioriteringar inomutgiftsområdet gör emellertid att den av regeringenföreslagna anslagsnivån bör vinna bifall.Motionsförslagen om ökat anslag avstyrks.A 9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag tillradon i småhus. Bidragsbestämmelserna finns iförordningen (1988:372) om bidrag till åtgärder motradon i egnahem.Enligt den utgiftsprognos som redovisas ibudgetpropositionen kommer attbetalas ut i bidrag . Vad föreslår regeringen att anslagetbestäms till (punkt 6 imotsvarande del). Regeringen föreslår vidare attbidragsgivningen i fortsättningen skall begränsasgenom en årlig ram, och att denna ram för budgetåret1999 bestäms till (punkt 3).Förslaget om en begränsning av bidragsverksamhetenför åtgärder mot radon läggs fram med hänvisningtill behovet av omprioriteringar till följd avutgiftsökningen inom kreditgarantisystemet.I fem motioner förs fram förslag som i olikaavseenden avviker från regeringens förslag om denaktuella bidragsverksamheten. I tre av dessamotioner föreslås att anslaget för skallbestämmas till en högre nivå än vad regeringenförordat. föreslår i sin partimotion1998/99:Fi211 yrkande 17 i motsvarande del attanslaget bestäms till . Även imotion 1998/99:Bo214 (fp) föreslås att anslagetbestäms till denna nivå. I den sistnämnda motionenanförs att den höjda anslagsnivån skall användastill förbättringar av bidragsvillkoren. Motionärernaföreslår att det maximala bidraget skall höjas fråndagens nivå på till .