bet · GL01KrU6 · 1998-02-19 00:00:00 — Det är enligtmotionärerna viktigt att ledarutbildningen får fortsatt och ökat stöd inomkulturbudgeten och att idrottens eget studieförbund administrerarutbildningsinsatserna.SISU får - som övriga statsbidragsberättigade studieförbund - medel frånFolkbildningsrådet, som fördelar det statliga bidraget till folkbildningen. Detankommer på att pröva huruvida ökade medel skall tilldelasSISU och på att besluta om inriktningen på sin studieverksamhet. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motion Kr509 (v) yrkande 7.Motionärerna bakom motion Kr270 (mp) anser att friluftsanläggningar i storutsträckning skall användas också för att väcka intresse för natur- ochmiljövårdsfrågor och för att koppla naturupplevelser och rekreation tillkretsloppstänkande och budskap om det ekologiska systemet (yrkande 76).Det ankommer på huvudmännen, i första hand kommunerna, att ansvara förverksamhetsformerna runt friluftsanläggningar. Med hänsyn härtill avstyrksmotion Kr270 (mp) yrkande 76.Idrottens finansiering m.m.I två motioner tas bolagiseringsfrågan inom idrottsrörelsen upp.I motion Kr507 (s) påpekas att idrotten erhåller ett betydande stöd från statoch kommuner, dels ett direkt stöd i form av bidrag, dels ett indirekt stöd iform av bl.a. subventionerade hyror och befrielse från att betala förpolisinsatser vid olika arrangemang. Motionärerna anser att det är bra att statoch kommuner stödjer idrotten men anser att stödet inte får vara villkorslöst.En förutsättning måste enligt motionärerna vara att idrotten är en folkrörelsesom styrs av medlemmarna och som har som mål att aktivera och engagera många.Motionärerna anser att det är tveksamt om fotbollens och ishockeyns elitklubbarkan beskrivas som ideella föreningar, när det köps och säljs för miljonbeloppoch när det ?trixas och fixas? med löner och skatter. När allt ansvar förverksamheten läggs i ett aktiebolag har enligt motionärerna en definitiv gränspasserats. Motionärerna anser att och regeringen i handling måstegöra klart att stödet till idrotten, det direkta såväl som det indirekta,förutsätter att verksamheten styrs demokratiskt och att vinsten av verksamheteninte riskerar att hamna hos enskilda aktieägare.Liknande synpunkter förs fram i motion Kr512 (s). Motionärerna påpekar attsamhällets resurser bara kan gå till föreningsverksamhet som omfattas avsamhällets övergripande målsättningar och att stödet måste inriktas på atthjälpa idrottsrörelsen till ett framgångsrikt folkrörelsearbete. Enligtmotionärerna bör ges tilläggsdirektiv vad gäller delstydliga skatteregler, dels bolagiseringsfrågan inom idrottsrörelsen.Sedan motionerna väcktes har genom tilläggsdirektiv fått iuppdrag att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken omidrottsföreningar väljer att bedriva en del av sin verksamhet i annanassociationsform än den ideella föreningens. Dessutom har RF tillsatt enutredning, i enlighet med vad som beslutades på stämma imaj 1997, för att se över vilka alternativa associationsformer somidrottsverksamhet skall kunna bedrivas i. Utredningsresultatet skall behandlasvid stämman 1999. I uppdrag ligger även att gå igenomskattereglerna för ideella organisationer. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna Kr507 (s) och Kr512 (s).I motion Kr509 (v) anför motionärerna att skatteplanering blivit rutin förklubbkassörerna. Motionärerna betonar att elitidrotten måste arbeta inom deramar som samhället lägger fast för all ekonomisk verksamhet i . Detinnebär enligt motionärerna t.ex. att ekonomifunktionen behöver förstärkas ochatt auktoriserade revisorer bör granska elitklubbarnas årliga redovisningar(yrkande 11).Utskottet gör följande bedömning. Så länge s.k. elitklubbar inom idrottendrivs i samma juridiska form som andra klubbar, dvs. som ideella föreningar,bör samma redovisningsregler och regler om revisorer gälla för elitklubbarnasom för andra föreningar. Utskottet kan således inte förorda att det förelitklubbarna skall uppställas särskilda regler i de hänseenden sommotionärerna tar upp. En annan sak är att skattemyndigheterna kan ha anledningatt mera ingående granska verksamheten hos en klubb med omfattande verksamhetän en klubb med en mer begränsad verksamhet. Denna omständighet kan geelitklubbarna anledning att förstärka sin ekonomifunktion och skaffa sig merkvalificerade revisorer. I anslutning härtill kan nämnas att, enligt vadutskottet inhämtat, många elitklubbar använder sig av godkända revisorer ochmånga också av auktoriserade revisorer. Utskottet har också inhämtat att tio avtolv klubbar i elitserien i ishockey har auktoriserade revisorer. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandet inte börföranleda någon åtgärd av . Motion Kr509 (v) yrkande 11 avstyrkssåledes.Jämställdhetsarbetet på idrottsområdetUtskottet tar i detta avsnitt först upp till behandling tre motionsyrkanden somhar det allmänna syftet att främja jämställdhetsarbetet på idrottsområdet.Motionärerna bakom motion Kr509 (v) anser att Idrottsutredningensslutbetänkande bör omfatta dels en konsekvensanalys ur ett könsperspektiv, delsen redovisning av hur hindren för jämställdheten inom idrotten kan åtgärdas(yrkande 10).I motion Kr510 (kd) framhålls vikten av att arbetet med idrottensjämställdhet påskyndas (yrkande 7).I den tredje motionen, Kr511 (c), anförs - mot bakgrund av att resursernatill pojk- och flickidrotter fördelas mycket ojämnt - att förutsättningarna förmotions- och idrottsutövning för flickor och kvinnor måste förbättras (yrkande1).Kulturutskottet har under en följd av år ägnat betydande uppmärksamhet åtfrågor om jämställdheten och jämställdhetsarbetet på idrottsområdet ( se bet.1996/97:KrU4 och där gjorda hänvisningar). Som framgår av nämnda betänkande ärresultatet av arbete och det arbete som pågår inomIdrottsutredningen av stor betydelse för att främja jämställdheten inomidrotten.Fritidsutredningen, vars slutbetänkande överlämnats till ,konstaterade att det fortfarande finns alltför få redovisningar för att manskall kunna ge tydligt svar på hur offentliga bidrag fördelar sig på verksamhetför kvinnor och män. Ett förslag från utredningen är att det i redovisningar avhur offentliga medel används skall framgå hur resurserna har fördelats mellankvinnor och män. I de analyser som utredningen presenterade framgår att kvinnormissgynnas i jämförelse med män vid användande av offentliga medel inomfritidsområdet.Idrottsutredningen skall enligt sina direktiv vid utarbetande av förslag tilltydligare mål för statens samlade stöd till idrotten utgå från att kvinnor ochmän får lika möjligheter att bedriva idrott. Detta gäller såväl bredd- ochmotionsidrott som prestationsinriktad tävlingsidrott. För Idrottsutredningengäller också det allmänna kommittédirektivet att utredningen skall redovisakonsekvenserna av sina förslag ur jämställdhetsperspektiv.Utskottet anser att det är angeläget att sedan lagt framsina förslag och dessa remissbehandlats möjligt får tillfälleatt ta ställning till bl.a. de förslag som har bäring på jämställdhetsfrågor.Eftersom utredningen skall redovisa sitt uppdrag och dåutredningens arbete inte bör föregripas, anser utskottet att någon åtgärd avriksdagen inte behövs med anledning av de aktuella motionsyrkandena. MotionernaKr509 (v) yrkande 10, Kr510 (kd) yrkande 7 och Kr511 (c) yrkande 1 avstyrkssåledes.Motionärerna bakom motion Kr511 (c) anser att spontanidrotten bör ägnas meruppmärksamhet. Motionärerna påpekar att i och med att spontanidrottensmöjligheter har minskat, på bekostnad av satsningar på de stora anläggningarna,har också antalet flickor som går vidare till föreningslivet minskat. Flickorgår härigenom enligt motionärerna miste om sådana värden som demokratiskfostran. De tränas inte som pojkarna in i styrelsearbete och ledarskap (yrkande5).Utskottet vill erinra om att det i första hand är en uppgift attbedöma om stora idrottsanläggningar skall prioriteras framför mindre.Idrottsutredningen skall, som angetts i det föregående, enligt sina direktivvid utarbetande av förslag till nya mål för det statliga bidraget till idrottenutgå från att kvinnor och män får lika möjligheter att bedriva idrott. Vidareframhålls i direktiven demokratins betydelse inom idrottsrörelsen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr511 (c) yrkande5.I motion Kr270 (mp) anser motionärerna att framtida idrottsinvesteringar iförsta hand skall inriktas mot typiska flickidrotter (yrkande 78).Utskottet vill framhålla att merparten av investeringarna på idrottsområdetgörs på nivå. Med hänsyn härtill och till uppdragavstyrker utskottet motionsyrkandet.Könsfördelad statistik bör tas fram för att belysa fördelningen av medel inomidrottsområdet. Detta framhålls i motion Kr511 (c) yrkande 4.Utskottet vill i första hand hänvisa till att en av Idrottsutredningensuppgifter är att föreslå en modell för hur statsbidragets effekter ocheffektivitet skall följas upp och utvärderas och hur bidraget skalladministrera och återrapporteras. Vidare finns det skäl att erinra om att ävenFritidsutredningen påtalat bristerna då det gäller redovisningar av huroffentliga bidrag fördelar sig på verksamheterna för kvinnor och män. slutbetänkande överlämnats till finns detbefogad anledning utgå från att kommer att ägnauppmärksamhet åt den av motionärerna aktualiserade frågan. Motionsyrkandetavstyrks därför.I motion Kr509 (v) poängterar motionärerna att det är viktigt att uppmärksammahur könsfördelningen ser ut i styrelser och liknande organ och att verka föratt könsfördelningen i dessa organ blir lika (yrkande 4).Vid () 1989 sattes som mål att jämställd idrott skallvara en realitet när det nya seklet börjar. Vid 1995 beslöts att ändra RF:sstadgar och normalstadgarna för distriktsidrottsförbund (DF) på så sätt attsamtliga RF- och DF-organ som väljs av respektive stämma skall bestå av likamånga manliga som kvinnliga ledamöter. Dessutom beslöt att underspecialidrottsförbundens (SF) åligganden föra in att SF i sina stadgar och inormalstadgarna för specialidrottsdistriktsförbund (SDF) skall föreskriva attstyrelser och valberedningar skall bestå av kvinnor och män.Vid RF-stämman (tidigare benämnd ) lämnade Riksidrottsstyrelsen(RS) en rapport som innefattade bl.a. statistikuppgifter om hur RIM-besluten omstadgeändringarna uppfyllts. Av rapporten kunde utläsas bl.a. att den totalaandelen kvinnor i SF:s styrelser 1997 låg på och att den totala andelenkvinnor i DF-styrelserna uppgick till . I rapporten nämndesatt den omfattade , vilket är för attstadgeändringsbesluten skall kunna få fullt genomslag. Det konstaterades attmålet inte nåtts trots att ett omfattande arbete lagts ner. RF-stämman beslötdärför att ytterligare intensifiera arbetet med att öka den kvinnligarepresentationen i beslutande organ inom idrottsrörelsen. RF-stämman uppdrog åtRS att bevaka att RIM-besluten får genomslagskraft och att lägga framen ny rapport vid RF-stämman 1999.Utskottet vill framhålla att det i regeringens beslut om riktlinjer föranslaget Stöd till idrotten för ges detaljeradeåterrapporteringskrav beträffande jämställdhetsarbetet bl.a. rörande RIM-besluten från 1995.Utskottet vill också erinra om att en av utgångspunkterna förIdrottsutredningens överväganden är att kvinnor är starktunderrepresenterade i idrottsrörelsens beslutande organ.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionsyrkandet intepåkallar någon åtgärd av . Motion Kr509 (v) yrkande 4 avstyrkssåledes.HandikappidrottI motion Kr510 (kd) behandlas frågor om idrottsarenors tillgänglighet förmänniskor med funktionshinder samt behovet av forskning till förmån förhandikappidrotten (yrkande 6). Motionärerna konstaterar att idrotten har storbetydelse vid rehabilitering av handikappade liksom vid dessas integrering isamhället i övrigt. De framhåller att idrottsarenorna måste handikappanpassasså att de handikappade där kan utöva idrott och även delta som åskådare.Motionärerna anför vidare att genom forskning kan bidra till utvecklingoch vidareutveckling av teknik som gör det möjligt för handikappade att utövanya idrottsgrenar.Idrottens stora betydelse vid rehabiliteringen och integreringen avhandikappade i samhället har utskottet framhållit vid flera tillfällen.Utskottet har tidigare (bet. 1996/97:KrU4) behandlat ett liknande motions-yrkande. Utskottet uttalade då bl.a. att kommunen har ett stort ansvar då detgäller idrottsarenors tillgänglighet för människor med funktionshinder. Vidareframhöll utskottet att det i direktiven för i ett avsnitt omförslag till nya mål anges att det är av grundläggande betydelse att målen fördet statliga stödet utformas så att de bidrar till att fler människor kan deltai idrottslig verksamhet utifrån sina egna förutsättningar. Handikappinstitutethar tidigare genomfört en utredning benämnd Utredning om hjälpmedel för motion,sport och hobby. Regeringen har härefter för ett vart av åren 1996, 1997 och1998 till ställt ur Allmänna arvsfondentill förfogande för försöks- och utvecklingsverksamhet avseende sport- ochhobbyhjälpmedel för personer med funktionshinder. När det gäller forskning runthandikappidrott färdigställdes en slutrapport?Handikappidrott - mellan tävling och rehabilitering -? utarbetad vidSocialhögskolan i , med stöd av . frågan om integration av handikappidrott i friskidrotten och i samhälleti övrigt. Det bör också nämnas att kommun startat ett Resurs- ochUtvecklingscentrum för Svensk Handikappidrott () som bl.a. inrättat enforsknings- och utvecklingsavdelning med inriktning mot handikappidrott. Förforskning rörande CP-skadade och deras andning har erhållit 1,5 miljonerkronor från Allmänna arvsfonden. Enligt vad utskottet har inhämtat kommerIdrottsutredningen att lägga fram betänkandet Historia, ekonomi ochforskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33). En av rapporterna redovisaren kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Sverige.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda och vad som anförts omkommunernas ansvar då det gäller idrottsarenornas tillgänglighet att motions-yrkandet inte bör föranleda något initiativ av . Motionsyrkandet Kr510(kd) yrkande 6 avstyrks.Internationella frågorI motion Kr513 (c, s) anser motionärerna att de alltidbör förläggas till Aten.En liknande motion behandlades av utskottet (bet. 1996/97:KrU4). Utskottet uttalade då att utskottet intagitståndpunkten att det bör ankomma på idrottsrörelsen att avgöra på vad sättidrottstävlingar skall arrangeras. Detta har också blivit riksdagensståndpunkt. Utskottet finner inte skäl att ompröva detta ställningstagande.Motion Kr513 (c, s) avstyrks härmed.Motionärerna bakom motion Kr517 (m) anser att staten bör engagera sig mer i detskede där en ansökan om att få anordna byggs upp. Motionärerna föreslår atten arbetsgrupp, där bl.a. staten skall vara representerad, skall tillsättas isyfte att diskutera hur en mera långsiktig satsning på elitidrott och olympiskaspel i kan uppnås (yrkande 8).Utskottet vill erinra om att det av den () stadgar framgår att varje stad som ansöker om värdskap för olympiska spelskall erbjuda sådana ekonomiska garantier som IOK:s verkställande styrelsebetraktar som tillfredsställande. Sådana garantier kan lämnas av staden själv,lokala, regionala eller nationella samhällsinstitutioner, staten eller annan.Statliga ekonomiska garantier har lämnats vid sju tillfällen avseende spelanordnade i en eller flera av följande kommuner, nämligen , ,, , och . Senast gavs en statlig ekonomisk garantiför genomförande av de i (prop. 1995/96:189, bet. 1995/96:KrU15, rskr. 1995/96:273).Sveriges Olympiska Kommitté () - som erhåller statsbidrag genom RF - har iförsta hand som uppgift att förbereda och genomföra ett svenskt deltagande . Statens särskilda anslagspost för bidrag för deltagande , under idrottsanslaget, avser i första hand omkostnader försjälva deltagandet. Utskottet har inhämtat att tagit uppfrågor som rör bidrag till OS-deltagande, SOK:s anslag ochelitidrottssatsningar. Med hänvisning härtill avstyrks motion Kr517 (m) yrkande8.I samma motion, Kr517 (m), anser motionärerna att intressen iEuropeiska gemenskapen bör följas upp och bevakas av såväl företrädare föridrotten som för (yrkande 5). Enligt motionärerna bör ocksåde insatser som den borgerliga regeringen gjorde för idrotten i och denya demokratierna i Öst- och följas upp.En juridisk kartläggning och analys av EG-fördragets inverkan på svenskidrott färdigställdes av en arbetsgrupp . Gruppens resultatredovisades i rapporten och svensk idrott (Ds 1997:27). Rapporteninnehöll inte några förslag men gruppen konstaterade att den svenskaidrottsrörelsen alltjämt kan organiseras enligt den svenskafolkrörelsemodellen. konstaterades att EG-rätten kan få betydelse föroch påverka vissa företeelser inom idrotten.När det gäller idrottsrörelsens engagemang i Europeiska gemenskapen kanpåpekas att på RF-stämman satte RF som mål bl.a. att öka detnationella engagemanget i fråga om EU och idrotten och att stärka svenskidrottsrörelses internationella inflytande genom att ytterligare höja antaletsvenska representanter av båda könen i internationella/europeiska organ.Beträffande de insatser som gjorts i och de nya demokratierna i Öst-och kan följande upplysas. RF leder ett Sida-stöttprojekt för uppbyggnad och utveckling av en demokratisk och samladidrottsorganisation i genom kunskapsöverföring, uppbyggnad av enutbildningsorganisation, klubbutveckling, ledarutbildning och direktkontaktermellan de svenska och lettiska specialidrottsförbunden (SF). Detta arbetekommer att avslutas . RF har även gjort stödinsatser i de s.k. nyademokratierna i , såsom , , , Rysslandm. - främst i form av information och föreläsningar. På begäran avEuroparådet har RF genom sin internationella sekreterare lett en arbetsgruppför kartläggning av möjligheterna att genom handikappidrott hjälpa till medrehabilitering av krigsskadade i Bosnien-Hercegovina.Vidare beslutade regeringen om ett bidrag på 70 000 kronortill utbildning av ledare för döva idrottsutövare i i och ett bidrag på för utbildning av ledare inomhandikappidrotten i Bosnien-Hercegovina.Med hänvisning till den lämnade redovisningen anser utskottet att det inteerfordras något uttalande med anledning av motionsyrkandet. MotionKr517 (m) yrkande 5 avstyrks.Professionell boxningI motion Kr506 (m, v, kd) yrkas att det skall tillsättas en allsidig utredningom professionell boxning i . Utredningen bör enligt motionärernabedrivas skyndsamt och innefatta förslag till ställningstagande huruvidaprofessionell boxning fortsättningsvis skall vara förbjuden enligt lag. komma fram till att professionell boxning skall tillåtas börövervägas huruvida den svenska boxningen skall regleras i lag och omfattningenav en sådan lag.Lagen (1969:612) om förbud mot professionell boxning trädde i kraft den 1januari 1970 (prop. 1969:118, bet. LU 1969:51, rskr. Förbudet motprofessionell boxning infördes bl.a. mot bakgrund av att den professionellaboxningen ansågs farligare än amatörboxning. I lagstiftningsärendet anfördedepartementschefen att det utredningsarbete som hade föregått propositionensammantaget med remissyttrandena visade att de medicinska skadeverkningarna avboxningen var allvarligare än man tidigare haft anledning att räkna med. De varav sådan art att proffsboxningen från medicinsk synpunkt inte längre kundegodtas i sin dåvarande form, anförde departementschefen. På förslag av förstalagutskottet antog regeringens förslag till lag om förbud motprofessionell boxning.Utskottet har behandlat motionsyrkanden av liknande innebörd somden nu aktuella motionen, (bet. 1996/97:KrU4). Utskottetsställningstagande har inneburit att den bedömning av riskerna med professionellboxning som gjordes 1969 alltjämt var gällande.Motionsyrkandena avstyrktes därför och avslogs av riksdagen.Utskottet anser att det inte heller efter förra årets riksdagsbehandling harinträffat någon omständighet som ger anledning att ompröva förbudet motprofessionell boxning. Motion Kr506 (m, v, kd) avstyrks därför.Sanktioner vid användning av dopningspreparatI motion Kr510 (kd) yrkande 2 framhåller motionärerna att idrottsrörelsenskunskaper och erfarenheter utgör en viktig del i arbetet med att bekämpa denökande spridningen av dopningsmedel. Enligt motionärerna bör svenskidrottsrörelse nationellt och internationellt verka för kraftfulla sanktionermot idrottsmän som nyttjar otillåtna preparat.Utskottet har relativt ingåendebehandlat idrottsrörelsens insatser mot dopning (bet. 1993/94:KrU11, bet.1994/95:KrU14 och bet. 1996/97:KrU4). I betänkandet Doping i folkhälsoperspektiv (SOU1996:126) av Utredningen om dopning lämnas en utförlig redovisning för bl.a.idrottsrörelsens åtgärder mot dopning. I ett särskilt avsnitt redovisasgällande bestraffningsregler. Dopningsförseelse föreligger enligtRiksidrottsförbundets stadgar inte bara då en idrottsutövare intagit förbjudetmedel eller använt förbjuden metod utan även bl.a. då han eller hon vägrat attmedverka vid dopningskontroll. Enligt praxis bestraffas dopningsförseelsealltid med diskvalifikation. Diskvalifikationstidens längd är enligt stadgarnahögst . Utskottet har tidigare inhämtat att i sinegenskap av idrottens högsta dömande instans ser mycket strängt påöverträdelser av idrottens dopningsregler. I vissa internationellaspecialförbund förekommer livstids diskvalifikation. RF har emellertid tagitställning mot att så hårda bestraffningar får tillgripas eftersom de ansesinhumana och i strid med svensk rättstradition.Internationella Olympiska Kommitténs ?Athletes Commission? har i enresolution krävt att procedurer och regler runt dopningharmoniseras. Kommittén anser att kontrollprocedurer och straffsatser måstevara lika länderna emellan. Det förekommer vidare på regeringsnivå ettomfattande internationellt samarbete i antidopningsfrågor i vilket Sverigedeltar.Utskottet vill tillägga att det ovan nämnda betänkandet Doping ifolkhälsoperspektiv innehåller en rad förslag, bl.a. av straffrättslig natur,som har till syfte att motarbeta användningen av dopningspreparat. Bl.a.föreslås att bruk av dopningsmedel som inte äger rum i medicinskt ellervetenskapligt syfte kriminaliseras och att ett grovt brott införs och attstraffmaximum därigenom höjs från till fängelse. Betänkandetbereds i Regeringskansliet.Här kan också nämnas att tillsatte enarbetsgrupp som fick i uppdrag att bl.a. utreda och analysera nuvaranderegelsystem beträffande kontroll av syntetiska droger och andra farliga ämnensom används i berusningssyfte. Arbetsgruppen redovisade sittuppdrag i promemorian (Ds 1997:70) Kontroll av syntetiska droger m.m.Arbetsgruppen föreslår ett antal olika åtgärder som tillsammans bör gemöjlighet till ett snabbare utredningsförfarande och en förbättrad rättsligkontroll. Promemorian är föremål för remissbehandling.Regeringen har aviserat en proposition under våren 1998.Utskottet anser att regeringens överväganden rörande förslagen i betänkandetDoping i folkhälsoperspektiv (SOU 1996:126) och promemorian Kontroll avsyntetiska droger m.m. (Ds 1997:70) inte bör föregripas. Med hänsyn härtill ochtill det arbete som idrottsrörelsen nationellt och internationellt lägger nerpå att motverka att idrottsmän använder dopningspreparat och för att upptäckaoch beivra överträdelser av gällande förbud anser utskottet att motionsyrkandetinte bör föranleda någon åtgärd. Motion Kr510 (kd) yrkande 2avstyrks således. beträffande idrottsrörelsens oberoende ställningatt avslår motionerna 1997/98:Kr516 yrkande 1 och 1997/98:Kr517yrkande 1,2. beträffande etik inom idrottenatt avslår motion 1997/98:Kr510 yrkande 1,3. beträffande idrottsrörelsens inflytande i Idrottsutredningenatt avslår motion 1997/98:Kr510 yrkande 18,4. beträffande granskning av RF:s interna materialatt avslår motion 1997/98:Kr270 yrkande 80,res. 1 (mp)5. beträffande breddidrottatt avslår motionerna 1997/98:Kr509 yrkandena 1, 2, 5 och 6,1997/98:Kr510 yrkande 4 och 1997/98:Kr516 yrkande 2,res.