bet · GL01KrU11 · 1998-03-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden om radio- och TV-frågor från allmännamotionstiden hösten 1997.Förslag avstyrks som syftar till ett nytt respektive ett oförändrat innehålli public service-uppdraget inför nästa tillståndsperiod. att den snabba tekniska utveckling som äger rum på etermedieområdetpåverkar public service-verksamheten och ställer krav på beslutsfattarna om ocheventuellt hur public service-begreppet skall omdefinieras. Erfarenheterna frånnuvarande tillståndsperiod bör ligga till grund för innehållet i publicservice-begreppet under nästa tillståndsperiod, anser utskottet.Utskottet avstyrker även förslag om ett riksdagsuttalande om att publicservice-företagen inte skall låta sig styras av höga lyssnar- ochtittarsiffror. Utskottet anför att det ankommer på att granska om programföretagen lever upp till givna tillståndsregleroch till de uttalanden som redan tidigare gjort i frågan. Ettmotionsyrkande om att public service-företagen skall ha stabila regler avstyrksliksom ett yrkande om att ett åtgärdsprogram skall utarbetas för attmedborgarna skall få ökad tillgång till och delaktighet i medieutbudet.I betänkandet behandlas även frågor om funktionshindrades tillgång till TVoch möjligheten för handikappföreningar att få informera om sin verksamhet iSveriges Television (SVT). Även ett yrkande som syftar till att våldsinslag ianslutning till barnprogram inte skall få förekomma i SVT behandlas. Samtligayrkanden avstyrks, bl.a. med hänvisning till de krav på programföretagen somställs i de av regeringen beslutade sändningsvillkoren. Ett yrkande om och TV skall följa upp hur språkvården beaktas ipublic service-företagen avstyrks med hänvisning till att ett sådant uppdragredan åvilar nämnden. Vidare avstyrks ett förslag om att det skall finnas enbestämmelse om språkvård i sändningstillstånden för de kommersiellaprogramföretagen.Utskottet avstyrker även motionsförslag som rör organisatoriska frågor omnyhetsförmedling, parallella analoga och digitala TV-sändningar samt yrkandensom rör finansieringsfrågor, nämligen sponsring och inrättande av alternativafinansieringsformer för kvalitetsproduktion i TV.Utskottet behandlar även förslag om regeringens möjlighet att styradistributionsform för SVT och om betal-TV-kanaler inom SVT. Yrkandena avstyrks.Även förslag om att inrätta politikerkanaler i radio och TV samt en särskildfolkbildningskanal i UR:s regi avstyrks.Slutligen avstyrks ett yrkande som syftar till att en analys skall göras avSveriges avsikter i samband med införlivandet av en ny bestämmelse i EG:s TV-direktiv som syftar till att allmänheten i medlemsstaterna inte skallutestängas från viktiga TV-sändningar.Till betänkandet har fogats 13 reservationer och ett särskilt yttrande. 1997/98:Kr206 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en sammanslagning av SverigesTelevisions nyhetsredaktioner Aktuellt och Rapport.1997/98:Kr208 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att göra TVtillgänglig för synskadade.1997/98:Kr212 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning ompolitikerkanal.1997/98:Kr219 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändig ändring i avtalet med för att möjliggöra förhandikapporganisationerna att i t.ex. ?Anslagstavlan? få ge en kort informationom sin verksamhet.1997/98:Kr236 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att beakta detinträffade i samband med TV-serien vid översyn av gällanderegler för Television.1997/98:Kr243 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om större tillgänglighet tillTV för hörselskadade.1997/98:Kr244 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omförbud att sända sponsrade program i och Radio.1997/98:Kr268 av m.fl. (v) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag till åtgärdsprogram förtillgänglighet och deltagande inom medierna enligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av en särskild folkbildningskanal i Utbildningsradionsregi enligt vad i motionen anförts,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parallella digitala och analoga sändningar.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas56. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om parallella analoga och digitala TV-sändningar,59. att begär att regeringen i vårbudgeten återkommer med förslaghur UR-Arena kan finansieras.1997/98:Kr301 av och () vari yrkas attriksdagen beslutar upphäva regeringens möjlighet att styra programföretagensval av distributionsform i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Kr302 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökad kvalitet inom public service-företagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa finansieringskällor för kvalitetsproduktion av TV,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte bör få tillstånd att starta betal-TV-kanaler.1997/98:Kr306 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om årliga rapport till regeringen angående hurpublic service-uppdraget uppfyllts.1997/98:K310 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om public service-kanalernas funktion och roll,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stabila regler för public service-kanalerna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett eventuellt upprättande av en lista över TV-sända arrangemang avnationell vikt,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utveckling av SVT:s regionala nyhetsförmedling,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om större fristående fonder för TV-produktion,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansiering av kvalitetsproduktion,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om okommenterade direktsändningar i radio och TV.1997/98:K333 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en ny innebörd av public sevice-uppdraget.1997/98:Ub802 av och Skånberg (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att det isändningstillstånden för kommersiella företag som sänder i radio eller TV skallfinnas en bestämmelse om god språkvård.4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en uppföljning av hur språkvårdsfrågorna beaktas av public ser-viceföretagen.Vissa bakgrundsuppgifterGenom sitt ställningstagande till regeringens proposition 1995/96:161 beslutaderiksdagen om public service-verksamheten för tiden (bet.1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297). Vidare beslutade anta regeringensförslag till radio- och TV-lag (prop. 1995/96:160, bet. 1995/96:KU29, rskr.1995/96:296).Beslutet om public service-företagen och deras verksamhet innebär i huvudsakföljande.- Sändningstillståndet för () och () skall vara femårigt och gälla fr.o.m. t.o.m. den 31december 2001. För () skall tillståndsperiodenvara tvåårig och gälla fr.o.m. t.o.m. den 31 december1998.- De tre programföretagen skall ägas av en nybildad stiftelse som skall ersättade tre tidigare ägarstiftelserna.- Programföretagen skall ha ett public service-uppdrag med i huvudsak följandeinnehåll. SVT:s, SR:s och UR:s sändningar skall vara rikstäckande.Programverksamheten skall präglas av redaktionell självständighet,opartiskhet och saklighet, demokratiska värden, mångfald och decentraliseringsamt av folkbildningsambitioner. Vidare skall programmen ha hög kvalitet.Programföretagen skall ha ett kulturansvar och ett ansvar för att produceraminoritetsprogram. Programmen skall spegla förhållandena i hela landet.- Programföretagen skall ha en distriktsorganisation som speglar hela landet.- Programföretagen skall följa upp och rapportera hur public service-uppdraget uppfyllts. En uppföljningsrapport skall inlämnas och skall ha två självständiga nyhetsredaktioner. Arbetet med nyheter ochsamhällsfrågor skall bedrivas så att olika perspektiv präglar verksamheten.- Den andel av allmänproduktionen som i SVT:s och SR:s rikssändningarproduceras utanför skall ökas till minst55 %. (Enligt de regler som gällde för riksdagensställningstagande skulle av SVT:s och av SR:sallmänproduktion i rikssändningar göras utanför . )- Programföretagens sändningar skall nå av den bofastabefolkningen.- Sändningsrätten för SVT skall omfatta två TV-kanaler inkl. text-TV och för SRfyra radiokanaler. UR skall få sända i SVT:s och SR:s kanaler.- Programföretagen skall finansieras med TV-avgiftsmedel som anvisarfrån rundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot). Medelstilldelningentill programföretagen skall liksom tidigare värdesäkras genom ett särskiltindex, det s.k. Radio-indexet. Likaså skall medelstilldelningen tillutlandskanalen Radio värdesäkras med utgångspunkt i nämndakompensationsindex.- Särskilda regler för sponsring skall gälla.- och TV skall även fortsättningsvis finansierasöver både statsbudgeten och rundradiokontot. har tillsynöver efterlevnaden av regler för sändningarnas innehåll samt beslutar omsanktioner vid bristande efterlevnad av dessa.Hösten 1996 godkände en s.k. fördelningsnyckel som innebär atttillgängliga medel skall fördelas för SVT, för och 4,för UR (prop. 1996/97:1 bil. 17, bet. 1996/97:KrU3, rskr.1996/97:82). Utöver de medel som fördelas mellan de tre programföretagen enligtnyckeln beräknas särskilda medel för Radio Sweden.I december 1996 beslutade regeringen om sändningstillstånd för SVT, SR ochUR. Ett antal villkor har med utgångspunkt i det tidigare nämndariksdagsbeslutet fogats till tillstånden. beslutar ommedelstilldelning till programföretagen. Regeringen fastställer vissa s.k.anslagsvillkor för företagen beträffande ekonomiska förutsättningar,organisation samt uppföljning och utvärdering.Vidare kan nämnas att Radiotjänst i (), som ägs av , SR ochUR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Ett avtal mellanstaten och RIKAB reglerar bolagets uppgifter. Influtna medel placeras på dets.k. rundradiokontot hos Riksgäldskontoret.Fr.o.m. ansvarar RIKAB för förvaltningen av rundra-diomedlen, vilket tidigare SVT gjorde (prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2,rskr. 1997/98:26). Staten tillhandahåller genom detrörelsekapital som rundradiorörelsen, dvs. SVT, SR, UR och ,behöver när avgiftsmedlen inte räcker till.TERACOM Svensk Rundradio AB () är huvudman för rundradio-nätet. skall ge sändningsberättigade programföretag tillgång tillsändarnätet på likvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtal mellan Teracomoch public service-företagen.Riksdagen godkände ett regeringsförslag om att TV-sändningar meddigital teknik skall införas med möjlighet för staten att successivt taställning till om och på vilket sätt verksamheten skall fortsätta (prop.1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178).Regeringen har därefter - - fastställt att marksända digitalaTV-sändningar får äga rum i fem områden i landet, nämligen medMälardalen och , , Södra och nordöstra , Göteborgmed omnejd samt med omnejd. (Digitala ljudradiosändningar pågår i ettbegränsat antal områden efter beslut av . Se prop.1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr. 1994/95:369. )Regeringen beslutade medge att SVT skall få inleda sändningarvia satellit för att nå allmänheten i . Vidare beslutade regeringen vidsamma tillfälle att SVT får inleda sändningar i nya programkanaler.Sändningarna i de nya kanalerna skall vara tillgängliga för allmänheten iSverige utan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift. InledningI detta betänkande behandlas motioner som väckts under allmänna motionstidenunder innevarande , 1997/98. Flertalet frågor har behandlats avriksdagen vid tidigare tillfällen.Public service-uppdragets innehållFrågor som rör public service-uppdragets innehåll tas upp i femmotionsyrkanden. I två av yrkandena behandlas frågan om förändring av publicservice-uppdraget inför en ny tillståndsperiod.Motionärerna bakom motion K333 (m) föreslår att public service-begreppetskall ges en ny innebörd (yrkande 8). Det är inte rimligt - menar motionärerna- att public service-uppdraget utformas i syfte att det skall domineraprogramutbudet för publiken. I stället bör syftet vara att publiken skalltillföras ett utbud av program som den annars inte kan få tillgång till. Infören ny tillståndsperiod bör krav ställas på att programverksamheten skallutvecklas mot ökad kvalitet och fördjupning. Public service-verksamheten börges förutsättningar att uppnå en tydlig identitet i den nya mediemiljön, ansermotionärerna och pekar ut de programområden där programföretagen har sinstarkaste ställning gentemot publiken, områden som enligt motionärerna börutvecklas ytterligare. Hit hör bl.a. barn- och ungdomsprogram ochsamhällsbevakning. Motionärerna anser också att public service-företagen harförutsättningar att vara ledande institutioner i det svenska kulturlivet ochutgöra en nyskapande kraft i det svenska kultursamhället.Motionärerna bakom motion K310 (c) anser att public service-idén inte skallomdefinieras till att avse en smalare produktion som vänder sig till smågrupper (yrkande 6). och allmänradio har - bl.a. mot bakgrund avkonkurrensen på etermedieområdet - en viktig uppgift när det gäller att erbjudabredd, djup och kvalitet även . De skall informera, undervisa ochunderhålla och även i fortsättningen vara ett gemensamt forum för denoffentliga debatten. De skall locka breda grupper med kultur, debatt,underhållning och nyheter.Som redovisats i det föregående tog ställning tillfrågan om public service-verksamheten för tiden december2001.Utskottet vill understryka att frågan om public service-verksamhetens rolloch public service-begreppets regler om redaktionell självständighet,opartiskhet och saklighet, demokratiska värden, mångfald, decentralisering, högkvalitet, kulturansvar m.m. har central betydelse för de demokratiska värdena.Den snabba tekniska utveckling som äger rum på etermedieområdet påverkargivetvis public service-verksamheten och ställer krav på beslutsfattarna attöverväga om och i så fall hur public service-begreppet bör omdefinieras. Detnuvarande sändningstillståndet började - som redovisats i det föregående -gälla . Erfarenheterna från programföretagens verksamhetunder den nuvarande tillståndsperioden bör ligga till grund för riksdagensställningstagande till innehållet i public serivce-uppdraget för nästatillståndsperiod.I sammanhanget vill utskottet erinra om att sändningstillståndet för UR löperut . Frågan om UR:s framtid bereds f.n. inomRegeringskansliet. Beredningsarbetet bör inte föregripas av riksdagen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna K310 (c) yrkande 6 ochK333 (m) yrkande 8.Kvalitetsaspekten på programverksamheten tas upp även i två motionsyrkanden sombehandlar frågor om public service-företagens uppdrag i relation tillföretagens interna publikmål.Motionärerna bakom motion Kr302 (fp) framhåller att det är väsentligt att SVToch SR - i det stora medieutbud som råder - står för en tydlig kvalitetslinje.Motionsyrkandet syftar till att höga lyssnar- och tittarsiffror inte skall varastyrande för programplaneringen (yrkande 1).Yrkandet i motion Kr236 (mp) syftar till att SVT skall ta hänsyn till TV-mediets särskilda genomslagskraft och att mediet inte skall låta sig styras avtittarsiffror. Regeringen bör - anser motionären - vid den översyn av gällanderiktlinjer som kommer att göras inför nästa tillståndsperiod beakta vad sominträffat i samband med sändningen av . För ennärmare beskrivning av det inträffade hänvisas till motionstexten.SVT:s styrelse har fastställt två publikmål för SVT. Det första målet är dets.k. räckviddsmålet, som har formulerats så att minst hälften av dem som ser påTV en genomsnittlig dag skall ha sett program i SVT:s kanaler. Det andra måletavser marknadsandelen och innebär att minst hälften av den tid som tittarnaägnar åt TV skall avse program som sänds av SVT.SR:s publikmål, fastställda av , innebär- att P1 skall nå av befolkningen ,- att P2 Musik skall nå av befolkningen ,- att P2 Musik//skall nå av befolkningen mellan 9 och79 år,- att P3 skall nå av befolkningen upp till ,- att P4 (= de lokala kanalerna och P4 Riks) skall vara den mest avlyssnadekanalen i åldersgruppen . Dock gäller för särskildapublikmål. De program som sänder på frekvensen 103,3 Mhzskall nå av lyssnarna och de program somradiostationen sänder på frekvensen 93,8 Mhz skall nå av lyssnarnaöver 35 år.Utskottet erinrar om att - enligt de villkor som gäller för SVT:s och SR:ssändningstillstånd - programföretagen skall ta hänsyn till televisionens resp.ljudradions särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen ochutformning samt tiden för sändning av programmen (7 § resp. 8 §). Vidare skallde båda företagen erbjuda ett mångsidigt programutbud som kännetecknas av högkvalitet. Även mindre gruppers intressen skall i görlig mån tillgodoses vidtidpunkter då en stor del av befolkningen har möjlighet att ta del avprogrammen (9 § resp. 10 §).De nu redovisade bestämmelserna i sändningstillstånden grundas på riksdagensbeslut om public service-uppdraget, varvid det uttryckligenframhölls att allmänradion och allmäntelevisionen inte skall låta sig styras avpublikandelar utan skall sända program som vänder sig även till enförhållandevis begränsad publik (bet. 1995/96:KrU12 s. 12, rskr. 1995/96:297). Här bör även nämnas att utskottet i ett tidigare sammanhang har uttalatatt även program som vänder sig till små lyssnargrupper skall förläggas tillvad som betraktas som god sändningstid (bet. 1991/92:KrU28 s. 19).Utskottet konstaterar således att sådana synpunkter på kvalitet,genomslagskraft och mindre publikgruppers intressen som framförts i de nuaktuella motionerna beaktats i de bestämmelser i sändningstillstånden somgäller för programföretagen. Utskottet erinrar om att det ankommer påGranskningsnämnden att följa i vad mån programföretagen lever upp till givnaregler i sändningstillstånden där det bl. a. hänvisas till uttalanden avriksdagen om verksamhetens bedrivande (1995/96:KrU12 s. 10-19). Av stortintresse är den uppföljningsrapport som SVT skall lämna tillKulturdepartementet och . Utskottet utgår från att gällanderegler för företagen kommer att ses över inför en ny sändningstillståndsperiodoch att regeringen noga följer SVT:s programpolitik när det gäller häraktualiserade frågor, vilka är av stort kulturpolitiskt intresse.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna Kr302 (fp)yrkande 1 och Kr236 (mp).I motion K310 (c) yrkas att stabila regler skall gälla för public service-företagen (yrkande 7). Stor återhållsamhet bör därförvisas när det gäller förändringar under pågående tillståndsperioder, ansermotionärerna.I enlighet med bestämmelserna i radio- och TV-lagen (1996:844) meddelarregeringen sändningstillstånd för public service-företagen för en viss periodoch med vissa villkor (se 2 kap. 1 och 2 §§ samt 3 kap. 1-3 §§). Tillståndskall återkallas på begäran av tillståndshavaren (11 kap. 1 §). Regeringen fårockså återkalla sändningstillstånd vid väsentliga brott mot bestämmelserna ilagen eller mot tillståndsvillkoren (11 kap. 1 och 2 §§).Regeringen meddelar s.k. anslagsvillkor rörande ekonomiska förutsättningar,organisation samt uppföljning och utvärdering i anslutning till de årligabesluten om medelsanvisning. Anslagsvillkoren under innevarandetillståndsperiod har sin utgångspunkt i de riktlinjer som beslutades avriksdagen vid behandlingen av propositionen om public service-verksamheten under tiden 1997-2001.Utskottet konstaterar att radio- och TV-lagen inte innehåller några regler omändring av gällande sändningstillstånd. Då det gäller ändring avanslagsvillkoren delar utskottet motionärernas uppfattning att storåterhållsamhet bör gälla under pågående tillståndsperiod. Ändringar bör dockkunna göras om den snabba tekniska utvecklingen påkallar det. Motionsyrkandetavstyrks med hänvisning till det anförda.I ett motionsyrkande tas upp frågor om människors olika möjligheter att ta delav medieutbudet. Motionärerna bakom motion Kr268 (v) befarar att nyaklassklyftor kommer att uppstå genom utvecklingen på medie- ochinformationsteknikområdet. En del människor kommer att söka väsentliginformation, andra kommer att låta sig översköljas av trivialiteter, anförsdet. I motionen krävs därför ett åtgärdsprogram för ökad tillgång till och ökaddelaktighet i medieutbudet (yrkande 3).Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns en risk för attorättvisor kan uppstå mellan dem som har tillgång till och förmåga att användasig av den nya tekniken och dem som står utanför.Utskottet erinrar om att grundtanken bakom den svenska modellen för publicservice-verksamhet är att i stort sett hela befolkningen skall nås av ettmångsidigt utbud av god kvalitet. Programföretagen skall betjäna hela publiken,både olika minoriteter och den stora majoriteten. Program med bredd, djup ochhög kvalitet måste erbjudas av företagen. (Se prop. 1995/96:161s. )Vidare vill utskottet erinra om att de främsta målen för statens insatser påmassmedieområdet är att stödja mångfald och reella yttrandemöjligheter,garantera massmediernas oberoende samt säkerställa tillgängligheten tillmassmedierna. (Se prop. 1997/98:1 utgiftsområde 1 avsnitt 7.1. )Då det gäller användningen av informationstekniken (IT) vill utskottetframhålla att den av fastställda nationella IT-strategin syftar tillatt skapa en bred tillgång till information och kunskap för att ökamedborgarnas delaktighet i samhällslivet och främja kunskapsutveckling. Vidarekan nämnas att en av huvuduppgifter är att stimulera fler attanvända informationstekniken, särskilt de grupper som inte utnyttjarmöjligheterna i någon större utsträckning. (Se skr. 1997/98:19 och bet.1997/98:TU7. )Utskottet konstaterar att åtgärder således vidtagits inom medie- och IT-områdena för att minska de risker för klassklyftor som motionärerna befarar kanuppstå. Utskottet är inte berett att därutöver förorda något särskiltåtgärdsprogram i enlighet med motionsförslaget. Motion Kr268 (v) yrkande 3avstyrks.ProgramverksamhetFunktionshindrades tillgång till TV, m.m.I två motionsyrkanden behandlas frågor som rör funktionshindrades tillgång tillTV.Tillståndsvillkoren för SVT innehåller en bestämmelse om att företaget ärskyldigt att beakta funktionshindrades behov. Genom att utnyttja befintlig ochny teknik skall SVT öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen (18 §).Vidare skall SVT enligt en bestämmelse i anslagsvillkoren följa uppoch rapportera hur public service-uppdraget följts (p. En förstauppföljningsrapport kommer att inlämnas från SVT tillKulturdepartementet och till och TV. Syftet medett sådant uppföljningsarbete är att skärpa företagens fokus på hur uppdragetuppfylls och att ge statsmakterna ett underlag inför förnyadekoncessionsvillkor. (Se prop. 1995/96:161 s. Av anslagsvillkoren framgårvidare att SVT, SR och UR sinsemellan skall fördela ansvaret för olika slagsinsatser för funktionshindrade. Eventuella överenskommelser i frågan skalltillställas och Granskningsnämnden.Frågan om SVT:s tillgänglighet för synskadade tas upp i motion Kr208 (m).Motionsyrkandet syftar till att textremsan till utländska TV-program och tillde utländska inslagen i nyhetsprogrammen skall kunna läsas upp i en särskildljudkanal med syntetiskt tal.Av en överenskommelse mellan SVT, SR och UR om insatserför funktionshindrade framgår att synskadade ställt krav på att SVT:s utländskaprogram skall göras tillgängliga för dem.