bet · GL01KrU17 · 1998-05-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar kulturutskottet regeringens proposition 1997/98:115Folkbildning jämte ett antal motioner väckta med anledning av propositionen ochmotionsyrkanden ur motioner väckta under allmänna motionstiden hösten 1997.Vid 1990/lades fast att folkbildningens anordnare självalägger fast målen för verksamheten och att riksdag och regering endast angersyftet med statens bidragsgivning. Utskottet tillstyrker regeringens förslagatt - utöver de syften med statsbidraget som fastställdes - följandetvå nya syften med statsbidraget skall införas. Statsbidraget tillfolkbildningen skall bidra till att stärka och utveckla demokratin.Statsbidraget skall vidare bidra till att bredda kulturintresset i samhälletoch bidra till ökad delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser samt tilleget skapande.Sedan år 1991 skall personer som är utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade särskilt prioriteras inom folkbildningen. Invandrare ochdeltagare med funktionshinder utgör särskilt viktiga målgrupper. Utskottettillstyrker regeringens förslag att arbetslösa skall tillföras som enprioriterad grupp.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ändrade grunder förFolkbildningsrådets fördelning av statsbidrag till folkhögskolan. De ändradegrunderna innebär att det inte längre skall krävas att undervisningen vidfolkhögskolorna skall anordnas så att den till form och arbetssätt tydligtskiljer sig från den som anordnas i det offentliga skolväsendet och högskolan.Motsvarande regler för studieförbunden togs bort . Folkbildningenbör själv utveckla de pedagogiska formerna och, tillsammans med dem som deltari folkbildningen, välja det för varje grupp bästa arbetssättet. Staten börsåledes inte genom föreskrifter styra former och arbetssätt.Regeringen redovisar sex centrala områden där folkbildningsarbetet, enligtregeringens bedömning, kan få stor betydelse för samhällsutvecklingen. Detgäller ett lyft för kultur och bildning, förverkligandet av kulturpolitiken,insatser för personer med funktionshinder, IT, integrationsarbetet samt arbetetmed att forma ett ekologiskt hållbart samhälle. I ett antal motioner harframhållits att internationaliseringsfrågorna borde vara ett sjunde centraltutvecklingsområde. Utskottet anför att det, utöver de i propositionen nämndasex områdena, även finns andra områden där folkbildningen kommer att ha storbetydelse för samhällsutvecklingen. De internationella frågorna hör dit. Derasbetydelse minskar inte för att de inte är särskilt nämnda i propositionen.Utskottet redovisar kort folkbildningens internationella verksamhet ochunderstryker dess betydelse för kunskaps- och demokratiutveckling både inom ochutom landet. Utskottet bedömer det dock inte nödvändigt med något särskiltriksdagens uttalande till regeringen i frågan.Utskottet framhåller folkbildningens betydelse för studerande inomkunskapslyftet, särskilt för dem som av olika anledningar är mindrestudiebenägna och studiemotiverade. Utskottet föreslår att skall göraett tillkännagivande till regeringen att en redovisning och resultatbedömningav den uppsökande verksamhet som erhållit bidrag från medel anvisade underfolkbildningsanslaget skall lämnas i den kommande budgetpropositionen.Till betänkandet har fogats 14 reservationer och fem särskilda yttranden. I proposition 1997/98:115 Folkbildning har regeringen() föreslagit att godkänner förslag1. om syftet med statsbidraget till folkbildningen (avsnitt 6.2),2. till ändrade grunder för fördelning av statsbidragtill folkhögskolan (avsnitt 7.2). 1997/98:Kr21 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fördelning av statsbidraget mellan studieförbund och folkhögskolor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka möjligheten till ett arbete efter utbildning vidfolkhögskola eller studieförbund,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en samlad syn på hur man formellt skall tillgodoräkna sigkunskaper inom folkbildningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens internationalisering.1997/98:Kr22 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag beträffande den statligaregleringen av syftet med statsbidrag till folkbildning som ett stöd fördemokratin,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förmedlingen av statsbidrag till organisationer för uppsökandeverksamhet och utbildning i samhällsfrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetslösa som en prioriterad grupp i regeringens syften medstatsbidragen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett lyft för kultur och bildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningen och integrationsarbete.1997/98:Kr23 av och (s, c) vari yrkas attriksdagen beslutar att målet folkhälsa genom upplysning om bruket av alkohol,narkotika och tobak läggs fast som ett av de övergripande målen förfolkbildningen.1997/98:Kr24 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokrati och folkbildning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökade syften med folkbildningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens roll i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens arbetssätt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan med högskolan,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om medel för ett kulturlyft.1997/98:Kr26 av och (v, s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett sjunde utvecklingsområde för folkbildning.1997/98:Kr27 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge möjlighet förfolkbildningsorganisation respektive folkhögskola att i samverkan meduniversitet/högskola anordna utbildning som ger högskolepoäng.1997/98:Kr28 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens internationalisering,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till folkmusik och dans,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika priser för datauppkoppling i olika delar av landet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att komvux bör godkänna intyg från folkhögskolor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om poänggivande samverkanskurser.1997/98:Kr29 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om erforderliga medel så att alla förslag som finns nämnda kan bliverklighet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkbildningens mål också skall innefatta levandegörande ochutveckling av kulturarven,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att flera professurer och forskartjänster inrättas inomfolkbildningens område,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tvärvetenskaplig forskning uppmuntras,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att incitament skapas för att befästa folkbildningen som ettsjälvständigt forskningsområde,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkbildningsforskningen sprids över hela landet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fri och frivillig verksamhet, där deltagarnas behov står icentrum även fortsättningsvis skall vara styrande för folkbildningen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkhögskolor och högskolor ges möjlighet att utveckla sittsamarbete,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkhögskolans studieomdöme ges en starkare och med betyg merlikvärdig ställning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ges en stärkt ställning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Agenda 21-arbete ingår som en naturlig del av folkbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att folkbildningen håller sig öppen för att stödja nya uttryckssätt,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den folkliga musik- och danskulturens ställning stärks inomfolkbildningen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen återkommer till med förslag tillcentralpunkt för folkmusik,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ges möjlighet att arbeta internationellt.1997/98:Kr213 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt ansvar för att stödja folkbildningen.1997/98:Kr601 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparingar.1997/98:Kr602 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningens betydelse för att främja medborgaranda ochsolidaritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge alla möjlighet till ny kunskap,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att främja det livslånga lärandet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ?det glömda ?.1997/98:Fö216 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsning på handikappade.1997/98:Ub806 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om differentierade bidrag vid folkhögskolor utifrån utbildningarnaskaraktär.1997/98:Ub810 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bildningssträvanden lyfts fram och utvecklas som ett mål i denkommande folkbildningspropositionen.1997/98:T815 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om folkbildningen och studieförbunden.1997/98:A47 av m.fl. (v) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan folkhögskola och högskola.Ärendets beredningKulturutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälle att avge yttrandeöver proposition 1997/98:115 jämte motioner. har avgivityttrande 1997/98:UbU8y, vilket fogas till betänkandet som bilaga 1. Inledning (avsnitten 2-5)Regeringen erinrar om att beslut (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358) innebar en markant förändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen. Den omfattande statligareglering som t.o.m. /91 gällde för studieförbundens ochfolkhögskolornas verksamhet ersattes med ett system där riksdag och regeringfastställer övergripande mål och motiv, som skall ligga som grund för attbevilja statsbidrag för den samlade folkbildningen. Inom de gränser som riksdagoch regering sålunda lägger fast skall folkbildningens anordnare själva läggafast målen för sin verksamhet. Ansvaret för fördelning av statsbidrag,administration, organisation samt för uppföljning och utvärdering avverksamheten skall åvila ett folkbildningsråd, bildat avFolkbildningsförbundet, Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ochLandstingsförbundet.Statsbidragssystemet ändrades också. De två tidigare detaljreglerade anslagentill studieförbund respektive folkhögskolor ersattes med ett samlat anslag tillfolkbildningen utan närmare detaljreglering.Regeringen redovisar också verksamhetsutvecklingen inom studieförbund ochfolkhögskolor /92-1997 (prop. s. 12-15).Studieförbundens verksamhetsutveckling visar en nedgång deförsta åren men ganska små förändringar vid en jämförelse mellan åren 1990/91och 1997. till alla arrangemangstyper (studiecirklar, kulturprogram ochövrig folkbildningsverksamhet) ökade både antalet arrangemang med statsbidragoch antalet deltagare.Folkhögskolornas allmänna behörighetsgivande kurser på grundskole- ochgymnasienivå har /91 till 1997 minskat från ca 11 000 tillca 10 000 deltagare . De särskilda profilerade kurserna, oftast påeftergymnasial nivå, har ökat i omfattning från 9 000 deltagaretill ca 11 000.Under /91 fanns det sammanlagt 128 statsbidragsberättigadefolkhögskolor i . Efter beslut av har det däreftertillkommit ytterligare 21 folkhögskolor. En folkhögskola har lagts ned (Gävlefolkhögskola), och två folkhögskolor, och Årstagårdens, har gåttsamman till en. Sammanlagt finns det därmed 146 folkhögskolor (exklusiveSamernas folkhögskola som fr.o.m. /92 får statsbidrag i annanordning). Statsbidrag till de nya skolorna har möjliggjorts genom attFolkbildningsrådet har omfördelat medel från redan befintliga skolor.Under perioden 1992/93-1995/96 har studieförbunden och folkhögskolorna pågrund av arbetsmarknadssituationen fått särskilda resurser förutbildningsinsatser för arbetslösa. Fr.o.m. har dennaverksamhet ersatts med att 10 000 årselevplatser inom ramen för kunskapslyftetpermanent avsatts till folkhögskolorna att fördelas av . Inomramen för den utbildningssatsning som kallas har folkhögskoloroch studieförbund dessutom fått i uppdrag av kommuner attanordna utbildning motsvarande ca 2 000 årsstudieplatser på heltid ifolkhögskolor och ca 4 000 årsstudieplatser på heltid i studieförbund.Studieförbunden har under erhållit bidrag från staten påtotalt 1 samt ca från kommunerna och ca284 från landstingen. Det statliga bidraget till folkhögskolornavar totalt 1 . Rörelsefolkhögskolorna har dessutom erhållitlandstingsbidrag på ca . Landstingens nettokostnader fördriften av landstingsfolkhögskolorna uppgick till ca 200 000 000 kronor.Bidragen till de två kommunägda folkhögskolorna beräknas uppgå till ca10 000 000 kronor.År 1994 tillkallades en särskild utredare med uppgift att planera och genomföraen utvärdering av folkbildningen (dir. 1994:12) för att ge underlag förregeringens och bedömningar av om statsbidraget till folkbildningenanvänds i enlighet med de syften och villkor som fastställts.Utredningen, som antog namnet Statens utvärdering av folkbildningen 1996(SUFO 96), har avgivit sex delbetänkanden och slutbetänkandet Folkbildningen -en utvärdering (SOU 1996:159).Den statliga utvärderingen av folkbildningen inom SUFO har koncentrerats påstudieförbundens verksamhet med motiveringen att studiecirklarna berörbetydligt fler människor än folkhögskolornas kurser. Vidare är den statistiskaoch vetenskapliga kunskapen om cirkelverksamheten och i synnerhet omcirkeldeltagarna mindre omfattande än motsvarande kunskaper om folkhögskolornasverksamhet. Regeringen anser att det skulle ha varit värdefullt omkulturprogramverksamheten och verksamheten för människor med funktionshinderhade fått en mera ingående behandling i den statliga utvärderingen.SUFO ger i allt väsentligt folkbildningen ett gott betyg. avbefolkningen deltar i studiecirklar och några procent i folkhögskolekurser.Detta resultat av bidragsgivningen motsvarar vad staten kan förvänta sig.Deltagarna har i stor utsträckning förklarat sig vara mycket nöjda medresultatet av sina studier. Verksamheten inom både studieförbund ochfolkhögskolor måste anses ha den betydelse för demokratins befästande ochutveckling i och för deltagarnas personliga utveckling som anges i destatliga målen.SUFO anser att studieförbunden bör öka ansträngningarna att höjakorttidsutbildades, invandrares och arbetslösas deltagande i verksamheten.Studieförbunden bör vidare se över vissa hantverkscirklar. De bör ocksåtydligare markera sin ideologiska profil. Folkhögskolorna bör pröva nya vägaratt ge eleverna möjligheter att utöva ett verkligt inflytande över kursernasinnehåll och uppläggning. tillämpade principer vidfördelning av statsbidraget bör på ett tydligare sätt spegla de statliga målen.Rådet bör vidare klargöra att resultatet av företagna utvärderingar i ettmålstyrt system skall användas som ett medel för att åstadkommaverksamhetsförändringar.Folkbildningen bör genom kritisk självprövning bedöma i vad mån SUFO:spåpekanden är giltiga och berättigade vad gäller den egna verksamheten ochvilka förändringar som behöver vidtas i det fortsatta arbetet.Sammanfattningsvis bedriver studieförbund och folkhögskolor i , enligtSUFO:s bedömning, en folkbildande verksamhet som står i god överensstämmelsemed de statliga målen för statsbidragen.Statens förhållande till den fria och frivilliga folkbildningen (avsnitt 6)Bedömning av folkbildningens verksamhet (avsnitt 6.1)Regeringen bedömer att folkbildningen har genomfört en verksamhet som står igod överensstämmelse med de av godkända syftena medstatsbidragsgivningen. Den verksamhet som studieförbund och folkhögskolor harbedrivit är av stor omfattning och har stor samhällsnytta och motsvarar väl deförväntningar som staten har för sin bidragsgivning. Folkbildningen bör därförges fortsatt statligt stöd.Regeringen, som således i likhet med SUFO anser att folkhögskolorna ochstudieförbunden genomfört en verksamhet som står i god överensstämmelse medangivna statliga syften med bidragsgivningen, konstaterar att ytterligareansträngningar ändå behöver göras för att nå korttidsutbildade, personer medinvandrarbakgrund och arbetslösa. Folkbildningen har visat sig vara merframgångsrik i detta arbete än någon annan del av vuxenutbildningen, menytterligare insatser behövs.Den frihet som folkbildningen har att själv utforma och anpassa sittkursutbud är av stor betydelse i dagens samhälle som präglas av storaförändringar. En internationell jämförelse (Adult LiteracySurvey - genomförd av och Statistics ) har visat att har enbred kunskapsbas och en mycket god kunskapsnivå i den vuxna befolkningen.Enligt regeringens uppfattning är en av förklaringarna till dessa resultat attså många har kunnat skaffa sig betydande kunskaper vid sidan om den reguljärautbildningen genom den svenska folkbildningen.Syftet med statsbidraget (avsnitt 6.2)Regeringen föreslår att principen att folkbildningens anordnare själva läggerfast målen för verksamheten skall gälla även i fortsättningen. Riksdag ochregering skall endast ange syftet med statens bidragsgivning.Regeringen har den principiella inställningen att folkbildningen skall varafri och frivillig. Däremot är det statens ansvar att, i förhållande tillfolkbildningen, vara tydlig i fråga om vad regering och riksdag vill uppnågenom bidragsgivningen. Uppnås inte dessa samhällets syften kan inte hellermotivet för att ge statsbidrag kvarstå.Följande syften med statsbidraget lades fast genom riksdagsbeslutoch skall fortfarande gälla.- Syftet med statsbidrag till folkbildningen är att stödja en verksamhet somgör det möjligt för människor att påverka sin livssituation och att skapaengagemang att delta i samhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligteller kulturellt arbete.- Verksamheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftor och höjautbildningsnivån i samhället skall prioriteras.- Personer som är utbildningsmässigt, socialt eller kulturellt missgynnadeskall särskilt prioriteras. Invandrare och deltagare med funktionshinderutgör särskilt viktiga målgrupper.Regeringen föreslår att ytterligare två syften med statens bidragsgivning skalltillföras.- Statsbidraget till folkbildningen skall bidra till att stärka och utvecklademokratin.- Statsbidraget skall bidra till att bredda kulturintresset i samhället, tillökad delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser samt till egetskapande.Dessutom skall arbetslösa tillföras som en prioriterad grupp.Regeringen anför att folkbildningens betydelse för folkrörelserna, medborgerligbildning, personlig utveckling och engagemang i samhällsfrågor utgör en avgrunderna för en levande demokrati där alla är delaktiga. Regeringen anser attden folkrörelse- och idéburna folkbildningen har en central uppgift införframtiden att försvara, vitalisera och utveckla demokratin. Det är genomfolkbildning i folkrörelser som demokrati har fått en stark förankringi hela samhället. Därför är det också särskilt allvarligt om den folkrörelse-och idéburna verksamheten tunnas ut så att det är möjligt att seskillnad mellan olika folkbildningsorganisationers verksamhet. Det finns,enligt SUFO:s utvärdering, tendenser till en sådan utveckling. Detta måste,enligt regeringen, bli en allvarlig väckarklocka för folkbildningensorganisationer och dess styrelser. De statsbidragsberättigade folkhögskolor ochstudieförbund som har folkrörelser som huvudmän har inte bara ettsamhällsuppdrag som består i att vända sig till en bred allmänhet med sinabildnings- och utbildningserbjudanden. De förväntas även bedriva verksamhetersom syftar till att utveckla, förnya och befästa rörelsernas egna värderingaroch idéer, t.ex. genom olika aktiviteter för att inskola, vidareutbilda ochfortbilda sina medlemmar och förtroendevalda.Folkbildningens betydelse i arbetet för att förverkliga kulturpolitikens målmarkeras genom det föreslagna nya syftet med statsbidraget, nämligen attmedverka till en breddning av kulturintresset i samhället, till ökaddelaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser samt till eget skapande.Det finns en risk för att människor som blir arbetslösa marginaliseras ochpassiviseras. Inte minst studieförbunden, med sin närhet till människor, hargoda förutsättningar att genom sin verksamhet bryta detta mönster. Ävenfolkbildningens fria arbetssätt har visat sig vara värdefullt för mångaarbetslösa. Det är mot denna bakgrund som regeringen föreslår att ävenarbetslösa skall vara en prioriterad målgrupp i statsbidragshänseende.I motion Kr22 (kd) erinras om att SUFO inte föreslagit några ändringar ellertillägg till målen för statens bidrag till folkbildningen. Motionärernaframhåller att folkbildningen bidrar till en god demokrati, inte enbart genomkurser i samhällsorienterande ämnen utan även, och i hög utsträckning, genomsitt sätt att arbeta horisontellt där människor känner engagemang och fårarbeta aktivt själva. Statsbidraget till folkbildningen bidrar således redannu, utan att något särskilt demokratimål för statsbidraget satts upp, till attstärka och utveckla demokratin. Demokratiaspekten innefattas i de mål förstatsbidraget som redan finns, bl.a. sägs att syftet med statsbidrag tillfolkbildningen är att stödja en verksamhet som gör det möjligt för människoratt påverka sin livssituation och att skapa engagemang till att delta isamhällsutvecklingen genom t.ex. politiskt, fackligt eller kulturellt arbete.Motionärerna föreslår att skall avslå regeringens förslag om ettsärskilt demokratimål för statsbidragsgivningen till folkbildningen (yrkande1).Utskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning att folkbildningenredan från början har haft ett stort inflytande på samhällets demokratiskautveckling och att den även har en betydelsefull uppgift i att försvara,vitalisera och utveckla demokratin. Allmänbildning och medborgarkunskaper ärviktiga förutsättningar för det breda folkliga inflytandet och för människorsmöjlighet att påverka och känna delaktighet i samhällsutvecklingen. Dettasynsätt genomsyrar de syften med statsbidragsgivningen som godkändevid /91. Utskottet ser ett särskilt värde i att staten genom attformulera ett demokratimål för statsbidraget till folkbildningen tydligtklargör att utveckling av demokratin alltfort bör vara en central uppgift förfolkbildningen.