bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Bemyndigandet innebärinte att anslaget får överskridas.Utskottet tillstyrker regeringensförslag.14 ,kollektivtrafik och samhälls-köptatjänster m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlar utskottet fyraregeringsförslag om SJ och samhällsköpta tjänster.Det gäller yrkandena 17-20 enligt vilka riksdagenföreslåsdels godkänna ekonomiska mål och investeringsplanför för ienlighet med vad regeringen i propositionen anför,dels bemyndiga regeringen att för geStatens järnvägar finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen i propositionen anför,dels bemyndiga regeringen att, för ändamål somomfattas av ramanslaget D 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m., under år 1999upphandla interregional persontrafik på järnväg m.m.som innebär utgifter om högst underår 2000,dels bemyndiga regeringen att, för ändamål somomfattas av ramanslaget D 2 Köp av interregionalpersontrafik på järnväg m.m., under år 1999upphandla flygtrafik på sträckan sominnebär utgifter om högst under år2000.Vidare behandlar utskottet följande motioner:· T203 av m.fl. (s),·· T205 av och (),·· T217 yrkande 13 av m.fl (mp),·· T223 yrkandena 42-43 av m.fl.(kd),·· T230 yrkandena 6 och 8 av m.fl.(c),·· T231 yrkande 13 av m.fl. (s),·· T521 av (),·· T527 yrkande 2 av m.fl. (c, s, m,v, kd, mp),·· T542 i denna del av och (),·· T545 av m.fl. (v),·· T705 av och (),·· T706 av m.fl. (s).·14.1 Statens järnvägar14.1.1 Regeringens förslagEkonomisk utvecklingAv propositionen framgår att SJ inte nådde sinaekonomiska mål . Soliditeten blev 10,(mål ) medan räntabiliteten på eget kapitalblev negativ med minus (mål ). Resultatetefter finansnetto blev för koncernen minus 641 (224). Rensat från engångsposterförbättrades emellertid resultatet med knappt 500miljoner kronor jämfört med året innan.Persontrafikens totala volym mätt i personkilometerökade jämfört med år 1996.Godstransportvolymerna mätt i nettotonkilometerökade med jämfört med år 1996.VerksamhetsinriktningRegeringen anger att SJ:s uppdrag är att bedriva eneffektiv järnvägstrafik på affärsmässiga villkor. SJskall ha en stark och sund ekonomi samt fortsättautvecklas som ett effektivt och konkurrenskraftigttransportföretag med järnvägstrafik somhuvudverksamhet. Övrig verksamhet som inte stödjerkärnverksamheten skall avvecklas.Trafikavtal som inte har förutsättningar attutvecklas till lönsam trafik skall offereras tillstaten för upphandling. Arbetet med att renodla SJ:sroll som järnvägsoperatör i enlighet med 1998 årstransportpolitiska beslut (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) fortsätter.Regeringen anser att SJ, som ett effektivttransportföretag, har en viktig roll till följd avde förändringar som sker inom och medden nya Öresundsförbindelsen. Regeringen stöderkommissionens förslag om att reformerajärnvägssektorn i , vilket bl.a. förutsätteratt järnvägsföretagen skall ha en långsiktigthållbar ekonomisk ställning.Ekonomiska mål och resurserRegeringen anser att det är viktigt att SJ har enekonomisk styrka som gör det möjligt att klara depåfrestningar som den ökande konkurrensen och enfortsatt prispress medför. SJ skall nå en sådanlönsamhetsnivå att SJ kan utvecklas och möta enföränderlig omvärld av egen kraft. är detett faktum att SJ:s ekonomiska situation avvikerstort från de uppsatta ekonomiska målen. Eftersomtillväxten är låg innebär detta att ansträngningarnapå kort sikt till största del handlar om atteffektivisera resursanvändningen.Regeringen erinrar vidare om att SJ är ålagd attsjälvfinansiera sin verksamhet. Det innebär attfinansiering av investeringar skall ske utantillskott från ägarna. Beräkningar visar att detegna kapitalet måste öka med ca 3 500 miljonerkronor för att en soliditet på skall nås. Ettsoliditetsmål på för den treårigaplaneringsperioden skulle därmed betyda krav på ettårligt resultat på ca . Dettaskall jämföras med att SJ för innevarande årberäknar nå ett nollresultat samt att SJ, underplaneringsperioden , bedömer att ettresultat kan nås på per år.Enligt regeringen är det mot denna bakgrunduppenbart att SJ under den föreståendeplaneringsperioden inte kommer att nåsoliditetsmålet på . är ettsoliditetsmål på en rimlig nivå för SJ:sverksamhet. Regeringen vidhåller därför att denlångsiktiga inriktningen bör vara en soliditet på och bedömer att målet kan uppnås genom ensoliditetsökning med i genomsnitt två procentenheterper år. Vad beträffar målet för räntabiliteten på kommer detta mål enligt SJ att uppnås. Detta skallses mot bakgrund av att det kapital som ålagts vissförräntning nu är så pass litet.Regeringen understryker vidare vikten av att detpågående åtgärds-programmet efterföljs avytterligare resultatförbättrande åtgärder. I ettlångsiktigt perspektiv är det emellertid intehållbart att endast arbeta med kostnadssidan utanäven SJ:s intäktssida måste bidra till en förbättradekonomisk situation för SJ. Regeringen anser att SJäven fortsättningsvis bör få disponera överskott isin verksamhet utan att inleverera avkastning på detegna kapitalet.Finansiella befogenheterSedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haftsärskilda befogenheter i en rad finansiella frågorsom t.ex. försäljning av fast egendom. Syftet harvarit att underlätta omstruktureringar iverksamheten och att den skall drivas under såbolagsliknande förhållanden som möjligt inom ramenför affärsverksformen. Det har bl.a. inneburit attkoncernens investeringar finansieras huvudsakligenmed leasing. Betalningsåtagandet för samtligafinansiella leasingkontrakt uppgick till . Lånen uppgick till i . SJ har under år1998 en total låneram på , ivilken leasing ingår.Regeringen anser att gällande beslutsordning ochbefogenheter i huvudsak bör ligga fast . Mot denna bakgrund föreslås attriksdagen bemyndigar regeringen att ge SJ följandefinansiella befogenheter för år 1999:- godkänna aktieöverföringar mellan SJ ochAB Swedcarrier,-- godkänna avtal som SJ träffar omförsäljning av fast egendom och aktier inom enram på med avyttringar fr.o.m.år 1994 intagna i ramen,-- fastställa beloppsgräns för försäljningav fast egendom och aktier från SJ,-- låta SJ förvärva, förvalta och avyttraaktier inom ramen för den beslutadekoncernstrategin,-- låta SJ besluta om organisationsfrågorvad gäller avyttringar av verksamhetsgrenar sominte bidrar till att stärka och stödjajärnvägsverksamheten,-- låta SJ använda den typ avfinansieringsform (lån, leasing etc.) som ger denlägsta kostnaden för SJ sett över investeringensekonomiska livslängd,-- tillföra SJ utdelning från ABSwedcarrier.-Regeringen föreslår vidare att bemyndigarregeringen att låta SJ få rätt att:· ta upp lån i och utanför inomen total ram på ,·· teckna borgensförbindelser till förmån för bolaginom inom en total ram på 1,9miljarder kronor,·· placera kassamässigt överskott hosRiksgäldskontoret och på marknaden.·14.1.2 MotionsförslagJohnny m.fl. (kd) framhåller i motion T223att SJ:s ekonomiska problem gör det nödvändigt attdet förändringsarbete som inletts för attrationalisera SJ får full genomslagskraft. För attSJ skall utvecklas positivt krävs att staten somägare upprätthåller omvandlingstrycket på SJ bl.a.genom långtgående avkastningskrav.14.1.3 Utskottets ställningstagandeSJ:s ekonomiska mål och investeringsplanUnder den senaste tioårsperioden har SJ genomförtett omfattande förändringsarbete. SJ har därmedutvecklats i riktning mot ett modernt, effektivt ochkundinriktat transportföretag. De stora förändringarsom gjorts inom den svenska järnvägen har rönt storuppmärksamhet utomlands. SJ upplevs vara ettmodernt företag och har på många områden blivit ettföredöme för andra järnvägar. Enligteffektivitetsmåttet transportarbete per anställd ärt.ex. SJ mer än dubbelt så effektivt somgenomsnittet av nationella järnvägar och bättre än den näst effektivaste.Trots omfattande moderniseringar,rationaliseringar och effektiviseringar har dock SJfortfarande allvarliga ekonomiska problem. Detekonomiska mål som angetts av har inteuppnåtts. Det redovisade resultatet för SJ-koncernenhar dessutom tidigare i stor utsträckning skapatsgenom utdelningar och engångsintäkter frånförsäljning av dotterbolag. Vidare gäller attjärnvägens marknadsandel för såväl person- somgodstransporter har minskat.Utskottet anser att väl fungerandejärnvägstransporter är en viktig förutsättning föratt tillgodose näringslivets behov av långvägatransporter och för att bygga upp en effektiv ochkonkurrenskraftig kollektivtrafik. Det är därförviktigt att det kan erbjudas en högkvalitativ ochmiljöanpassad järnvägstrafik på de marknader därjärnvägen har utvecklingsmöjligheter. Det betyderatt SJ måste ha möjligheter att möta framtidenstransportmarknad som ett offensivt ochkonkurrenskraftigt företag.Genom transportpolitiska beslut harjärnvägstrafiken givits förbättradeutvecklingsmöjligheter. Ett nytt banavgiftssysteminförs som ger en kostnadssänkningför järnvägstrafiken med omkring 700 miljonerkronor. Vidare övertar ansvaret för delarav det bannät i form av anslutande spår tillterminaler, hamnar och industrier som SJ i dagförvaltar. Genom bildandet avGodstransportdelegationen och Rikstrafiken ges ocksåökade förutsättningar för att skapa ensamhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet där järnvägens utvecklingsmöjligheterkan tas till vara.Utskottet delar mot denna bakgrund regeringensbedömning att SJ:s ekonomi måste konsolideras.Utskottet vill också för egen del understryka viktenav att ytterligare ansträngningar görs så att enpositiv utveckling kan ske på intäktssidan genom enökad järnvägstrafik.Med hänvisning till det anförda har utskottet ingaerinringar mot regeringens förslag till ekonomiskamål och investeringsplan för . Detinnebär att SJ:s mål även fortsättningsvis skallvara att bedriva en effektiv och miljövänligjärnvägstrafik på affärsmässiga villkor. Vidaregäller som koncernstrategi att en koncentrationskall ske till kärn-verksamheten, dvs. till attutveckla järnvägstrafiken. skall ha ensund finansiell ställning med balans mellanrörelserisken och den finansiella risken. Som målbör gälla att resultatet efter skattemotsvarighetskall uppgå till av eget kapital och att denlångsiktiga inriktningen är en soliditet på lägst . Som regeringen framhåller bör soliditeten öka medi genomsitt per år.Utskottet efterlyste i samband med behandlingen av1998 års budgetproposition en bedömning av åtgärdersom är nödvändiga för att stabilisera SJ. Med hänsyntill den ekonomiska situation som SJ för närvarandebefinner sig i vill utskottet understryka vikten avatt en omsorgsfull uppföljning sker av den fortsattautvecklingen på järnvägsområdet och att regeringenredovisar för hur den anser attjärnvägstrafiken kan vidareutvecklas.Utskottet övergår därefter till motion T223 avJohnny m.fl. (kd) om att staten som ägarebör upprätthålla omvandlingstrycket på SJ genombl.a. Utskottet bedömeratt regeringens förslag till ekonomiska mål för SJskapar sådana ekonomiska drivkrafter att detnödvändiga fortsatta arbetet med att förbättraresultatet får tillräcklig genomslagskraft. Detbetyder att syftet med det aktuella motionsyrkandetfår anses vara tillgodosett. Något initiativ frånriksdagen är därför inte erforderligt. Utskottetavstyrker följaktligen motion T223 (kd) yrkande 43.Finansiella befogenheterUtskottet konstaterar att SJ inom ramen för enutvecklad affärsverksform har fått ett klartekonomiskt ansvar och en betydande grad avhandlingsfrihet i såväl ekonomiska somorganisatoriska frågor. Enligt utskottets mening ärdet betydelsefullt att SJ ges sådana finansiellabefogenheter även fortsättningsvis. Regeringensförslag innebär att SJ:s finansiella befogenheter ihuvudsak kvarstår oförändrade. Utskottet har därföringa erinringar mot regeringens förslag.14.2 Upphandling av järnvägstrafik m.m.14.2.1 Regeringens förslagRegeringen redovisar i budgetpropositionen attstaten för har upphandlatjärnvägstrafik av SJ på tretton trafikrelationer.Trafiken är av samma omfattning som för medundantag för sträckan somtillkommit.Upphandlad tågtrafik för år 1999· Nattågen mellan och övre inkl.Malmbanan·· Nattåg mellan och övre underperioder med hög efterfrågan·· Östersund-Storlien·· Sundsvall-Östersund·· Västerås-Katrineholm·· Mjölby-Örebro·· Borlänge-Mora·· Gävle-Avesta-Krylbo-Hallsberg·· Gävle-Borlänge-Hallsberg·· Uddevalla-Herrljunga-Borås·· Nässjö-Falköping-Skövde·· /Karlskrona-Alvesta-Göteborg·· Karlstad-Göteborg·Av propositionen framgår att det inför trafikåretår 2000 blir aktuellt med en helt ny upphandling församtliga linjer som upphandlas samt förtågtrafiken på . Regeringen anger dockatt det är svårt att mer säkert angeanslagsbehovet för den upphandling som skall ske år1999 och som avser trafiken . Detsammanhänger bl.a. med övergången till ett nyttupphandlingssystem i enligt med 1998 årstransportpolitiska beslut. I det uppdrag som lämnatsför att utreda verksamhetsmål, preciseradearbetsuppgifter och organisation för den avriksdagen beslutade myndigheten ingåratt utveckla och föreslå nya riktlinjer förupphandlingen av trafik, vilket kan komma attpåverka bedömningen av vilken omfattningupphandlingen bör ha.Vidare gäller att den från den 1 januari 1999avskaffade skadeprövningen gentemot deninterregionala järnvägstrafiken vidtillståndsgivning för linjetrafik med buss ochkommande förändring av fordonsskatten för bussar kankomma att påverka omfattningen av upphandlingen. Dåeffekten av dessa förändringar intekan beräknas med tillräcklig noggrannhet bör enligtregeringen kostnadsramen för räknas uppschablonmässigt inklusive tillägg förförvaltningskostnader.Regeringen föreslår mot den bakgrunden attriksdagen bemyndigar regeringen att under år 1999upphandla interregional persontrafik på järnväg m.m.som innebär utgifter om högst 404 miljoner kronorunder år 2000.14.2.2 MotionsförslagTågförbindelserna mellan och pånorra stambanan via och behandlas itre motioner.Sven m.fl. (c, s, m, v, kd, mp)konstaterar i motion T527 att snabbtågssatsningen påOstkustbanan har kommit en bra bit på väg och ser utatt bli en stor framgång. När projektet är fullföljtinom förkortas restiderna avsevärt ochtåget kan ännu mer framgångsrikt konkurrera medandra färdsätt. Ett allvarligt bekymmer är dock attSJ:s intresse av att köra snabbtåg på norrastambanan nu förefaller mycket svalt, trots att mani tidigare yttranden till starktunderstrukit vikten av snabbtågsanpassning avstambanan över och . För att skingraden osäkerhet som skapats för företag, kommuner ochenskilda längs banan är det enligt motionärernamycket angeläget att ett entydigt besked kan ges omatt tidigare riksdagsbeslut och planer gäller om attbanan kommer att trafikeras med snabbtåg via Bollnäsoch Ljusdal.Sven m.fl. (c) anger i motion T230yrkande 6, att om de kraftfulla investeringarna ijärnvägsnätet skall få avsedd effekt och stärkajärnvägens konkurrenskraft krävs attsnabbtågsplaneringen fullföljs som tidigareplanerats. Det innebär bl.a. att stambanan i södraNorrlands inland på relationen Stockholm-Östersundbör trafikeras med snabbtåg.Rune och (båda s) framhålleri motion T542 att väl fungerande, snabba och bekvämakommunikationer är en förutsättning för regionalutveckling. För och är detavgörande för en positiv utveckling att det finnsgoda transportmöjligheter både vad gäller gods ochpersontransporter genom Atlantbanan. Mot dennabakgrund efterlyses ett klargörande om att norrastambanan kommer att trafikeras med snabbtåg enligttidigare planer.Susanne m.fl. (s) anger i motion T521 atttågtrafiken på Mittlinjen, dvs. järnvägslinjenmellan och , har stor betydelsesåväl för regional pendling som för interregionalaresor. Tågen har genomsnittsbeläggning, vilketär mycket högt. I högtrafik är tågen fullsatta.Sedan inrättades har resorna ökatmarkant. Tågförbindelsen har därför stor betydelseför högskolans utveckling. För att trafiken skallöverleva och utvecklas har trafiken hittillsupphandlats av staten. Motionärerna understryker motdenna bakgrund vikten av att tågtrafiken påMittlinjen även fortsättningsvis upphandlas avstaten.I motion T217 framhåller m.fl.(mp) att de grundläggande principerna för statenstrafikupphandling bör förändras. Enligt motionenbidrar upphandlingen av interregional järnvägstrafiktill att hålla levande och skaparförutsättningar för miljövänligarepersontransporter. Till skillnad från bör dockinte bara regionalpolitiskt viktig tågtrafikupphandlas utan även tågtrafik som är miljöpolitisktangelägen. Det betyder att upphandling även börgöras av företagsekonomiskt olönsamma trafiksträckorsom har ett högt samhällsekonomiskt värde, inräknatmiljövinster. Nivån på upphandlingen bör bestämmasvarje år i samband med statsbudgetarbetet och stå iproportion till behov och statsfinansiellt utrymme.Resurserna till Rikstrafikens upphandling avinterregional persontrafik bör förstärkas för år2000 och 2001 med 164 respektive 179 miljonerkronor. Om en sådan höjning genomförs blir detmöjligt att behålla strategiska trafiksträckor förarbetspendling, nattågstrafik m.m.14.2.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill med anledning av de motioner somefterlyser ett klarläggande om tågtrafiken mellanStockholm och hänvisa till riksdagensbeslut om Regional tillväxt - för arbeteoch tillväxt (prop. 1997/98:62 delvis, bet.1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). I trafikutskottetsyttrande till arbetsmarknadsutskottet (1997/98:TU3y)framhölls att utskottet ansåg det angeläget attutveckla tågförbindelserna mellan ochÖstersund. Utskottet såg därför positivt på vadregeringen anförde om att snabbtågsanpassningen avstambanan mellan och bordetidigareläggas med . Beträffande demotionsyrkanden som väcktes om att tågtrafiken bordeframföras på Norra stambanan via bl.a. ochBollnäs erinrade utskottet om det nya systemet medtrafikupphandling. Det innebär bl.a. atttrafikmyndigheten skall, utifrån ettkundorienterat helhetsperspektiv, verka för attåstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystemgenom att bl.a. upphandla interregionalpersontrafik. Utskottet förutsatte i sitt yttrandeatt Rikstrafiken kommer att verka för att deninterregionala persontrafiken på sträckanStockholm-Östersund fortlöpande utvecklas ochförbättras. instämde i sittbetänkande i de bedömningar och de slutsatser somkom till uttryck i trafik-utskottets yttrande.Utskottet har inte ändrat uppfattning. På riksdagoch regering bör det i första hand ankomma att läggafast riktlinjer och ange ekonomiska kostnadsramarför statens upphandling av kollektivtrafik. Enviktig uppgift är vidare att initiera och granskauppföljningar och utvärderingar. Däremot bör detnormalt inte ankomma på riksdag och regering att idetalj lägga fast vare sig tidtabeller, preciseravar tåguppehåll skall ske eller ange vilkadelsträckor av bannätet som skall trafikeras avolika tågförbindelser. Enligt utskottets mening fårdet förutsättas att Rikstrafiken, tillsammans medberörda lokala och regionala parter ochtrafikföretag, har en sådan kompetens och kunskap omtrafikbehov och trafikeringsförutsättningar att ettväl fungerande trafiksystem kan erbjudas. Utskottetär därmed inte berett att vidta någon åtgärd medanledning av motionerna T230 (c), T527 (c, s, m, v,kd, mp) och T542 (s) i nu behandlad del.Beträffande motion T521 (s) om tågtrafiken påMittlinjen vill utskottet klargöra att staten sedanår 1998 upphandlar fyra dubbelturer på banan. Sammatrafikomfattning ingår i statens trafikupphandlingför . Trafiken bedöms därmed fylla en viktigregional och interregional trafikuppgift. Detbetyder att fortsatt statlig upphandling av dennatrafik är en utgångspunkt för den nu föreståendeupphandlingen för . Vidare kan nämnas att SJavser att förstärka trafiken med ytterligare etttågpar, främst för att möjliggöra anslutning tillsnabbtågstrafiken i . Utskottet bedömerdärmed att syftet motion T521 (s) torde komma atttillgodoses.I motion T217 av m.fl. (mp)behandlas vissa grundläggande principer för statenstrafikupphandling. Utskottet vill med anledninghärav erinra om att enligt 1998 årstransportpolitiska beslut skall Riks-trafikenutveckla landets kollektivtrafik genom att bl.a.upphandla långväga persontrafik som inte kan drivaspå företagsekonomiska villkor men som är viktig förtrafikförsörjningen. Det innebär atttrafikupphandlingen skall anpassas bl.a. till kravetpå en god miljö. Som ett exempel på trafik somdärmed kan upphandlas kan nämnas tågtrafiken påVästkustbanan. Enligt utskottets mening tordedärför syftet med den aktuella motionen i nubehandlad del bli tillgodosett. Något initiativ frånriksdagens sida är inte erforderligt.Motionsyrkandet avstyrks därför.Utskottet övergår därefter till regeringens förslagom kostnadsram för trafikupphandlingen förtrafikåret 2000.Utskottet har i samband med 1998 årstransportpolitiska beslut förutsatt att riksdagenfår möjlighet att ta del av kostnadsramen för denframtida trafikupphandlingen och att riktlinjernaför verksamheten kommer att redovisas för riksdagen.Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillkostnadsram på i stort motsvararden kostnad som beslutat om de senasteåren. Utskottet anser det rimligt att dennakostnadsram även blir vägledande för upphandlingenav tågtrafik . Utskottet noterar samtidigtatt den kostnadsavlastning som skett genom sänktabanavgifter för järnvägstrafiken genom 1998 årstransportpolitiska beslut bör innebära ett ökatekonomiskt utrymme för trafikupphandling.Av det anförda följer att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till kostnadsram för köp avinterregional persontrafik för och avstyrkermotionerna T217 (mp) yrkande 13, T230 (c) yrkande 6,T521 (s), T527 (s, c, m, v, kd, mp) yrkande 2 ochT542 (s) i nu behandlad del.14.3 Flygtrafiken Umeå-Östersund14.3.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår att bemyndigarregeringen att upphandla flygtrafik påsträckan som innebär utgifter omhögst under år 2000.14.3.2 MotionsförslagCarin m.fl. (s) framhåller i motion T706att den kommande upphandlingen av regional- ochsjukvårdspolitiskt motiverad interregionalflygtrafik i bör göras enligtföljande utgångspunkter:· Ett basnät omfattande minst tre dubbelturer pervardag och en dubbeltur helgdagar på sträckornamellan och , , ,och Kiruna.·· Med hänsyn till regionsjukvårdens krav påflygplanens standard och kvalitet.·· Endast plantyper som , Shorts 360 ochFokker 27 klarar den aktuella beläggningen ochstandardkraven för Norrlandsflyget med möjlighettill tillväxt.·· En samlad upphandling av det internaNorrlandsflyget genom Rikstrafiken.·· Upphandling med särskilt avsatta statliga medelsom leder till att det interna Norrlandsflygetblir ett folkflyg med rimliga priser.·· Erfarenheterna från hittillsvarande upphandlingav flygtrafik mellan och tas tillvara vad gäller bl.a. anbudsinfordran ochavtalens utformning, samråd med berörda parter iNorrland, samordning med övrigt flyg från angivnadestinationer etc.·14.3.3 Utskottets ställningstagandeAv budgetpropositionen framgår att Delegationen förköp av viss kollektivtrafik har gjort bedömningenatt den aktuella flygtrafiken mycket väl, urtransportteknisk synvinkel, skulle kunna bedrivasmed flygplan av mindre storlek än dagens. Dettaskulle enligt Delegationen ge en bättretrafikstandard som det är troligt attstatens kostnader för trafiken kraftigt skulleminska. Mot detta talar dock enligt regeringensbedömning de regionala sjukvårdsorganisationernaskrav på flygplan av viss storlek och standard föratt underlätta de sjukresor som är orsaken tillstatens engagemang i trafiken.Utskottet delar regeringens bedömning attsjukvårdens kvalitetskrav bör vara utgångspunktenför upphandlingen av den aktuella flygplanstrafiken.Utskottet konstaterar vidare att enligt 1998 årstransportpolitiska beslut skall en ny myndighetRikstrafiken inrättas. Rikstrafiken skall bl.a.upphandla långväga persontrafik som inte kan drivaspå företagsekonomiska villkor men som är viktig förtrafikförsörjningen. Rikstrafiken skall utifrån ettkundorienterat helhetsperspektiv verka för attåstadkomma ett samverkande kollektivtrafiksystem sombidrar till att de transportpolitiska målenuppfylls.