bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — I den mån platserna i ,och Ulriksfors inte kan besättas med personer som har sådantgravt funktionshinder som avses med satsningen bör resurserna enligtutskottets mening överföras till den del av satsningen som avserlänsmuseerna. Detta bör ge regeringen till känna.Kulturarvs-IT skall vara en försöksverksamhet som utvärderas efter två år.Utskottet är med hänsyn till detta inte berett att ställa sig bakomförslaget om att hembygdsrörelsen bör omfattas av satsningen. MotionernaA211 (m), A286 (s) och Kr273 (c) yrkande 8 avstyrks därför.Utskottet övergår nu till att behandla de yrkanden som avser nivån pålönebidragen.Den 1 juli 1993 infördes en bestämmelse i lönebidragsförordningen sominnebar att det, vid en omprövning av beslut om lönebidrag som fattats föreden , skulle beaktas om en minskning av lönebidraget skullekunna medföra påtaglig risk för att den anställde inte fick behållaanställningen. Bakgrunden till den bestämmelsen var att lönebidragsnivåernafram till hade varit fasta och beroende avarbetsgivarkategori. För allmännyttiga organisationer var t.ex.lönebidragsnivån alltid . Den förutvarande regeln i 17 a § lönebidragsförordningen, somåsyftas i motion A257, gällde enbart omprövning av beslut om lönebidrag somfattas före . Enligt nu gällande regler är alltsålönebidraget flexibelt och skall fastställas efter den arbetssökandes behovoch förutsättningar med hänsyn till graden av funktionsnedsättning. För detflexibla lönebidraget gäller som mål bl.a. att det skall utgöra ett stödför rehabilitering. Lönebidraget skall därmed enligt intentionerna planerasså att bidraget successivt kan reduceras och upphöra. Den avKristdemokraterna föreslagna förändringen av lönebidragsbestämmelserna vadgäller nivån vid omförhandling kan därför anses strida mot de mål somsattes upp då bidraget gjordes flexibelt. Med hänsyn härtill och den avregeringen aviserade översynen av bl.a. lönebidragen avstyrker utskottetmotion A257 (kd) yrkande 26.Taket för den bidragsgrundande inkomsten är enligt lönebidragsförordningen13 . Denna nivå har legat fast . harunder haft en svår ekonomisk situation. Utskottet har därför inte,då frågan tidigare väckts, varit berett att förorda en höjning av taket påden bidragsgrundande inkomsten eller en anpassning av det tilllöneutvecklingen. Utskottet utgår från att regeringen i den övergripandeöversyn av stödet till arbetshandikappade som aviserats också övervägernivån för det tak som gäller för den lönebidragsgrundande inkomsten. MotionA259 (s) avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.Kristdemokraterna har begärt att en ändring görs i lönebidragsförordningenså att lönebidrag skall kunna utges också för den grupp somanställdes i allmännyttiga organisationer efter . Den 1 juli1995 infördes en ny regel som innebar att lönebidrag kunde lämnas med ettbelopp som motsvarade högst av lönekostnaden för den anställde,oavsett vem som var arbetsgivare. infördes dock ett undantag frånhuvudregeln om en högsta bidragsnivå på för den som efter den 1 juli1997 anställs i allmännyttiga organisationer (undantag kan också göras föranställningar av personer med mycket grava funktionshinder där lönebidragkan ges av lönekostnaden). För dem som anställts undertiden till hade alltså redan från börjanbidraget bestämts till högst . Detta är bakgrunden till attlönebidragsförordningen inte heller nu medger en 90-procentig bidragsnivåför denna grupp. Motionerna A257 (kd) yrkande 27 och Kr518 (kd) yrkande 9delvis avstyrks.Utskottet, som hänvisar till vad som sagts inledningsvis om att regeringenvid den aviserade översynen av handikappåtgärder beaktar effekterna av ettgynnsammare arbetsmarknadspolitiskt läge, anser inte att det i nulägetfinns skäl att avsätta medel för anslaget med högre belopp än vadregeringen föreslagit. Utskottet ställer sig därför inte bakom motionernaA255 (fp) yrkande 20 delvis, A257 (kd) yrkande 34 delvis, A275 (mp) yrkande2 delvis, Fi211 (fp) yrkande 14 delvis och Kr518 (kd) yrkande 9 delvis.Anslaget A 4 Europeiska socialfondenPropositionenTusental kronor1997 Utfall 1 169 504 Anslagssparande 811 7611998 Anslag 2 100 600 Utgiftsprognos 1 800 0001999 Förslag 1 840 4842000 Beräknat 1 754 5632001 Beräknat 1 640 344Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för anslagetunder fatta beslut om åtaganden som exklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst under åren 2000och 2001 (prop. 9).Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens begäran om bemyndigande. Utskottetbiträder vidare regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget. Iavsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget A 5 kronor1997 Utfall 715 Anslagssparande 5 3681998 Anslag 11 274 Utgiftsprognos 16 6421999 Förslag 13 5252000 Beräknat 13 7712001 Beräknat 13 (IFAU) inrättades den 1januari 1997 och har varit under uppbyggnad . IFAUsuppgift är att främja, stödja och genomföra främst utvärderingsstudier avarbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder och studier av arbetsmarknadensfunktionssätt. Regeringen konstaterar att det arbete inomarbetsmarknadspolitisk utvärdering som IFAU har inlett ligger ilinje med de behov som har påvisat för att öka kunskapen omarbetsmarknadspolitikens effekter. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder innebären stor offentlig utgift och därför är det mycket betydelsefullt attutvärdera åtgärdernas effektivitet.Regeringen bedömer att det finns anledning att förstärka IFAU med 2miljoner kronor . De ytterligare resurser som institutettilldelas skall användas för olika utvärderingar av dearbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärderna. Förslaget finansieras genomatt anslaget B 3 Bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet m.m. minskas medmotsvarande belopp.Utskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget A 6 Vissa kostnader för införandet av en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkringPropositionenTusental kronor1997 Utfall 7 500 Anslagssparande 01998 Anslag 51 500 Utgiftsprognos 51 5001999 Förslag 61 1832000 Beräknat 65 9242001 Beräknat 66 917Från anslaget finansieras bl. a. förvaltningskostnader för den nyakompletterande arbetslöshetskassan, ALFA.MotionI enlighet med sin inställning att det bör införas en ny allmänarbetslöshetsförsäkring anser att den nya arbetslöshetskassanALFA bör avvecklas. Partiet föreslår därför i sin kommittémotion A276 (yrk.6) att anslaget A 6 upphör.Utskottets ställningstagandeUtskottet som inte delar uppfattning om en ny försäkringbiträder regeringens förslag i denna del. Utskottet avstyrker därför motionA276 (m) yrkande 6.I avsnitt 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 1 ArbetarskyddsverketPropositionenTusental kronor1997 Utfall 376 5371 Anslagssparande 47 1711998 Anslag 365 3431 Utgiftsprognos 375 0491999 Förslag 376 13312000 Beräknat 382 68812001 Beräknat 388 34611Varav 147 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiskavårpropositionen 1998. (Utskottets anmärkning: Det skall rätteligen vara147 . )() består av Arbetarskyddsstyrelsen (ASS) och Yrkes-inspektionen (YI).AV har till uppgift att se till att arbetsmiljölagstiftningen samt, inomarbetsmiljöområdet, lagstiftningen om kemikaliekontroll och om tobakefterlevs. Verket skall också utarbeta och sprida information i syfte attförbättra arbetsmiljön.Regeringen har föreslagit en förstärkning av anslaget med 4 miljonerkronor i förhållande till föregående år, detta särskilt med hänsyn till deökade krav som ställs på verket med anledning av samarbetet inom EU.Anslagsökningen bör, enligt regeringen, finansieras genom att anslagen B 2Arbetslivsinstitutet, B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m. samt B11 Bidrag till Stiftelsen minskas med 0,5 miljonerkronor, respektive . Vid beräkningen avanslaget har justering för pris- och löneomräkning m.m. gjorts iförhållande till föregående år.MotionModeraterna föreslår i motion A276 en besparing på anslagen B 1-B 5 omsammanlagt . Besparingen bör fördelas så att anslaget B1 fastställs till för budgetåret1999 (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet avvisar förslag (motion A276 yrkande 7) till besparing under anslaget, som skulle innebära en halvering iförhållande till regeringens förslag. Utskottet biträder regeringensförslag till medelsanvisning. I avsnittet 3.7 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 14.Anslaget B 2 ArbetslivsinstitutetPropositionenTusental kronor1997 Utfall 210 7421 Anslagssparande 34 0801998 Anslag 208 3611 Utgiftsprognos 227 1561999 Förslag 145 73312000 Beräknat 141 97012001 Beräknat 144 09911Fr.o.m. 1999 avser anslaget förvaltningskostnader.För budgetåren 1997 och 1998 avser anslaget är en med uppgift att bedriva ochfrämja forskning, utbildning och utveckling som rör arbetsliv, arbetsmiljö,arbetsorganisation och relationerna på arbetsmarknaden. Institutet skallsamverka med andra myndigheter, vetenskapliga institutioner, universitetoch högskolor i och utanför Sverige.Institutet skall också bedriva och främja en långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad samt bidra till informations- och kunskapsspridninginom arbetslivsområdet.Regeringen bedömer att kravet på institutet att styra om inriktningen moten ökad andel forsknings- och utvecklingsinsatser inom områdenaarbetsorganisation, arbetsmarknad och arbetsrätt har fått genomslag iverksamheten. Omfattande organisatoriska förändringar är genomförda i syfteatt stärka mångvetenskaplighet och inriktning mot relevantaforskningsområden.Regeringen gör också bedömningen att en tydligare uppdelning avinstitutets förvaltningskostnader och forsknings-, utbildnings- ochutvecklingskostnader skulle underlätta uppföljningen av de utgifter statenhar för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet. Därför föreslårregeringen att anslaget B 2 fortsättningsvis skallavse institutets förvaltningskostnader. Till anslaget B 3 Forskning,utveckling och utbildning m.m. förs samtliga kostnader som rör forskning,utveckling och utbildning.MotionerModerata samlingspartiet anser i kommittémotion A276 (yrk. 8) att anslagetbör fastställas till 90 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeArbetslivsinstitutets övergripande mål enligt regleringsbrevet är att genomsin forskning bidra till en minskad risk för ohälsa och olycksfall iarbetslivet samt en förnyelse av arbetslivet med hänsyn tillarbetsorganisation och utveckling på arbetsmarknaden. bedriva och främja en långsiktig kunskaps- ochkompetensuppbyggnad inom arbetslivsområdet samt bedriva forskning som ärmångvetenskaplig och äger relevans för problem och utvecklingstendenser iarbetslivet.Utskottet har i betänkande 1997/98:AU1 betonat vikten av attförändringsarbetet i den riktning som angavs i proposition 1996/97:5Forskning och samhälle drivs vidare. Utskottet noterar därför medtillfredsställelse att regeringen bedömer att det krav på omstyrning avinriktningen mot en ökad andel insatser inom området arbetsorganisation harfått genomslag i verksamheten.Utskottet instämmer i betydelsen av att underlätta uppföljningen av deutgifter staten har för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet.Den nya fördelning av kostnaderna på anslagen B 2 och B 3 som föreslås börkunna innebära att möjligheterna till uppföljning ökas. Mot bakgrund av denstora mängd olika forskningsaktiviteter som pågår inomarbetsmarknadsområdet vill utskottet också med kraft understryka vikten avatt relevanta forskningsområden prioriteras.Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslagetoch avstyrker därmed motion A276 yrkande 8. I avsnittet 3.7nedan finns en sammanställning av utskottets ställningstagande i fråga omanslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 3 Forskning, utveckling och utbildning m.m.PropositionenTusental kronor1997 Utfall 229 176 Anslagssparande 192 5541998 Anslag 261 485 Utgiftsprognos 257 5531999 Förslag 295 7802000 Beräknat 331 0452001 Beräknat 337 203Anslaget avser medel för bidrag och uppdrag inom arbetslivsområdet.Anslaget disponeras av Arbetslivsinstitutet.Den större delen av anslaget har använts till samverkan medarbetsmarknadens parter och stöd till den utbildnings- ochinformationsverksamhet som bedrivs av t.ex. fackliga funktionärer.Arbetslivsinstitutet har initierat en rad samarbetsaktivitetermed arbetsmarknadens parter vilket gett utrymme för en minskning av dedirekta bidragen till parterna.Ett antal regionala samarbetsavtal om forsknings- ochutvecklingsverksamhet har initierats och upprättats. Samarbetet avser attleda till uppbyggandet av regionala forskningsorganisationer som skallmedverka till att förstärka forsknings- och utvecklingsinsatserna förarbetslivet i ett antal regioner. Samarbetsavtalen bedöms också bidra tillbättre förutsättningar för mångvetenskaplighet och för förmågan att fångain och bedöma vilka som är de relevanta framtidsfrågorna.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B 3 Forskning, utveckling ochutbildning m.m., besluta om åtaganden, som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter , som uppgår till högst 250miljoner kronor (prop. 10).MotionerModerata samlingspartiet anser i kommittémotion A276 (yrk. 9) att anslagetbör fastställas till 15 miljoner kronor.Kristdemokraterna vill i motion A257 (yrk. 29) poängtera vikten av attforskningen inom arbetslivsområdet verkligen kommer de som berörs till deloch att implementeringen av forskningsresultat måste prioriteras. Vidareföreslår partiet att anslaget reduceras med (yrk. 34delvis).Utskottets ställningstagandeSom framgår av propositionen har ett antal regionala och lokalasamarbetsavtal om forsknings- och utvecklingsverksamhet initierats ochupprättats . Avsikten är enligt propositionen attkoncentrera insatserna till ett urval av regioner och att bedrivaverksamheten i samverkan med berörda högskolor, forskningsprogram samtstatliga och kommunala organisationer. Samarbetet avses leda tilluppbyggandet av regionala forskningsorganisationer.I budgetpropositionen för framförde regeringen att anslaget i begränsad omfattning även skulle kunna finansieraverksamhet i institutets regi för att stödja samarbetsaktiviteterna. Isamband med beredningen av propositionen inhämtade utskottet att regeringenansåg att högst av anslaget borde få användas till attfinansiera tillfälliga personalförstärkningar vid samarbetsprojekt- ochregionala utvecklingsprojekt. Utskottet förutsatte då (1997/98:AU1) attregeringen för skulle redovisa användningen av de tillfälligamedlen för personalförstärkningar. Utskottet förutsatte också attregeringen vid lämpligt tillfälle skulle redovisa omfattning, inriktningoch resultat av institutets olika samarbetsprojekt- och regionala projekt.Utskottet vill upprepa detta och förutsätter att regeringen återkommer ifrågan i lämpligt sammanhang.Utskottet instämmer i uppfattning om vikten av attforskningen kommer de berörda till del liksom i att implementeringen avforskningsresultat måste prioriteras. Utskottet vill här nämna att dennyligen tillsatta Arbetslivsdelegationen (dir. 1998:62) har till uppgiftatt ta till vara resultat från forskningen inom arbetslivsområdet samt denkunskap och erfarenhet som finns hos de olika aktörerna inom området. Någottillkännagivande till regeringen med anledning av motion A257 (kd) yrkande29 kan inte anses nödvändigt.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga ombeställningsbemyndigande rörande anslaget B 3 (prop. 10).Utskottet biträder regeringens förslag till medelsanvisning under anslagetoch avstyrker förslag till minskning av anslaget i motion A276yrkande 9 och förslag till minskat anslag i motion A257yrkande 34 delvis. I avsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning avutskottets ställningstaganden i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 4 Rådet för arbetslivsforskningPropositionenTusental kronor1997 Utfall 22 420 Anslagssparande 3 5521998 Anslag 24 752 Utgiftsprognos 24 6401999 Förslag 26 4632000 Beräknat 26 9442001 Beräknat 27 348Anslaget avser myndighetens förvaltningskostnader.Rådet för arbetslivsforskning har som övergripande mål för verksamhetenatt initiera och finansiera forskning och utveckling samt anslutandekunskapsförmedling och därigenom bidra till utvecklingen av en godarbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknadtillgänglig för alla.Rådet har byggt upp sin interna organisation kring tre olika program:arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad.I propositionen påpekas att en viktig förutsättning för att myndighetenskall bidra till uppfyllandet av det övergripande målet är att denforskning som beviljas stöd är relevant utifrån målet samt att resultatenkommer till praktisk nytta. I detta syfte har det införts tydligareinstruktioner till forskarna avseende krav på relevans ochkunskapsspridning.MotionerModerata samlingspartiet anser i kommittémotion A276 (yrk. 10) att anslagetbör fastställas till 19 miljoner kronor.Miljöpartiet anser i motion A275 (yrk. 2 delvis) att anslaget bör tillföras50 . Partiet vill ha en ökadforskning med betoning på arbetsmiljö.Utskottets ställningstagandeUtskottet välkomnar det arbete som pågår inom rådet för att utveckla ochförbättra myndighetens förmåga att hantera information om de olika projektsom får stöd. Den ökade satsningen på forskning inom områdenaarbetsorganisation och arbetsmarknad bör genomföras.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om medelsanvisning, vilketinnebär att motion A276 (m) yrkande 10 avstyrks. Utskottet avstyrker ocksåmotion A275 (mp) yrkande 2 delvis som inte avser budgetår. Iavsnittet 3.7 nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen på utgiftsområde 14.Anslaget B 5 Finansiering av forskning och utveckling inomarbetslivsområdetPropositionenTusental kronor1997 Utfall 187 427 Anslagssparande 49 9831998 Anslag 212 217 Utgiftsprognos 234 9001999 Förslag 216 8312000 Beräknat 220 5792001 Beräknat 224 793Anslaget avser medel för forskning och utveckling inom arbetslivsområdet.Anslaget disponeras av som beviljar medlen.Under år 1997 har bidrag beviljats till forsknings- och utvecklingsprojektinom områdena arbetsmiljö, arbetsorganisation, arbetsmarknad ochprogramövergripande projekt. I allt större utsträckning beviljas medel tillområdena arbetsorganisation och arbetsmarknad. De största mottagarna avbidrag från rådet är universitet och högskolor.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget B 5 Finansiering av forskning ochutveckling inom arbetslivsområdet, besluta om åtaganden, som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter , som uppgårtill högst (prop. 11).MotionerModerata samlingspartiet anser i kommittémotion A276 (yrk. 11) att anslagetbör fastställas till 142 miljoner kronor.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser liksom regeringen positivt på rådets pågående omprioriteringav forsknings- och utvecklingsmedel, vilken innebär att en ökad andel avmedlen skall användas inom områdena arbetsorganisation och arbetsmarknad.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga ombeställningsbemyndigande rörande anslaget B 5 (prop. 11).Utskottet biträder även regeringens förslag till medelsanvisning underanslaget och avstyrker därmed förslag till minskning avanslaget i motion A276 yrkande 11. I avsnittet 3.7 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande i fråga om anslagen påutgiftsområde 14.Anslaget B 6 Bidrag till Samhall ABPropositionenTusental kronor1997 Utfall 4 424 41911998 Anslag 4 456 4191 Utgiftsprognos 4 456 4191999 Förslag 4 262 41912000 Beräknat 4 262 41912001 Beräknat 4 262 41911Varav 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiskavårpropositionen 1998.Samhall AB:s uppgift är att anordna, leda och samordna verksamhet sombedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åtarbetshandikappade där behoven finns. De utgifter som belastar anslagetavser bidrag till kostnader för anordnande och drift av verksamheten medatt ge arbete åt arbetshandikappade som anvisats arbete hosSamhallkoncernen och hos andra huvudmän som anordnar arbete åtarbetshandikappade med bidrag från Samhall.De krav som statsmakterna ställt på att gälla för budgetåret1997 är följande.- skall erbjuda en minsta sysselsättningsvolym förarbetshandikappade anställda om minst 31,9 miljoner arbetstimmar.- Rekryteringen skall till ske från de s.k. prioriteradegrupperna dvs. utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och flerhandikappade,enligt en definition som AMS och har enats om.- Andelen övergångar för arbetshandikappade anställda från företagsgruppentill arbete på den reguljära arbetsmarknaden skall uppgå till (brutto) på årsbasis av det totala antalet arbetshandikappade anställda.- Verksamheten skall bedrivas med ökad effektivitet och ett bättreresursutnyttjande inom koncernen och med inriktning på att en successivnedtrappning av statens ersättning kan ske.Enligt regeringen har i en koncernplanering för år 1999skisserat ett scenario som innebär fortsatta och snabbt ökande underskott iverksamheten och ett direkt konkurshot in . Scenariotbygger på att inte heller i fortsättningen kompenseras förlönekostnadsökningar, som mål och resultatkrav kvarståroförändrade.Regeringen har därför gett , iuppdrag att göra en översyn av ekonomiska situation ochförutsättningar såväl företagsekonomiskt som organisatoriskt. gällt att klarlägga möjligheterna att kunna effektivisera Samhallsverksamhet och att värdera konkursscenario. En slutlig rapportlämnades till den 22 september 1998.I propositionen lämnas ett referat av rapporten, av vilket bl.a. följandeframgår.Konsulterna bedömer att av egen kraft kan vidta nödvändigaåtgärder för att undvika konkurs. Som en förutsättning för bedömningengäller att den statliga merkostnadsersättningen inte understiger avlönekostnaden för de arbetshandikappade. I rapporten sägs vidare attSamhall befinner sig i finansiell balans trots att resultaten belastats medstora kostnader för omfattande strukturella åtgärder främst under åren 1996och 1997. balansräkning är stark. Det egna kapitalet kan därför,enligt konsulterna, användas för att absorbera kostnader när vidtaregna åtgärder för att säkerställa ekonomisk balans i resultatutvecklingen isyfte att förhindra konkurs. Beträffande statens merkostnadsersättning tillSamhall AB konstateras i rapporten att en långsiktig prognos med antagandeom nominellt oförändrad ersättning och ökande lönekostnader kommer - medhänsyn till intäkts- och kostnadsstruktur - alltid att visa attSamhalls ekonomi urholkas successivt. Det innebär att merkostnads-ersätt-ningen alltid måste vara kopplad till de förändringar som gäller för denunderliggande kostnadsmassa som merkostnadsersättningen är avsedd att täcka. Som en långsiktig prognosförutsättning kan det inte vararimligt att anta att merkostnadsersättningen skall understiga en nivå av av denna lönekostnad. Revisionsbyrån anser att ägaren bör styra Samhalltydligare. Konsulterna har beräknat potentialen för besparing ocheffektiviseringar och bedömer att kan undvika konkurs förutsatt attkoncernen kan generera ytterligare ca under en periodav , utöver det grundscenario som presenteradei sin koncernplanering. För att det skall kunna realiseras krävs ökadförsäljning.Regeringen anser att bör fortsätta pågående resultatförbättringarså att statens merkostnadsersättning som andel av lönekostnaden för defunktionshindrade anställda kan minska ytterligare. Det krävs dock, enligtregeringen, ytterligare analyser innan den konkreta utformningen ochberäkningen av merkostnadsersättningen kan anges. En arbetsgrupp medföreträdare för Finans- och Arbetsmarknadsdepartementen arbetar bl.a. medvissa frågor om mål och resultatkrav avseende verksamhet ochanalyserar de iakttagelser och synpunkter som förts fram i revisionsbyrånsexpert-rapport.