bet · GL01UU21 · 1998-04-29 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringens skrivelse 1997/98:88Redogörelse för verksamheten i Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa () . Utskottet föreslår att lägger skrivelsentill handlingarna. En motion från allmänna motionstiden behandlas ibetänkandet. Denna besvaras av utskottet.SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1997/98:164 att tar del av Redogörelseför verksamheten i ()under 1997.Motionen1997/98:U210 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbetet inom , Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelse 1995/96:164 lämnar regeringen en redogörelse för verksamheten iOrganisationen för säkerhet och samarbete i () och försin bedömning av roll i det säkerhetspolitiska samarbetet i Europa.Ministerrådsmötet i KöpenhamnOSSE:s ministerråd samlades i , vilketmarkerade slutet på det danska ordförandeskapet för organisationen.Ministerrådet fattade sammanfattningsvis följande beslut:- att anta riktlinjer för det fortsatta arbetet med att utarbeta en stadga föreuropeisk säkerhet,- att fastställa tidpunkten för nästa senast , efteren utvärdering av stadgearbetet,- att genomföra en översyn av operativa kapacitet,- att införa en särskild bidragsskala för stora OSSE-representationer och-projekt,- att granska översynsmötena inom den mänskliga dimensionen, dvs. åtaganden somgäller frågor om mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer,- att utse en OSSE-representant för fria medier,- att utse en samordnare för förhandlingar om regional rustningskontroll påBalkan samt- att som ordförandeland för välja Norge.Frågan om riktlinjer för det fortsatta arbetet med stadgan för europeisksäkerhet var central under ministerrådets möte. Regeringen framhåller iskrivelsen att under förhandlingen ägnade betydande uppmärksamhet åtförsvaret av rätten till fritt säkerhetspolitiskt vägval. Det slutligaresultatet av riktlinjearbetet får anses ha stärkt . Ett viktigt bidrag varatt den tidigare till den mänskliga dimensionen begränsade?interventionsrätten? att det inte är en stats ensak hur den uppfyllersina åtaganden, utan en angelägenhet för alla - utvidgades till att gällasamtliga åtaganden inom OSSE.Ett annat viktigt område, anför regeringen, som behandlades vidministerrådsmötet rörde interna funktionssätt. Beslut fattades om ensärskild bidragsskala för finansiering av större representationer och projekt.Dessutom fattade ministerrådet beslut om att göra en översyn av sekretariatetsoperativa kapacitet, dvs. dess förmåga att stödja ordförandeskapet och olikafältinsatser.Beslut fattades även om att organisationen skall se över hur övervakningen avmedlemsländernas genomförande av åtagandena inom den mänskliga dimensionenskall kunna stärkas.Ministerrådets beslut, fattat i enlighet med , att utse ensamordnare för förhandlingarna om regional rustningskontroll på innebärett startskott för dessa förhandlingar. De kommer att äga rum inom ramoch syftar till att nå fram till ett separat avtal för rustningskontroll iBalkanregionen.OSSE:s verksamhetsfältRegeringen framhåller i skrivelsen att verkar utifrån det bredasäkerhetsbegreppet ( dvs. att säkerheten inkluderar såväl militära aspekter somfrågor om mänskliga rättigheter, demokrati och ekonomi ( vilket gör det möjligtför organisationen att på ett flexibelt sätt ingripa i alla typer avkonflikter, oberoende av deras orsak. Regeringen menar att har visat sigha särskild förmåga att agera inom konfliktförebyggande, politisk krishanteringsamt försoningsinsatser och återbyggnad av samhällsfunktioner efter en kris.Huvuddelen av verksamhet utgörs av konkretakonflikthanteringsinsatser.Även i det nya är rustningskontrollen av central betydelse. Enmodernisering av de centrala överenskommelserna om europeisk rustningskontroll(CFE och Wiendokumentet) håller på att förhandlas fram.Normbildningsarbetet har av hävd stått i centrum för konstaterarregeringen i skrivelsen men noterar att fokus har förskjutitsfrån utveckling av nya åtaganden till åtgärder som syftar till att förbättraefterlevnaden av de normer och principer som redan existerar. Det arbete med enny s.k. säkerhetsstadga som inletts har dock en viktig normutvecklandeaspekt menar regeringen.OSSE:s konfliktförebyggande och krishanterande insatserOSSE har successivt utvecklat en rad instrument förförebyggande åtgärder, krishantering och insatser efter konflikter.Ordförandelandet svarar för den politiska ledningen av och kan därmedspela en aktiv roll i alla stadier av en konflikt. Ett viktigt instrument förordförandeskapet är möjligheten att utse en s.k. personlig representant.Ordförandeskapet har också befogenhet att på eget initiativ sända ut enundersökningsgrupp för att granska en viss situation och inhämta faktaunderlaginför kommande beslut.Det instrument som minoritetskommissarien utgör är väl utnyttjat ochframgångsrikt för att förebygga olika former av minoritetskonflikter.Verksamheten som bedrivs av Kontoret för demokratiska institutioner ochmänskliga rättigheter (ODIHR) syftar också till att förebygga konflikter. OSSEhar även olika typer av långtidsrepresentationer.Regeringen framhåller även i skrivelsen att själv kan besluta, utanmandat från FN, att ge mandat till en fredsbevarande insats under förutsättningatt den inte innehåller fredsframtvingande element. Något sådant beslut harännu inte fattats.Stabilitetspakten i är en mekanism för regionala åtgärder som syftartill att stärka goda grannskapsförbindelser över nationsgränserna inom enregion. Inom ramen för denna finns två s.k. regionala bord, ett förÖstersjöregionen och ett för . bedrivs dock ingetaktivt arbete inom ramen för dessa bord. Ett liknande initiativ har tagitsbeträffande , men möten och diskussioner kring detta initiativ äger rumutanför ram, till dess att frågan om i organisationen lösts.I finns också en förliknings- och skiljedomstol, med säte i som ratificerat ?Konventionen om förlikning och skiljedom inom ? kanhänskjuta mellanstatliga tvister, som inte lösts inom rimlig tid, tilldomstolen. har 23 länder ratificerat konventionen, men domstolen har ännuinte utnyttjats.MinoritetskommissarienDå de enskilda ländernas politik gentemot sina nationella minoriteter har storbetydelse för stabilitet och säkerhet tillsatte 1992 en Högkommissarie förnationella minoriteter (High Commissioner on National Minorities, HCNM). Dennesuppdrag är varken att föra minoriteters talan eller att skydda enskildaindivider, utan att förebygga konflikter. Minoritetskommissarien skall sökadämpa motsättningar i frågor som rör nationella minoriteter och som annarsskulle riskera att trappas upp till en konflikt.Under 1996 och 1997 genomfördes särskilda insatser bl.a. i , ,, , , , ,, , och . Minoritetskommissarien diskuteradeunder besök i dessa länder bl.a. medborgarskapsfrågor och minoritetsspråkensställning med regeringsrepresentanter. Regeringen framhåller i skrivelsen attgenom sina tysta men effektiva arbetsmetoder har minoritetskommissarien på ettytterst förtjänstfullt sätt bidragit till att lösa problem med anknytning tillnationella minoriteter. Hans verksamhet har tydliggjort roll somkonfliktlösare.Mänskliga rättigheter, demokratibyggnad och valövervakningFrämjandet av demokrati och respekt för mänskliga rättigheter har satt sinprägel på verksamhet alltsedan Helsingforsakten 1975. kontor iWarszawa för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR)spelar med sitt huvudansvar för arbetet inom den mänskliga dimensionen, dvs.respekten för demokrati, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna, en viktigroll vid valövervakning, principen att regelbundet hålla fria och demokratiskaval och att inbjuda till övervakning är grundläggande åtaganden inom OSSE.Valövervakning på plats ger möjlighet till en god insyn i hur medlemsländernaefterlever sina åtaganden och ger organisationen ett underlag för attrekommendera eller anpassa olika stödåtgärder.Under året ledde ODIHR valövervakningen vid ett tiotal val. Den ojämförligtstörsta insatsen genomfördes i samband med valen i iseptember. Därutöver anordnade ODIHR även valövervakning i bl.a.Albanien, , , den serbiska republiken inom () samt i delrepublikerna och iFörbundsrepubliken fungerar som kontaktpunkt inom för enskilda organisationer. IAlbanien har omfattande insatser gjorts för att bl.a. skapa lokala nätverk förenskilda organisationer i syfte att stödja återuppbyggnaden av samhället efterhändelserna . Kontoret genomförde utbildningsprogramriktade till bl.a. statstjänstemän och enskilda organisationer i främstcentral- och östeuropeiska länder.ODIHR ägnar sig i ökad utsträckning åt projekt i olika medlemsländer avseddaatt ge stöd åt en demokratisk utveckling, effektiva nationella institutioneroch framväxten av ett aktivt civilt samhälle. Kontoret fyller även tillsammansmed FN:s flyktingkommissarie () och internationella organisationen förminoriteter (IOM) en roll för att i samarbete med berörda länder genomföra etthandlingsprogram för migration och flyktingbehandling. Handlingsprogrammetantogs vid en stor flyktingkonferens i (den s.k. ).Genom tillfördes flera uppgifter i medanknytning till mänskliga rättigheter och demokratibyggande. skall förutom att övervaka valprocessen även utöva tillsynöver respekten för mänskliga rättigheter och ge råd vid utformningen av nylagstiftning. Genom att stödja lokala enskilda organisationer främjas dencivila återuppbyggnaden. ger även stöd till de tre ombudsmän för mänskligarättigheter som skall utreda klagomål i hela landet och utsåg eninternationell ombudsman för mänskliga rättigheter i Bosnien-Hercegovina.Rustningskontroll inklusive förtroende- och säkerhetsskapande åtgärderRustningskontroll, inklusive förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder, utgören central del av verksamhet och har en grundläggande betydelse för detkonfliktförebyggande arbetet och för säkerheten i , framhållerregeringen.I januari 1997 inleddes förhandlingar om en modernisering av CFE-avtalet.Målet med moderniseringen är att anpassa avtalet till dagens säkerhetspolitiskasituation. En viktig aspekt i detta sammanhang är den föreståendeNatoutvidgningen, då denna utvidgning kommer att medföra att stater från f.d.Warszawapakten ansluter sig till Nato, vilket rubbar balansen i detursprungliga . hade man lyckats nå fram till enöverenskommelse rörande vissa grundläggande element, vilket kan ses som enviktig etapp i förhandlingsarbetet. Överenskommelsen innebär att avtalets syfteatt begränsa innehavet av tung krigsmateriel (stridsvagnar, pansarskyttefordon,artilleri, attackhelikoptrar och stridsflygplan) består. Detsamma gäller degenomgripande informations- och verifikationsregimerna. Den viktigasteförändringen är att den bipolära strukturen, som var utformad för det kallakrigets alliansstruktur, tas bort och i stället ersätts med ett system avnationella begränsningar för innehav av tung krigsmateriel. Förutom dessabegränsningar tillkommer även ett system av territoriella tak som medger enbegränsad stationering av materiel på andra staters territorium. Nato och Natosmedlemsstater har deklarerat vilka militära nedskärningar man är villig att åtasig inom ramen för avtalet, medan andra stater, däribland , ännu inteuttalat sig i frågan.De fortsatta förhandlingarna väntas bli besvärliga menar regeringen och denursprungliga tidsgränsen kommer troligen inte att kunna hållas.De två svåraste frågorna rör framtiden för de s.k. flankbegränsningarna ochbalansen mellan stabilitet och militär flexibilitet. Den första frågan ärsärskilt viktig för då den direkt påverkar den ryska militära närvaroni vårt närområde. deltar inte i förhandlingarna, men kommer ävenfortsättningsvis att följa förhandlingsarbetet noggrant. Det är angeläget attflankbegränsningarna i sak består i det omförhandlade avtalet.Avsikten är att det moderniserade skall öppnas för deltagande avnya stater. kommer att ta ställning till frågan om eventuell anslutningnär det omförhandlade avtalet föreligger.Under 1997 har Säkerhetsforum, den del av där de militära frågornabehandlas, beslutat att modernisera Wiendokument. Detta blir sannoliktden största moderniseringen av dokumentet sedan det slut. Syftetär att stärka öppenheten, förutsägbarheten och samarbetet med hänsyn till denförändrade säkerhetsbilden i . Realförhandlingar påbörjas , ochSverige kommer att delta aktivt i dessa. Ett stort antal förslag föreligger.Bland dessa märks stärkande av dokumentets tillämpning i kris, införande avmarina åtgärder och öppenhet om militär infrastruktur.OSSE:s s.k. uppförandekod antogs vid toppmötet i . Den är ettnormverk som, förutom att behandla mellanstatliga förhållanden, också ställerlångtgående krav på relationerna mellan försvarsmakt och civilt samhälle. Under1997 har Säkerhetsforum genomfört ett första uppföljningsmöte kringtillämpningen av uppförandekoden. Mötet visade att flertalet deltagande staterfäster stor vikt vid koden. spelar, genom att arrangera och delta iinternationella seminarier, bl.a. i , en aktiv roll i detta sammanhang,framhåller regeringen i skrivelsen.Den ekonomiska dimensionenOSSE:s ekonomiska dimension omfattar samarbete i ekonomiska frågor, vetenskap,teknik och miljö. Organisationens femte ekonomiska forum ägde rum i i juni1997 på temat Marknadsekonomin och rättssamhället. De aspekter som främstbelystes gällde de legala strukturernas betydelse för den ekonomiskautvecklingen, respektive deras betydelse för säkerhet och stabilitet. Under detpågående mötet bildade företrädare för den privata sektorn den friståendeeuropeiska affärskongressen (, EBC).Under maj 1997 har det i anordnats ett seminarium på temat Miljövänligvaraktig utveckling i sydöstra samt ett i , som var enregional uppföljning av årets forum om betydelsen av ett på lagstiftninggrundat regelverk för den ekonomiska och sociala reformprocessen iövergångsekonomierna.Permanenta rådet fastställde mandatet för en samordnare förverksamhet inom ekonomiska dimension och detta bekräftades vidministermötet i . Den amerikanske diplomaten utsågs ijanuari 1998 till ekonomisk samordnare. Samordnaren skall öka möjlighetatt bevaka ekonomiska, sociala och miljömässiga säkerhetsaspekter. Han skallhålla regelbundna kontakter med t.ex. , Europeiskautvecklingsbanken och FN:s ekonomiska kommission för (ECE). Denekonomiske samordnaren skall bl.a. använda sig av fältkontorens rapporteringför sin analysverksamhet och bidra till de årliga utvärderingarna av denekonomiska och sociala utvecklingen i OSSE-området. Han skall även hålla närakontakt med den parlamentariska församlingens ekonomiska utskott.Frågan om en europeisk säkerhetsstadga och säkerhetsmodellenVid toppmötet i fattade beslut om att påbörja arbetet med enallomfattande säkerhetsmodell för det 21:a århundradet. Säkerhetsmodellarbetethar av stora västeuropeiska länder, i första hand och ,uppfattats som ett sätt att balansera Natoutvidgningen med en vidareutvecklingav och det alleuropeiska samarbetet. Detta synsätt ligger också bakombeslutet vid ministerrådet i om riktlinjer för utarbetandet av eneuropeisk säkerhetsstadga.Regeringen konstaterar att många länder, däribland , länge intog enavvaktande attityd till tanken på en ny stadga eftersom de såg en risk atttidigare, framför allt i Parisstadgan, gjorda OSSE-åtaganden skulle kunnaurholkas. Det svenska förhandlingsarbetet präglades därför avansträngningar att värna om dessa åtaganden, inte minst principen om statersrätt att fritt välja säkerhetspolitisk väg.Beslutet i återspeglar väl svensk syn. Det kan i detta sammanhangnoteras att beslutet i talar om en dokumentstadga. Denna skrivning ären kompromiss mellan olika om resultatets förmodade betydelse för OSSE.Stadgan skall bidra till att stärka förmåga att verka som regionalorganisation i enlighet med kapitel VIII. Den skall vara ettpolitiskt dokument som skall vidareutveckla de normer och principer somhittills antagits inom . Av särskild vikt är härvid de deltagande staternasrätt att fritt välja sina säkerhetsarrangemang samt synen på enskilda statersåtaganden som en gemensam angelägenhet för alla medlemsstater. Stadgearbetetskall omfatta samtliga verksamhetsområdenInom ramen för arbetet med stadgan finns ett av EU utarbetat s.k.plattformsbegrepp (Platform for ). En huvudpunkt i detta äratt skall stärka sitt samarbete med andra säkerhetsorganisationer iEuropa. Samarbetet skall bedrivas på jämställd fot och med sådanaorganisationer vars medlemsstater individuellt och kollektivt åtagit sig attfölja principer. ordförandeskap kommer i sitt arbete att gesärskild prioritet åt utvecklingen av plattformen.Förra året inbjöd ordförande till ett möte i mellan , Nato,EU, , VEU och OSS. Mötet var ett exempel på det slags samverkan somEU förordar i sitt plattformsförslag. Avsikten är att genom informationsutbyteoch samverkan bilda ett nätverk i vilket organisationerna ömsesidigt stödervarandra.OSSE:s fältinsatserFältrepresentationerna är, sedan verksamheten inleddes , ett av instrument. Dessa representationer skall på ett flexibelt sättarbeta inom ramen för organisationens kompetens med att försöka förebyggatvister och konflikter, värna om respekt för de mänskliga rättigheterna, medlai redan uppkomna konflikter och medverka i återuppbyggnadsarbetet sedankonflikter upphört.För närvarande verkar OSSE-representationer i 12 länder. Representationernasamarbetar nära med bl.a. minoritetskommissarie (), kontoret fördemokratiska institutioner och mänskliga rättigheter i (ODIHR) ochandra delar av OSSE.BaltikumRepresentationernas verksamhet i och skiljer sig väsentligtfrån den på . Det rör sig inte om krishantering och konfliktlösning utanom en förebyggande insats avsedd att underlätta integrationen av de storaryskspråkiga befolkningsgrupperna.EstlandRepresentationens verksamhet är främst inriktad på att främja de olikafolkgruppernas integration genom att bidra till ökad förståelse dem emellan.Representationen upprätthåller kontakt med nationella och lokala myndigheter, isynnerhet med dem som ansvarar för medborgarskapsfrågor, invandring,språkfrågor och sociala frågor. Kontakter upprätthålls även med politiskapartier, fackföreningar och massmedier. Representationen har främst inriktatsig på frågor om medborgarskap, uppehållstillstånd och främlingspass. Under1997 har samarbetet med enskilda organisationer utvidgats, bl.a. genom att manunder året arrangerat flera seminarier.LettlandVerksamheten vänder sig huvudsakligen till den ryskspråkiga befolkningsgruppenoch omfattar bl.a. frågor om medborgarskap och uppehållstillstånd.Verksamheten har huvudsakligen inriktats på medborgarskapsfrågor,språkfrågor, naturaliseringsprocessen och utfärdandet av främlingspass.Representationen har följt utvecklingen och bistått de lettiska myndigheternamed rådgivning om utformningen av relevant lagstiftning samt om desstillämpning. Råd och stöd ges även till enskilda.BalkanKrishantering och konfliktlösning på utgör numera mest omfattandeuppgift. Organisationen ägnar en betydande del av sina resurser åt dettaområde.Bosnien-HercegovinaOSSE:s ministerråd beslutade att med hänvisning tillfredsavtalet från upprätta en representation i . Denväxte snabbt till största. I fredsuppgörelsen tilldelades organisationenen central roll i återuppbyggnadsprocessen. Genom detta komBosnienrepresentationen att få stor betydelse för utveckling till enoperativ organisation med betydande fältinsatser. Mandatet för OSSE-representationen i anger tre verksamhetsinriktningar:övervakning av allmänna val, rustningskontrollåtgärder och mänskligarättigheter.KroatienRepresentationens arbete är främst inriktat på flyktingfrågor, minoritetsfrågorsamt mänskliga rättigheter. Av central betydelse är att mandatet även gerrepresentationen i uppgift att tillse att åtaganden om återflyttning av såvälserber som kroater till de platser de bebodde före kriget följs (s.k. tvåvägs-återvändande).MakedonienOSSE-representationen söker primärt att främja en dialog i syfte attförsöka dämpa motsättningarna och förebygga interna konflikter, främst mellanbefolkningsmajoriteten och den albanska minoriteten. Även () har genom sitt arbete bidragit tillansträngningarna att minska de etniska spänningarna. har i Makedonienbl.a. verkat för att högre undervisning även bedrivs på det albanska språket.Förbundsrepubliken samband med valmanipulationerna och de omfattande folkliga protesterna iJugoslavien /97 inbjöd den federala regeringen, efterupprepade propåer, en OSSE-delegation att besöka landet. Den förre spanskepremiärministern utsågs till personlig representant för och fick i uppdrag att leda delegationen. Resultatet av besöketblev att González lämnade en rad rekommendationer avsedda att dels rättmätigtåterbörda valsegern till oppositionen, dels bidra tilldemokratiseringsprocessen i landet. Bland rekommendationerna märks förslag tillgrundläggande förändringar i valsystemet, domstolsväsendets oberoende samtmediereformer. I syfte att underlätta genomförandet av rekommendationernaerbjöds tekniskt bistånd från OSSE.Det internationella samfundet har betonat vikten avatt rekommendationerna genomförs fullt ut och omsätts i konkretademokratiserande åtgärder. har myndigheterna inte kunnat uppvisa någraentydigt positiva resultat vad gäller demokratisering, något som bl.a.konstaterats av valobservatörer. Det finns även internationella krav påatt ge OSSE-representationen tillstånd att återuppta verksamheten i Kosovo,Sandzjak och Vojvodina.Frågorna om Kosovos ställning inom FRJ och situationen för den albanskabefolkningsmajoriteten i området är centrala för en stabil utveckling iregionen menar regeringen. En lösning av dessa frågor är avhängigdemokratiseringsprocessens utveckling i hela akuta krisen i ledde till att ordförande utsågÖsterrikes f.d. förbundskansler till sin personligerepresentant i . engagemang ledde kort därefter till att enrepresentation upprättades i . Representationen har till uppgift att isamverkan med andra internationella organ bistå med bl.a. arbete fördemokratisering, efterlevnad av mänskliga rättigheter och förberedelser förallmänna val.TjetjenienOrsaken till att OSSE-representationen i upprättades var det krigsom brutit ut i denna ryska delrepublik. hade utsatts för stark kritikav OSSE-staterna för urskillningslös våldsanvändning och anklagades bl.a. föratt inte ha efterlevt uppförandekod, som slår fast vissa principer ochbegränsningar för militär våldsanvändning.UkrainaOSSE-representationens främsta uppgift är att följa förhandlingarna om Krimsstatus. Representationen bevakar också utvecklingen beträffande de mänskligarättigheterna, tillämpningen av den nya författningen, medborgarskapsfrågan ochmediefrihet.MoldovaI strävar två regioner efter större självständighet: området som bebosav gagauzminoriteten och den självutnämnda transnistriska republiken, främstbebodd av ryssar och ukrainare. I Transnistrien finns också delar av den ryska14:e armén fortfarande kvar tillsammans med en fredsbevarande styrka beståendeav ryska, moldaviska och transnistriska trupper. Förutom de kvarvarande ryskasoldaterna finns även stora lager av vapen och ammunition som skall bortföraseller förstöras på plats. Trots ryska åtaganden har denna process ännu intepåbörjats.GeorgienDet internationella samfundet försöker utarbeta hållbara politiska lösningar, ivilka både och ges viss autonomi medan Georgiensterritoriella integritet bevaras. har framför allt engagerat sig för attfinna en lösning på konflikten i , medan FN har motsvarande roll iAbchazienkonflikten.TadzjikistanSedan 1994 har en representation i huvudstad är att främja dialog och förtroende mellan olika grupper, attuppmuntra till respekt för mänskliga rättigheter och att stödja upprättandet avdemokratiska institutioner. Representationen skall också bevaka efterlevnadenav åtaganden inom den mänskliga dimensionen.VitrysslandOSSE:s senast upprättade representation är den i . Efter långvarigaförhandlingar med värdlandet om närvaro kunde representationen inledasitt arbete .