bet · GL01SfU13 · 1998-05-26 00:00:00 — Mot detta skallemellertid vägas att statens finanser blir starkare och statsskulden lägre justörre belopp som förs över från AP-fonden till statsbudgeten. Hur stort beloppsom bör överföras är således en avvägning mellan å ena sidan önskemålet attskydda uppräkningen av pensionsrätter och å andra sidan högre utgifter förstatsskuldräntor och därmed högre skatter eller lägre offentliga utgifter förandra ändamål.En utgångspunkt bör vara att pensionssystemet, utan att uppräkningen avpensionsrätter behöver bromsas, skall klara även med svagekonomisk tillväxt och svag fondavkastning liksom nu förutsebara förändringar idemografin. Men det är inte rimligt att ställa kraven så högt att AP-fonden även i extrema fall skall kunna täcka uppkommande underskott. Det ärnaturligt att sådana situationer hanteras med den säkerhetsventil som bromsen iindexuppräkningen är avsedd att utgöra.Det föreligger en osäkerhet om den framtida utgiftsutvecklingen och därmedbelastningen på AP-fonden, eftersom ålderspensionsutgifterna kommer att domineras av pensioner beräknade enligt nuvarande regler.Vidare är fondens utveckling starkt beroende av vilken avkastning som uppnås påfondens tillgångar. kan AP-fonden uppvisa en förhållandevis högreal avkastning, men det råder en betydande osäkerhet om den framtidautvecklingen. Med hänsyn till dessa osäkerhetsfaktorer anser regeringen att detbör ske en fördjupad analys av de faktorer som kan ha betydelse för AP-fondensframtida utveckling innan ställningstagande kan göras om storleken på enöverföring.Det är, inte minst med hänsyn till effektiviteten i AP-fondens förvaltning,angeläget att klargöra fondens långsiktiga villkor. Inriktningen bör därförvara att senast slutligen lägga fast storleken på denfinansiella infasningen.Regeringen anser att inriktningen bör vara en engångsvis överföring. Motivetför en engångsvis överföring är främst att tydliggöra fördelningen avfinansieringsansvaret för olika pensionsförmåner. Ålderspensioneringensautonomi gentemot statsbudgeten stärks om systemet inte belastas med en löpandebetalning. AP-fondens resultat och behållning blir en mer rättvisande indikatorpå pensionssystemets finanser. Det finns också en risk att löpande överföringarfrån AP-fonden kan komma att uppfattas som en allmän finansieringskälla ochskapa oklarhet i budgetprocessen. I propositionen föreslås att övergångsvisöverförs ett belopp om per år.Överföringen sker genom att första-tredje fond-styrelserna till vartdera året gör fyra lika storakvartalsvisa betalningar i form av likvida medel. Den slutliga storleken på denfinansiella infasningen av det reformerade ålderspensionssystemet bör intefastställas innan beslut har fattats om de exakta formerna förvärdeuppräkningen av pensionsrätter samt en fördjupad analys genomförts avförutsättningarna för den framtida fondutvecklingen, främst vad avserdemografiska faktorer.Den övergångsvisa överföringen om under perioden1999-2000 regleras i övergångsbestämmelserna till ändringen i lagen medreglemente för Allmänna pensionsfonden.MotionI motion Sf36 av m.fl. (v) anges att vid löpande överföringarfrån AP-fonden till statsbudgeten tillfaller räntan AP-fonden, något sommotionärerna tycker är bra. Det som är positivt med en engångsvis överföring ärdock att man därefter förhindrar fler överföringar, och motionärerna förordardärför detta alternativ. Med tanke på osäkerheten i den demografiskautvecklingen, arbetslöshet, tillväxt m.m. bör en engångsvis överföring inte blistörre än att den lämnar AP-fonden med en styrka på minst 4. Motionärerna begäri yrkande 27 - om yrkande 1 avslås - ett tillkännagivande om det anförda.Utskottets bedömningDen nya strukturen för fördelning av finansieringsansvaret mellan AP-fonden ochstatsbudgeten som redovisats i föregående avsnitt medför en ökad belastning påstatsbudgeten. Utskottet instämmer därför i att effekterna av denna förändringbör kompenseras genom en överföring från AP-fonden.Det nya ålderspensionssystemet kommer i finansiellt hänseende att blibetydligt mer robust än det nuvarande. Vid en svag tillväxt i avgiftsunderlagetoch därmed låga avgiftsintäkter påverkas även värdeuppräkningen avpensionsförmåner, vad avser såväl intjänad pensionsrätt som utgående pension.Storleken av utgående pensioner har samband med förväntad medellivslängd varförutgiftsnivån anpassas även till sådana svängningar i den demografiskautvecklingen som beror på förändrad medellivslängd. Det innebär attpåfrestningarna på buffertfonden blir mindre uttalade än med dagens regler.I det nya systemet kan AP-fonden under normala omständigheter beräknas ha ettpositivt avgiftsnetto under det första decenniet efter reformens genomförandeför att därefter uppvisa ett underskott mellan avgiftsintäkter ochpensionsutbetalningar när antalet ålderspensionärer växerkraftigt. Detta underskott måste täckas med fondmedel. Hur stora underskott ochöver hur långa perioder dessa varar är beroende av bl.a. den demografiska ochden samhällsekonomiska utvecklingen. Med vissa antaganden om tillväxt ochavkastning kan underskott bestå under perioden 2010-2050.Utskottet har såväl vid den offentliga utfrågningen som vid en särskildutfrågning av företrädare för och Finansdepartementetinhämtat ytterligare upplysningar i fråga om överföringen av medel från AP-fonden till statsbudgeten. Vid den offentliga utfrågningen framgick dels attAP-fonden i det nya systemet kan vara mindre än , dels att en överföringbör ske engångsvis. En engångsöverföring innebär en tydligare fördelning avfinansieringsansvar mellan AP-fonden och statsbudgeten. Hur stor överföringenbör vara måste dock utredas mer och med den närmare utformningen aven broms för indexeringen. En engångsvis överföring bedöms inte komma attmedföra problem på den finansiella marknaden.Med hänsyn till det ovan anförda kan utskottet instämma i att den överföringsom skall ske från AP-fonden bör göras som en engångsvis överföring. I Ds1998:7 diskuterades en engångsöverföring på . Utskottetnoterar att ekonomiska vårproposition utgår beräkningarna, förutomfrån en övergångsvis överföring på sammanlagt , från enengångsvis överföring om (motsvarande ett minskatlånebehovet och minskad statsskuld med ). Den närmarestorleken av överföringen bör dock utredas ytterligare och somförslag till regler för broms av indexering utformas. Det är därvid viktigt attfonden lämnas kvar i sådan storlek att den kan fylla sin funktion som buffert iålderspensionssystemet utan att en broms för indexering skall behöva bli förhård. Enligt utskottets mening kommer detta att vara av stor betydelse förförtroendet för det nya pensionssystemet. Utskottet anser att motion Sf36yrkande 27 får anses tillgodosedd med vad utskottet sålunda anfört.Utskottet tillstyrker vidare att övergångsvis överförs 45 miljarder kronorfrån AP-fonden till statsbudgeten såväl som . Utskottethar beaktat att, något som påpekas i Ds 1998:7, AP-fonden av de försäkrade oftabetraktas som en garant för pensionsförmånerna, att det är pensionärernaspengar. En stor engångsöverföring kan då uppfattas som om pensionsrättigheternafår sämre skydd. I formell mening utgör AP-fonden varken i dagens eller detreformerade systemet någon formell garant för pensionsfordringar, utanålderspensionssystemet är ett fördelningssystem där de som i dagförvärvsarbetar försörjer dagens pensionärer.Vid utskottets offentliga utfrågning berördes också placeringsreglerna ochorganisationen för AP-fonderna. Från AP-fondens sida angavs att det ärutomordentligt viktigt att placerings- och organisationsfrågor långsiktigtläggs fast . Fondstyrelserna anser att placeringsreglerna bör varaflexibla och att fonderna inte får vara små utan i stället få till antalet. OmAP-fondens storlek minskar, minskar också behovet av att dela upp tillgångarnai flera fonder. Det är enligt AP-fonden mycket viktigt att fonden får ageraöver flera marknader inklusive aktiemarknaden och även sprida sina placeringarutomlands. Härigenom kan man få bästa möjliga avkastning. Riksgäldskontoretangav vid utfrågningen att det är väsentligt att reglera AP-fonden men attfonden vid en bra storlek och rimlig decentralisering kan agera friare utan attstöra marknaden. Långsiktigt är ett inslag av aktier rimligt men det är ävenhär en fråga om storlek på fonderna.Enligt uppgift har AP-fonden till början ellermitten av 90-talet i stort sett inte haft någon real avkastning. Detta beror påatt fondens placeringar varit reglerade.Placeringsrestriktionerna har lättats något, och haravkastningen varit god, vissa år nominellt upp till 15-17 %.Enligt utskottets mening är det viktigt att AP-fondens framtida organisationoch fondens placeringsregler övervägs i samband med beredningen av frågan omden engångsvisa överföringen. Det är enligt utskottet rimligt att kräva attockså buffertfonden har en relativt god avkastning.Administrationskostnader (prop. 151)Propositionen (avsnitt 36.1)Försäkringskassorna och RFVKostnaderna för förvaltningen av det nya ålderspensionssystemets fördelningsdeltäcks inom ramen för de utgifter som tas ut för att finansiera sy-stemet. Förvaltningskostnaderna skall belasta AP-fonden och skall för år 2001till täckas genom en minskning av pensionsbehållningarna. Andelen somskall täckas genom sådan minskning skall öka med 2 procentenheterper år.Förvaltningen av garantipensionsdelen finansieras av statsmedel.Genomförandekostnader utgörs av kostnader för investeringar i t.ex. IT-stödsom finansieras via lån hos . har RFV för dettaändamål beviljats en låneram på . För informations- ochutbildningsinsatserna inom RFV och försäkringskassorna får RFV och2000 ta ut högst från AP-fonden. Beloppen skallårligen fastställas av regeringen.PremiepensionsmyndighetenKostnaderna för PPM:s verksamhet finansieras genom avgifter från de försäkradeoch redovisas inte på statsbudgeten.PPM:s investeringar vid bildandet får av regeringen beslutas finansieras medlån och krediter i . Regeringen får även besluta attavkastningen på premiepensionsmedel tas i anspråk 1999 för PPM:s kostnader.Andra verksamhetsområdenMerkostnader inom andra verksamhetsområden kan inte bedömas nu.MotionI motion Sf36 av m.fl. (v) anser motionärerna det rimligt attförvaltningskostnaderna skall täckas inom ramen för de avgifter som skallfinansiera systemet. Ingen uppskattning av vad kostnaderna blir och hur dekommer att påverka pensionsnivån har dock visats. Det nya systemet ärkomplicerat och kräver långa och avancerade beräkningar via datasystemet. Deförsäkrade skall informeras om sin pensionsbehållning. skallca 100 000 pensionsansökningar behandlas etc. Initialkostnaderna för detreformerade systemet kommer att bli mycket höga. Motionärerna anser därför attden tid som initialkostnaderna skall fördelas över måste bli lång så attfördelningen av kostnaderna blir så rättvis som möjligt. I yrkande 12 begärs -om yrkande 1 avslås - ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningUtskottet har under ärendets beredning fått ytterligare upplysningar omomfattningen och kostnaderna för det omfattande arbete som påbörjats ochförestår för försäkringskassorna och RFV i samband med införandet av det nyapensionssystemet. RFV avser att återkomma till regeringen med ytterligareberäkningar av dessa kostnader.Utskottet har också ovan i olika avseenden berört kostnader föradministrationen, inte minst vad gäller PPM:s verksamhet och förvaltningen iövrigt av premiepensionsmedlen. Utskottet har med tanke på premiepensionssy-stemets kostnader framhållit vikten av att pensionsspararnas totala kostnad förpremiepensionen begränsas. Utskottet har bl.a. angivit att eftersom PPM:sverksamhet kommer att bekostas genom avgifter från de försäkrade ställs storakrav på kostnadskontroll. Det är angeläget att fortlöpandegenom s.k. effektivitetsrevision granskar PPM. Vidare skall regeringenkontrollera myndighetens budget och följa verksamheten genomåterrapporteringskrav, särskilt under uppbyggnadsskedet. För att minska detotala kostnaderna för premiepensionssystemet är det också angeläget att PPMnoga undersöker möjligheten att lägga ut skötseln av vissa funktioner påutomstående. Det är också ytterst viktigt att PPM i samband med att avtal slutsmed de olika fondförvaltarna aktivt verkar för en prisreduktion.Vad gäller kostnaden för information om premiepensionen så skall även denbäras av pensionsspararna. Utskottet betonar vikten av att RFV genomeffektivisering och samordning av informationsinsatserna verkar för attkostnaderna hålls nere.Vad gäller de initiala kostnaderna för såväl PPM somsocialförsäkringsadministrationen delar utskottet uppfattningen i motion Sf36att dessa bör fördelas så att fördelningen blir så rättvissom möjligt. Utskottet har också ovan i avsnittet Premiepensionsmyndighetensverksamhet påtalat vikten av att det sker en utjämning över tiden av dekostnader för PPM:s verksamhet som uppkommer i uppbyggnadsskedet. Dessakostnader måste enligt utskottets uppfattning spridas över relativt många årför att inte drabba den första generationen försäkrade alltför hårt. Med detanförda får motion Sf36 yrkande 12 anses tillgodosedd.Framtida pensionsutgifter (prop. 151 och 152)PropositionenUtgifter för inkomstgrundad pension (prop. 151 avsnitt 36.2)Till följd av övergångsreglerna kommer utbetalningarna av inkomstgrundadålderspension att huvudsakligen avse pensionerberäknade enligt nuvarande regler. Först kommer pension intjänadenligt reformerade regler att svara för mer än hälften av totalutgifterna förden inkomstgrundade ålderspensionen.I propositionen redovisas kalkyler över ålderspensionsutbetalningarna i detreformerade systemet under olika antaganden om den ekonomiska tillväxten ochdemografiska utvecklingen.I nedanstående figur (figur 36.2 i prop. 151) redovisas utbetaldinkomstgrundad ålderspension (inkomstpension, tilläggspension ochpremiepension) i procent av avgiftsunderlaget. Den reala tillväxten ipensionsgrundande inkomster har antagits uppgå till 2 resp. . Vadgäller den demografiska utvecklingen har SCB:s befolkningsprognos år 1997använts. Den genomsnittliga tiden som pensionär (från ) beräknas enligt1997 års prognos till , och försörjningskvot är 0,4 ålderspensionärer perperson i åldrarna . Premiepensionen har i figuren nedan beräknats påsamma sätt som inkomstpensionen, dvs. avkastning 2 resp. . Individenspensionsålder antas vara 65 år.Av figuren ovan framgår att de inkomstgrundade pensionerna anpassar sigtämligen väl till den ekonomiska tillväxttakten, dvs. skillnaderna iutbetalningarnas procentandel av avgiftsunderlaget är betydligt mindre än omålderspensionerna inkl. garantipensionen beaktas. Inkomstpensionen är knutentill inkomstindexets utveckling såväl som underutbetalningstiden. Även utgående ATP-baserade pensioner ärföljsamhetsindexerade och påverkas således av den samhällsekonomiskautvecklingen. Däremot är pensionspoängen för ATP-pension, som tjänas in framt.o.m. , prisindexerad och således inte följsam till avgiftsunderlagetsutveckling.Utgifter för garantipensionen (prop. 152 avsnitt 16)Av de personer som beviljas ålderspension kommer de flestaatt vara berättigade till inkomstpension. Inledningsvis beräknas av dessapensionärer vara berättigade till garantipension. avålderspensionärerna födda eller senare beräknas uppbära enbartgarantipension.Bland de äldre pensionärerna är en betydligt större andel personerberättigade till en högre garantipension. beräknas avpensionärerna födda vara berättigade till övergångsvisgarantipension, varav kommer att ha enbart övergångsvis garantipension.Under den första femtonårsperioden kommer garantipensionsutbetalningarna tillövervägande del avse övergångsvis garantipension.Hur andelen pensionärer med inkomstgrundad ålderspension, som är berättigadeäven till garantipension, kan förväntas utvecklas beror på vilka antaganden somgörs om den ekonomiska tillväxten. Vid hög realinkomsttillväxt blir de framtidainkomstpensionerna högre, och färre pensionärer kommer att få utfyllnad medgarantipension. Vid låg realinkomsttillväxt kommer utfyllnaden frångarantipensionssystemet att avvecklas i betydligt långsammare takt. Det är intebara nivån på de framtida nybeviljade pensionerna som påverkas avrealinkomstutvecklingen framöver utan också pensionernas utveckling underpensionsåren. Vid låg tillväxt kommer de inkomstgrundade pensionerna attskrivas ned successivt (1,6), och fler pensionärer blir berättigadetilll utfyllnad från garantipensionssystemet.I nedanstående figur (figur 16.1 i prop. 152) redovisas utvecklingen avutgifter för garantipension och övergångsvis garantipension i procent avavgiftsunderlaget för inkomstgrundad pension. Årlig real tillväxt har antagitsvara 2 resp. och beräkningarna grundas befolkningsprognos.Utgifterna för garantipensionen följer samma trend som antalet berättigadepensionärer. beräknas utbetalningarna av den övergångsvisagarantipensionen uppgå till . I både alternativet med 2 %och tillväxt beräknas utbetalningarna minska för attår 2010 uppgå till 12 resp. . I det högretillväxtalternativet avtar utbetalningarnas storlek även fortsättningsvis; år2025 beräknas de till . I det lägre tillväxtalternativetdäremot beräknas utbetalningarna öka efter år 2015.LagförslagenI betänkandet har utskottet, som tidigare angetts, beslutat att föreslå vissaändringar i de av regeringen i proposition 151 framlagda lagförslagen. I lag omändring i lagen (1983:1092) med reglemente för Allmänna pensionsfonden föreslårutskottet således en ändring av ikraftträdandebestämmelsen. I lag ominkomstgrundad ålderspension föreslås vissa ändringar i 8 kap. 1 §, 9 kap. 2 §,10 kap. 2 § och 11 kap. 1 §. I förtydligande syfte föreslår utskottet enkomplettering i 33 § i lag om införande av lagen (1998:000) om inkomstgrundadålderspension. Vidare föreslår utskottet en ändrad lydelse av 9 § i lag medvissa bestämmelser om Premiepensionsmyndigheten.Utöver ovan nämnda ändringar föreslår utskottet beträffande lagförslag 2.5lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring att den av regeringenföreslagna ändringen i 3 kap. 2 a § utgår. Anledningen härtill är attfinansutskottet i betänkande 1997/98:FiU20 behandlar ett förslag till nylydelse av den paragrafen (lagförslag 2.2 i proposition 1997/98:133 Beskattningav personaloptioner) som innebär att stycket skall upphävas fr.o.m. den 1 juli1998. I lagförslag 2.2 lag om införande av lagen (1998:000) om inkomstgrundadålderspension föreslår utskottet beträffande 15 § andra stycket att ordet?dessförinnan? i förtydligande syfte ersätts med orden ?omedelbart föreingången av ?. I regeringens lagförslag 2.7 lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter föreslår utskottet att fjärde punkten avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna skall kompletteras med enbestämmelse om att personer födda eller tidigare inte skall betalaegenavgift i form av ålderspensionsavgift de år under vilka dessa personer helaåret uppburit hel ålderspension enligt lagen om allmän försäkring (åren1999-2000) eller enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension ().De i betänkandet behandlade lagförslagen sammanfaller delvis med lagförslagsom regeringen har lagt fram i propositionerna 1997/98:133 Beskattning avpersonaloptioner, 1997/98:134 Kontrollskyldighet vid options- ochterminsaffärer, m.m., 1997/98:146 Förenklad avdragsrätt för pensionskostnaderoch 1997/98:148 Gruppregistrering i mervärdesskattesystemet, m.m.Propositionerna i dessa delar behandlas i skatteutskottets betänkanden1997/98:SkU26, 1997/98:SkU27 och 1997/98:SkU29 och tillstyrks avskatteutskottet. Betänkandena SkU26 och SkU27 kommer enligt nuvarande plan attbehandlas av och betänkande SkU29 den 28 maj 1998.Socialförsäkringsutskottets förslag till ändringar i lagförslagen 2.7, 2.11,2.19 och 2.24 i proposition 151 enligt nedan innebär följdändringar medanledning av de ändringar som föreslagits av skatteutskottet i de ovan nämndabetänkandena.Lagförslag 2.7 i proposition 1997/98:151, som föreslås träda i kraft den 1januari 1999, gäller bl.a. en ändring i 1 kap. 2 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. har i betänkande 1997/98:SkU26 tillstyrkt enannan ändring i samma paragraf med ikraftträdande (lagförslag2.3 i proposition 1997/98:133 Beskattning av personaloptioner). En anpassningav nuvarande lydelse till den fr.o.m. gällande lydelsen måstedärför göras i lagförslaget såvitt avser 1 kap. 2 § lagen om socialavgifter.Lagförslag 2.11 i proposition 1997/98:151, som föreslås träda i kraft den1 , gäller bl.a. ändringar i 1 § lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster. har med anledning avpropositionerna 1997/98:146 Förenklad avdragsrätt för pensionskostnader och1997/98:133 Beskattning av personaloptioner tillstyrkt ändringar i sammaparagraf med ikraftträdande respektive (bet.1997/98:SkU27 och 1997/98:SkU26). Gällande lydelse i lagförslaget såvitt avser1 § lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster har därför anpassatsav utskottet efter paragrafens lydelse fr.o.m. enligtskatteutskottets betänkande SkU26.Lagförslag 2.19 i proposition 1997/98:151 gäller en ändring i 7 §skatteregisterlagen (1980:343), som föreslås träda i kraft den 1 januari 1999.Ändringar i samma paragraf föreslås i propositionerna 1997/98:63, 1997/98:134och 1997/98:148. Lagförslaget är anpassat till de två först nämndapropositionerna men inte till proposition 1997/98:148. Utskottets förslag tilllag om ändring i skatteregisterlagen (7 §) är därför anpassat till den lydelsesom paragrafen får enligt skatteutskottets betänkande 1997/98:SkU29.Lagförslag 2.24 i proposition 1997/98:151 gäller en ändring i 2 § lagen(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, en ändring som föreslåsträda i kraft . Paragrafen föreslås också ändrad iproposition 1997/98:146 Förenklad avdragsrätt för pensionskostnader medikraftträdande . Utskottets förslag till lag om ändring i lagenom särskild löneskatt på pensionskostnader (2 §) är därför anpassat till denlydelse paragrafen har i skatteutskottets betänkande 1997/98:SkU27.För det fall att beslutar i enlighet med skatteutskottets ovannämnda betänkanden finner utskottet att de angivna anpassningarna bör vidtas.Utskottet kommer att i ett senare betänkande, 1997/98:SfU14, föreslå vissaändringar i de här behandlade förslagen till lag om inkomstgrundad ålders-pension, lag om införande av lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålders-pension,lag om statlig ålderspensionsavgift, lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring samt lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Dessasenare ändringar är endast följdändringar med anledning av i betänkande1997/98:FiU20 framlagda lagförslag om ändringar i lagen (1962:381) om allmänförsäkring och kommunalskattelagen med tidigare ikraftträdande.De sistnämnda avses behandlas av , dvs. efterbehandlingen av detta betänkande. beträffande avslag på propositionernaatt avslår motionerna 1997/98:Sf35 yrkande 1, 1997/98:Sf36 yrkande 1i denna del och 1997/98:Sf39 yrkande 1,res. 1 (v) - delvisres. 2 (mp) - delvis2. beträffande alternativt pensionssystematt avslår motionerna 1997/98:Sf35 yrkande 2, 1997/98:Sf36 yrkande 1i denna del, 1997/98:Sf39 yrkande 2 och 1997/98:Sf293 yrkandena 14 och 15,res. 1 (v) - delvis villk.res. 2 (mp) - delvis villk.3. beträffande kompletterande utredningatt avslår motionerna 1997/98:Sf35 yrkande 3 och 1997/98:Sf39 yrkande3,res. 2 (mp) -delvis villk.4. beträffande konsekvensanalyser och följdlagstiftningatt avslår motion 1997/98:Sf37,5. beträffande kvinnors pensioneratt avslår motion 1997/98:Sf36 yrkande 3,res. 3 (v)6. beträffande beslut enligt pensionsöverenskommelsenatt avslår motionerna 1997/98:Sf292 yrkande 1 och 1997/98:Fi912yrkande 3,7. beträffande friåratt avslår motion 1997/98:Sf305 yrkandena 4 och 8,8. beträffande delpensionatt avslår motion 1997/98:Sf284,9. beträffande fortsatt beredning av återstående pensionsfrågoratt avslår motion 1997/98:Sf36 yrkande 2,res.