bet · GL01KrU16 · 1998-04-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner om filmfrågor från allmänna motionstidenhösten 1997.Förslag som har samband med ett nytt filmavtal avstyrks med hänvisning bl.a.till att regeringen skall tillsätta en filmpolitisk utredning, varsarbete inte bör föregripas.Med hänvisning till att redan tidigare gett regeringen till kännaatt även i fortsättningen skall stödja visning av 16-mm-filmavstyrks ett motionsyrkande i frågan.Ett motionsförslag om att utbyggnaden av regionala resurscentrum för film ochvideo skall syfta till att täcka hela landet avstyrks då regeringen ikulturpropositionen uttalat sig för att detta bör vara målet påsikt.Utskottet avstyrker även ett förslag om att regionala resurscentrum för filmoch video skall tillåtas producera långfilm på grund av risken för attstatsbidraget inte skulle räcka för sitt egentliga stödändamål.Ett motionsyrkande om att en utvecklingsfond skall inrättas förfilmproduktion avstyrks. Regeringens överväganden med anledning av betänkandetBidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172) bör inte föregripas.Utskottet konstaterar - med anledning av ett motionsförslag som avstyrks -att genom sitt deltagande i EU verkar för att villkoren fördistribution och produktion av europeisk film och europeiska TV-program skallförbättras.Ett motionsförslag om att utvärdera vilka konsekvenser införandet avmervärdesskatt på entréavgifterna till biografföreställningar har haft förantalet biobesök avstyrks. Det ankommer på att följautvecklingen av biljettpriset och antalet biobesök.Fem reservationer och ett särskilt yttrande har fogats till betänkandet. 1997/98:Kr213 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ett nytt filmavtal bör föreläggas i sådan tid att detkan behandlas ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den av tekniska orsaker nödvändiga övergången till nyavisningsformer vad gäller film inte får ske i sådan takt att vissa filmklubbaroch visningsorganisationer slås ut,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppbyggnaden av en regional struktur på filmens område,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regional filmproduktion.1997/98:Kr268 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om EU:s medieprogram,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhandsstöd och inte efterhandsstöd,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till Filminstitutet.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas66. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvecklingsfond för svensk film,69. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av konsekvenserna av en mervärdesskatt påentréavgifter till biografföreställningar.1997/98:Kr306 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till produktion av svensk barnfilm. Frågor om ett nytt filmavtalDet statliga stödet på filmområdet uppgår till nära 130 miljonerkronor, varav avser stöd till svensk filmproduktion, ca57,filmkulturell verksamhet och regionalaresurscentrum för film och video. Vidare lämnas ett bidrag på drygt 2,2miljoner kronor till filmstöd för produktion av kortfilm.Genom finansieringsavtal för som träffades mellanstaten, film- och videobranscherna samt TV-företagen och stöder avtalsparterna - i varierande omfattning - filmproduktion samt vissaandra ändamål som anges i avtalet, t.ex. utgivning och lansering avkvalitetsfilm på video. Avtalet gäller för tiden december1998. har godkänt de ekonomiska förpliktelser för staten som följermed avtalet (prop. 1992/93:10, bet. 1992/93:KrU7, rskr. 1992/93:60). Förnärmare detaljer om innehållet filmavtal - t.ex. då det gällerproduktionsstödets uppbyggnad - hänvisas till prop. 1992/93:10 bilaga 3 s. 54.Regeringen har i budgetpropositionen för sagt sig ha för avsikt attförelägga en proposition med utgångspunkt i ett nyttfilmavtal (prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17 avsnitt 12.2).I februari 1998 beslutade samtliga ovan nämnda parter med undantag förvideobranschen att förlänga nu gällande avtal. Det förlängda avtalet skallgälla fr.o.m. t.o.m. . Om parterna inteföre har kommit överens om ett nytt finansieringsavtalskall avtalet gälla t.o.m. . Vissa mindre ändringar hargjorts i det förlängda avtalet, främst avseende videostödet, som upphör attutgå i och med att videobranschen är avtalspart. Vidare kan nämnasatt ett tillägg gjorts i 17 § som innebär att sådana anordnare avbiografföreställningar som inte är mervärdesskatteskyldiga erhåller stöd.Kulturdepartementet har i samband med att avtalet förlängdes i ettpressmeddelande meddelat att en särskild utredare skall lägga fram ett underlagtill den framtida filmpolitiken. Utskottet har inhämtat att regeringen avseratt informera om det förlängda avtalet i en skrivelse.I fyra motionsyrkanden behandlas frågor som har samband med ett nyttfilmavtal.I motion Kr213 (c), som väcktes , behandlas frågan omtidpunkten för avlämnande av en filmpolitisk proposition. Motionärerna anseratt en proposition om frågor som rör ett nytt filmavtal bör föreläggasriksdagen i sådan tid att den kan behandlas (yrkande 8). Iannat fall är - menar motionärerna - risken stor att ett vakuum uppstår ifilmproduktionen, eftersom filmproducenterna kan ha svårt att planera sinverksamhet innan avtalet godkänts av riksdagen.Utskottet konstaterar att förutsättningarna för att regeringen skallöverlämna en filmpolitisk proposition till ändrats,vilket också framgår av redovisningen i inledningen till detta avsnitt. mening bör resultatet av den aviserade filmpolitiska utredningen -liksom regeringens ställningstagande därtill - inte föregripas. Motionsyrkandetavstyrks.I motion Kr268 (v) behandlas filmproduktionsstödets konstruktion enligt nugällande filmavtal. Motionsförslaget syftar till att efterhandsstödet, sombygger på en films kommersiella framgång, skall upphöra. I stället bör enbartett förhandsstöd som bygger på kvalitetskriterier finnas (yrkande 10).Utskottet utgår från att frågan om produktionsstödets uppbyggnad kommer attbli föremål för översyn inom ramen för den utredning om filmpolitiken somregeringen skall tillsätta. Motionsyrkandet avstyrks därmed.I motion Kr306 (kd) yrkas att minst hälften av produktionsstödet skall användasför produktion av barnfilm (yrkande 13).Utskottet avstyrkte yrkanden liknande det nu aktuella under föregåenderiksmöte. Utskottet anförde då bl.a. att det av filmavtalet framgår attFilminstitutets styrelse skall ansvara för att tillgodose behovet av värdefullsvensk filmproduktion genom att stöd ges till såväl långfilm som kortfilm.Styrelsen skall också beakta behovet av dokumentärfilm och film riktad tillbarn och ungdom (23 § i avtalet). Avtalet innehåller emellertid inte någonbestämmelse som anger hur stor andel av produktionsstödet som skall användasför barnfilm. Vidare erinrade utskottet om att det ankommer på Filminstitutetatt avgöra hur resurserna skall fördelas mellan olika filmgenrer. Det är -menade utskottet - således inte en uppgift för att ange enprocentsiffra för hur stor andel av stödmedlen som bör gå till produktion avbarnfilm. Utskottet utgick från att regeringen innan ett nyttfilmavtal träffas skulle pröva de olika stödformerna och stödvillkoren ochföreslå de förändringar som kan behövas (bet. 1996/97:KrU1 s. 99).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motionsyrkandet avslås.Motionärerna bakom motion Kr268 (v) föreslår att skall få iuppdrag att i samverkan med folkbiblioteken permanenta försöken att låna utklassiska filmverk till allmänheten (yrkande 11).Den försöksverksamhet med videogram på folkbibliotek som motionsyrkandettorde avse pågick på ett tjugotal bibliotek i landet.Bakom försöksverksamheten stod - förutom - Bibliotekstjänst,, , SverigesTelevision och Utbildningsradion. bidrog med projektmedel tillenstaka bibliotek för att de skulle kunna delta i försöksverksamheten. Försöketinnebar att film på video endast fick användas internt, dvs. för visning inombiblioteken och inom ramen för programverksamhet anordnad av biblioteken.Numera är utlåning av film på video vanligt förekommande på landetsfolkbibliotek. En kartläggning som gjorts av visar t.ex.att Bibliotekstjänst säljer mer än 14 000 videokassetter tillfolkbiblioteken för utlåning/uthyrning till enskilda (Film landet runt.September 1997).Utskottet vill tillägga att i en rapport till regeringenhösten föreslagit att - som ett komplement till videohandeln - särskildaåtgärder bör vidtas för att stimulera folkbiblioteken till att öka innehavet avfilm på video. anser att det bör ankomma på institutets styrelseatt efter samråd med branschen utforma en lämplig stödordning (Underlag föröverläggningar om ett nytt filmavtal. Rapport från ).Utskottet anser sig kunna förutsätta att frågan blir föremål för övervägandenav den av regeringen aviserade filmpolitiska utredningen.Utskottet konstaterar att det inte finns någon anledning att föreslå någotriksdagens initiativ med anledning av den i motionen aktualiserade frågan.Motionsyrkandet avstyrks.I sammanhanget kan även nämnas att det stöd till produktion av kvalitetsfilmpå video som fördelas i enlighet med nu gällande filmavtal kommer att upphörafr.o.m. kommande årsskifte på grund av att videobranschen inte är avtalspart idet förlängda filmavtalet.Fråga om stöd till visningsorganisationerUnder föregående behandlade utskottet ett yrkande om att stöd ävenfortsättningsvis borde utgå till visning av 16-mm-film. I sammanhangetredovisade utskottet bl.a. att 16-mm-filmen håller på att ersättas av 35-mm-film i samband med att visningsorganisationerna och biograferna engagerat sig iskolbiovisningar. Även video har kommit att ersätta smalfilmen på en rad olikaanvändningsområden. Videodistributionen har således blivit ett komplement tillfilmdistributionen, medan 16-mm-filmen minskar, anförde utskottet. Vidarekonstaterade utskottet att den pågående utvecklingen innebär att utbudet avliksom efterfrågan på 16-mm-film successivt minskar och att Filminstitutetbl.a. mot den bakgrunden valt att prioritera 35-mm-film för visning på biograf.Utskottet ansåg det vara naturligt att visningsverksamheten i landet förändrasi takt med att tekniken utvecklas och att ställningstagande idenna fråga syntes vara i takt med den tekniska utvecklingen. Utskottet komemellertid fram till att filmkulturellt stöd till verksamhet med 16-mm-filmskall kunna utgå även i fortsättningen, vilket därefter som sinmening gav regeringen till känna (bet. 1996/97:KrU1 s. 98, rskr. 1996/97:129).Motionärerna bakom motion Kr213 (c) anser att de visningsorganisationer sominte kan visa 35-mm-film inte skall missgynnas eller få sina bidrag nedskurna(yrkande 9).I budgetpropositionen för redovisar regeringen att den inhämtat frånFilminstitutet att institutets stöd till filmvisning inomvisningsorganisationerna inte är öronmärkt för 16-mm-visningar resp. 35-mm-visningar. Institutet har inte heller fattat något principiellt beslut om attvisningar av 16-mm-film inte skall vara stödberättigad verksamhet (prop.1997/98:1 utgiftsområde 17 avsnitt 12.3).Utskottet delar den uppfattning som ligger bakom motionen, nämligen attvisningsorganisationer som ännu inte har möjlighet att visa 35-mm-film inteskall missgynnas vid bidragsfördelningen. tillkännagivande underföregående innebar som framgår av den i det föregående lämnaderedovisningen att även i fortsättningen skall stödja visning av16-mm-film. Enligt utskottets uppfattning är det inte motiverat att riksdagenän en gång tar något initiativ i denna fråga. Motionsyrkandet avstyrks därför.Regional struktur och produktionFrågor rörande regionala resurscentrum för film och video tas upp i tvåmotionsyrkanden.Ett särskilt stöd till regionala resurscentrum för film och video infördesfr.o.m. Stödet utgår från anslaget Filmstöd under en särskildanslagspost. Första året uppgick detta stöd till . Förinnevarande budgetår har det räknats upp med till 9miljoner kronor (prop. 1996/97:3 och 1996/97:1 utgiftsområde 17 avsnitt 12.2,bet. 1996/97:KrU1 s. 100, rskr. 1996/97:129, prop. 1997/98:1 utgiftsområde 17avsnitt 12.3, bet. 1997/98:KrU1 s. 106, rskr. 1997/98:87). erhåller 12resurscentrum statligt stöd, jämfört med 9 resurscentrum året innan.Enligt de regler som gäller för stödet till regionala resurscentrum för filmoch video skall medlen främst användas för verksamheter på filmområdet av ochför barn och ungdom såsom videoverkstäder, skolbio eller liknande, inklusivefortbildning av lärare och annan personal som arbetar med dessa verksamheter,samt andra verksamheter på det filmkulturella området såsom åtgärder för attfrämja spridning och visning av värdefull kvalitetsfilm. Stödet kan ävenanvändas för s.k. plantskolor för unga filmare inom film och video. I vissbegränsad utsträckning kan stödet därutöver användas för produktion ochdistribution av kort- och dokumentärfilm (ur Statsliggaren för år 1998utgiftsområde 17 s. 233).Vidare utgår medel från anslagsposten för filmkulturell verksamhet till lokalfilmkulturell verksamhet för barn och ungdom samt lokalt arbete med video förbarn och ungdom i den mån stödet till regionala resurscentrum för film ochvideo inte kan tillgodose dessa verksamheters behov.Motionärerna bakom motion Kr213 (c) anser att utbyggnaden av regionalaresurscentrum för film och video skall syfta till att täcka helalandet. Vidare bör - anser motionärerna - de resurser som används för lokalavideoprojekt bland barn och ungdom överföras till resurscentrumen efter handsom den regionala strukturen byggs ut (yrkande 10).Utskottet vill understryka att resurserna för regionala resurscentrum förfilm och video, som uppgår till , ibudgetpropositionen förutskickats öka ytterligare för . Därmedtorde det finnas möjlighet att fortsätta utbyggnaden avden regionala verksamheten i linje med förslaget i den aktuella motionen. Detbör tilläggas att regeringen i kulturpropositionen uttalade attmålet bör vara att etablera regionala resurscentrum över hela landet(prop. 1996/97:3 s. 101).Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att en uppföljning görs av destatligt stödda regionala och lokala verksamheterna. I kulturpropositionenuttalade regeringen att det regionala stödet skall utvärderas kontinuerligt itreårsintervaller. En första prövning bör kunna ske i samband medFilminstitutets anslagsframställning för (prop. 1996/97:3 s. 101).Utskottet utgår från att i anslutning härtill även ser överandra stödformer som t.ex. stödet till lokalt arbete med video för barn ochungdom. Utskottet anser att det inte finns skäl att föreslå att skallta något initiativ i fråga om principerna för resursanvändningen i enlighet medvad som förordats i den aktuella motionen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr213 (c) yrkande 10.I samma motion, Kr213 (c), yrkas att regionala resurscentrum skall tillåtasproducera såväl långfilm som kort- och dokumentärfilm (yrkande 11).Utskottet avstyrkte under föregående ett yrkande liknande det nuaktuella. Utskottet pekade på att kostnaderna för produktion av långfilm äravsevärt högre än kostnaderna för produktion av kort- och dokumentärfilm. Omresurscentrumen skulle använda statsbidraget för produktion av långfilm skullebidraget till ett resurscentrum kunna förbrukas genom satsning på ett enskiltlångfilmsprojekt. Detta skulle, menade utskottet, innebära att syftet medbidraget - nämligen att bl.a. stödja barns och ungas skapande med rörligabilder - inte skulle uppnås. Utskottet ansåg därför att det var motiverat attanvändningen av bidragsmedlen begränsades så som regeringen föreslagit (bet.1996/97:KrU1 s. 101).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet vill - liksom vid föregående - tillägga att de regionalaresurscentrumen bör vara oförhindrade att medverka i långfilmsproduktion underförutsättning att finansiering sker på annat sätt än genom den här aktuellastödformen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet.Fråga om inrättande av en utvecklingsfond för filmproduktionMotionärerna bakom motion Kr270 (mp) föreslår att en utvecklingsfond skallbildas för att oberoende filmare skall kunna växa i sitt skapande och för attsvensk television skall kunna öka sin kvalitetsproduktion. Fonden skulleexempelvis kunna utformas som en riskkapitalfond. Från fonden skulle medelkunna utgå för att stödja svensk dramaproduktion, novellfilm, dokumentärfilm,barn- och ungdomsproduktioner etc. Medel till fonden skulle - anförs det -kunna tas från koncessionsavgift. Enligt motionsförslaget börmöjligheterna att inrätta en utvecklingsfond utredas (yrkande 66).Utskottet har tidigare under innevarande behandlat motionsyrkandenliknande det nu aktuella. I betänkande 1997/98:KrU11 anförde utskottetföljande.Genom pressmeddelande aviserade regeringen att den avseratt föreslå ett särskilt permanent stöd till SVT på per årför kvalificerad programproduktion såsom dokumentärer, dramatik och program förbarn och ungdom.En särskild utredare har på regeringens uppdrag avgettbetänkandet Bidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172). I betänkandetbehandlas frågor av det slag som de nu aktuella motionsyrkandena tar upp.Utredaren föreslår att en fond skall inrättas med ändamålet att stödja svenskkvalitetstelevision producerad utanför de sändande bolagen. Fonden föreslås blifinansierad helt med statliga anslag och administrerad av en ny myndighet.Medel ur fonden skall kunna utgå som produktionsstöd eller somunderlagsbefrämjande bidrag till TV-program inom genregrupperna kortfilm ochdokumentärer. Fonden bör enligt utredaren finansieras med medel ur TV 4:skoncessionsavgift. bör avsättas för en treårigförsöksverksamhet, som därefter bör utvärderas. Betänkandet har interemitterats.Utskottet konstaterar att motionärernas förslag aktualiseras i den nämndautredningen och anser att därför inte bör föregripa regeringensöverväganden om stöd till kvalificerad TV-produktion med anledning avutredningsförslaget. Utskottet avstyrker motionsyrkandena (bet. s. 16).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motion Kr270 (mp) yrkande 66avstyrks.EU:s medieprogramFör att stödja film- och TV-industrin i tillkom inom Europeiska unionen(EU) programmet Media 95, vilket kom att kallas Media I.Ett av syftena med programmet var att minska dominans över det europeiskabiograf- och TV-utbudet. Media I efterträddes av ett nytt program, kallat MediaII, som löper t.o.m. . Programmets budget förfemårsperioden uppgår till 310 miljoner ecu, vilket motsvarar . Media II har tre huvudmål: distribution, utveckling ochutbildning. Inom Media II utdelas inte något produktionsstöd, vilket beror påatt driver en fond för film- och TV-produktion,Eurimages.TV-direktivet, vanligen kallat TV utan gränser, antogs och innehållerregler om europeiskt programinnehåll, karenstider för sändning av biograffilmm.m. Direktivet tillkom för att skydda den europeiska programindustrin mot denamerikanska dominansen. (För en utförligare beskrivning av Media II-programmetoch TV-direktivet hänvisas till skriften EU-stöd till svensk kultur. )Förslag om inrättande av en garantifond för stöd till audiovisuell produktionlämnades av . Kommissionens förslag har kritiserats ochreviderats på flera punkter. I regeringens skrivelse 1997/98:60 redovisas attSverige har ställt sig negativt till förslaget bl.a. mot bakgrund av attfinansieringen av bidraget från EG-budgeten inte är klar och att TV-sektorninte omfattas av förslaget. Förslaget har överlämnats till det brittiskaordförandeskapet med uppdrag att särskilt analysera frågor kring distributionav filmproduktioner (skr. s. 183).Förslaget i motion Kr268 (v) syftar till att villkoren för den europeiska film-och TV-produktionen skall förbättras. Det är - framhåller motionärerna -angeläget att tillsammans med andra europeiska länder ökar spridningenav svensk film och svenska TV-program (yrkande 8).Utskottet konstaterar att genom sitt deltagande i EU deltar i ochverkar för att villkoren skall förbättras för distribution och produktion aveuropeisk film och europeiska TV-program i enlighet med syftet bakom motionKr268 (v).Det bör i sammanhanget tilläggas att utskottet noterat att det avtal inomramen för om multilaterala investeringar (Multilateral Agreement onInvestments, ) som är föremål för förhandling även berörkultur- och mediesektorn. Utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildning ochmedia inom har i ett yttrande till utskottetför externa ekonomiska förbindelser framfört farhågor beträffandekonsekvenserna av tillämpningen av det multilaterala avtalet, bl.a. då detgäller klausulen om likabehandling av utländska och inhemska företag samtklausulen om mest gynnad nation. Likabehandling skulle i detta fall innebäraatt tredje land, som har egna blomstrande audiovisuella industrier, skulle fåtillgång till EU:s och medlemsländernas stödsystem som t.ex. Media II, vilketskulle upphäva det ursprungliga syftet med dessa program. Utskottet för kultur,ungdomsfrågor, utbildning och media har därför understrukit att ingenting fåräventyra EU:s eller dess medlemsstaters frihet att ta initiativ för att främjaoch stödja kulturell och språklig mångfald nu eller och hävdar atten villkorslös avreglering av kulturindustrin kommer att motverkakulturpolitikens egentliga mål. Om grundprinciperna för det multilateralaavtalet om investeringar, dvs. principerna om likabehandling av utländska ochinhemska företag och om mest gynnad nation, tillämpas på kultursektorn kommerdetta att direkt underminera verksamheten inom EU:s olika initiativ förkultursektorn och den audiovisuella sektorn (Betänkande med Europaparlamentetsrekommendationer till Europeiska kommissionen om förhandlingarna inom ramen förOECD om ett multilateralt avtal om investeringar, A4-0073/98).I en interpellationsdebatt i har kulturministern redovisatatt en majoritet av EU:s kulturministrar är överens om att kultur- ochmediesektorn behöver ett särskilt skydd eller undantag i . Inom EU-kretsen diskuteras olika alternativ för hur kultur- och medieområdet kanbehandlas i avtalet (prot. 1997/98:88).Utskottet utgår från att regeringen i det fortsatta förhandlingsarbetet harsom utgångspunkt att syftet med nuvarande stödprogram på kultur- ochmedieområdet inom EU inte skall riskera att motverkas.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr268 (v) yrkande8.Konsekvenser av mervärdesskatt på biografavgifternaSom ett led i anpassning till ärbiografbiljetter fr.o.m. belagda mervärdesskatt, vilketär den lägsta svenska mervärdesskattesatsen. I proposition 1995/96:191 anförderegeringen bl.a. att den i sina beräkningar av effekterna av att införamervärdesskatt på entréavgifterna kommit fram till att en skattesats på ärkostnadsneutral för branschen, en bedömning som delades av filmbranschen.Enligt regeringens bedömning torde därför införandet av mervärdesskatt intebehöva medföra någon större förändring av biljettpriserna (prop. s. 7).I en motion, Kr270 (mp), föreslås att en utvärdering skall göras av vilkakonsekvenser införandet av mervärdesskatt på entréavgifterna tillbiografföreställningar har haft för antalet biobesök (yrkande 69).Av den kartläggning om spridningen i hela landet av biograffilm m.m., somFilminstitutet gjorde och som nämnts i det föregående, framgår attantalet biobesök sjunkit /91, då publiken uppgick till 15 702 408personer, till 1995/96, då publiken uppgick till 15 214 883 personer (Filmlandet runt).Utskottet har från inhämtat att antalet biobesök år 1996uppgick till 15 399 830. Motsvarande siffra för uppgår till 15 209 926,vilket är en minskning med 1 %.Vidare har utskottet inhämtat att det genomsnittliga biljettpriset uppgicktill- ,- och- i december 1997.Enligt Filminstitutet bör stor försiktighet iakttas vid bedömningen avorsakerna till utvecklingen av besökssiffrorna och biljettpriserna.