bet · GL01UU18 · 1998-05-04 00:00:00 — har tyngdpunkten i arbetet legat på gränsregio-naltsamarbete, forsknings- och utredningsarbete, kunskaps- och erfarenhetsutbyte,och på sektorssamarbete, främst med jordbrukssektorn.De åtta programmen för mellanregionalt samarbete (INTERREG) -(, ), Ett gränslöst samarbete, InreSkandinavien, Gröna (, ), Skärgårdssamarbetet(, ), Kvarken/Mittskandia, (, , )och Barents (, , , ) - som sammantagna omfattar 1,07miljarder kronor av offentliga medel, varav hälften kommer från EU:sstrukturfonder, har fullt ut kommit i gång under året.Verksamheten inom området jord- och skogsbruk har också under år 1997bedrivits inom ramen för det handlingsprogram för jord- och skogsbrukssamarbete1996-2000, som antogs . Huvudinriktningen av det nordiska samarbetetinom jord- och skogsbrukssektorn omfattar samarbete kring frågor av centraltintresse för , samarbete inom närområden och samarbete för attstödja de nordiska ländernas deltagande i internationella organ.Verksamheten inom fiskeområdet har bedrivits inom ramen för detsamarbetsprogram för det nordiska fiskerisamarbetet 1997-2000, som antogs avfiskeriministrarna . De överordnade riktlinjer som utgör grundenför det nordiska fiskerisamarbetet är att bidra till utvecklingen av denordiska ländernas fiskerinäring, att skydda de nordiska ländernas ekosystemoch att bidra till ett balanserat uttag av havets levande resurser.Under år 1997 lade bostadsministrarna fram en ny handlingsplan, avsedd attgälla . I denna prioriterades tre områden: detbostadssociala området, en bärkraftig utveckling i byggande och boende ochinsatser för närområdet.En arbetsgrupp tillsatt av de nordiska transport- och trafikministrarna ladei fram en rapport - Nordisk infrastruktur - om den nordiskatransportinfrastrukturen och dess särskilda förutsättningar. I rapportenbeskrivs och analyseras de viktigaste transportkorridorerna för vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart och - översiktligt - luftfart inom och mellan denordiska länderna samt till de nordiska närområdena. Nya prioriteringar,baserade på nationella planer för investeringar i infrastrukturen samt EU:splaner och riktlinjer för det transeuropeiska transportnätverket presenteras irapporten. Transport- och trafikministrarna beslöt att översända rapporten för orientering och för eventuella kommentarer. Rapportenpresenterades vidare på den tredje ministerkonferensen om paneuropeiskatransportkorridorer i i juni 1997.De nordiska ekonomi-/finansministrarna har ett starkt intresse av enkontinuerlig dialog om viktiga ekonomisk-politiska frågor. Detta rör såväl denekonomiska politiken i respektive land som den internationella utvecklingen istort.Vid de två nordiska finansministermöten som ägde rum behandladesEU- och EMU-frågor, bl.a. EMU:s inverkan på den nordiska ekonomin och detnordiska samarbetet. Detta har skett i form av informella diskussioner.Nationella utredningar om EMU såväl som beslut och förberedelser i ämnet i EU-medlemsländerna har redovisats.Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras i huvudsak genom NordiskaInvesteringsbanken (NIB) i . Både och är sedantidigare inkluderade i NIB:s internationella utlåning och beslöt denordiska statsministrarna att upprätta den särskilda nordiska ordningen förmiljöinvesteringslån (MIL) på 100 miljoner ecu vid NIB. Genom upprättandet avMIL kan NIB medverka i miljöutlåning till samtliga länder i närområdet.Det baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ett samnordiskt projekt somadministreras av NIB och (). Syftet är att kanalisera dels tekniskt bistånd, dels kapital till debaltiska länderna och därigenom skapa gynnsamma förutsättningar för lokalainvesteringar. Ett centralt inslag i BIP har varit upprättandet av nationellainvesteringsbanker i varje baltiskt land. BIP var i den första fasen 1992-1995på totalt ca 100 miljoner ecu.MedborgarpolitikEtt samarbetsprogram för ligger till grund för det nordiskasamarbetet på det arbetsmarknadspolitiska området. Samarbetsprogrammetframhåller kampen mot arbetslöshet som ett viktigt område för det nordiskasamarbetet. Ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten är särskiltprioriterade områden. har bl.a. tagit initiativ till studier, därungdomars anknytning till arbetsmarknaden varit i fokus. Ett annat prioriteratområdet är en fortsatt utbyggnad av ett nordiskt förmedlingssamarbete.Till grund för det nordiska regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogram som löper , delsordförandeskapets prioriteringar. Samarbetet har till övervägande del skettinom sektorns sju institutioner och permanenta verksamhet i övrigt. Även iframtiden kommer tyngdpunkten att ligga på institutionerna. Nya projekt ochsamarbetsområden skall enligt samarbetsprogrammet i största möjligautsträckning förankras i dessa.På livsmedelsområdet är det för livsmedelsfrågor (ÄK-Livs) som har ansvar för det nordiska samarbetets förverkligande i praktiken.Utöver principiella frågor, kretsar arbetet kring dels fleråriga projekt somt.ex. systematisk utvärdering av potentiellt skadliga komponenter i livsmedel,dels dagsaktuella frågor som olika åtgärder inom området kontroll av livsmedeloch genomförande av . Det yttersta målet är att skyddakonsumenten mot hälsofarliga produkter och fusk i livsmedelshanteringen.Samarbetet i livsmedelsfrågor är indelat i fem sakområden: toxikologi,mikrobiologi, kost och näring, lagstiftning och livsmedelskontroll. Dessutomfungerar samarbetet med de baltiska länderna inom den gemensamma arbetsgruppenNordBalt. Här diskuteras framför allt kontrollfrågor. I NordBalt deltar de trebaltiska staterna på samma villkor som de nordiska länderna, med lika mångamedlemmar och med fullt deltagande i planering och genomförande av möten ochprojekt.Det nordiska samarbetet på det konsumentpolitiska området sker mellankonsumentministrarna inom . samordnasfrågorna av en ämbetsmannakommitté (ÄK-Konsument). Ansvaret för samordningeninom kommittén delas mellan ordförandelandet och det kommande ordförandelandet.Arbetet inom kommittén fördelas på tre styrgrupper, en för ekonomi ochinformation, en för juridiska frågor och en för produktfrågor.Till grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ett program fördet nordiska jämställdhetssamarbetet för . Programmetkompletteras med en årlig handlingsplan.Samarbetet ligger väl i linje med den svenska jämställdhetspolitiken. Arbetetkoncentreras till verksamhet som främjar kvinnors och mäns lika tillgång tillde politiska och ekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mäns likaekonomiska ställning och inflytande, inte minst i fråga om ett lönsamt ochjämställt arbetsliv. Vidare prioriteras verksamhet som dels förbättrarmöjligheterna för såväl kvinnor som män att förena föräldraskap ochförvärvsarbete, dels påverkar den europeiska och övriga internationellautvecklingen på jämställdhetsområdet.Redan år 1996 antogs ett samarbetsprogram för lagstiftningsområdet. Detta harvarit vägledande för samarbetet . Samarbetsprogrammet kompletterasmed årliga handlingsplaner där det anges vilka sakområden som skall prioriterasunder ett verksamhetsår. Den handlingsplan som antogs lyfter framtio områden av olika karaktär och med olika politisk dignitet. Vissa områdenhar relevans endast för lagstiftningssamarbetet inom , andra ärbetydelsefulla för samarbetet med EU/EES och närområdena.De nordiska regeringarnas samrådsgrupp för flyktingfrågor (NSHF) har under1997 års svenska ordförandeskap haft tre möten. I anslutning till två av dessahar inbjudits till möte på ministernivå. Tid har avsatts för diskussioner medrepresentanter för FN:s flyktingkommissarie och för International Organizationfor Migration. ansvarar för ordförandeskapet isamrådsgruppen.Samrådsgruppens funktion att utbyta information, bidra till gemensamma,nordiska hållningar och samstämt internationellt agerande har vidareförts underåret. Särskilda arbetsgrupper har behandlat olika frågor inför mötena isamrådsgruppen.Det nordiska samarbetet i ungdomsfrågor bereds inom ramen för , som lyder under kulturministrarna. Nordiska ungdoms-kommitténär ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i nordiska ochinternationella barn- och ungdomspolitiska frågor och innehåller representanterfrån såväl myndigheter som från ungdomsorganisationer. Kommittén har bl.a. iuppgift att fördela stöd till ungdomars nordiska samarbete, att koordineranordisk ungdomsforskning och att följa upp arbetet med barn- ochungdomspolitiska frågor inom alla sektorer.Försvarsrelaterat samarbeteFör första gången i 45-åriga historia diskuteradessäkerhetspolitiska frågor vid rådets tvådagarskonferens i i augusti1997 under temat Säkerhet i och närområde. blevden förste svenske försvarsminister någonsin som tagit till orda i genom sitt inledningsanförande. Genom konferensen stimulerades dialogen ihithörande frågor mellan berörda parlament och regeringar. Förutom de nordiskaländerna deltog även , , , , och Polensamt representanter för EU och Nato.Vid 49:e session lämnade den norskeförsvarsministern en redogörelse för nordiskt försvarsrelaterat samarbete, medde säkerhetspolitiska aspekter som tillhör försvarsministrarnas ansvars-område.Vid den 50:e sessionen är det uppgift att lämnamotsvarande redogörelse.Slutet på har gjort det möjligt för de nordiska länderna attsamarbeta kring försvars- och säkerhetspolitiska frågor med helt nyaförutsättningar. hålls två nordiska försvarsministermöten. Nästa mötehålls i . Vid dessa möten diskuteras aktuella försvars- ochsäkerhetspolitiska frågor av gemensamt intresse. Ett aktivt utbyte mellan denordiska länderna bidrar bl.a. till kunskapsöverföring samt möjlighet till attvid behov agera gemensamt i andra forum. Försvarsministermötena föregås avmöten på departementsråds- och statssekreterarnivå. Ett fördjupat tankeutbytehar också utvecklats mellan de parlamentariska organ och politiska utredningarsom i de olika länderna bereder försvars- och säkerhetspolitiska frågor.Under hösten 1997 har berörda myndigheter under Försvarsdepartementet haft iuppdrag att se över olika möjligheter att utöka eller fördjupa det bilateralaoch det multilaterala försvarsrelaterade samarbetet med de nordiska länderna.Det har bidragit till att ytterligare aktivera samarbetet inom ett antalförsvars- och säkerhetspolitiska områden.Kärnan i det nordiska säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet utgörsi dag främst av verksamhet inom det fredsfrämjande området. Detta samarbete -det s.k. NordSamFN - startades med syfte att samordna nordiskafredsbevarande insatser av traditionell karaktär inom ramen för FN. För detruppbidragande länderna betydde det rent praktiskt att man ställde styrkortill FN:s förfogande och att FN skulle hantera inriktning, logistik ochomkostnader för operationerna. Utvecklingen har dock gått mot alltmerkomplicerade och varierade operationer. FN är heller inte längre den enda aktörsom genomför sådana operationer. Nato och Västeuropeiska unionen (VEU) spelarjämte () sina olikaroller inom området fredsfrämjande verksamhet. NordSamFN ansågs otillräckligtför den alltmer omfattande fredsfrämjande verksamheten och avvecklades i ochmed utgång.Under 1997 etablerades ett nytt forum, NORDCAPS (Nordic CoordinatedAgreements for Military Peace Support). Syftet med den nya strukturen är attförbättra de nordiska ländernas förmåga att agera gemensamt inför beslut om ochvid deltagande i fredsoperationer. NORDCAPS bidrar till ett intensifieratinformationsutbyte och ett fördjupat utbildnings- och materielsamarbete. Närett beslut har fattats om en gemensam insats skall NORDCAPS säkerställa attsamordningen och igångsättandet blir effektivt när den nordiska insatsen välgenomförs. Ett exempel på ett framgångsrikt nordiskt samarbete är den nordisk-baltiska brigaden i Bosnien.Nordic Peace är en årligt återkommande övning inom ramen för Partnerskap förfred (PFF). stod som värd för övningen och kommerSverige att anordna en Nordic Peace-övning. De nordiska och de baltiskaländerna är inbjudna och övningen kommer att centreras kring civilmilitärsamverkan i internationella insatser.Sverige har, tillsammans med , och , lämnatstöd inom Försvarsdepartementets område till , och . Detre länderna håller alla på att bygga upp försvar, gränsbevakning och andrasäkerhetsfunktioner. De nordiska länderna stöder på olika sätt upprättandet avför en stat normala säkerhetsfunktioner.Man samarbetar också kring uppbyggandet av en gemensam baltisk bataljon(BALTBAT) för fredsfrämjande verksamhet. har även ett samarbetepåbörjats för att upprätta en för de baltiska staterna gemensam marin enhet(BALTRON).I samband med 49:e session presenterade ett initiativrörande ett flerårigt nordiskt säkerhetspolitiskt forskningsprogram. Undervintern och förs en dialog med de nordiska länderna rörandetänkbara intressanta forskningsprojekt inom det säkerhetspolitiska fältet.Under hösten 1998 planeras de reella forskningsprojekten att starta.RedogörelsenEfter de stora organisatoriska reformer som företagits i och med besluten vidsessionen 1995 och under det fortsatta arbetet under presidiets ledning 1996har nu börjat uppnå den stadga och flexibilitet som krävs föratt anpassa verksamheten till dynamiken i de nordiska samhällena och omvärlden.Partipolitiseringen av rådets arbete och förankringen i de nationellaparlamenten har utgjort viktiga led däri. Strävandena att ytterligare utvecklasamarbetet inom begreppet ?nordisk nytta? fortsätter.Vid session i uppmärksammades attomorganiseringen av har medverkat till att vitaliseraorganisationen och att indelningen i tre utskott på geografisk grundval harbidragit till att tydligare fokusera på sakområden där rådet kan spela en roll.Vidare noterades att partigruppernas förstärkta roll och ökade inflytande pådagordningen för rådets arbete bidrog till att göra rådets dagliga arbete merrelevant i förhållande till de dagspolitiska frågorna i de enskilda länderna.En huvuduppgift för rådets presidium blir att följa upptemakonferensen i och närområden. Konferensen, somhölls , anses ha varit en framgång för rådet och ett genombrottenär rådet behandlade frågor som tidigare ansetts ligga utanför desskompetensområde. Konferensen utmynnade i ett omfattande betänkande över tremedlemsförslag från olika partigrupper som ledde till en rekommendation omsäkerhetspolitik.Nordenutskottets arbetsområde täcker i princip alla delar av de traditionellasamarbetsområdena som har arbetat med. Nordenutskottetbeslöt att prioritera en temakonferens om Nordisk kultur, fortsattdiskussion om den nordiska välfärdsmodellen, bekämpande av rasism ochfrämlingsfientlighet, flyktingpolitik, film- och mediefrågor, folkbildning ochvuxenundervisning, förstärkt folkligt kultursamarbete, det nordiskaspråksamarbetet, bekämpande av sexuellt missbruk av barn samt kontakter medfrivilligorganisationer.Under 1997 tillsattes en arbetsgrupp om nordiskt samarbete inom film ochmedier. Gruppen lämnade sin slutrapport . Den arbetsgruppsom tillsattes om ?Den nordiska välfärdsmodellen? avslutade under1997 sitt arbete och lade fram sin rapport för tillsatte två arbetsgrupper. Den enaarbetsgruppen fokuserar på barnens situation i närområden och den andrapå miljöräkenskaper. Utskottet har vidare uppmärksammat Ryssland ochÖstersjöregionen ur ett miljöperspektiv. Ett seminarium med en breddeltagarkrets anordnades , vid vilket presenterades lägesrapporterangående genomförandet av aktionsprogrammen för respektiveBarentsområdet.Europautskottet har särskilt uppmärksammat konsumentfrågorna. Ettflertal möten ägde rum kring dessa frågor och en arbetsgrupp förkonsumentfrågor tillsattes . Vidare har utskottet genomfört enkonferens som uppföljning av . Syftet meduppföljningskonferensen var att fastställa hur arbetet med fortskred och på vilket sätt de nordiska länderna samarbetarom gemensamma intressen.Vidare tillsattes en arbetsgrupp om den Nordiska Industrifonden.Arbetsgruppens uppgift är att lämna rekommendationer till om fondens fortsatta inriktning vari även ingår att ta ställningtill om fonden skall upphöra.Sammanfattning av motionernaMotioner med anledning av regeringens skrivelse 1997/98:73I motion U51 (v) tar motionärerna upp vissa frågor inom det nordiska samarbetetsom de anser är särskilt viktiga för att som ordförandeland ta uppunder 1998.I yrkande 1 framhåller motionärerna att kultur och samarbete har en viktigroll i det nordiska samarbetet. De anför att utgör en språklig ochkulturell gemenskap. Vidare framhåller motionärerna att i enrekommendation föreslår att de nordiska ländernas regeringar i högregrad än understöder samproduktion av nordisk film och TV-film.Motionärerna menar att det bästa sättet att göra dessa rekommendationer tillverklighet är att låta de nordbor som betalar det egna landets TV-licens ocksåfår full tillgång till de andra ländernas public service-kanaler i TV. Därförvill motionärerna i yrkande 2 att ett nordisk samarbete vad gäller publicservice-kanaler etableras. Vidare ser motionärerna en risk för att detmultilaterala investeringsavtalet () kan hota rätten att ge spridning åtljud och bild och att ge ut böcker över nationsgränserna. En gemensam nordiskhållning vad gäller undantag och samordning inom kulturområdet bör snabbtutredas, menar motionärerna i yrkande 3. Slutligen framförs i motionens yrkande4 att som ordförandeland skall tala mer om de nordiska folken somvärldsmedborgare och minska den enligt motionärerna alltmer ensidigainriktningen på att framställa de nordiska länderna som medlemmar i /EES.I motion U52 (s) noterar motionärerna att det förekommer nordisktsamarbete när det gäller samefrågor. De finner detta positivt men menarsamtidigt att bör verka för ett ökat nordiskt samarbete när det gällernationella minoriteter i den utsträckning som de nordiska länderna erkännersamma grupper som nationella minoriteter. Särskilt angeläget är det, enligtmotionärerna, att samisk och tornedalsk kultur och historia lyfts fram.Motionärerna menar också att bör verka för ett ökat regionalt samarbeteöver gränserna mellan , och Finland.Motionärerna bakom motion U53 (mp) menar att det är glädjande att det avregeringens skrivelse 1997/98:73 framgår att energi- och miljöfrågorna har fåtten starkare ställning . De anför att detta delvis hänger samman medatt det har förts en mer aktiv dialog mellan Nordiska ministerrådetoch om miljöfrågorna samt att fokuserat påmiljöfrågorna genom en särskild arbetsgrupp som behandlade miljöräkenskaper förenergi och vars rapport presenterades . Denna rapport låg sedan tillgrund för en rekommendation i rådet. De nordiska regeringarna uppmanas attetablera en nordisk miljöräkenskap för energi, att utvidga satsningen påförnybara energikällor, att understödja övergången till bärkraftigaenergikällor samt att utreda möjligheterna att införa ett enhetligtmiljöskattesystem i , ett system som syftar till att minimerakoldioxidutsläppen. Motionärerna menar att en förstärkning av det nordiskasamarbetet på energi- och miljöområdena bör komma till stånd.Motion med anledning av redogörelse till 1997/98:NR1I motion U62 (m) framhåller motionärerna att Moderata samlingspartiet vill medfortsatta reformer av arbetsformer göra rådet till en dynamiskoch kraftfull församling med fokusering på aktuella frågor med nordiskanknytning. De menar att en förutsättning för att det nordiska samarbetet skalllyckas är att det förankras bättre i de nationella parlamenten och attintresset för de nordiska frågorna delas av en större krets parlamentariker ände 87 som ingår i . I motionen framförs förslag om förändringar.Motionärerna anser att deltagarkretsen vid session skall kunnautökas med ledamöter från (yrkande 1). Vidare ansermotionärerna att det är väsentligt att främja ett kontinuerligt samarbetemellan de nationella parlamenten vad gäller nordiska frågor. Det kan ske genomatt utskotten i dessa frågor samarbetar med varandra, menar motionärerna(yrkande 2). Vidare bör parlamentariker från de baltiska länderna regelbundetinbjudas dels till session, dels till relevanta utskottsmötenför att stärka samarbetet mellan och de baltiska staterna (yrkande 3).Slutligen menar motionärerna att det finns behov av en fortsatt reformering och begär ett tillkännagivande om detta (yrkande 4).Motioner från allmänna motionstidenCenterpartiet framhåller i motion U210 (c) yrkande 10 att partiet är en av deivrigaste förespråkarna för ett utvidgat nordiskt samarbete och efterlyser ettförstärkt svenskt engagemang.Motionärerna anser att som ordförandeland i det skall verka för att det befintliga nordiska samarbetetges ny kraft. Insatser bör göras för att förstärka den nordiska hemmamarknaden,den ekonomiska sammanhållningen samt den sociala och kulturella samhörigheten.Utöver vad regeringen anfört menar att måste prioriterasamarbetet med närområden, samfällda nordiska miljöinsatser iMurmanskområdet och det samfällda resursmässiga stödet till de baltiskaländernas integrationsprocess i EU.I kommittémotion U411 (v) yrkande 3 framhåller motionärerna att de nyasäkerhetspolitiska utmaningarna är kopplade till miljöhot och till de instabilaförhållandena i delar av . Motionärerna konstaterar attsituationen i närområde, och särskilt i nordvästra , innefattaren omfattande kärnteknisk verksamhet. De otillfredsställande säker-hetsanordningarna och de dåliga lagringsförhållandena för det radioaktivaavfallet utgör ett hot även för de nordiska länderna, menar motionärerna, ochanför att det är ett av de största miljömässiga och säkerhetspolitiska hot somfinns för närvarande.Motionärerna menar att miljöaspekterna på säkerhetsarbetet är viktiga ochanför att miljöfrågorna måste integreras i det säkerhetsbegrepp som därvid fåren vidare tolkning än den traditionella.I flerpartimotionen U701 (fp, c, mp, kd) yrkande 1 framhåller motionärerna attde önskar se ett svenskt ordförandeskap i med högaambitioner. De framhåller att regeringen har alltför blygsamma mål för denordiska ländernas samarbete i närområdet och för samfällda nordiskamiljöinsatser i . Vidare menar motionärerna att beträffande detinomnordiska samarbetet lämnas få förslag. De anför att den ekonomiskasammanhållningen behöver stärkas liksom den sociala och kulturellasamhörigheten. Motionärerna anser också att regeringen bör involverariksdagsledamöter i arbetet kring Nordiska ministerrådet.I yrkande 2 anförs att särskilda informationsinsatser är nödvändiga underSveriges ordförandeskapsperiod och det framhålls att regeringen bör överväga påvilket sätt sådana informationsinsatser kan komma till stånd.I motion U702 (fp) menar motionärerna att det nordiska samarbetet bygger pågenuin värdegemenskap mellan fem länder och tre självstyrande områden i Norden.Det ger samarbetet både en djup folklig förankring och en unik legitimitet.Inför det svenska ordförandeskapet i vill motionärernaframföra ett antal förslag på åtgärder som kan vidtas i för attförstärka den nordiska dimensionen i landet.Vidare anförs i motionen att till den nordiska värdegemenskapen hör attvälfärden är politikens mål. är den nordiska välfärdsmodellen, medomfattande behov tillfredsställda genom skattefinansiering eller obligatoriskaavgifter, ställd under debatt, framhåller motionärerna. hardärför tillsatt en arbetsgrupp för att närmare granska framtiden för dennordiska välfärdsmodellen. Arbetsgruppen har i detta sammanhang analyserat ettantal frågeställningar.Motionärerna menar att det är viktigt att betona att välfärdsdebatten är enfortgående process på olika nivåer och inom olika områden. Därför är det avintresse att en aktiv debatt i dessa frågor äger rum, och motionärerna menaratt i bör låta utarbeta underlag för eneventuell temakonferens i dessa frågor . De begär ett riksdagenstillkännagivande om vad i motionen anförts om initiativ för att föra vidare dennordiska debatten om välfärden (yrkande 1).I yrkande 3 framförs förslaget att det finska språket bör garanteras statussom minoritetsspråk i hela Sverige.Vidare framhåller motionärerna att helt avgörande för det nordiska samarbetetär förmågan att förstå varandra språkligt, och för detta syfte är TV en mycketviktig väg.