bet · GL01FiU20 · 1998-05-28 00:00:00 — Kommunsektorn erhåller såledespermanent ökade resurser med 5 miljarder kronorgenom sänkta arbetsgivaravgifter samt ett extratillskott på . Påutgiftsområdet förändras dock inte anslaget gentemotregeringens förslag , då anslaget reducerasför de ökade inkomster som följer av sänktpensionsavgift och sänkta egenavgifter.Eftersom utskottet förordar att en mindre del avsparöverskottet i den offentliga sektorn användstill att amortera på den offentliga skulden jämförtmed regeringen ökar utgifterna förstatsskuldsräntor.Utskottet vill i övrigt hänvisa tillVänsterpartiets motion Fi20 samt de avvikandemeningar av företrädare som fogatstill utskottens yttranden till finansutskottet.Sammanfattningsvis anser utskottet således attVänsterpartiets i motion Fi20 redovisade förslagtill inriktning av budgetpolitiken bör ligga tillgrund för budgetpolitikens utformning under kommandeår. Det innebär att utskottet tillstyrker de avdetta parti föreslagna nivåerna för utgiftstaket förstaten (yrkande 3) för 1999-2001 liksom partietsförslag till beräkning av utgifterna för denoffentliga sektorn (yrkande 2). Vidare tillstyrkerutskottet förslag till preliminärfördelning av utgifter på utgiftsområden i enlighetmed ovanstående tabell (yrkande 4). Slutligenbiträder utskottet även övriga av idetta sammanhang framförda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottetsåledes motion Fi20 (v) yrkandena 2-4, 8, 21, 22 och28.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks.Vidare avstyrks övriga motioner som är aktuella idetta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkande 3och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 7, 1997/98:Fi18 yrkande 2,1997/98:Fi19 yrkande 3, 1997/98:Fi21 yrkande 41 och1997/98:Fi22 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenför till , för till 756miljarder kronor och för till ,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkande 2och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 2 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 2, 1997/98:Fi19 yrkande 2,1997/98:Fi21 yrkande 40 och 1997/98:Fi22 yrkande 2 godkännerberäkningen av de offentliga utgifterna ienlighet med vad utskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1997/98:Fi20 yrkandena 4,8, 21, 22 och 28 samt med avslag på proposition 1997/98:150yrkande 4 och motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 8, 1997/98:Fi18yrkandena 3, 20 och 25, 1997/98:Fi19 yrkandena 4, 10 och 27,1997/98:Fi21 yrkandena 42 och 43, 1997/98:Fi22 yrkande 4,1997/98:Fi26 yrkandena 1-5, 1997/98:Fi38, 1997/98:Fi41,1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 och 1997/98:Fi61dels godkänner utskottets förslag till preliminär fördelningav utgifterna på utgiftsområden somriktlinjer för regeringens budgetarbete,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en utvärdering av de ekologiska fonderna,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ökade ramar för att höja nivåerna i a-kassan samtsjuk- och föräldraförsäkringen,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om medel för en storstadssatsning mot segregeringen,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en rättvis fördelning av informationspengar,30. Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak m.m. (mom. 9-11) (mp)() anserdels att utskottets yttrande i avsnitten 2.6.2-2.7samt 3.0-3.28 bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom Miljöpartietsalternativ (motion Fi21) till budgetpolitiskinriktning. Utskottet delar uppfattningen, somkommer till uttryck i motionen, att den ekonomiskapolitiken bör utformas så att den bidrar till ettekologiskt och socialt hållbart samhälle. Konkretaåtgärder som leder denna väg är en grönskattereform, en arbetstidsförkortning som ledertill att arbetstiden fördelas på ett mer rättvistsätt samt ett reformerat socialförsäkringssystem. Engrön skattereform innebär att skatterna påenergianvändning höjs och att den extremt högabeskattningen på arbete sänks.Arbetstidsförkortningen innebär att arbetstidensänks till under nästamandatperiod som arbetsgivaravgifter,egen-avgifter och inkomstskatten i lägreinkomstlägen sänks. Slutligen bör reformeringen avsocialförsäkringssystemet innehålla en samordning avsjuk-, föräldra- och arbetslöshetsförsäkringarna,där grundersättningen höjs och inkomstkopplingen vidhögre inkomstnivåer försvagas.Vidare anser utskottet att regeringens prognos förBNP-tillväxten är orealistisk. Den prognos somredovisas i motion, och som bygger påKonjunkturinstitutets senaste prognos, anserutskottet vara mer trovärdig. Den begynnandehögkonjunkturen erbjuder dock ett utmärkt tillfälleatt minska de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet, att förstärka småföretagensegna kapital och tillväxtförmåga, att öppna bättremöjligheter för entreprenörer och innovatörer, attgöra åtminstone medelinkomsttagarna mindre beroendeav bidragssystemen samt att minska omfattningen avarbetsmarknadspolitiken.Utskottet anser vidare, i likhet med ,att finanspolitiken bör kännetecknas av en brautgiftskontroll och långsiktig balans i deoffentliga finanserna. Underskott bör under normalaår inte accepteras. Det är nödvändigt att den del avde offentliga inkomsterna som går till räntor påstatsskulden minskar, bl.a. för att behoven från ettväxande antal äldre skall kunna mötas.Det är också viktigt att på en rad olika sättförbättra statens och kommunsektornsutgiftskontroll, att minska utgiftstrycket i denoffentliga ekonomin genom besparingar i främsttransfereringar med liten fördelningseffekt och ivissa föråldrade statliga verksamheter. Därutöverbör ytterligare steg tas för att bättre organiseraoch effektivisera offentliga verksamheter ochtransfereringssystem.Finansutskottet instämmer till fullo i deprioriteringar som redovisar. Detgäller prioriteringarna ur social och miljömässigsynpunkt som måste förbättras avsevärt. Besparingarkan ske på transfereringar till hög- ochmedelinkomsttagare, men inte till dem som saknarekonomiska marginaler. Neddragningar av stödet tillde sämst ställda leder till övervältringar påsocialbidragssystemen som kommunerna bekostar.Besparingar kan i betydligt högre grad göras på detmilitära och på större vägbyggen. Däremot är degenomförda besparingarna på t.ex. kalkning motförsurning, sanering av allvarligt miljöskadadeområden och miljöforskning klart kontraproduktiva.I likhet med de gröna anserfinansutskottet att statens åtaganden förtrygghet på ålderdomen framför allt böromfatta en bra grundpension för alla ochekonomiska garantier för god vård ochäldreomsorg. Det skall däremot inte varaen uppgift för staten att trygga uppnåddahögre inkomstnivåer. Det bör i förstahand vara en uppgift för den enskildeatt, genom avtalsförsäkringar, privataförsäkringar eller sparande i andraformer, försäkra sig om denna trygghet.Med den här utgångspunkten behövs intenågot stort offentligt pensionssparandemer än för att säkra en "buffert" förväntade variationer ipensionsutbetalningarna.Vad gäller utgiftstaken ställer sig utskottet bakomde av redan fastlagda taken för åren 1999och 2000. förespråkar utskottet detförslag som presenteras i de grönasmotion Fi21, vilket är lägre ändet tak som föreslås av regeringen. Utskottettillstyrker med det anförda den preliminärafördelning av utgifterna på utgiftsområden somförespråkas av . Detsamma gällerberäkningen av de offentliga utgifterna.Utskottets syn på vilka förändringar som bör görasi regeringens förslag till preliminär fördelning påstatsbudgetens 27 utgiftsområden sammanfattas i denefterföljande tabellen och kommenteras i vissahuvuddrag nedan.Tabell. Utskottets och de grönas förslag tillutgiftsramar m.m. för 1999-2001Miljoner kronor, löpande priserFörändringar i relation till regeringens förslag tillutgiftsramarBesparingar kan enligt utskottet ske på det militäraförsvaret i högre grad än vad som kommit till uttryck i deförsvarspolitiska besluten. bör försvaret ställasom från ett militärt försvar till ett starkt civiltförsvar och medel föras över till investeringar i säkerhetför att minska risken för konflikter. Vidare kanbesparingar ske på utgiftsområdena 10 till 14. Ett s.k.brutet tak i sjuk-, föräldra- ocharbetslöshetsförsäkringarna bör införas med 85 %ersättning på inkomster upp till 4,2 basbelopp och40 % på den del av inkomsten som överstiger 4,2 basbelopp.Ett enhetligt tak bör också införas i socialförsäkringarnaoch a-kassan och sättas till 6,5 basbelopp. Ett nyttpensionssystem bör utarbetas som bygger på principen om engrundpension, lika för alla oberoende av inkomst. Detliggande förslaget till reformerat pensionssystemet bördärför avvisas. Dessa två förslag ger dock besparingarförst . Den arbetstidsförkortning som Miljöpartietföreslår och som utskottet ställer sig bakom ger minskadekostnader redan under nästa mandatperiod. De motsvarasemellertid av minskade inkomster eftersom åtgärden måstekombineras med sänkt skatt på arbete för att kunna ledatill lägre arbetslöshet. Åtgärden ger således ingetutrymme för nya utgifter. Trots att kostnaderna inomberörda utgiftsområden måste räknas upp som en följd avatt regeringens prognoser inte kan betraktas somtrovärdiga kan, med en genomförd arbetstidsförkortning,ramarna räknas ned jämfört med regeringens förslag.Med de faktiska besparingarna ryms ett flertalsatsningar inom utgiftsområdena 9 till 14. Detgäller bl.a. det förslag om ett beskattat allmäntbarnbidrag som föreslår och somutskottet tillstyrker. Barnbidraget bör höjas till1 och barn. Vidare kan medel redannu anslås för att höja grundavdraget för denbidragsskyldige inom underhållsstödet i väntan påden översyn av vårdnadsbidraget som regeringenaviserar. En uppräkning kan även ske av lönebidragenför allmännyttiga organisationer och av anslagettill . Slutligen kan äventandvårdsförsäkringen förbättras och anslaget börutökas med . Utskottet anservidare att en utredning bör ske av möjligheterna attpå sikt helt integrera tandvården inom ramen förhögkostnadsskyddet för övrig sjukvård.Solidaritet med fattiga länder kräver enligtutskottet ett utökat och effektivaresvenskt bistånd. Upptrappningen av biståndet bördärför ske snabbare än vad regeringen föreslagit ochuppgå till för , för år 2000och för år 2001.Inom utgiftsområde 18 bör satsningar göras pååtgärder mot radon i bostäder och i vatten samtallergisanering. Förlängningen av ROT-åtgärdernaavvisas. Vidare anser utskottet att stödet tilllokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhetbör minskas och att dessa resurser i stället börtillföras länsstyrelserna för förstärkning avmiljötillsyn m.m. Den av regeringen föreslagnalångsammare upptrappningen av den garanterade räntanför de s.k. krisårgångarna avvisas av utskottet.Utskottet föreslår ett flertal satsningar somföljer förslag. Det gäller bl.a.ytterligare regionalpolitiska insatser inom bl.a.byutvecklingsgrupper och mikrostöd samt insatser föratt underlätta för kommuner att ta del avtillgängliga EU-stöd. Kraftfulla satsningar bör ävengöras på utgiftsområdena 20 och 21. Inom dessaområden är det angeläget att åtgärder vidtas försanering av gamla läckande gifthärdar, skydd av ur-och naturskogar, kalkning av sjöar och vattendragsamt åtgärder för att stödja forskning om ochinstallation av ny energiteknik.Inom utgiftsområdena 22, 23 och 24 anser utskottet,i likhet med , att omprioriteringarbehöver göras. Anslagen för byggande av nya vägarbör minskas kraftigt som stöd lämnas förutveckling och investeringar i miljövänligakommunikationssystem. Miljöstödet skall utnyttjasfullt ut. Medlen bör dock fördelas på ett annorlundasätt jämfört med regeringens förslag. Stöd börfrämst gå till små och medelstora gårdar i skogs-och mellanbygderna. Slutligen gäller det anslagentill turistfrämjande verksamhet, teknisk forskningoch utveckling, rymdverksamhet samtinvesteringsfrämjande verksamheter som bör minskassamtidigt som stödet ökas till kooperativ utvecklingoch konsumentorganisationer.Den ökning av ramen för utgiftsområde 25 somutskottet föreslår hänger samman med effekterna avändrade skatter och beskattade barnbidrag.Med hänvisning till vad finansutskottet här anförtbör bifalla motion Fi21 (mp) yrkandena 40,41, 42 och 43 avseende budgetpolitikens inriktning,beräkning av offentliga utgifter, utgiftstak förstaten samt den preliminära beräkningen för samtligautgiftsområden som riktlinjer för regeringensbudgetarbete. Propositionen i motsvarande delaravstyrks liksom samtliga övriga här aktuellamotionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1997/98:Fi21 yrkande 41och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 3 samtmotionerna 1997/98:Fi17 yrkande 7, 1997/98:Fi18 yrkande 2,1997/98:Fi19 yrkande 3, 1997/98:Fi20 yrkande 3 och1997/98:Fi22 yrkande 3 fastställer utgiftstaket för stateninklusive socialförsäkringssektorn vid sidan av statsbudgetenför till för till 744miljarder kronor och för till ,dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till 1997/98:Fi21 yrkande 40 och medavslag på proposition 1997/98:150 yrkande 2 samt motionerna1997/98:Fi17 yrkande 2, 1997/98:Fi19 yrkande 2, 1997/98:Fi20yrkande 2 och 1997/98:Fi22 yrkande 2 godkänner beräkningen avde offentliga utgifterna i enlighet med vadutskottet förordat,dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1997/98:Fi21 yrkandena 42och 43 och med avslag på proposition 1997/98:150 yrkande 4samt motionerna 1997/98:Fi17 yrkande 8, 1997/98:Fi18yrkandena 3, 20 och 25, 1997/98:Fi19 yrkandena 4, 10 och 27,1997/98:Fi20 yrkandena 4, 8, 21, 22 och 28, 1997/98:Fi22yrkande 4, 1997/98:Fi26 yrkandena 1-5, 1997/98:Fi38,1997/98:Fi41, 1997/98:Fi47, 1997/98:Fi59 samt 1997/98:Fi61godkänner utskottets förslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden som riktlinjer förregeringens budgetarbete,31. Budgetpolitikens inriktning ochutgiftstak m.m. för 1999-2001 (mom. 9-11)(kd)() anserdels att utskottets yttrande i avsnitten 2.6.2-2.7samt 3.0-3.28 bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bör de sex områdensom vill prioritera styrainriktningen på budgetarbetet under de närmasteåren. De sex områdena är låg- ochmedelinkomsttagares beskattning, barnfamiljers ochpensionärers ekonomiska situation, en skattepolitikför tillväxt, vård och omsorg samt rättssamhälletsåterupprättande.För barnfamiljerna föreslås att ett beskattatvårdnadsbidrag införs samt att en del avbarnbidraget används för att höja nivån på deinkomstprövade bostadsbidragen. Underhållspliktigaföreslås få ett höjt förbehållsbelopp somadoptionsbidragen förbättras.För pensionärerna föreslås att samtligapensionsförmåner skall beräknas utifrånett oreducerat basbelopp, att inkomstprövningen avänkepensioner slopas, att pensionstillskottet höjsmed samt att innehav avfritidsfastighet inte skall beaktas vidinkomstprövningen av bostadsbidrag. Vidare böromställningspensionen återställas till fråndagens sex månader.Rättssamhället skall återupprättas genomeffektivare skattekontroll och skärpt tullkontrolloch i detta syfte tillförs ochskattemyndigheterna samt ytterligareresurser. Vidare föreslås att ramen förutgiftsområde 4 utökas kraftigt i syfte attförbättra och utveckla såväl polis- somåklagarväsende.Utskottet kan lika lite som Kristdemokraternaacceptera några nedskärningar på handikappområdet.Därför bör utöver regeringensförslag anslås för assistansersättning för periodenfram . Vidare bör ytterligare medelanvisas för missbrukarvård. I avvaktan på enutredning om sammanslagning av sjuk- ochtandvårdsförsäkringen bör tandvårdsförsäkringentillföras ytterligare 200 miljoner kronor.Enligt utskottets mening är det angeläget att ökasatsningen på rehabilitering så att man kan begränsaantalet personer med långvarig sjukskrivning ochförtidspension. Utskottet anser vidare att SGI börberäknas på ett nytt sätt och att en andra karensdagbör införas i sjukförsäkringen kombinerat med etthögkostnadsskydd. Utskottet föreslår också att desjukskrivnings- och rehabiliteringskostnader somuppstår i samband med trafikolyckor skall föras övertill den obligatoriska trafikförsäkringen. För attlindra effekten av den avgiftshöjning som dettaleder till bör i enlighet med Kristdemokraternasförslag fordonsskatten sänkas kraftigt.De medel som finns reserverade på biståndsanslagetbör enligt utskottet skyndsamt kanaliseras tillbehövande och fattiga människor i den fattiga delenav världen. Vidare bör ytterligare 7 miljarderkronor anvisas i syfte attåter nå enprocentsmålet.Kristdemokraterna lägger fram fleratillväxtbefrämjande förslag, bl.a. påskattepolitikens område. Utskottet bedömer att dessaåtgärder verkningsfullt kommer att leda till attsysselsättningen ökar, vilket minskar behovet avarbetsmarknadspolitiska konjunkturåtgärder.Medelsbehovet för arbetslöshetsersättningenbegränsas ytterligare av förslagatt öka självfinansieringsgraden inom a-kassan samtav att åtgärderna resursarbeten ochgenerationsväxling avvisas somarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Det finns enligt utskottet anledning att införastriktare krav på en viss studietakt samt strängarekontroll av att studietakten hålls för attstuderande skall beviljas studiemedel. Fribeloppetbör vidare höjas rejält som man återinförmöjligheten att återbetala studielån mot enviss rabatt. Dessutom bör, i enlighet medKristdemokraternas uppfattning, barntillägget isvuxa återinföras som det särskilda N/T-stödet samt stipendierna för dem som slutförtbasåret i komvux avskaffas.Medelsbehovet begränsas också något av att denutbyggnad av högskolan och vuxenutbildningen somregeringen föreslår bör genomföras i ett lugnaretempo. Utskottet föreslår vidare att 50 miljonerkronor utöver regeringens förslag avsätts förforskarutbildning. bör,enligt utskottets uppfattning, erhålla större anslagän vad regeringen föreslår, vilket gör den avregeringen aviserade avgiftshöjningen onödig.Regeringens förslag att minska bidragen till svenskaskolor i utlandet avvisas.Enligt utskottets uppfattning bör avvisaregeringens förslag att avdela 120 miljoner kronortill framför allt facklig utbildning . Utskottet föreslår vidare att 30 miljonerkronor anslås för att utvecklaideell verksamhet av olika slag. Vidare bör momsenpå barnböcker slopas och ytterligare medel avdelasför trossamfundens lokalbidrag.Regeringens förslag att fasa in hyreshustillhörande de s.k. krisårgångarna ifastighetsbeskattningen bör skjutas upp. Dessutombör de individuella inkomstgränserna sombidragsgrund för bostadsbidragen slopas och denbarnrelaterade delen av bostadsbidraget höjas.Kristdemokraternas förslag att avdela ytterligareresurser för bl.a. inköp av skog, miljöövervakningsamt miljösanering framstår enligt utskottets meningsom välbetänkt. Likaså instämmer utskottet iKristdemokraternas självklara uppfattning attSverige fullt ut skall utnyttja de möjligheter tillbidrag som EU-medlemskapet erbjuder, något som inteminst påverkar medelsbehovet för stöd till jordbruk.Det utökade företagsstöd som regeringen vill anslåi form av en satsning på med 200miljoner kronor börenligt utskottets mening avvisas av riksdagen.I likhet med anser utskottet attriksdagen bör avvisa regeringens förslag till höjdstatlig inkomstskatt och i stället sänkainkomstskatten för alla genom att grundavdraget vidden kommunala inkomstbeskattningen höjs med 8 400kr.Även i övrigt finner utskottet Kristdemokraternasskatteförslag vara väl avvägda. De inriktas bl.a. påatt uttaget av statlig fastighetsskatt skall sänkasfrån 1,7 till kombinerat med att endast enmindre del av markvärdet skall tas upp tillbeskattning. Vidare skall dubbelbeskattningen påutdelningar slopas samt en 50-procentigskattereduktion införas för hushållstjänster.Partiet vill också sänka fordonsskatten kraftigt,men detta förslag är som tidigare nämnts direktkopplat till en av partiet föreslagen obligatorisktrafikolycksfallsförsäkring, som väntas bidra tillatt sjukförsäkringen kan avlastas 3,8 miljarderkronor.De nya åtagandena samt skattesänkningarna avses blifinansierade genom att ytterligare en karensdaginförs i sjukförsäkringen, genom att medlemmarnasegenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen höjstill samt genom att utgifterna för arbetslöshetoch konjunkturåtgärder i viss mån begränsas medhänsyn till att motionärerna räknar med att partietssamlade förslag kommer att leda till ökadsysselsättning. Minskat fusk och förbättradskatteindrivning förutsätts också bidra tillfinansieringen, liksom besparingar på myndigheter,ny beräkningsgrund för SGI, höjda bolags- ochtobaksskatter, samt avvisande av vissa företagsstöd.Enligt motionen får den kommunala sektorn medKristdemokraternas alternativ ett nettotillskott på1 miljard kronor 1999.Vad utskottet här sagt innebär att utskottet ställersig bakom i motion Fi22 framfördaförslag till inriktning av budgetpolitiken.Utskottet ställer sig därmed också bakomKristdemokraternas förslag till utgiftstak liksomdetta partis förslag till preliminär fördelning avoch utgifterna på utgiftsområden.Utskottet föreslår sålunda att utgiftstaket förstaten fastställs till för år1999, till för och till753 miljarder kronor för . Utgiftstaket förden offentliga sektorn bör på motsvarande sättberäknas till 1 039, 1 062 respektive för åren 1999-2001.De förslag till utgiftsförändringar som utskottetanser bör genomföras kommer att påverka utgifternainom de olika utgiftsområdena på följande sätt underde tre närmaste åren.Tabell. Utskottets och förslag tillpreliminär fördelning av utgiftramar m.m. för 1999-2001Miljoner kronor, löpande priser.Förändringar i relation till regeringens förslag tillutgiftsramarDet av utskottet förordade budgetalternativetuppvisar ett starkare saldo än det som regeringenföreslår. Överskottet i statens finanser kanväntas bli . Inriktningen förden framtida finanspolitiken bör vara att i den månsäkra strukturella överskott uppstår skall dessaanvändas för att sänka skatter för låg- ochmedelinkomsttagare samt för att sänka skatter föratt skapa långsiktiga tillväxtförutsättningar.Därmed tillstyrker utskottet motion Fi22 (kd)yrkandena 2, 3 och 4.