bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Andelen elever påspecialutformade program ökade, medan andelen eleverpå omvårdnadsprogrammet och industriprogrammetfortsatte att sjunka /98. Andelen eleversom studerar på ett individuellt program har varitrelativt , avdet totala antalet elever i gymnasieskolan.TIMSS-undersökningen visar att när detgäller resultaten för gymnasieelevers kunskaper kommycket högt i matematik och högst i naturvetenskap.Kostnaden per elev i gymnasieskolan bedöms enligtpreliminära uppgifter från vara i stortsett oförändrad jämfört med året innan.Av 73 600 elever med slutbetyg från nationellteller specialutformat program från gymnasieskolanvåren 1997 uppnådde 60 700 elever ()grundläggande behörighet till högre utbildning. Avde elever som uppnådde grundläggande behörighetbörjade i högskolan . Andelen äroförändrad vid jämförelse med direktövergången förelever med avgångsbetyg från våren 1996.Elevantalet i den obligatoriska särskolan har /93 ökat med och igymnasiesärskolan med . I en rapport frånSkolverket 1996/97 anges en av orsakerna tillökningen vara att lätt utvecklingsstörda elever ioch med de nya styrdokumenten inte har möjlighet attnå mål. hade föräldrar till430 elever valt att, med stöd av denförsöksverksamhet med utökat föräldrainflytande sompågår t.o.m. /2000, låta sina barn gå igrundskola i stället för i särskola.Målen för den kommunala vuxenutbildningen, sominbegriper grundläggande vuxenutbildning, gymnasialvuxenutbildning, påbyggnadsutbildningar och densärskilda satsningen på , är att gevuxna möjligheter att få ny kunskap och kompletteratidigare utbildning i takt med samhällets utvecklingoch arbetslivets krav.Enligt uppföljning för hösten 1997uppgick det totala antalet personer i den kommunalavuxenutbildningen, inbegripet , till233 670. genomfördes totalt 141700 årsstudieplatser inom den gymnasialavuxenutbildningen, varav 105 000 platser inomKunskapslyftet. Andelen utbildningar medyrkesinriktningar har ökat till . Andelen kurseri allmänna ämnen uppgick till ochorienteringskurser till . Av deltagarna hösten1997 var i genomsnitt kvinnor. Regeringeninformerar om att en fristående utvärdering, somgenomförts av på uppdrag avKunskapslyftskommittén och som redovisats i juli1998, visar att av deltagarna ärtillfredsställda med sina studier och att varmotiverade att delta i utbildningen. Vad gäller dekvantitativa målen för konstaterarregeringen att kommunerna lyckats väl med att uppnåuppsatta volymkrav.Särvux hade enligt uppföljningar förhösten 1997 totalt 3 997 studerande. Antaletstuderande har ökat med drygt 1 300 personer /93. Regeringen bedömer att denna ökningtroligen kan förklaras av att särvux blivit mer känti och med övergången till kommunalt huvudmannaskapoch att den på många håll har integrerats i denkommunala vuxenutbildningen. Av de /98 läste på grundsärskolenivå, på träningsskolenivå och pågymnasiesärskolenivå.Antalet studerande i svenskundervisning förinvandrare (sfi) kulminerade /95. Dettaläsår deltog 61 017 studerande i sfi. Därefter harantalet studerande minskat . /97var antalet studerande 41 134. Av de studerande somvar nybörjare 1994/95 hade /97uppnått sfi-nivån.Regeringen informerar också utförligt om Sverigesdeltagande på skolområdet i internationelltsamarbete bl.a. inom EU, , , Unescooch . deltar bl.a. iEU:s program inom utbildningsområdet - ochLeonardo. deltar också aktivt bl.a. i på utbildningsområdet bl.a. med att utvecklaindikatorer inom utbildningsområdet, det s.k. INES-projektet.När det gäller jämställdhet i skolan redovisarregeringen bl.a. att antalet kvinnor bland lärareoch skolledare fortsätter att vara den stora gruppenoch att den ökar. I och gymnasieskolanhar mellan läsåren 1993/94 och 1997/98 antaletmanliga lärare minskat med sammanlagt 3 500 medanantalet kvinnliga lärare har ökat med 800. När detgäller skolledare minskar antalet män i bådegrundskolan och gymnasieskolan.Kvalitet och likvärdighetI utvecklingsplanen för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 1996/97:112, bet. UbU13) redogjorde regeringen för singrundläggande syn på utbildningsväsendet och angavprioriteringar för den kommande tvåårsperioden.Arbetet med att utveckla utbildningens kvalitet ochlikvärdighet prioriterades. ekonomiskavårproposition (prop. 1997/98:150) presenterades ettprogram i tio punkter i syfte att stärka skolanskvalitet och trygga en nationellt likvärdig skola.För genomförande av programmet beräknades 110miljoner kronor under perioden 1999-2001.Regeringen framhåller i föreliggande proposition attsatsningen på att höja kvaliteten och tryggalikvärdigheten fortsätter. Regeringen betonar attgrunden för kvalitetshöjning i skolan måste läggas idet lokala utvecklingsarbetet. Varje skola måstevara öppen för ständig utveckling så attintentionerna i skolreformerna kan förverkligas.Skolverket skall bl.a. utveckla, kontrollera ochstödja kvalitetssäkringsarbetet inom skolväsendet.Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet på nationellnivå har kontrollerande uppgifterkompletterats med nationella kvalitetsgranskningargenom statliga utbildningsinspektörer knutna tillmyndigheten. Den nationella kvalitetsgranskningen avskolan har startat med ca 30utbildningsinspektörer.Regeringen har för avsikt att ytterligare utvecklakvalitetssäkringsarbetet genom att inrätta och tillSkolverket knyta en nationell inspektionsnämnd ivilken utbildningsinspektörerna skall ingå.Inspektionsnämnden skall granska skolan på direktuppdrag av regeringen. Inspektörerna skall lämnaoffentliga rapporter över sin granskning av enskildaskolor och kommuner. Enligt regeringen börinspektionsnämnden inrättas den 1 juli 1999.Regeringen har beräknat underanslaget A 1 för verksamheten underår 1999.För att stärka möjligheterna att kvalitetssäkrasåväl betyg som resultatredovisning kommerSkolverket att få ett nytt uppdrag att utveckla ochbygga upp en provbank för kunskapsbedömning i fleraämnen och kurser både för grundskola ochgymnasieskola. Provbanken skall också vara ett stödför lärares arbete med att värdera det egna arbetetoch elevernas resultat. Regeringen har beräknat 10miljoner kronor förSkolverkets arbete med utveckling av nationella prov(anslaget A 1).I Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub210yrkande 5 föreslås införandet av ett friståendenationellt kvalitetsinstitut med uppgift att granskaoch utvärdera alla grund- och gymnasieskolorsuppnådda resultat och kvalitet. Uppgifterna attsvara för uppföljning och utvärdering lyfts ihuvudsak bort från . harvidare i motion 1998/99:Ub802 yrkandena 14 och 18under ett nytt anslag beräknat sammanlagt 200miljoner kronor för införande av ett nationelltkvalitetsinstitut . Kvarvarande verksamhetinom föreslås sammanföras medverksamheten inom förhandikappfrågor i skolan () och anslaget tillsistnämnda verksamhet utgår. Enligt Centerpartietsmotioner 1998/99:Ub227 yrkande 18 och 1997/98:Ub43 yrkande 5 bör ettnationellt kvalitetsinstitut inrättas med uppgiftatt bl.a. jämföra kommuner och skolor. Institutetbör vara fristående och inte ha myndighetsuppgifter.Vidare anser i motion 1998/99:Ub227yrkande 17 att beslutet att inrättaskolinspektörerna är ett steg i fel riktning och attdet bör återkallas. Anslaget A 1 Statens skolverkhar minskats med i Centerpartietsbudgetalternativ (motion 1998/99:Fi210 yrkande 16 idenna del). Även i motion 1998/99:Ub1yrkande 17 begärs att ett från inrättas. Det skall arbeta medstöd och råd, nationella jämförelser och utvärderingsamt utbildning i kvalitetsfrågor.U t s k o t t e t anser att det är av mycket storvikt att de nationellt fastlagda målen i skollag,läroplaner och kursplaner följs upp och attresultaten granskas. Det decentraliserade ochmålstyrda system som gäller inom skol-området harmånga fördelar. Det förutsätter dock att en kontrollav resultaten görs på alla nivåer i skolan. Utan ensådan kontroll kan kvalitet och likvärdighet integaranteras i längden. Utskottet vill betona attfrågor om kvalitetssäkring av skolan är ettgemensamt ansvar för staten och kommunerna.Genom förordningen (1997:702) omkvalitetsredovisning inom skolväsendet, som trädde ikraft , har införts en skyldighetför varje kommun och skola att göra enskriftlig kvalitetsredovisning som ett led i denkontinuerliga uppföljningen och utvärderingen avskolplanen respektive arbetsplanen. Enkvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning avdels i vilken mån målen för utbildningen uppnåtts,dels vilka åtgärder som behöver vidtas om målen intehar uppnåtts. instruktion ändradessamtidigt så att verket nu också skall utveckla,kontrollera och stödja kvalitetsarbetet iskolväsendet. Utskottet noterar att inomkort kommer att ge ut allmänna råd för kommuners ochskolors kvalitetsredovisningar. Det är också viktigtmed den förstärkning som har gjorts på nationellnivå av kontrollerande uppgifter genomatt verket har kompletterats med nationellakvalitetsgranskningar genom statligautbildningsinspektörer knutna till myndigheten.Ubildningsinspektörerna har fått tre uppdrag för år1998: rektorsfunktionen, elever med behov avsärskilt stöd samt läs- och skrivprocessen.Skolverket har också enligt regleringsbrev för 1998i uppdrag att utveckla indikatorer som belyserkvalitetsutvecklingen inom såväl barnomsorg som detobligatoriska skolväsendet och de frivilligaskolformerna.Enligt utskottets uppfattning fyller den nationellakvalitetsgranskningen en viktig uppgift. Utskottetanser att konstruktionen med en nämnd knuten tillden ansvariga sektorsmyndigheten är att föredraframför i motionsyrkandena föreslagna friståendekvalitetsinstitut. Utskottet anser i likhet medregeringen att inspektionsnämnden bör bli ettkomplement till reguljära verksamhet.Detta kommer att bidra till att viktigasynergieffekter uppnås för den totala verksamheten.Utskottet vill också peka på att utskottet tidigarevid ett flertal tillfällen behandlat och avstyrktmotionsyrkanden med i huvudsak samma innehåll som denu aktuella, bl.a. i samband med budgetpropositionför (prop. 1997/98:1, utg.omr. 16, bet. 61).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /98:Ub43 yrkande 5, 1998/99:Ub1yrkande 17, 1998/99:Ub210 yrkande 5 och1998/99:Ub227 yrkande 18 om ett friståendekvalitetsinstitut. Utskottet avstyrker med sammamotivering även motionerna 1998/99:Ub227 yrkande 17,1998/99:Ub802 yrkandena 14 och 18 samt 1998/99:Fi210yrkande 16 i denna del. Utskottet anser att de avregeringen beräknade medlen - ytterligare 13miljoner kronor för - till inspektionsnämndoch utbildningsinspektörer bör anvisas av riksdagen.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att detnya betygssystemet tydliggör skolans resultat på etthelt annat sätt . Det är ett instrumentbland flera för bättre kontroll av utbildningenskvalitet och likvärdighet. Utskottet är positivttill att regeringen avser att ge ett nyttuppdrag att utveckla och bygga upp en provbank ifler ämnen och kurser både för ochgymnasieskolan. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag att tillförsSkolverkets anslag för utveckling av nationellaprov.Utskottet återkommer närmare till beräkningen avanslaget A 1 (s. 28).Utskottet vill i sammanhanget även peka på att detgenerella statsbidraget till kommuner och landstinghar utökats för att bidra till en höjd kvalitet ibl.a. Regeringen har framhållit att det ärviktigt att kommunerna inom skolverksamhetensärskilt prioriterar insatser för elever med behovav särskilt stöd. har i uppdrag att följahur de ökade resurserna påverkar skolans utvecklingoch kvalitet (regleringsbrev för ).Storstadssatsningen inom utbildningsområdetEnligt proposition Utveckling och rättvisa - enpolitik för storstaden (prop.1997/98:165, bet. 1998/99:AU2) bör medel bl.a.fördelas till särskilda insatser för barn och ungdomsamt vuxna inom utbildningsområdet. Regeringenföreslår i budgetpropositionen att för ändamåletsammanlagt per helår anvisasunder en treårsperiod med början den 1 juli 1999under ett nytt ramanslag benämnt A 5 Förstärkning avutbildning i storstadsregionerna. För budgetåret1999 har sålunda beräknats 110 miljoner kronor.Medlen skall i huvudsak fördelas i de lokalautvecklingsavtal som avses bli tecknade medstorstadskommunerna. Regeringen avser att tillsättaen storstadsdelegation som skall få till uppgift attutveckla och samordna den nationellastorstadspolitiken. Delegationen skall också beredaregeringens beslut om godkännande avutvecklingsavtal och fördelning av medel samt följaupp utvecklingsavtalen.Regeringen föreslår att perhelår skall fördelas till ett antal kommuner för attunderlätta för dessa att erbjuda förskola till barn i storstädernas utsattabostadsområden. Syftet är att förbättra barnsintegrationsmöjligheter i samhället. Regeringenanser att förskola bör erbjudas minst omdagen för att barn i dessa områden skall få tillgångtill förskolans pedagogiska verksamhet och stöd isin språkutveckling.Regeringen föreslår vidare att 50 miljoner kronorper helår anvisas för särskilda insatser förspråkutveckling i skolan i utsatta storstadsområden.Bidraget skall stimulera skolor i invandrartätaområden att hitta nya vägar att bidra till elevernasspråkutveckling.Regeringen har beslutat att rikta särskildautbildningsinsatser för lågutbildade och arbetslösavuxna samt för invandrare och sfi-studerande främsti storstadsregionerna. Under anslaget Förstärkningav utbildning i storstadsregionerna föreslås 20miljoner kronor per helår för att ge möjlighet tillpraktik kombinerad med svenskundervisning för vuxnainvandrare.Regeringen informerar även om att den avser atttillsätta en arbetsgrupp med representanter frånberörda storstadskommuner i syfte att öka andeleninvandrare i vuxenutbildningen och i Kunskapslyftet.Arbetsgruppen skall ges i uppdrag att bl.a. utarbetaförslag till motivationsskapande insatser och isamarbete med kommuner bedriva samarbetsprojekt ochstimulera erfarenhetsutbyte.I Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub802yrkande 13 yrkas att anslaget A 5 Förstärkning avutbildning i storstadsregionerna skall utgå.Motionärerna anser att de specifika krav som bl.a.ställs i vissa storstadsområden för att tillförsäkraalla elever en god grundutbildning kan motiveraspecifika insatser. Problemen skall dock inte lösasgenom tillfälliga statsbidrag och projekt.U t s k o t t e t vill i likhet med regeringenpeka på att den sociala miljön och den pedagogiskastimulans som barn möter under barndomsåren påverkarderas förutsättningar för utveckling och lärande.Barn i socialt utsatta områden står många gångerutanför den reguljära barnomsorgen. Utskottet anseratt det är angeläget att inte minst barn i dessaområden får tillgång till förskolans pedagogiskaverksamhet och får stöd i sin språkutveckling.Kunskaper i det svenska språket är av stor betydelseför barns möjligheter att kommunicera och delta igemenskap med andra. Utskottet delar regeringensuppfattning att det i förskolorna i de utsattaområdena bör läggas stor vikt vid en medvetensatsning på det svenska språket.Enligt utskottets uppfattning är det också viktigtmed särskilda insatser för språkutveckling i skolani utsatta storstadsområden. En av skolans viktigasteuppgifter är att skapa goda möjligheter förelevernas språkutveckling. Det svenska språket ärnyckeln till samhället, till arbetsliv och vidareutbildning. I de utsatta storstadsområdena med fåelever med svenska som modersmål, skapas enspråkmiljö i och utanför skolan som försvårarspråkinlärningen genom att det ges för få naturligatillfällen att använda det svenska språket.Utskottet är därför positivt till det föreslagnabidraget som syftar till att stimulera skolor idessa områden att hitta nya vägar för att bidra tillinvandrarelevers språkutveckling.Vidare anser utskottet i likhet med regeringen attdet är viktigt att vuxna invandrare som har enyrkesutbildning från sitt hemland ges en möjlighetatt praktisera inom sitt yrkesområde i kombinationmed svenskundervisning.Sammanfattningsvis anser utskottet att det ärmycket angeläget att en särskild utbildningssatsningför barn, ungdom och vuxna görs i storstädernasutsatta områden i enlighet med regeringens förslag.Utskottet tillstyrker således regeringen förslagunder anslaget A 5 Förstärkning av utbildning istorstadsregionerna och avstyrker motion1998/99:Ub802 yrkande 13.Den särskilda vuxenutbildningssatsningenDen femåriga satsningen på vuxenutbildningen,, inleddes . Avsiktenär att man i praktisktutvecklingsarbete och i konkret tillämpning skallpröva former och få erfarenheter som kan ligga tillgrund för en successiv reformering avvuxenutbildningen. Målgruppen är i första handarbetslösa vuxna som helt eller delvis saknartreårig gymnasial utbildning. I den särskildavuxenutbildningssatsningen ingår även resurser förden kvalificerade yrkesutbildningen. Tillsammans medde medel - motsvarande 10 000 platser - som avsättsdirekt till folkhögskolorna och fördelas viaFolkbildningsrådet (utg.omr. 17) omfattadesatsningen ursprungligen 100 000 platser. I sambandmed ekonomiska vårproposition beslutaderiksdagen om en utökning av antalet platser iKunskapslyftet med 10 000 (prop.1996/97:150, yttr. UbU5y, bet. FiU20, rskr. 284).Vidare beslöts att ett begränsat antal kommunerskall få bidrag för en utökning av vuxenutbildningenpå grundskolenivå. Regeringen aviserade ivårpropositionen 1997 även en utökning medytterligare 10 000 platser höstterminerna 1998, 1999och 2000.Kunskapslyftskommittén (dir. 1996:71) skall följautformningen av den särskildavuxenutbildningssatsningen och har också ansvar föratt fristående nationella utvärderingar genomförs.Kommittén skall göra en årlig avrapportering för attmöjliggöra en successiv reformering avvuxenutbildningen. överlämnadesbetänkandet Vuxenutbildning och livslångt lärande,situationen inför och medKunskapslyftet (SOU 1998:51) till regeringen.Regeringen informerar om att den iutvecklingsplanen avser att presentera riktlinjerför den fortsatta reformeringen avvuxenutbildningen. övertog fr.o.m. den 1juli 1998 ansvaret för att leda och följa arbetetmed på uppdrag från regeringen.Skolverket svarar bl.a. för fördelningen avstatsbidrag till kommunerna.För år 1999 beräknas medel motsvarande 106 550årsstudieplatser i vuxenutbildning (genomsnitt avantalet platser för våren respektive hösten) varavca 5 000 platser avser stöd till grundläggandevuxenutbildning.Försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning (KY) har pågått sedan den 1 juli1996. Försöksverksamheten leds av kommittén förkvalificerad yrkesutbildning. Målet för verksamhetenär att pröva nya eftergymnasiala utbildningar, nyapedagogiska former och nya anordnare. Utbildningenskall förena praktisk inriktning med fördjupadeteoretiska kunskaper. Antalet platser iförsöksverksamheten är 8 800 . I enlighetmed vad som angavs ekonomiskavårproposition (prop. 1997/98:150) har regeringenberäknat medel för en utökning av antalet platsertill 12 000 . o. m. , vilket också aviserades ivårpropositionen. Regeringens utgångspunkt är attförsöksverksamheten därefter skall övergå i reguljärverksamhet. Regeringen informerar om att den avseratt återkomma till i denna fråga senastunder våren 2000.Sammantaget har regeringen i enlighet med den i1998 års ekonomiska vårproposition redovisadefördelningen av platser beräknat anslaget A 15Särskilda utbildningsinsatser för vuxna till för år 1999.I Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub802yrkande 3 föreslås att antalet platser i deneftergymnasiala kvalificerade yrkesutbildningen ökastill 17 200. Motionärerna framhåller bl.a. attkvalificerad yrkesutbildning och lärlingsplatserkommer att utgöra en allt viktigare del isträvandena att skapa goda förutsättningar för flernya jobb. I yrkande 17 i motionen föreslås enbesparing på på anslaget försärskilda utbildningsinsatser för vuxna. EnligtKristdemokraternas motion 1998/99:Ub242 yrkande 1 ärutbyggnaden av vuxenutbildningen alltför omfattandemot bakgrund av risken för bristande kvalitet; detfinns bl.a. en uttalad brist på vuxenpedagogisktutbildade lärare. Utbyggnaden bör därför begränsastill 7 500 nya platser i stället för 10 000platser. I motion 1998/99:Ub711 (kd) yrkande 2 idenna del föreslås en besparing på 80 miljonerkronor på anslaget, vilket motsvarar en minskning avantalet platser i vuxenutbildning med 2 500 iförhållande till regeringens förslag. EnligtFolkpartiets motion 1998/99:Fi211 yrkande 16(delvis) bör en minskning göras av anslaget med1 . föreslår imotion 1998/99:Ub801 yrkande 70 (delvis) enbesparing om på anslaget.U t s k o t t e t har tidigare vid fleratillfällen, senast i samband med behandlingen avbudgeten (prop. 1997/98:1utg.omr. 16, bet. UbU1 s. 29), framhållit vikten avatt åtgärder vidtas i syfte att höja delågutbildades kompetensnivå så att den motsvarararbetsmarknadens krav och möjliggör fortsattlärande. Utskottet har också betonat att satsningenpå vuxenutbildning för dem som saknar fullständiggymnasial utbildning är utomordentligt viktig föratt förhindra att de som har låg utbildningvaraktigt slås ut från arbetslivet i samband medomstruktureringar inom näringslivet och denoffentliga verksamheten. Utskottet noterar attKunskapslyftet har mötts av ett mycket stortintresse både hos målgrupperna för satsningen, dvs.vuxna som helt eller delvis saknar treåriggymnasieutbildning, och i kommunerna. Samtligakommuner anordnar nu utbildning inom Kunskapslyftet.Enligt regeringen har ett stort antal kommuner underdet första verksamhetsåret mer än väl uppnått devolymmål som satts upp. Kommunerna väntar enfortsatt stor tillströmning ochför . Kommunernas ansökningar om statligtstöd tyder på att ambitionerna ikommunerna fortsätter att vara höga, heter det ipropositionen.Riksdagen hade inte något att erinra mot vadregeringen anförde ekonomiskavårproposition om utbyggnaden av den särskildavuxenutbildningssatsningen (prop. 1996/97:150, bet.FiU20, rskr. 284).Utskottet är positivt till att antalet platser inomden kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningenökas till 12 000 . Av regeringensredovisning i propositionen framgår bl.a. attbetydligt fler ansökningar har inkommit än vadkommittén för kvalificerad yrkesutbildning har haftmedel att fördela. Det är relativt få personer somhittills har slutfört utbildningen. Enligt kommitténhar drygt 700 personer avslutat utbildningen t.o.m.våren 1998. Av vad som var känt vidutbildningstidens utgång hade av dessa löfteom anställning . Kommittén harträffat avtal om utvärdering av försöksverksamhetenoch en rapport skall lämnas under hösten 1999.Kommittén skall avge sitt slutbetänkande föreutgången av år 1999.Utskottet ansluter sig till regeringens förslagtill omfattning av den särskildavuxenutbildningssatsningen inbegripet platser förförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningoch anser därmed att motionerna 1998/99:Ub242yrkande 1, 1998/99:Ub711 yrkande 2 (delvis),1998/99:Ub801 yrkande 70 (delvis), 1998/99:Ub802 yrkandena 3och 17 samt 1998/99:Fi211 yrkande 16 (delvis) böravslås. Utskottet föreslår att anvisar detbegärda anslagsbeloppet.Förberedande dansundervisning i grundskolanFörsöksverksamhet med förberedande dansundervisningi bedrivs . Verksamhetenpågår i , och i årskurserna4-9. Den förberedande dansundervisningen skersamordnad med vanlig grundskoleundervisning efter enjämkad timplan. har på regeringensuppdrag utvärderat försöksverksamheten.Utvärderingen visar bl.a. att avstegen frångrundskolans timplan är så stora att eleverna intefår betyg i vissa ämnen. Antalet ämnen där elevernasaknar betyg varierar mellan två och fyra beroendepå var utbildningen anordnas. I samtliga tre skolorsaknar eleverna betyg i ämnet idrott och hälsa och iövrigt kan betyg saknas i bild, slöjd och teknik.Regeringen föreslår att försöksverksamheten medförberedande dansundervisning övergår i permanentverksamhet fr.o.m. . En permanentningav verksamheten kräver vissa ändringar i skollagen(1985:1100). Det gäller dels frågan om avvikelserfrån timplanen, dels frågan om interkommunalersättning. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer ges ett bemyndigande att försärskilda utbildningar meddela föreskrifter omavvikelser från timplanen (ändring i 4 kap. 3 a §).Vidare föreslås att en ändring görs i 4 kap. 8 § ifråga om rätt till interkommunal ersättning.