bet · GL01JoU14 · 1998-02-17 00:00:00 — På något sätt måste vi väl få något merkonkret att ta tag i. Det kan ju inte vara producenternas och inte hellerkonsumenternas ansvar. Konsumenternas företrädare sade att man inte har allkunskap om detta, och det har naturligtvis inte producenterna heller. Jag troratt forskarvärlden tillsammans med konsumenter och producenter måste sätta signed och få till stånd något slags prövningsnämnd, som kan diskuteragränsfrågorna och sedan informera marknaden om hur det står till med de olikaprodukterna.Nils-Georg : När det gäller gränsdragningsfrågan är för mig en väldigtviktig punkt att man har anledning att se på livsmedel och läkemedel från tvåolika sidor när det gäller att bibehålla och befrämja hälsan. Livsmedel ätervi, och har alltid ätit, för att bibehålla bästa möjliga hälsa. Det är klartatt man kan säga att det är samma sak som att motverka sjukdom, men det är juändå från perspektivet att bibehålla och befrämja hälsa som vi har livsmedel.Här vill jag gärna se de produkter med de specifika påståendena functionalfoods i linje med andra livsmedel som ytterligare befrämjar hälsan, medanläkemedel å andra sidan är till för att bota, diagnostisera eller lindra enviss sjukdom.Jag vill gärna citera vad som står i egenåtgärdsprogrammet som en viktig delav bakgrunden till detta. Det var nämligen så att Socialstyrelsensläkemedelsavdelning, nuvarande , 1989 beslöt att inte längretillämpa läkemedelslagstiftning för livsmedel som normalt förekommer påmatbordet. En förutsättning är då att marknadsföringen inte innehåller konkretadoseringsanvisningar eller andra uppgifter som inte bör användas för annat änläkemedel. Men detta beslut var faktiskt grunden för egenåtgärdsprogrammet.Även i propositionen inför den nya läkemedelslagen 1991 står det: ?Tillläkemedel hör uppenbarligen inte varor som utgör normal kost.? Jag hoppar sedanöver några meningar som handlar om vitaminer och kosttillskott etc.?Traditionella livsmedel kan delvis marknadsföras med vissa hälsoargument ochändå betraktas som livsmedel. ?Nyckelfrågan är alltså om vi kan se livsmedel från andra sidan så att sägasom hälsobefrämjande och därmed medge vissa hälsopåståenden inom nuvarandeläkemedelslagstiftning.Eva (): Att man skall äta näringsriktigt låter ju väldigt bra, och dethar man ju hört att man skall göra så länge man har levt. Men vad är då det nyai functional foods? Finns det kemiska tillsatser eller kommer det att blikemiska tillsatser i functional foods? Kommer de i så fall att motsvaratraditionella livsmedel, eller blir det ett nytt livsmedel när man tillsätterden eventuella kemiska tillsatsen? Om man köper ett livsmedel x med den enatillsatsen skall man då inte köpa livsmedel y med någon annan tillsats för attdet då t.o.m. kan bli toxiskt? Kan det vara så?Hans-Erik : Det viktiga är att se att det pågår en forskning på dettaområde. Vad man framför allt lär sig alltmer om är olika funktionellakomponenter i naturliga livsmedel. Man tittar väldigt mycket på råvaror i dagoch försöker hitta de olika småkomponenternas betydelse. Det har i ganska höggrad lett till att man har kunnat utveckla produkter där dessa egenskaperförstärks. Man kanske tillsätter extra mycket av de komponenter som har någonfysiologisk funktion.Sedan är det självklart att man måste beakta risker och se till att utvecklakunskaperna om detta så att inte hälsan äventyras på något sätt. Det får inteblir något slags dubbel effekt av komponenter. Men jag tror att inom de områdensom man framför allt bedriver forskning är den risken relativt liten. Närdet gäller möjliga funktionella livsmedel handlar det naturligtvis väldigtmycket om probiotika, levande bakterier, som jag tidigare var inne på. Men detfinns också väldigt mycket annat i världen som handlar om funktionellakomponenter, vilka har sitt ursprung i naturliga råvaror.Nils-Georg : De produkter som finns på den japanska marknaden som man främsthar sneglat på är framför allt produkter som innehåller sockerarter, som finnsnaturligt i livsmedel, och fiberkomponenter, som kan ha en stimulerande effektpå tarmfloran. Någon produkt innehåller också levande mikroorganismer, och vihar ju många produkter som innehåller sådana också i . På den japanskamarknaden finns också produkter med vitaminer och speciella kombinationer avfettsyror som finns i livsmedel.På litet kommer vi att kunna identifiera fler komponenter, t.ex.antioxidanter och annat i t.ex. frukter, bär och grönsaker, som kan bli aktivakomponenter i framtida functional foods. Men det ligger som sagt litet längrefram i framtiden.Om man skulle vilja föra in någon ny substans, kemiska tillsatser osv.,gäller ju samma lagar för functional foods som för alla andra livsmedel, attdet måste finnas tillstånd och att ofarligheten skall prövas. Speciellt om dethandlar om ingredienser av s.k. novel foods-typ gäller en väldigt striktprövning av ofarligheten, oavsett om det är functional foods eller vanligalivsmedel.Anita : Det jag nu tar upp hör egentligen inte hit, för dettaskall ju handla om functional foods. Här sitter vi och talar om saker som ärvälgörande för den som konsumerar födoämnen, men ingenting sägs om sådant somär skadligt. Jag tycker att det vore mer befogat att sätta gränser för skadligaämnen än för de ämnen som är dokumenterat välgörande. I Codexskrivningen stårdet bl.a. att sådant som förebygger sjukdom skall räknas som läkemedel, och dettycker jag är stötande.Internationellt sett är det en schweizisk bank som går ut med en fondför det snabbast expanderande området, och det handlar just om functionalfoods. Jag har tagit med mig litet kopior som ni kan få sedan.Lotta : Jag vill svara på den förra frågan om risker. Jag kan egentligenbara tala för räkning. Grunden för ett livsmedelsföretagsprodukt är att den skall vara god och naturlig. Man skall som konsument intebehöva göra en riskbedömning av ett livsmedel utöver den man gör när det gälleralla livsmedel, dvs. att man mår illa om man äter tio chokladkakor t.ex. Någonannan riskbedömning skall inte behöva göras, och någon dosering av produktenskall inte behövas. Det är produkter som man lugnt skall kunna äta utan attbehöva värdera frågan som tog upp, att jag, om jag äter y, ocksåkan äta x osv. På det sättet resonerar i alla fall vi.Gudrun : För mig är det här litet förvirrande. Det känns litet grandsom att vi tycker att det är okej med de tillsatser som vi har vant oss vid,t.ex. järn, vitaminer och mineraler, men när det sedan kommer litet nyatillsatser skriker vi i högan sky och kallar produkterna för läkemedel. Detkänns litet grand som att det handlar om någon sorts utveckling där vi såsmåningom kommer att tycka att det här är ganska bra.Jag upplevde att det fanns någon sorts motsättning mellan Konsumenter isamverkan och , men jag förstod inte riktigt vad dethandlade om. Är det i fråga om gränsdragning eller marknadsföring som niskiljer er åt? Vad är det egentligen som ni konsumentorganisationer inte ärriktigt överens om? Jag skulle vilja hitta den punkten. verkar det somom ni är helt överens, men jag förmodar att ni inte är det eftersom vi sitterhär i dag.Michael : Vi fick ju väldigt fina föredragningar i början, men dehamnade möjligen på litet väl hög nivå. Det gör att debatten spretar åt allamöjliga håll. Varför inte be t.ex. på berättaom en framgångsrik produkt, t.ex. , och om hur man tillsammans med Lundstekniska högskola har forskat fram produkten och vad den kan ha för effekter,både negativa och positiva, för konsumenterna? Jag tror att det skulle varanyttigt för oss åhörare att få ett sådant infall på det hela.Kaj : Jag har ungefär samma fråga. Eftersom ordföranden här börjadevittna om vad han dricker , kan jag tala om att jag dricker Provivapå morgonen. Det skulle ju naturligtvis vara intressant att veta hur denprodukten har kommit till. Eftersom det nu också sägs här att det är ett visstläkemedel - jag kan tala om att jag känner mig väldigt frisk förutom att jag ärförkyld - undrar jag om det är skadligt för kroppen att dricka : Här har vi två moment - ni kan sedan inte använda vad vi iutskottet äter och dricker i marknadsföringsarbetet - nämligen om de skillnaderfinns som frågade om och hur produkten har framkommit. Vi kaninte tränga för långt in i ämnet, men det skulle vara bra att få ett kort svar.Bengt Ingelstam: Vi i Konsumenter i samverkan skulle vilja gå litet längre änlagstiftningen eller åtminstone efterlysa en debatt om lagstiftningen. Vitycker att det är fel att läkemedelsindustrin och kan muta inen så stor del av det vi äter och bara skydda det med att kalla det lindrande,förebyggande och botande. Jag tror att oerhört mycket av den mat som vi ätersåväl lindrar som förebygger och botar. Vi kan inte ha en lagstiftning som baragynnar den kemiska industrin, läkemedelsindustrin.När det gäller functional foods är vi väldigt positiva till det som kankomma. Däremot när det gäller novel foods, som vi kallar nya påhitt, är vi intealls lika positiva. Här kommer gentekniken och bestrålningen in, som inte ärför konsumenternas bästa. Däremot är functional foods avsett för konsumenternasbästa hälsa.Men för att återgå till den eventuella divergens vi har i frågan är vårinställning att vi måste skilja på två faktorer när det gäller gränsdragning ifråga om läkemedel, livsmedel och functional foods, nämligen den informativabiten och den effektiva biten, dvs. det som påverkar min mage och det sompåverkar min hjärna. Här blandar man begreppen. När det gäller informationen ärdet självklart att det som sägs skall vara sant. Är det lögn, skall det beivrasenligt marknadsföringslagen och inte enligt livsmedelslagen. Gäller det mat somär osäker skall det åtgärdas i enlighet med livsmedelslagen. Detta är tvåkomponenter som jag tycker är mycket enkla att tackla. Informationen skallalltså vara sann, rak, ärlig, och den skall vara informativ så att vi begriperden. Den skall inte innehålla en massa konstigheter. Maten skall vara säker ochnyttig. Därmed behöver den inte anses som läkemedel.Anita Janelm: Jag kan hålla med många här. Som poängterade skalldet finnas ett vedertaget samband när det gäller utvecklingen av produkter meden specifik komponent som har en specifik effekt. Men, säger , detskall finnas ett vedertaget samband mellan kost och hälsa. Det är ingenting somvi har någon annan uppfattning om. Det är precis just detta som ingår iegenåtgärdsprogrammet.Om man på något sätt kan visa att det finns ett vedertaget samband, är detsjälvklart att det borde kunna ingå i den här typen av hälsopåståenden. Dethandlar ju naturligtvis om en utveckling, men det måste ju finnas något slagsvetenskaplig konsensus om att så är fallet. Men det är inte riktigt det som denhär frågan handlar om egentligen, utan när det gäller functional foods handlardet om att man vill ha ett specifikt påstående på sin produkt för vilken man pånågot sätt vill ha en marknadsexklusivitet. Då går man litet vid sidan.Jag skulle också vilja säga till Ingelstam att det är självklart att allt sompåstås om ett livsmedel också skall vara sant. Konsumenten får ju intevilseledas, enligt märkningslagstiftningen. Läkemedelslagstiftningens syfte ärju ganska tydligt. Den är också EG-anpassad. När vi talar om påståenden omlivsmedel, måste vi göra klart för oss vad det är för kost-hälsa-samband vitalar om.Jag tycker att tydligt har visat att det inte är sjukdom i sigsom man skall inrikta sig mot, utan att det är ett naturligt fysiologiskttillstånd som man är ute efter. Ändå blir det motsägelsefullt, för om mantittar på den definition av hälsopåståenden som jag visade, vilka kanske ocksåligger till grund för egenåtgärdsprogrammet, kommer man fram till att etthälsopåstående ändå är relaterat till något slags sjukdomstillstånd ellersjukdomsrelaterat tillstånd, högt blodtryck osv. Så det är väldigt svårt attsäga att läkemedelslagstiftningen här är otydlig på något sätt. Jag hållersjälvfallet med Ingelstam om att alla påståenden skall dokumenteras. Men närdet gäller vissa av dessa påståenden kan man inte säga att de har varitdokumenterade.Ordföranden: stannar upp här . Det vore bra om vi kunde få debilder som visades kopierade.Det andra jag vill säga är att jag är ledsen om jag ledde spåret in på feldiskussion när jag talade om att jag dricker blåbärssoppa på morgnarna. Men jagkan berätta att jag också dricker kaffe från tid till annan. Om ni också gördet, är ni välkomna att göra det i denna stund. Huruvida det ger hälsa attdricka kaffe lämnar jag därhän, men gott är det ibland.Ordföranden: Då skall vi fortsätta. Jag hoppas att kaffet smakade bra.Jag har redan många antecknade på listan. Jag har , , , på ena sidan. På andra sidan sitter en mängdledamöter som också vill komma till tals. Det är nu också bl.a. GudrunLindvall. Vi har en hel lista.Vi börjar med : Jag sitter med i styrelsen och i AU i Konsumenter isamverkan. Där representerar jag de vegetariska föreningarna Hälsofrämjandet,och i viss mån . Det är en liten grupp -en minoritet - som dock blir större. Det finns ett mycket stort intresse nu.Det som kännetecknar denna grupp av människor är att vi är väl medvetna omatt vi kan påverka och sköta vår hälsa. Därför är vi beroende av brainformation. Vi vill veta vad det är vi stoppar i oss. Vi vill veta vad somfinns i de produkter vi stoppar i oss. Vi är sällan sjuka. Vi sätter frihet attvälja framför allt annat.När jag lyssnar på debatten pockar en fråga på. Begår vi lagbrott eftersom viförsöker förebygga sjukdomar och vara friska? Vi får ju inte ätahälsobefrämjande produkter. Hur är det med den saken?Ordföranden: Den frågan låter vi hänga i luften ett ögonblick.Jag glömde tidigare , som faktiskt var först på listan. Honkommer från konsumentråd. Varsågod!Johanna Hållén: frågade tidigare om skillnaden mellanKonsumenter i samverkans och konsumentråds uppfattning om functionalfoods.Som vi ser det gäller det framför allt marknadsföringen av dessa produkter.Från sida är vi oroade över att man börjar marknadsföralivsmedel med hälsoargument som inte är vetenskapligt underbyggda.Med risk för att upprepa vad jag sade tidigare vill jag säga att vi anser attde argument och de påståenden som man använder när man marknadsför livsmedelmåste vara sanna och bygga på dokumentation som forskarvärlden är enig om. Detvore väldigt olyckligt om man började marknadsföra livsmedel med argument sominte är vetenskapligt underbyggda.Ordföranden: Jag tror att vi betar av er på den högra sidan. Då är det PerÅman.Per : Jag är forskare vid och en av dem somhåller på mycket med s.k. functional food-forskning. Det är en forskning somgår hela vägen från råvara till livsmedelsindustri och näring. Den är typiskttvärvetenskaplig.Mycket av denna forskning finansieras i samarbetsprojekt med industrin.Industrin finns med i stor utsträckning i detta.Jag är helt säker på att det kommer fram oerhört många väldigt spännande ochviktiga resultat om sambanden mellan kost och hälsa. Vi vet att en stor del avhälsan beror på vad vi äter. I många sjukdomsfall står kostfaktorer för upptill , t.ex. cancer och hjärt-kärlsjukdomar.Den fråga man ställer sig när dessa samband är etablerade och säkra och detfinns konsensus kring dem - det finns inte så många avvikande uppfattningar -är hur man skall kommunicera kunskapen till allmänheten. Hur går det till ? Det tycker jag är det första man skall tänka på när det kommer fram sådanahär resultat. Hur gör man?Antingen försöker man att få en konsensusgrupp att göra ett uttalande ellerså blir det larmrapporter. Enskilda forskare kan också skriva i olika tidningareller försöka förmedla kunskapen på annat sätt.Det finns inga riktigt bra kanaler för sådana nyheter . Det tycker jagär ett problem. Om det kommer fram viktiga resultat med stor betydelse förhälsan, och kanske för ekonomin inom sjukvården, måste man kunna kommuniceradem på ett riktigt och bra sätt.Jag ställer mig därför bakom väldigt mycket av det som flera här har sagt.Det måste finnas ett nytt sätt att hantera denna information. Forskare,myndighetspersoner, industri, riksdag och regering osv. skulle kunna samverkaoch försöka lösa dessa problem. Det behövs något nytt.Det värsta som kan hända är att all denna forskning kan spela helt fritt ochatt man smygvägen för ut än det ena, än det andra på osäkra grunder. Forskarebehöver kanske pengar och går ut och talar om sin fantastiska forskning.Det är mycket bättre att man försöker föra ut ett samlat och väl underbyggtbudskap än att varje enskild forskare och livsmedelsindustrierna försöker föraut informationen var och en för sig. Därför tror jag att detta är en oerhörtviktig fråga. Det behövs fler möjligheter än vad vi har . Jag tror inteatt vi klarar oss med det regelverk som vi har . Det har vi sett inomStiftelsen . Man måste vara mer positiv och försökajobba i rätt riktning med dessa frågor.Ordföranden: , Per. Varsågod, : Jag kommer alltså från . Det finns tvåkonsumentorganisationer och en myndighet här. Jag vill ge en bild av hur vi serpå detta med den erfarenhet vi har.Vår uppgift är att övervaka marknadsföringen av alla produkter som finns påmarknaden. Just när det gäller denna typ av livsmedel har enuppgift. Där har vi ett gott samarbete.Som från sade vet vi väldigt litet om konsumentensval. Hur väljer man, och varför väljer man en viss produkt? Jag förstår att detgörs en del studier från industrins sida, men resultaten därifrån får vi påmyndighetssidan tyvärr inte del av.Det vi vet på - vår erfarenhet - är att konsumenten blirväldigt påverkad av denna typ av argument. Man blir också väldigt lättvilseledd. Vi har sett hur det har gällt vanlig mat, piller,bantningsmedel osv. Jag tror att vi kan vara överens om att detta är mycketstarkare argument.Vi har konstaterat att utvecklingen är bra vad gäller kvalitativa livsmedel.Det tror jag att vi är överens om. Men det finns problem med att kommunicera.Det är trots allt svåra vetenskapliga faktum. Jag förstår Sverigeskonsumentråds oro när det gäller hur informationen skall kunna kommuniceras.Jag skulle också vilja lyfta fram priset. Hur ser man på det? Det är i varjefall ganska dyra livsmedel. Jag undrar varför man väljer att betaladubbelt så mycket för att kunna äta hälsofil, t.ex.Många av oss som sitter på denna sida av salen träffades på ettseminarium om dessa frågor. Då hade jag en fundering kring framtiden. Det harjag fortfarande. Vad är det egentligen vi pratar om? Vi vill ha ut denna typ avargument, men kan vi få ut dem genom märkning på förpackningarna, itidningsannonser, på reklampelare ute på stan eller i TV-reklam? Vilket mediumman använder tycker jag är väldigt väsentligt. Det blir avgörande för vad mankan kommunicera.Ordföranden: har representanter från ytterligare en myndighet här -. Varsågod, : Jag har funderat litet i samma spår. Skillnaden mellan sjukdom ochhälsa bör göras väldigt tydlig. Det har rått förvirring i diskussionen om vadsom avses med hälsa och vad som avses med sjukdom. Det vi talar om nu är detsom är hälsobefrämjande. Det är något annat än att behandla sjukdomar, som jagser det.Det andra som jag har haft svårt att förstå när jag har lyssnat pådiskussionerna är vad man är oense om. Alla är ense om att vi vill ha braprodukter. Alla är ense om att det skall vara hälsosamma produkter.Jag har inte riktigt förstått på vilken punkt man är oense. Vad är det maninte kan komma överens om?Alla har talat om att man vill ha ett vetenskapligt underlag för det manpåstår. Man är ense om att produkterna inte skall vara sjukdomsmotverkande. Dethar vi läkemedel till. På vilken punkt vill industrin ha ändring? Jag måstesäga att jag inte riktigt har förstått det.Ordföranden: den frågan låter vi bli hängande i luften. skall vi taden lilla parentesen från . Är det som skallberätta om hur den produkt som i alla fall några har berört har kommit fram?Tyvärr kan det inte bli någon längre genomgång. Det får bli en kortversion, somdet heter.Kenneth : Jag skall göra mitt bästa för att ta det så kort sommöjligt.Det finns ett fruktbart samarbete mellan livsmedelsindustri och olika di-scipliner inom forskningen. Det började så här.Vid stora operationer kan man få komplikationer, bl.a. allmän blodförgiftningsom härrör från läckage från tarmen. Strax före operationer svälter man den somskall opereras, så att tarmen slutar fungera. Bland annat professor i hade det problemet, och han vände sig till enlivsmedelsteknolog. Denna rekommenderade någon form av sondnäring. Havre harintressanta komponenter som påverkar tarmen positivt.Så vände man sig till en mikrobiolog, , som visste att vissa typerav laktobaciller är väldigt bra i tarmkanalen. Man hämtade biopsier ur friskapersoner, och hittade då de lämpligaste laktobacillerna. Jag förenklar väldigtnu.Tillsammans gjorde man en sondnäring. Man visade resultat på svåra patienter.Man visade att man kunde häva svåra komplikationer. Sedan gick man vidare. Mantog fram ny kunskap om denna kombination.Man tyckte att det skulle kunna vara någonting för livsmedelsindustrin ochvände sig dit. nappade på idén.Vi inom livsmedelsindustrin gör det vi är bra på. Det är produktutveckling,produktion och smaksättning. Vi ger en ätkvalitet runt en idé som härstammarfrån forskningsvärlden.Det har gjorts kliniska studier på den färdiga produkten - denfärdiga soppan, i detta fall. Det är nyponsoppa, blåbärssoppa och liknande.Produkten väcker ett jättestort intresse. Vi säljer ca avdenna produkt.Detta är ett typexempel på hur man kan behandla en sådan upptäckt.Jag vill också peka på vad som händer i omvärlden. Vad händer i ochHolland? Vi vet att det pågår förändringar när det gäller lagstiftningen. Vimåste utnyttja unika situation. Vi har rena råvaror. Vi har en väldigtbra forskningssituation. Vi har alla möjligheter att vara duktiga inom dettaområde och skapa nischprodukter för export i industrin.Ordföranden: för detta! Tack också för att det var så kort. är en av dem som har funderat kring detta hos oss i utskottet.Ingvar (): Jag skulle vilja ställa samma fråga, fast från en annanhorisont.Vi i jordbruksutskottet har i uppgift att se till att svensklivsmedelsproduktion fungerar väl och att den kan hävda sig på en exportmarknadi framtiden. Det är väldigt viktigt. Vi har med stort intresse sett hur dennaprodukt har kommit fram. Den är ett av flera exempel på produkter som kan blien bra tillgång för . Det är framför allt en produkt som är hälsomässigtbra för konsumenterna. Det är grunden för framgångar på den svenskalivsmedelsindustrins område.Vi har talat om råvarorna, och vi har talat om vikten av att vi hänger medomvärlden. Det är mot den bakgrunden som jag skulle vilja ställa frågan.Vad är det som gör att man är tveksam till denna satsning på olika håll? Vibör på olika sätt medverka till tillvaratagandet av alla de godaförutsättningar vi har i . Vi som politiker är satta att medverka tilldetta. Vi menar att det vore väldigt olyckligt om man från olika håll - frånmyndigheter och verk - inte kan samverka om det gemensamma bästa.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar. Är ni beredda att i god anda medvetetförsöka hjälpa till att hävda intressen på ett så här viktigt område?Ordföranden: Den frågan blir hängande litet, men den kommer säkert att få ettsvar.Nu skall jag förklara för våra gäster att tiden som vanligt är knapp och vihar många ledamöter som vill ställa frågor. Jag vill gärna låta ledamöternasfrågor styra litet vad vi får fram här. Det är några av er som har vinkat, menjag tänkte låta ledamöterna få styra litet nu.Anders G Högmark: Det är ju ett välkänt fenomen att hälsan tiger still, ocheftersom debatten är omfattande är det väl något sjukt vi resonerar om. Såskulle man kunna spetsa till det.Vi skall ju företräda allmänheten här, och det är ju faktiskt genom attallmänheten förändrar sina kostvanor och förhoppningsvis väljer mer rationelltsom man kan åstadkomma något ur folkhälsosynpunkt. Då är det för det förstaviktigt att man använder ett annat ord än functional food. När mormorordinerade varm mjölk till morfar för att han skulle sovabättre var det också functional food. Hon visste inte alls om att detvar så.