bet · GL01FiU15 · 1998-02-17 00:00:00 — I motionFi706 (m) förespråkas att ett förbud mot kollektiva hemförsäkringar införs.I motionerna Fi701 (m), Fi702 (m) och Fi706 (m) anser motionärerna att detbeträffande kollektiva sakförsäkringar av typen hemförsäkringar, som tecknas avfackliga eller andra organisationer i en omfattning som kan påverkaförsäkringsbranschens sunda utveckling, bör vara ett oavvisligt krav att denavtalsslutande organisationen inhämtar anbud från flera konkurrerandeförsäkringsbolag. I motion Fi706 (m) anförs att samtliga fackförbund som harvalt att teckna kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar har tecknat sinaförsäkringar i . Andra bolag har inte givits tillfälle att vara med ochkonkurrera. Fackförbunden har valt att stödja det fackföreningsägda Folksamutan att veta om deras medlemmar gynnas. Detta är ett oansvarigt sätt atthandskas med medlemmarnas pengar och i allra högsta grad konkurrenshämmande ochstötande. I motion Fi702 (m) anför motionären att kollektivets medlemmar mistersin valfrihet som försäkringslösningar för dem som inte tillhörkollektivet riskerar att bli dyrare. Bristen på sund konkurrens påförsäkringsområdet kan försvåra för dem som inte tillhör en organisation att fåförsäkringsskydd till rimlig kostnad. Dessutom föreligger det en uppenbar riskför att det uppkommer en monopolliknande situation på försäkringsmarknaden sommåste undvikas. Bl.a. av dessa skäl anser motionären att det är viktigt attkollektiv sakförsäkring upphandlas i fri konkurrens på lika villkor.BakgrundMed kollektiva försäkringar avses dels gruppförsäkringar där engruppföreträdare förhandlat fram standardiserade försäkringsvillkor församtliga medlemmar i en på förhand avgränsad grupp personer, dels sådanaförsäkringar som grundar sig på kollektivavtal. Kollektiva hemförsäkringar äratt hänföra till kategorin gruppförsäkringar. Systemet med gruppförsäkringinnebär således att avtal sluts om en mer eller mindre standardiseradförsäkring att gälla för en avgränsad grupp av försäkringstagare, t.ex. förmedlemmar i en fackförening eller bostadsrättsförening.Gruppförsäkringarna indelas inom försäkringsbranschen i obligatoriskrespektive frivillig gruppförsäkring. Den obligatoriska gruppförsäkringeninnebär att gruppförsäkringsavtalet ingåtts av gruppföreträdaren och attsamtliga medlemmar automatiskt blir anslutna till försäkringen.Gruppmedlemmarna saknar därvid möjlighet att avstå från att omfattas avförsäkringen på annat sätt än genom att lämna den försäkrade gruppen. Medfrivillig gruppförsäkring avses att gruppmedlemmarna frivilligt kan avstå frånförsäkringen antingen genom att underlåta att anmäla sig som försäkringstagareeller, om anslutningen sker automatiskt, genom att reservera sig.Gruppsakförsäkringar i olika fackförbunds regi började införas . Deförsta två försäkringarna av denna typ var obligatoriska för medlemmarna irespektive fackförbund.Försäkringsverksamhetskommittén avgav betänkandet Gruppförsäkring,SOU 1985:34. I betänkandet föreslogs att gruppförsäkringar därgruppmedlemmarnas försäkringsskydd grundas på att ett försäkringsavtal tecknasför hela gruppen i ett försäkringsbolag skall få förekomma även i framtiden.Sådan försäkring måste dock vara förenad med rätt för den enskilde att ståutanför försäkringen. Kommittén avstod från att föreslå en reglering avanslutningsformerna, utöver förbud mot obligatorisk anslutning, med hänvisningtill att det låg i linje med strävan att inte införa regler och föreskrifterutöver vad som framstår som nödvändigt. Enligt kommittén skulle det varatillräckligt att avtalen innehöll en klausul om reservationsrätt för att detföreslagna kravet skulle vara uppfyllt. Kommittén utgick från att den somreserverade sig inte heller skulle belastas av kostnader för gruppförsäkringen.Beträffande gruppförsäkringar i fackförbunds regi uttalade kommittén att densom reserverade sig inte skulle behöva betala någon försäkringsavgift eller atthan, om försäkringskostnaderna betalades av den ordinarie avgiften, skulle fåen motsvarande nedsättning av denna. Kommittén uttalade vidare att detta dockav praktiska skäl inte torde bli aktuellt i den mån försäkringskostnadernabestrids med ianspråktagande av befintliga fonder. Det kan också finnas andrasituationer då det av olika skäl är svårt att genomföra en avgiftsnedsättning.Ytterst får det ankomma på organisationen att närmare utforma regler i fråga omavgiftsnedsättning. Kommittén underströk vikten av att försäkringsbolag sommeddelar gruppsakförsäkring med automatisk anslutning medverkar till attmedlemmarna erhåller en fullt tillfredsställande information omförsäkringsvillkoren, de ekonomiska konsekvenserna samt reservationsrätten.Regeringen uttalade att den delade utredningens uppfattning attdet inte fanns något generellt hinder mot gruppsakförsäkring medreservationsrätt. Regeringen utgick därvid från att framtida försäkringar avsådant slag skulle komma att hanteras på ett sätt som låg i linje med vadkommittén uttalat i kostnadsfrågan liksom i fråga om information ochvillkorsutformning. Regeringen fann det därför inte nödvändigt att föreslåsärskilda lagregler om framtida gruppsakförsäkringar. Regeringen ansåg vidareatt det saknades skäl för ingripande mot sådana obligatoriskagruppsakförsäkringar som redan hade introducerats på den svenska marknaden.Regeringen fann därför inte skäl att föreslå någon särskild lagstiftningbeträffande dessa. Regeringen förutsatte dock att berörda myndigheter skullekomma att bevaka utvecklingen på försäkringsmarknaden i konkurrenshänseende ochvid behov vidta de åtgärder som befanns lämpliga.De kollektiva hemförsäkringar som har kommit till stånd efter regeringensställningstagande har visserligen gällt alla medlemmar i den avtalsslutandeorganisationen men har varit förenade med reservationsrätt för dessa.Kollektivförsäkringsutredningen har utrett behovet av speciella rörelse- ochtillsynsregler för kollektiva försäkringar. Utredningen avgav i december 1997betänkandet Översyn av rörelse- och tillsynsregler för kollektiva försäkringar,SOU 1998:7. En proposition är aviserad till den 25 maj 1998.I promemorian Ny försäkringsavtalslag, Ds 1993:39, som upprättats inomJustitiedepartementet, lämnas förslag till en ny försäkringsavtalslag.Förslaget övervägs inom . En lagrådsremissi ärendet kan förväntas bli avlämnad under hösten 1998.Aktuella beslut från berörda myndigheter angående gruppsakförsäkringarUnder har LO och preliminärt kommit överens om ett principavtalsom ger de olika möjlighet att teckna kollektiva hemförsäkringarsom omfattar samtliga medlemmar. hade tio av avtal som ger medlemmarna hemförsäkring genom medlemskapet ifackföreningen.I en anmälan till avLänsförsäkringsbolagens Förening begärdes att inspektionen skulle pröva omobligatorisk hemförsäkring enligt den modell som etablerats av och en osund utveckling av försäkringsverksamheten inom området privatsakförsäkring. I ett beslut med anledning av anmälan daterat den 24 november1995 anförde bl.a. följande. har tidigareuttalat att den kollektiva sakförsäkringen med reservationsrätt i fleraavseenden har klara fördelar jämfört med individuell sakförsäkring och att denfyller en viktig funktion. Den största nackdelen är emellertid risken fördubbelförsäkring. Enligt bedömning är risken fördubbelförsäkring av stor betydelse för frågan om den aktuella försäkringsformenär godtagbar. De särskilda skyddsintressena inom försäkring innebär att kravbör ställas på att de bolag som driver sådan verksamhet vidtar åtgärder så attantalet dubbelförsäkrade blir så lågt som möjligt. Det är därför nödvändigt atten tydlig information når ut till presumtiva försäkringshavare innanförsäkringen träder i kraft och även till alla försäkringshavare underförsäkringstiden. Det gäller inte endast information om risken fördubbelförsäkring och innebörden av att vara dubbelförsäkrad utan även ommöjligheten att reservera sig samt avtalets innebörd för den enskildeförsäkringshavaren. Beträffande kostnadsfrågan ansåg inspektionen att det vorevärdefullt om den som reserverade sig mot en kollektiv försäkring inte på någotsätt belastades av kostnaden för denna. Med hänsyn till föreningars rätt attbestämma vad en medlemsavgift skall användas till kan det dock inte på dennagrund riktas någon anmärkning mot försäkringsformen. Inspektionen utgick frånatt skulle komma att beakta vad inspektionen anfört. Med dessauttalanden ansågs ärendet avslutat.I en anmälan till begärdeLänsförsäkringsbolagens Förening att skulle pröva omfackföreningarna inom LO bedriver ett konkurrensbegränsande inköpssamarbete istrid med 6 § konkurrenslagen (1993:20) samt om missbrukar sindominerande ställning i strid med 19 § konkurrenslagen. I beslut den 2 maj 1997fann inte skäl att meddela något åläggande enligt 23 § förstastycket konkurrenslagen med anledning av de av Länsförsäkringsbolagens Föreningpåtalade förfarandena.Tidigare riksdagsbehandlingFinansutskottet har behandlat liknande motioner i betänkandet 1996/97: FiU18.Motionsyrkanden om kollektiva sakförsäkringar har även behandlats avnäringsutskottet vid ett flertal tillfällen, senast i betänkande NU 1993/94:5.En rad uttalanden rörande kollektiv sakförsäkring har förekommit från olikamyndigheters sida, se näringsutskottets tidigare betänkanden NU 1984/85:11, NU1984/85:16, NU 1987/88:1, NU 1987/88:14, 1989/90:NU1, 1990/91:NU8 och1990/91:NU31.Finansutskottets ställningstagandeSom redovisats ovan har utskottet behandlat motionsyrkanden omkollektiva hemförsäkringar. Utskottet avstyrkte då yrkanden med motsvarandeinnebörd som de nu aktuella och beslutade i enlighet med utskottetsförslag.Som utskottet tidigare uttalat ser utskottet positivt på att möjligheternaatt använda försäkringsformen kollektiva hemförsäkringar utnyttjas. Härigenomkan stora kostnadsfördelar uppnås som antalet oförsäkrade hushållreduceras. ägnar fortlöpande uppmärksamhet åt de kollektivahemförsäkringarnas utformning och konsekvenser. Som framgått ovan har frågan omfackföreningarna inom LO bedriver ett konkurrensbegränsande inköpssamarbete istrid med 6 § konkurrenslagen samt om missbrukar sin dominerandeställning i strid med 19 § konkurrenslagen varit föremål för prövning avKonkurrensverket. fann inte skäl att meddela något åläggandeenligt 23 § första stycket konkurrenslagen.Beträffande kostnadsfrågan har i ett beslut daterat den 24november 1995 uttalat att det vore värdefullt om den som reserverade sig mot enkollektiv försäkring inte på något sätt belastades av kostnaden för denna. Medhänsyn till föreningars rätt att bestämma vad en medlemsavgift skall användastill kan det, enligt , inte på denna grund riktas någonanmärkning mot försäkringsformen. Motsvarande uppfattning finns redovisad ipromemorian Ny försäkringsavtalslag, Ds 1993:39.Som utskottet tidigare uttalat anser utskottet att det är önskvärt att enorganisation som önskar träffa avtal om en gruppförsäkring skaffar in anbudfrån olika försäkringsbolag för att i medlemmarnas intresse få ett så brabeslutsunderlag som möjligt. Enligt utskottets uppfattning bör man dock kunnaräkna med att en sådan ordning iakttas på grundval av demokratiska beslut inomorganisationen utan att staten inskrider med lagstiftning. Införande avlagregler på detta område för de fackliga organisationerna skulle vara ett frånprincipiell utgångspunkt allvarligt steg eftersom det skulle stå i strid mothittills vedertagna grundsatser för i vilken mån staten skall begränsa fackligaoch andra ideella organisationers självbestämmanderätt.Utskottet anser inte att motionärerna har åberopat några nya förhållandeneller argument som föranleder utskottet att göra en annan bedömning av nuaktuella frågor än vad utskottet senast gjorde.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi701 (m),Fi702 (m) och Fi706 (m).Pågående försäkringslagstiftningMotionenI motion Fi707 av m.fl. (m) anför motionärerna attförsäkringsbranschen är inne i en snabb utveckling och internationalisering.Med denna nya och mer globala marknadssituation skärps konkurrensen. Därmedökar kraven på att den svenska lagstiftningen följer med i utvecklingen så attdet inte uppstår snedvridningar på marknaden genom dröjsmål iregelanpassningen. Att den svenska lagstiftningen följer den internationella ärviktigt såväl för de svenska aktörerna som för försäkringstagarna. Motionärernaanför vidare att viktigt lagstiftningsarbete tyvärr har dragits i långbänk avden nuvarande regeringen. De två lagar som utan jämförelse är av störstbetydelse för branschen är försäkringsrörelselagen och försäkringsavtalslagen.Lagarna är föremål för översyn inom Finansdepartementetrespektive . Motionärerna anser att det är mycketangeläget att det pågående arbetet med försäkringslagstiftningen snabbtslutförs genom att förslag föreläggs för beslut under innevaranderiksmöte.Finansutskottets ställningstagandeRegeringen har aviserat att en proposition angående reformeradeförsäkringsrörelseregler kommer att avlämnas till (maj)1998. I propositionen kommer att föreslås att de nya försäkringsrörelsereglernaskall träda i kraft . Enligt uppgift frånJustitiedepartementet är en lagrådsremiss beträffande en nyförsäkringsavtalslag planerad att avlämnas . Mot dennabakgrund anser utskottet att det inte finns anledning att föreslå någottillkännagivande med anledning av motion Fi707 (m). Motionen avstyrks.KreditupplysningVilka uppgifter som bör få förekomma i kreditupplysningarMotionernaI motion Fi703 av () anförs att en effektivkreditupplysningsverksamhet ökar säkerheten i näringslivet och främjar denekonomiska utvecklingen. Kreditupplysning måste vara en färskvara för attsamhället skall få tillgång till en effektiv kreditprövning. Färskareinformation skulle medföra bättre prognoser om en tilltänkt kredittagaresbetalningsförmåga och betalningsvilja och därigenom medverka till ett bättrefungerande kreditsamhälle till gagn för de kredittagare som gör rätt för sig. Imotionen anförs att flödesinformation är ett samlingsnamn på den informationsom kan utläsas i olika betalningsstadier, från faktura viabetalningsföreläggande till dom. Motionären anser att ju tidigare informationenfrån detta flöde finns att tillgå desto bättre bedömningar av kreditvärdighetenkan göras. Flödesinformation bör således få användas i kreditupplysningar.Motionärerna i motion Fi711 av m.fl. (m, c, fp, kd) i denna delanser också att flödesinformation skall få ingå i kreditupplysningar. Sådaninformation är viktig enligt motionärerna men kräver att informationenkontinuerligt uppdateras för att utgöra ett tillförlitligt underlag vidkreditprövningen. I syfte att göra kreditinformationen tydligare bör vidareinföras en bestämmelse som innebär att den som lämnar en kreditupplysninginnehållande uppgift om att mål om betalningsföreläggande har inletts skallange om svaranden har bestritt ansökan.Finansutskottets ställningstagandeLiknande motioner behandlades av utskottet i samband med proposition 1996/97:65Ändringar i kreditupplysningslagen (bet. 1996/97:FiU23 och FiU27, rskr. 274 och275). Utskottet anförde att det av propositionen framgick att frågan om vilkauppgifter som skall få användas i kreditupplysningar om näringsidkare skullekomma att bli föremål för överväganden inom regeringens fortsattalagstiftningsarbete på kreditupplysningsområdet. Utskottet ansåg att dettaarbete inte borde föregripas men förutsatte att arbetet skulle bedrivasskyndsamt. Utskottet ansåg även att begreppet flödesinformation borde ges enklarare innebörd än den som framgick av motionerna. På förslag från utskottetavslog motionerna.Regeringen gav Datainspektionen i uppdrag att med utgångspunktfrån en inom upprättad promemoria utreda vilka uppgifterom näringsidkare som bör få användas i kreditupplysningar samt föreslå delagändringar som därvid bedöms motiverade. Uppdraget redovisades genom enrapport som överlämnades till departementet . Frågan övervägsför närvarande inom departementet och en proposition är planerad att avgesunder hösten 1998.Av den ovan lämnade redogörelsen framgår att frågan om vilka uppgifter sombör få förekomma i kreditupplysningar är föremål för överväganden inomJustitiedepartementet. Utskottet anser, i enlighet med sitt tidigareställningstagande, att detta arbete inte bör föregripas men förutsätter attarbetet bedrivs skyndsamt. På grund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Fi703 (fp) och Fi711 (m, c, fp, kd) i denna del.System enligt den s.k. SchufamodellenMotionenI motion Fi711 av m.fl. (m, c, fp, kd) i denna del anförs attkonkurrensen på kreditupplysningsmarknaden bör underlättas ytterligare för attmarknaden skall bli effektiv. Motionärerna förespråkar att ett system enligtden s.k. Schufamodellen bör införas i . Schufasystemet, som bl.a.tillämpas i , är ett system med slutna användarkretsar där inte barabanker och kreditinstitut ingår utan även t.ex. handelsföretag. Den som sökerkredit får underteckna en s.k. Schufaklausul som innebär att han eller hon ärinförstådd med att uppgifter om bl.a. kreditengagemang lämnas ut tillanvändarkretsen i enlighet med Schufas regler. Om ett liknande system införs iSverige skulle kretsen av företag som får tillgång till relevant och färskkreditinformation vidgas och skulle konkurrensen mellankreditupplysningsföretagen öka.Finansutskottets ställningstagandeLiknande motioner behandlades av utskottet i betänkande 1996/97:FiU23 ochFiU27. Utskottet anförde att ett system enligt den s.k. Schufamodellen i höggrad utgör en privaträttslig lösning som inte självklart bör regleras iförfattning. Utskottet konstaterade att EG:s dataskyddsdirektiv behandlarfrågan om samtycke generellt skall krävas för databehandling av uppgifter omfysiska personer. Hur EG:s dataskyddsdirektiv bör införlivas med svensk rätthar övervägts av i betänkandet Integritet OffentlighetInformationsteknik, SOU 1997:39. Med hänsyn till att denna fråga skulle kommaatt behandlas i annat sammanhang ansåg utskottet att frågeställningen skullehållas utanför det då aktuella lagstiftningsärendet. Utskottet avstyrktemotionerna, och beslutade i enlighet med utskottets förslag.Enligt uppgift från är frågan hur EG:sdataskyddsdirektiv bör införlivas med svensk rätt föremål för beredning inomdepartementet. En proposition är planerad att avges . Motdenna bakgrund anser utskottet att det inte heller nu finns skäl att övervägade frågor som behandlas i motionen varför motion Fi711 (m, c, fp, kd) i dennadel avstyrks.Uppgifter om medborgarskapMotionenI motion Fi712 av () anförs att bör besluta attavskaffa uppgifter om svenskt medborgarskap i kreditupplysningslagen.Finansutskottets ställningstagandeI 6 § kreditupplysningslagen föreskrivs att vissa känsliga uppgifter om fysiskapersoner inte får användas i kreditupplysningssammanhang. Uppgifter om politiskeller religiös uppfattning, ras eller hudfärg får över huvud taget inte kommatill användning. Uppgifter om brottslighet, omhändertagande och liknandeuppgifter får användas endast efter medgivande av Datainspektionen. Sådantmedgivande får lämnas endast om synnerliga skäl föreligger. Detsamma gällerbeträffande uppgifter om sjukdom, hälsotillstånd och liknande. I förarbetenatill kreditupplysningslagen uttalade departementschefen (prop. 1973:155 s. 93)att en persons nationalitet inte är ett förhållande av så känslig natur att detär påkallat med ett generellt förbud att lämna uppgift härom.Kreditupplysningslagsutredningen tog i sitt slutbetänkande Integritet ocheffektivitet på kreditupplysningsområdet, SOU 1993:110, upp frågan ommöjligheterna att använda uppgifter om medborgarskap ikreditupplysningssammanhang borde begränsas. Utredningen konstaterade attDatainspektionen på denna punkt har meddelat vissa föreskrifter med stöd avdatalagen. Datainspektionens föreskrifter innebär att det i dataregister intefår anges mer än att en person är svensk, nordisk eller utomnordisk medborgare.Utredningen ansåg inte att medborgarskapsuppgifter kan anses vara av så känslignatur att det är motiverat att förbjuda användningen av dem. Utskottet delardenna uppfattning. Motion Fi712 (fp) avstyrks. beträffande folkbörsatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 15,res. 1 (v)2. beträffande försäljning av statliga företagatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 16,res. 2 (v)res. 3 (m, fp, kd) - motiv.3. beträffande marknadsföring av värdepappersfonderatt avslår motion 1997/98:Fi704,4. beträffande insättningsgarantinatt avslår motion 1997/98:Fi705,res. 4 (m)5. beträffande räntenivåernaatt avslår motion 1997/98:Fi708,res. 5 (v)6. beträffande transfereringstiderna i betalningssystemenatt avslår motion 1997/98:Fi709,res. 6 (v)7. beträffande småföretagens riskfinansieringatt avslår motion 1997/98:Fi710,res. 7 (m, mp, kd)res. 8 (fp)8. beträffande konkurrensen på bankmarknadenatt avslår motion 1997/98:Fi713,9. beträffande kollektiva hemförsäkringaratt avslår motionerna 1997/98:Fi701, 1997/98:Fi702 och 1997/98:Fi706,res. 9 (m, c, fp, mp, kd)10. beträffande pågående fförsäkringslagstiftningatt avslår motion 1997/98:Fi707,res. 10 (m)11. beträffande vilka uppgifter som bör få förekomma ikreditupplysningaratt avslår motionerna 1997/98:Fi703 och 1997/98:Fi711 i denna del,res. 11 (m,c, mp, kd)12. beträffande system enligt den s.k. Schufamodellenatt avslår motion 1997/98:Fi711 i denna del,13. beträffande uppgifter om medborgarskapatt avslår motion 1997/98:Fi712.Stockholm den 17 februari 1998På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), JohanLönnroth (v), Per (), (), (), Sven-ErikÖsterberg (s), () och (). Folkbörs (mom. 1) (v)() anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken ha följandelydelse:OM Gruppen AB offentliggjorde att företaget avsåg attlämna ett offentligt uppköpserbjudande avseende aktierna i (Fondbörsen). Erbjudandet har accepterats av majoriteten av Fondbörsensaktieägare. Affären innebär att Fondbörsen blir ett dotterbolag till likhet med vad som anförs i motionen ser utskottet positivt påsammanslagningen av . Utskottet anser dock attstaten bör sträva efter att bli ensam ägare av den nya handelsplatsen - en?Folkbörs?. Den nya tekniken gör det möjligt att sprida handelsplatsengeografiskt över hela landet. I princip skall det vara lika lätt för ensmåbrukare i som för en direktör i i att köpaen aktie. Mot denna bakgrund anser utskottet således att staten bör strävaefter att bli ensam ägare av den nya handelsplatsen.Utskottet tillstyrker således motion Fi209 (v) yrkande 15 och vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande folkbörsatt med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkande 15 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Försäljning av statliga företag (mom. 2) (v)() anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken av statligaföretag bort ha följande lydelse:Liksom motionärerna anser utskottet att staten inte bör sälja vare sigNordbanken, Posten eller . Utskottet anser det angeläget att staten äger enav de större bankerna - inte minst för att säkra en rimlig grad av konkurrensoch minskade räntemarginaler. Om utförsäljningen av Nordbanken genomförs anserutskottet att Posten tillsammans med måste ges stora möjligheter att påden svenska marknaden skapa ett slagkraftigt alternativ för finansiellatjänster.Utskottet tillstyrker bifall till motion Fi209 (v) yrkande 16. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till kännadels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande försäljning av statliga företagatt med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Försäljning av statliga företag (mom. 2, motiveringen) (m, fp, kd)(), (), Per (), (),() och () anser att utskottetsställningstagande under rubriken av statliga företag bort haföljande lydelse:Riksdagen har bemyndigat regeringen att sälja statens aktieinnehav iNordbanken (prop. 1992/93:135, bet NU16).