bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Även om miljödomstolen har möjlighet att förordna att detöverklagade beslutet inte får verkställas, anser vi att det är principielltfelaktigt att ett beslut om betalningsskyldighet skall kunna verkställas innanfrågan om avgiftsskyldighet föreligger blivit slutligt prövad.Vi anser att med bifall till motion Jo32 yrkande 38 skall avslå 30kap. 5 § förslaget till miljöbalk.3. () anför:Enligt min mening är det föreslagna maximibeloppet för miljösanktionsavgift -500 000 - kr för lågt. När det gäller t.ex. stora företag, är det nödvändigtatt miljösanktionsavgiften ger dem ett tillräckligt starkt incitament att följatillstånd och villkor för verksamheten. Även om flera avgifter kan påföras omrättelse inte sker, är det föreslagna beloppet för lågt. Regeringen bör få iuppdrag att återkomma till med ett nytt förslag tillmiljösanktionsavgift där det maximala beloppet fastställs till ett betydligthögre belopp än 500 000 kr.Jag anser vidare att högre avgiftsbelopp bör beslutas av miljödomstol ochinte av tillsynsmyndighet. Även i denna del bör regeringen återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag innan den nya lagstiftningen trätt i kraft.Vad jag nu med anledning av motion Jo34 yrkande 27 anfört, bör somsin mening ge regeringen till känna.4. () anför:Det är principiellt riktigt att införa miljösanktionsavgifter, men någotmaximibelopp bör inte finnas. Miljösanktionsavgifter måste vara kopplade delstill hur mycket en förebyggande åtgärd skulle ha kostat, dels till de skadorsom uppstått. Avgiften bör alltid ligga väsentligt högre än kostnaden förförebyggande åtgärder. Från rättssäkerhetssynpunkt är det otillfredsställandeatt miljösanktionsavgift skall kunna beslutas av tillsynsmyndighet. Det bör istället vara en uppgift för miljödomstolen att efter framställning fråntillsynsmyndigheten pröva om någon miljösanktionsavgift skall utgå.Det får ankomma på regeringen att till återkomma med ett nyttförslag till miljösanktionsavgifter och fastställandet av dessa av den innebördjag nu föreslagit. Detta bör kunna ske innan den nya träder ikraft.Jag anser att med bifall till motion Jo33 yrkandena 28 och 29 delsskall avslå regeringens förslag i denna del (30 kap. förslaget till miljöbalk),dels som sin mening ge regeringen till känna vad jag nu anfört.Miljöbrott1. (), (m), (), (), () och () anför:Enligt vår mening finns det, trots förslagen i den nu framlagda propositionen,anledning att göra en samlad översyn av lagstiftningen mot miljöbrottslighet.För att underlätta en sådan översyn är det angeläget att sådanaforskningsprojekt som kan föranledas av den plan som Brottsförebyggande rådetskall upprätta avseende bl.a. forskning om miljöbrott tillförs erforderligaresurser. Inom ramen för översynen bör inte bara frågor om brottsbeskrivningaroch straffskalor utredas. Även frågor om de subjektiva rekvisiten vidmiljöbrottslighet, beviskrav och preskriptionstid bör utredas. Regeringen börfå i uppdrag att tillsätta en utredning med den inriktning vi nuförordat.Vad vi nu med anledning av motionerna 1996/97:Ju907 yrkande 2, 1996/97:Ju926yrkandena 9-12 samt Ju908 yrkande 7 anfört, bör som sin mening geregeringen till känna.2. () anför:Enligt min uppfattning är forskningen om miljöbrottslighet eftersatt, och detär angeläget att en satsning på sådan forskning kommer till stånd. Som framgårav regleringsbrevet för () skall BRÅ senast den 30april till regeringen lämna en plan avseende forskning om bl.a.miljöbrottslighet. Enligt min mening bör planen ange att forskningen ommiljöbrottslighet skall omfatta frågor om de subjektiva rekvisiten vid sådanbrottslighet, beviskrav och preskriptionstid. Vidare bör forskningen avse påvilket sätt polis, åklagare och domstolar hanterar miljöbrott. Om dennaforskning finner att det finns brister i hanteringen av miljöbrott, bör denockså lämna förslag på hur dessa skall lösas. Forskningen bör särskilt inriktaspå vilka strategier för bekämpning av miljöbrott som de nämnda myndigheternautvecklat och i vilken utsträckning de samordnar sitt arbete. Regeringen bör geBRÅ i uppdrag att utforma planen på detta sätt.Vad jag nu med anledning av motion Ju908 yrkande 7 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.3. (), (m), () och ÅkeSundqvist (m) anför:Straffen för miljöbrottslighet är enligt gällande rätt förhållandevis låga.Under år 1996 dömdes endast ett fåtal personer för brott mot miljöskyddslagenoch endast en person för miljöbrott. I samtliga fall blev påföljden böter.Det är angeläget att straffen för miljöbrottslighet är så stränga att deverkar avskräckande och förebygger denna typ av brottslighet. Det ärvisserligen glädjande att den nu förevarande propositionen innebär en skärpningav straffen för vissa slag av miljöbrottslighet, men propositionens förslag ärenligt vår uppfattning otillräckliga. Strafflatituden för miljöbrott bör ändrasså att det blir möjligt att utdöma väsentligt strängare straff än enligtförslaget. För miljöbrott bör straffskalan sträcka sig från böter till och för grovt miljöbrott från fängelse till fängelse . Avsådana straffskärpningar följer också att preskriptionstiderna för miljöbrottförlängs. Ändringarna bör göras i 29 kap. 1 § förslaget till miljöbalk.Vi vill vidare understryka vikten av att rättsväsendet har tillräckligaresurser för att kunna bekämpa miljöbrottslighet. I samband med behandlingen avrättsväsendets budget för har såväl Moderata samlingspartiet somKristdemokraterna föreslagit större anslag till rättsväsendet än vad riksdagenanvisat. bör uttala att resurstillskott är en förutsättning för eneffektiv bekämpning av miljöbrott.Vi anser att skall med bifall till motion Jo33 yrkandena 26, 27 och31 dels ändra regeringens förslag avseende förslaget till 29 kap. 1 § så attstraffskalan kommer att sträcka sig för miljöbrott från böter till och för grovt miljöbrott från fängelse till fängelse ,dels som sin mening ge regeringen till känna vad vi nu anfört.4. () anför:Erfarenheten visar att åklagare ofta har bristande kunskaper och intresse närdet gäller att ta sig an miljöbrott. liberalerna anser därför atten särskild tjänst som Miljöåklagare () bör inrättas. MÅ skall varaunderställd Riksåklagaren. MÅ skall ha som huvuduppgift att utföra åtal förbrott mot miljöförfattningarna. Härutöver bör MÅ ha vissa uppgifter som i dagankommer på . MÅ bör sålunda få till uppgift att ta emotoch utreda enskilda personers och organisationers klagomål över olikaförhållanden inom miljöområdet. MÅ skall kunna vidarebefordra klagomål ochsynpunkter till tillståndsmyndigheter men även till dem som vållarmiljöstörningar. MÅ bör också kunna framföra förslag till nya eller ändradeföreskrifter inom miljöområdet. Regeringen bör få i uppdrag att snaraståterkomma till med förslag av den innebörd jag nu angivit.Vad jag nu med bifall till motion Jo37 yrkande 4 anfört, bör somsin mening ge regeringen till känna.Motionerna1996/97:Ju907 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en översyn av gällande lagstiftning.1996/97:Ju926 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta miljödomstolar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljöbrotten skall hänföras till de inrättade miljödomstolarna,9. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att ?ringa? vid miljöbrott skall definieras,10. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att preskriptionstiden för miljöbrott skall vara ,11. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att bevisfrågan vid miljöbrott omarbetas och nya förslag framtas ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring imiljölagarna att uppsåtsfrågan vid miljöbrott omarbetas och nytt förslagframtas i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om sådan ändring i miljölagarna att ansvarsfråganvid miljöbrott skall gälla den juridiska personen i enlighet med vad somanförts i motionen,1997/98:Ju908 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enhetliga rekvisit i miljölagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ringa brott,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skärpta straffsatser,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtalspreskription,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsformuleringar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om forskning om miljörelaterad brottslighet.1997/98:Jo30 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om miljösanktionsavgift ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag om att förvägra Miljöcentrumtalerätt i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Jo32 av m.fl. (m) vari yrkas32. att avslår regeringens förslag att inrätta regionalamiljödomstolar och miljööverdomstol i enlighet med vad som anförts i motionen,36. att avslår förslaget att ge miljöorganisationer talerätt ienlighet med vad som anförts i motionen,37. att hos regeringen begär en utredning om förändringar irättshjälpsförsäkringen i enlighet med vad som anförts i motionen,38. att beslutar att miljösanktionsavgift inte skall kunnaverkställas i väntan på att ett överklagande prövas i enlighet med vad somanförts i motionen,39. att beslutar att höja det maximala beloppet förmiljösanktionsavgift till i enlighet med vad som anförts imotionen.1997/98:Jo33 av m.fl. (kd) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljödomstolar,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöorganisationers talerätt,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillräckliga resurser till de rättsvårdande myndigheterna,27. att beslutar om skärpt straffskala för miljöbrott och grovamiljöbrott i enlighet med vad som anförts i motionen,28. att beslutar att ej sätta ett beloppstak förmiljösanktionsavgifterna i enlighet med vad som anförts i motionen,29. att beslutar att miljödomstol är det organ som skall besluta ommiljösanktionsavgift i enlighet med vad som anförts i motionen,31. att beslutar om förlängd preskriptionstid för miljöbrott ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Jo34 av m.fl. (c) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de regionala miljödomstolarna skall finnas på de sex orter därdet finns vattendomstolar,24. att hos regeringen begär förslag till sådan vidgning avmiljöorganisationernas talerätt som anges i motionen,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en högre maximal nivå på miljösanktionsavgiften.1997/98:Jo35 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge yrkesfisket talerätt enligt miljöbalken.1997/98:Jo37 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vidga talerätten för miljöorganisationer,4. att hos regeringen begär förslag till inrättande av enmiljöåklagare,9. att beslutar om en sådan ändring i lagförslaget attmiljösanktionsavgifterna vid överträdelse av miljöregler och meddelade villkorskall uppgå till lägst och högst ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppföljning av miljödomstolarna.Bostadsutskottets yttrande1997/98:BoU3yMiljöbalkenTill jordbruksutskottetJordbruksutskottet har beslutat bereda bostadsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1997/98:45 Miljöbalk jämte motioner i den delbostadsutskottets beredningsområde berörs.SammanfattningBostadsutskottet lägger i yttrandet tyngdpunkten på frågan om plan- ochbygglagens förhållande till . Vidare tar utskottet upp frågan omnaturresurslagens regler kommer att förändras främst i vad avser den avvägningmellan bevarandeintressen och exploateringsintressen som lagen avser att geuttryck för. Utskottet behandlar bl.a. också frågan om hur de riksintressen somär ett viktigt inslag i naturresurslagen kommer till uttryck när reglernainarbetas i miljöbalken.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget i vad det behandlas i yttrandet ochavstyrker samtliga motioner.33 avvikande meningar har avgivits, bl.a. om ersättningsreglernas utformning,undantagen från det kommunala vetot, älvskyddets utformning och om förstärktgrundvattenskydd. Ett särskilt yttrande har avgivits.PropositionenI detta yttrande behandlar utskottet regeringens förslag till miljöbalk (MB) ivad avser1 kap. mål och tillämpningsområde2 kap. Allmänna hänsynsregler m.m.3 kap. Grundläggande bestämmelser för hushållning med mark- och vatten-områden4 kap. Särskilda bestämmelser för hushållning med mark och vatten för vissaområden i landet5 kap. Miljökvalitetsnormer6 kap. Miljökonsekvensbeskrivningar och annat beslutsunderlag7 kap. Skydd av områden11 kap. Vattenverksamhet17 kap. Regeringens tillåtlighetsprövning31 kap. Ersättning vid ingripanden av det allmänna och vid tillståndspröv-ning av vattenverksamhet m.m.Propositionen i nu redovisade delar behandlas i detta yttrande huvudsakligen iden mån regeringsförslaget mött invändningar i motioner.Motionerna m.m.I yttrandet behandlasdels de med anledning av propositionen väckta motionerna1997/98:Jo29 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär kompletterande lagstiftningsförslag omvilka kustområden som permanent skall skyddas mot vindmölleexploateringar ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att i avvaktan på resultatet av en sådan utredning beslutar omett stopp för nya vindmölleetableringar i svenska kust- och havsområden ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Jo32 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att speciallagar skall gälla före ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att förslaget till 31 kap. 6 § skallavslås i enlighet med vad som anförts i motionen,11. att beslutar att se över och samordna 3 kap. medmiljöbalkens bestämmelser i övrigt i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar att samordna lokaliseringsprincipen till enparagraf i i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om 4 kap. 1-4 § ,14. att hos regeringen begär ändrad lagstiftning omnationalstadsparker i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar att 5 kap. 2 § utformas i enlighet medvad som anförts i motionen,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsnormer vid miljöpåverkan från andra länder,18. att beslutar att endast ansökningar för verksamhet medbetydande miljöpåverkan skall innehålla miljökonsekvensbeskrivning i enlighetmed vad som anförts i motionen,22. att hos regeringen begär ett förslag till glesbebyggelserättsom ersätter nuvarande strandskyddsregler i enlighet med vad som anförts imotionen,31. att hos regeringen begär förslag till obligatorisktillåtlighetsprövning i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Jo33 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förhållande till annan lagstiftning,6. att beslutar om sådan ändring i 3 kap. 4 § attbrukningsvärd klassas som riksintresse,7. att beslutar om förstärkt vattenskydd i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökvalitetsnormer,9. att beslutar om sådan ändring i 5 kap. 3 § att sistameningen lyder "Vid planering och planläggning skall kommuner och myndigheterse till att förutsättningar skapas så att miljökvalitetsnormerna uppfylls",10. att beslutar att kravet på miljökonsekvensbeskrivningar skallbegränsas till verksamheter med betydande miljöpåverkan i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sektorsmyndigheterna bör utreda vid vilka fallmiljökonsekvensbeskrivningar skall krävas så att detta tydliggörs,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förfarandet vid tillåtlighetsprövning av större trafikanläggningaroch vattenverksamhet,34. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas, länsstyrelsernas och de centrala miljömyndigheternasroll och nödvändigheten av tillräckliga resurser (motionen behandlas i dettayttrande i vad avser länsstyrelsernas resurser).1997/98:Jo34 av m.fl. (c) vari yrkas4. att beslutar om sådan ändring av att vindkraftenklassas som ett riksintresse,5. att beslutar om sådan ändring av att jordbruksmarkklassas som ett riksintresse,6. att beslutar att 4 kap. 1 § andra stycket skall gesföljande lydelse: Bestämmelserna i första stycket och 2-5 §§ utgör inte hinderför utvecklingen av befintliga tätorter eller av det lokala näringslivet ellerför utförande av anläggningar som behövs för totalförsvaret. Om det finnssärskilda skäl utgör bestämmelserna inte heller hinder för anläggningar förutvinning av sådana fyndigheter av ämnen eller material som avses i 3 kap. 7 §andra stycket,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen och andra myndigheter i sina beslut måste respekteraområden och anläggningar av riksintresse,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt, mer preciserat, förslag till miljökvalitetsnormer,12. att beslutar om sådan ändring i atttillståndsmyndigheten tar ett särskilt beslut angåendemiljökonsekvensbeskrivningen som underlag för det samlade tillståndsbeslutet,21. att avslår förslaget att kommunalt veto inte skall gälla vidregeringens tillåtlighetsprövning av trafikanläggningar samt vattenverksamhet,22. att beslutar att de undantag som anges för kommunalt veto i 4kap. naturresurslagen upphör, och därmed ej inarbetas i miljöbalken.1997/98:Jo35 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om följande tillägg till 2 kap. 4 § i lagförslaget:"Vidare skall för all verksamhet en sådan plats väljas att hushållningen medmark, material, råvaror och energi främjas.",2. att beslutar i enlighet med vad i motionen anförts om enkomplettering av 4 kap. 2 § i lagförslaget innebärande en utökning av detsärskilda kustskyddet i Bohuslän.1997/98:Jo36 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillståndsregler för hamnar i tillämpningsreglerna till ,2. att beslutar om sådan ändring av lagförslaget så att 17 kap. 1 §i den föreslagna får tillägget "22. Hamnar, lastnings- ochlossningskajer som medger trafik med fartyg på eller med enlängd på ".1997/98:Jo37 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om en skärpning av älvskydd i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljökonsekvensbeskrivningar,6. att beslutar om en sådan ändring i att åtgärdsplanerblir bindande,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa biologiska miljökvalitetsnormer.dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1997/98:Jo758 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att vattenuttag för bevattning beslutas av länsstyrelsen.Sistnämnda motion överlämnas med detta yttrande till jordbruksutskottet underförutsättning av detta utskotts medgivande.Företrädare för har muntligen lämnat synpunkter iärendet.Utskottet1 kap. mål och tillämpningsområdeSkall lagen om hushållning med naturresurser inarbetas i ?Vad gäller balkens inledande kapitel begränsar bostadsutskottet sina synpunktertill att omfatta förhållandet mellan den fysiska planeringen, främst plan- ochbygglagen (PBL) och vill anföra följande. Utskottet bereder bl.a. ärenden ombebyggelseplanläggning och fysisk planering. Detta innebär att utskottet haratt för beslut bereda ärenden som bl.a. rör PBL samt lagen omhushållning med naturresurser m.m. (NRL). Dessa båda lagar, som trädde i kraftvid , tillkom efter ett mera än långtutredningsarbete. De måste anses ha inneburit en fördjupning av detsamhälleliga, demokratiska inflytandet över bebyggelseutvecklingen. Det äringen överdrift att påstå att beslut om PBL,NRL och om vissa förändringar i andra lagar i vilka behandlas avvägningarmellan olika intressen i den fysiska miljön var av genomgripande karaktär. Ävenom dessa beslut byggde på den då gällande marklagstiftningen, gav de uttryckför förändringar som innebar ett delvis nytt synsätt bl.a. vad gäller avvägningmellan allmänna och enskilda intressen. Den gällandebyggnadslagstiftningen var i hög grad inriktad på reglering av bebyggelse ochexploatering av mark medan PBL och NRL kommit att inriktas på frågor omhushållning med mark- och vattenresurser av särskild betydelse från allmänsynpunkt, såsom t.ex. friluftslivets markbehov, byggnadsunderhåll och förnyelseav våra tätorter. I och med införandet av PBL och NRL kom också besluten ommarkanvändning och byggande att decentraliseras. Kommunerna fick ett ökatansvar som den enskildes ställning förstärktes. Behovet av atthushålla med marken och vattnet betonades.Som anförs i propositionen har den senaste tioårsperioden inneburit storaförändringar på miljöpolitikens område. Miljölagstiftningen har enligtpropositionen under också blivit alltmersvåröverskådlig. En samordning är därför nödvändig liksom också en lagstiftningsom gör det möjligt att förena social och ekonomisk utveckling med etteffektivt miljöskydd. I propositionen anförs bl.a. att tillskapandet av MBskall ses som ett miljöpolitiskt ställningstagande och utgöra en viktig del iarbetet med att tillskapa en ekologiskt hållbar utveckling i Sverige.I propositionen föreslås NRL vara en av de lagar som skall arbetas in i MB ihuvudsak utan större förändringar. Denna fråga har tilldragit sig ganska stortintresse. Å ena sidan har hävdats att NRL har så starkt samband med PBL attdessa båda lagar även fortsättningsvis bör ligga utanför MB. Å andra sidan harhävdats att en miljöbalk i vilken NRL inte inarbetats skulle försvagakopplingen mellan markanvändningsfrågorna och miljöfrågorna. Sambandet mellandessa två frågor är viktigt och av central betydelse utifrån det perspektivbostadsutskottet har att anlägga på dem.Genom NRL ger samhället uttryck för sin uppfattning om hur en avvägning skallgöras mellan ett bevarande- och ett exploateringsintresse. NRL har, somutskottet tidigare anfört, en central roll. NRL syftar till attfrämja en från ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt godhushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Till NRL harknutits ett tiotal lagar som reglerar ianspråkstagandet av mark och vatten förolika ändamål.En huvuduppgift för NRL är sålunda att ange för olika lagar gemensammaprövningsgrunder som stöd för en allsidig och långsiktig bedömning av frågor omavvägning beträffande användning av mark och vatten.NRL bör inarbetas i MB. Utskottet vill emellertid betona vikten av att inteminst ?NRL-delen? av MB - liksom NRL - har en stark koppling till PBL ochdärmed till den fysiska planeringen, en planering som ytterst konkretiseras påden kommunala nivån. Såvitt utskottet nu kan bedöma bör det finnas sammamöjligheter framöver som för kommunerna att ur olika aspekterhävda angelägna intressen för den fysiska planeringen.Utskottet behandlar nedan frågan om NRL och om hur avvägning mellan olikaintressen som lagen avser att tjäna skall kunna hävdas i MB.Förhållandet mellan och annan lagstiftningAnledningen till att utskottet tar upp frågan om MB:s förhållande till annanlagstiftning är att den förutom i propositionen också har aktualiserats i tvåmotioner, nämligen i Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande1 och i partimotion 1997/98:Jo33 yrkande 2. I denförstnämnda motionen föreslås besluta att speciallagar skall gällaföre MB i de fall det finns bestämmelser som kolliderar.