bet · GL01JuU12 · 1998-02-12 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet en regeringsskrivelse om åtgärder motorganiserad och gränsöverskridande brottslighet samt en med anledning avskrivelsen väckt motion. Vidare behandlar utskottet i betänkandet ett tjugotalmotionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden och som rör olikafrågor om organiserad och gränsöverskridande brottslighet. Utskottet avstyrkerbifall till samtliga yrkanden.I ärendet föreligger tretton reservationer och tre särskilda yttranden.SkrivelsenI skrivelse 1996/97:171 har regeringen () berett riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts i skrivelsen om åtgärder motorganiserad och gränsöverskridande brottslighet. Motion väckt med anledning av skrivelsen1997/98:Ju1 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en europeisk strafflag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör genomföra en konsekvensanalys av lagar ochförordningar som innehåller bestämmelser som berör den personliga integriteten.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:Ju201 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om hemlig teknisk avlyssningsom en arbetsmetod i det brottsbekämpande arbetet.1997/98:Ju219 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till reformering av Tullens ochPolisens myndighetsstruktur i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas15. att hos regeringen begär förslag som möjliggör för polisen attanvända hemlig teknisk avlyssning vid spaning om grov narkotikabrottslighet ochbrott mot rikets säkerhet i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att hos regeringen begär en utredning om polisens rätt attanvända hemlig teknisk avlyssning vid spaning även mot andra mycket allvarligabrottstyper i enlighet med vad som anförts i motionen,31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot internationell brottslighet avseendenarkotikabrottslighet och ekonomisk brottslighet.1997/98:Ju909 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfortsatt kunskapsuppbyggnad angående brottslighet med rasistiska inslag och mc-relaterad brottslighet.1997/98:Ju910 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om olovlig kårverksamhet och mc-gäng,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om placering av dömda mc-gängmedlemmar på kriminalvårdsanstalt,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om s.k. buggning,35. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vittnesskydd.1997/98:Ju911 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till ändring som möjliggörhemlig teknisk avlyssning i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till ändring som möjliggöranvändning av den nationella beredskapsstyrkan i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om internationellt samarbete och Europol,5. att hos regeringen begär förslag till ändring om skydd förvittnen i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fängelser med hög säkerhetsklass och resurser till kriminalvården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder mot presumtiva mc-klubbmedlemmar.1997/98:Ju924 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att inrätta en svensk myndighetför narkotikabekämpning.1997/98:Ju925 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte genomföra en ökad användning av tvångsmedel,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla i stället för överstatligt polissamarbete.1997/98:U501 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i EU bör verka för att utvecklingen avbrottsbekämpningssamarbetet inom Europol påskyndas.1997/98:U505 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samarbetet mot internationell brottslighet.1997/98:So628 av m.fl. (m) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag om möjlighet att använda hemligteknisk avlyssning i enlighet med vad som anförts i motionen. Skrivelsens huvudsakliga innehållUnder det har den fria rörligheten för personer, kapital,varor och tjänster över gränser avsevärt förenklats. Denna rörlighet har ocksåkommit att användas för kvalificerad brottslig verksamhet. I viss mån har enökning av organiserad och gränsöverskridande brottslighet också kunnat iakttasi . Regeringen har därför ansett det föreligga ett behov av att i enskrivelse till ge en samlad bild av vilka åtgärder som vidtas ikampen mot sådan brottslighet.I skrivelsen redovisas de åtgärder som regeringen vidtar mot organiserad ochgränsöverskridande brottslighet. Vissa övergripande åtgärder som vidtas pådetta område av rättsväsendets och andra myndigheter redovisas också. Iskrivelsen behandlas dock inte åtgärder som endast avser ekonomiskbrottslighet; dessa har presenterats särskilt i den årliga redovisningen omläget i fråga om den ekonomiska brottsligheten (skr. 1997/98:38).Den organiserade brottsligheten måste bekämpas på flera nivåer. I skrivelsenredovisas olika nationella såväl genomförda som pågående lagstiftningsprojektoch utredningar. Som exempel kan nämnas arbetet inom medpropositioner om kameraövervakning samt om kriminalunderrättelseregister ochDNA-register. En utredning om hemlig avlyssning m.m. har tillsatts ochregeringen aviserar en utredning om bl.a. förbud mot att aktivt delta i vissaorganisationers verksamhet.Vidare görs i skrivelsen en översiktlig redovisning av pågåendemyndighetsprojekt med tonvikt på, såvitt gäller polisen och åklagarna, deåtgärder som vidtagits för att möta den mc-relaterade brottsligheten.Nationella lagstiftningsprojekt, utredningar och myndighetsarbete måstekompletteras med internationell samverkan. Internationellt medverkar isamarbete mot den gränsöverskridande brottsligheten inom bl.a. ,, Europeiska unionen, och . Iskrivelsen presenteras också de viktigaste åtgärderna inom ramen för dettasamarbete.InledningUtskottet behandlar i det följande en motion som väckts med anledning avskrivelsen. Vidare behandlar utskottet i detta betänkande ett tjugotal mo-tionsyrkanden som väckts under den allmänna motionstiden och som rör olikafrågor om organiserad och gränsöverskridande brottslighet.Registrering och kontrollI motion Ju1 (mp) yrkas att regeringen skall genomföra en konsekvensanalys avlagar och förordningar som innehåller bestämmelser om registrering och kontrollsom rör den personliga integriteten. Enligt motion Ju925 (mp) bör intemöjligheterna att använda tvångsmedel utvidgas - vilket kan bli följden av iskrivelsen redovisat pågående arbete - bl.a. eftersom det inte finns någonutvärdering av om dessa arbetsmetoder är effektiva.Utskottet behandlade ett yrkande om att regeringen borde genomföraen samlad analys av gällande och kommande bestämmelser om registrering ochkontroll av enskilda i syfte att värna den personliga integriteten. Utskottetredogjorde för den lagstiftning som finns på området, då pågåendeutredningsarbete samt regeringens årliga redogörelser till omtillämpningen av vissa lagar. Vad gäller såväl registrering som kontrolluttalade utskottet att man måste göra en avvägning mellan intresset av atteffektivt kunna förhindra och utreda brott och det angelägna i att värna denenskildes rätt till skydd för privatlivet. Utskottet konstaterade att dennaavvägning också varit av central betydelse vid tillkomsten av den lagstiftningsom finns och också är det i de direktiv som gäller för olika utredningarpå området. Vidare betonade utskottet att den praktiska tillämpningen avlagstiftningen i stor utsträckning står under parlamentarisk kontroll. Medhänvisning till det sagda fann utskottet inte skäl att förorda en sådan samladanalys som begärts och avstyrkte bifall till motionen (bet. 1996/97:JuU10 s. 6f).Utskottet finner inte skäl till någon annan ståndpunkt nu än den utskottettidigare intagit i frågan och avstyrker bifall till motionerna Ju1 och Ju925 inu behandlade delar.Hemlig teknisk avlyssning (buggning)I ett flertal motioner behandlas frågan om att tillåta hemlig tekniskavlyssning (buggning).I motion Ju201 (m) förespråkas att buggning bör tillåtas under sammaförutsättningar som gäller för hemlig teleavlyssning.I motionerna Ju904 och So628 (båda m) anförs att buggning bör tillåtas vidspaning om grov narkotikabrottslighet och brott mot rikets säkerhet och imotion Ju911 (m) som arbetsmetod vid bekämpningen av kriminella mc-gäng. Imotion Ju904 anförs vidare att polisens rätt att använda buggning även vidandra mycket allvarliga brottstyper bör utredas.I motion Ju910 (c) yrkas att buggning bör tillåtas vid grov brottslighet.Genom beslut beslöt regeringen att tillkalla ensärskild utredare som skall utreda ett antal frågor om kriminalpolisiäraarbetsmetoder inom ramen för straffprocessuella tvångsmedel. analysera om det finns behov av buggning som arbetsmetod inompolisväsendet, undersöka om metoden är effektiv och, om så är fallet, övervägaom intresset av att upprätthålla ett starkt skydd för den personligaintegriteten ger utrymme för att tillåta sådan avlyssning. Om arbetet geranledning till det, skall utredaren lämna förslag till lagstiftning. Utredarenskall avsluta sitt arbete före (dir. 1996:64).Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat motionsyrkanden rörandebuggning. Senast utskottet behandlade frågan var och utskottetansåg då att det pågående utredningsarbetet borde avvaktas (bet. 1996/97:JuU8s. 4 f). Utskottet har inte någon annan uppfattning och avstyrker bifalltill motionerna Ju201, Ju904, Ju910, Ju911 och So628 i nu behandlade delar.Utskottet utgår emellertid från att regeringen återkommer till medsina överväganden efter det att utredaren redovisat sittarbete.Kriminella mc-gängI en rad motioner begärs åtgärder av skiftande slag för att komma till rättamed den brottslighet som begås av vissa mc-gäng.Förebyggande åtgärderI motion Ju909 (s) anförs att det finns ett stort behov av att fortsätta dentyp av lokala studier som bedrivs av och som syftartill att ge en fördjupad kunskap om orsakerna till att allvarliga brott begåttspå vissa orter. Enligt motionärerna kan sådana studier bl.a. belysa vad somhänder i ett lokalsamhälle när ett mc-gäng etablerar sig och vilka åtgärder somfaktiskt prövats för att förebygga och förhindra kriminalitet från gängenssida.I motion Ju911 (m) framhålls vikten av att förhindra att unga män dras tillmc-gängen; detta skall ske genom en påverkan av attityder och genombrottsförebyggande arbete.Den brottsförebyggande verksamheten står i centrum vad gäller allatyper av brottslighet. Såvitt gäller arbete med direkt inriktning på mc-brottslighet kan nämnas att arbete harengagerats för att stödja i dess arbete med att utforma enlokal handlingsplan mot mc-brottsligheten. Vidare har polisen tillförts 30miljoner kronor för arbetet med att slå mot organisationernasgrundstrukturer (prop. 1997/98:1, utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2, bet. 1997/98:JuU1s. 26 f).Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna när det gällervikten av att öka kunskaperna om hur vissa typer av brottslighet uppkommer samtatt förhindra nyrekryteringen till de kriminella mc-gängen. Arbetet börsjälvklart riktas in på attitydpåverkan med det uttalade målet att minska denpotentiella rekryteringsbasen. Något särskilt uttalande från sidaerfordras emellertid inte. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju909 ochJu911 i nu behandlade delar.LagändringarI motion Ju910 (c) begärs ändring av 18 kap. 4 § om olovligkårverksamhet så att kriminella mc-gäng omfattas av bestämmelsen.Enligt bestämmelsen i 18 kap. 4 § döms den som bildar ellerdeltar i en sammanslutning, som måste anses vara avsedd att utgöra eller medhänsyn till sin beskaffenhet och det ändamål för vilken den är bildad lätt kanutvecklas till ett sådant maktmedel som militär trupp eller polisstyrka och sominte med vederbörligt tillstånd förstärker försvaret eller ordningsmakten, förolovlig kårverksamhet till böter eller fängelse i högst . För samma brottdöms den som för en sådan sammanslutning tar befattning med vapen, ammunitioneller annan dylik utrustning, upplåter lokal eller mark för dess verksamheteller understöder den med pengar eller på annat sätt. Straffbestämmelsen omolovlig kårverksamhet, som hör till högmålsbrotten, torde främst syfta till attskydda statsskicket.Utskottet behandlade ett motionsyrkande motsvarande det nu aktuella ifebruari 1997. Utskottet utgick då från att såväl de lagstiftningsåtgärder somde andra åtgärder som kunde bedömas vara lämpliga och effektiva skulle vidtasför att komma till rätta med mc-brottsligheten (bet. 1996/97:JuU7 s. 12).Regeringen aviserar i skrivelsen (s. 21 f), liksom i årets budgetproposition(prop. 1997/98:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.2), att den kommer atttillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att behandla frågor omlagstiftningen med avseende på brottslighet som är knuten till organisationer,t.ex. Utredningen skall bl.a. överväga om aktivt deltagande iorganisationer som sysslar med brottslig verksamhet bör kriminaliseras. Iskrivelsen sägs att utredningen bör kunna redovisa sitt arbete före utgången avår 1999.Genom den av regeringen aviserade utredningen anser utskottet att det häraktuella yrkandet i motion Ju910 får anses vara åtminstone delvis tillgodosett,och utskottet avstyrker bifall till detsamma.Placering i anstaltI motion Ju910 (c) anförs att dömda mc-gängmedlemmar inte bör placerastillsammans i kriminalvårdsanstalt och i motion Ju911 (m) att de bör placeras ianstalter med hög säkerhetsklass, alternativt i särskilda anstalter.Kriminalvårdsstyrelsen har utarbetat riktlinjer för anstaltsplacering avvissa intagna (C11-9510-0254, ). När personer med känd anknytningtill någon s.k. extremorganisation, t.ex. vissa motorcykelorganisationer, skallbli föremål för anstaltsplacering till följd av verkställbar dom skall samrådske med i varje enskilt fall. Anstaltsplaceringen börenligt riktlinjerna i första hand ske på relativt stort avstånd från hemortenoch dessutom vid anstalt där personer med likartad anknytning inte samtidigtvistas.Enligt vad utskottet inhämtat från är erfarenheternaav placeringsordningen goda. har undantag gjorts frånriktlinjerna, som när fem ur den aktuella kategorin intagna vistadespå Kumla. De placerades då på olika avdelningar.Genom de ovan nämnda riktlinjerna och genom vad utskottet inhämtat synes deti dag finnas en väl fungerande placeringsordning i de aktuella fallen. Detfinns enligt utskottets mening därför inte skäl att förespråka någonförändring. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju910 och Ju911 i nuaktuella delar.Internationellt samarbeteI motion Ju911 (m) anförs att bör intensifiera samarbetet med bl.a.Kanada, men också med medlemsländer inom EU genom Europol, för att kunnabekämpa de kriminella mc-gängen.I likhet med motionärerna anser utskottet att det internationella samarbetetär av central betydelse då det gäller att komma till rätta med de kriminellamc-gängen. Som framgår av regeringens skrivelse deltar också aktivt idet internationella samarbetet mot organiserad och gränsöverskridandebrottslighet. Särskilt vill utskottet här lyfta fram det djupgående nordiskasamarbetet som direkt avser de kriminella mc-gängen och som syftar bl.a. gemensam nordisk strategi. Här har ett flertal åtgärder vidtagits blandsåväl poliser och åklagare som på lagstiftningsområdet (se skrivelsen s. 29 f).Utskottet anser inte att något särskilt uttalande krävs i frågan och avstyrkerbifall till motion Ju911 i nu aktuell del.Nationella beredskapsstyrkanBehovet av att inrätta en särskild beredskapsstyrka för att bekämpaterroraktioner i landet togs upp av den parlamentariska kommission sominrättades med anledning av mordet på . I sin rapport (SOU 1988:18)föreslog kommissionen att en sådan polisiär beredskapsstyrka motterroristangrepp skulle inrättas. Frågan om en polisstyrka för särskiltallvarliga händelser hade aktualiserats motionsvägen i riksdagen.Utskottet underströk då vikten av en effektiv polisiär beredskap mot allvarligahändelser (bet. JuU 1986/87:23 s. 20).I 1990 års budgetproposition anförde dåvarande civilministern att en polisiärresurs för att bekämpa terroraktioner borde inrättas och organiseras i form aven beredskapsstyrka. instämde och beslutade vid behandlingen avpropositionen att resurser skulle avsättas för detta ändamål (prop. 1989/90:100bil. 15 s. 103 f, bet. JuU27 s. 3 f, rskr. I 2 kap. 9 § polisförordningen(1984:730) infördes att det vid i skall finnasen beredskapsstyrka med uppgift att bekämpa terroraktioner i landet.Beredskapsstyrkan inspekterades av . Medanledning av inspektionen föreslog och iStockholms län gemensamt i en skrivelse till regeringen attberedskapsstyrkan som sådan skulle avskaffas och ersättas med kompetens förterrorbekämpning. Detta skulle möjliggöra för polismyndigheten i attintegrera beredskapsstyrkans personal i den särskilda insatsstyrkan (piketen)som finns organiserad inom i . I skrivelsenframhölls att det genom en sådan integrering av beredskapsstyrkan och piketenskulle erhållas en sammanhållen organisation och betydanderationaliseringsvinster.I 1997 års budgetproposition anförde regeringen att den organisatoriskalösningen för bekämpning av terroraktioner borde förändras (prop. 1996/97:1utg.omr. 4 avsnitt 4.2.2). I likhet med och Polismyndigheteni fann regeringen att det fanns flera fördelar med att integreraberedskapsstyrkans personal med piketen. Vid riksdagsbehandlingen avpropositionen framställdes motionsyrkanden bl.a. om att beredskapsstyrkan bordevara kvar som en särskild och specialtränad enhet och att den i ökadutsträckning borde kunna tas i anspråk för mera krävande uppgifter. I sittbetänkande uttryckte utskottet den uppfattningen att en sammanhållenorganisation för vissa krävande polisiära uppgifter av insatskaraktär skulleöka möjligheterna till ett effektivt utnyttjande av de resurser som finns inomberedskapsstyrkan. Även andra rationaliseringsvinster skulle kunna uppnås,bl.a. när det gäller utbildning och rekrytering. Utskottet ansåg därför ilikhet med regeringen att den nationella beredskapsstyrkan borde integreras medpiketen vid i . Utskottet underströk isammanhanget att denna organisatoriska förändring inte skulle få resultera iatt den mycket höga kompetens för att bekämpa terroraktioner som fanns samladinom beredskapsstyrkan tunnades ut. Utskottet tog för givet att detta särskiltbeaktades i det fortsatta arbetet. Med det anförda avstyrkte utskottet bifalltill de aktuella motionerna (bet. 1996/97:JuU1 s. 26). Den nationellaberedskapsstyrkan håller nu på att integreras med piketen vid Polismyndigheteni län.När beredskapsstyrkan inrättades gällde att denna endast fick tas i anspråkefter regeringens beslut eller, om regeringens tillstånd inte hann inhämtas,beslut av chefen för . Genom integreringen avberedskapsstyrkan med piketen uppkom frågan om huruvida särregleringen avseendebeslutsordningen alltjämt skulle gälla för polisinsatser mot terroraktioner.Regeringen anförde budgetproposition att bekämpningen avterroraktioner genom omorganisationen skulle bli en av flera uppgifter för despecialutbildade poliserna. Tolkningssvårigheter kunde därför inte uteslutas ifråga om vilken beslutordning som skulle tillämpas för deras insatser.Regeringen anförde att frågan bereddes i Justitiedepartementet.Av årets budgetproposition framgår att ochPolismyndigheten i anfört att beslut om att ta beredskapsstyrkani anspråk bör ligga på en högre nivå än den som normalt gäller förpolisinsatser (prop. 1997/98:1 utg.omr. 4 avsnitt 3.4.6). Regeringen delar denbedömningen, men anser inte att dessa beslut, som måste utgå från operativaöverväganden, bör fattas på regeringsnivå. Enligt regeringens mening är detlämpligt att på framställning av vederbörande regionala chefbeslutar att styrkan får tas i anspråk. Information till regeringen om sådanabeslut bör lämnas i enlighet med vad som gäller i övrigt. Det kan enligtregeringen anmärkas att regeringsformen 11 kap. 6 § ger regeringen rätt att iett visst fall beordra polisen att sätta in specifika insatser, t.ex.beredskapsstyrkan, men också att förbjuda sådan användning. Rent operativabeslut om hur insatsen skall genomföras skall, i likhet med vad som gäller , fattas på regional nivå. För att säkerställa att beredskapsstyrkanorganiseras och arbetar i enlighet med statsmakternas intentioner skallRikspolisstyrelsen ha rätt att meddela de föreskrifter som behövs. För attgenomföra dessa förändringar har regeringen gjort ändringar i polisförordningen(1984:730) och förordningen (1989:773) med instruktion för Rikspolisstyrelsen.Ändringarna trädde i kraft vid årsskiftet.I motion Ju911 (m) begärs att den nationella beredskapsstyrkan skall kunnaanvändas vid andra ingripanden än terrorism som t.ex. vid ingripanden motkriminella mc-gäng.Den nationella beredskapsstyrkan skall även efter omorganisationen endastanvändas vid ingripanden mot terrorism. Enligt vad utskottet inhämtat frånJustitiedepartementet finns det inte några planer på att utvidgaanvändningsområdet. Inte heller utskottet kan se något sådant behov förnärvarande och avstyrker motion Ju911 i nu behandlad del.Övergrepp i rättssakDen skärptes straffet i 17 kap. 10 § förövergrepp i rättssak. Straffmaximum för normalgraden av brottet höjdes då frånett till fängelse. För grovt brott höjdes straffminimum från sexmånader till ett års fängelse och straffmaximum från fyra till (prop.1996/97:135, JuU19, rskr. 218, SFS 1997:389).I motion Ju910 (c) yrkas att övergrepp i rättssak i princip alltid skall ledatill fängelsestraff.Vid behandlingen av det ovan nämnda lagstiftningsärendet konstateradeutskottet att straffen för övergrepp i rättssak varierar avsevärt, från bötertill långa fängelsestraff. Detta avspeglar det förhållandet att straffvärdet avbrottet kan vara mycket olika. Utskottet ansåg därför att det ävenfortsättningsvis borde finnas en möjlighet att bestämma påföljden till böter ide fall där straffvärdet inte är så högt att ett fängelsestraff bör följa påbrottet (bet. s. 4). Utskottet har inte någon annan uppfattning ochavstyrker motion Ju910 i denna del.I motion Ju911 (m) begärs att övergrepp i rättssak skall tillmätas sammastraffvärde som mened; normalgraden av brottet bör således ha ett straffmaximumom fängelse, och för det grova brottet bör straffskalan vara fängelsei lägst två och högst åtta år.Utskottet hade att ta ställning till ett motsvarande yrkande i samband medden genomförda lagändringen. Utskottet redogjorde då för utvecklingenav straffskalorna för övergrepp i rättssak respektive mened. Av redogörelsenframgår sammanfattningsvis att straffskalan för övergrepp i rättssak gradvisförändrats sedan tillkomst; ursprungligen omfattade straffskalanböter eller fängelse i högst . Vidare har brottet gradindelats.Straffskalan för mened har däremot förblivit oförändrad sedan brottsbalkenträdde i kraft (bet. s. 4). Straffskalan för mened är vid; vid ringa brott kanböter utdömas och som framgår ovan är maximistraffet för grovt brott fängelseåtta år.Den genomförda höjningen av straffmaximum för övergrepp i rättssakinnebär att straffvärdet för denna typ av brott närmar sig straffvärdet förmened. Ändringen medför att straffmaximum för övergrepp i rättssak sammanfallermed vad som gäller för grovt olaga tvång enligt 4 kap. 4 § andra stycketbrottsbalken och kommer att överstiga straffmaximum för grovt olaga hot enligt4 kap. 5 § andra stycket , för vilket brott straffmaximum ärfängelse .