bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — I denutsträckning som den enskilde utför uppgifter somstämmer överens med eller till sin art liknarsådant som vanligen utförs vid förvärvsarbeteskall han eller hon dock likställas medarbetstagare vid tillämpning av vissabestämmelser i arbetsmiljölagen och av lagen omarbetsskadeförsäkring.Utskottet har i det föregående i anslutning tillett motsvarande yrkande vad gäller denarbetsmarknadspolitiska åtgärden OTA utgått frånatt de problem som motionären tar upp inte harsin grund i brister i lagstiftningen utan snararei informationen kring lagstiftningen. Utskottetanser att det finns skäl att anta att motsvarandegäller beträffande den praktik eller annanverksamhet som avses i de nu beskrivna reglerna.Även i fråga om detta slag av verksamhet måstedet ankomma på berörda myndigheter att lämnaerforderlig information. Den nu behandlade motionA239 (mp) yrkande 2 bör avslås av riksdagen.Utskottet övergår nu till att behandla demotioner som rör deltagarnas ersättningsrätt.För ungdomar som deltar i kommunalautvecklingsinsatser finns det tre olikaersättningsmöjligheter:*Den som har rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen,antingen i form av grundbelopp eller inkomstrelaterad ersättning, fårutbildningsbidrag av staten. *Den som har rätt tillsocialbidrag får en ersättning, kallad utvecklingsersättning, av kommunen.Denna ersättning motsvarar socialbidraget.· Den som varken har rätt till socialbidrag ellerarbetslöshetsersättning får ett skattefritt bidrag, kallatutvecklingsersättning, av kommunen på , vilket motsvararett beskattat utbildningsbidrag. Staten ersätter kommunen för denna extrakostnad.Som framgår av motion kritiserar partiet den s.k.utvecklingsersättningen, som anses för låg. Motsvarande kritik framfördepartiet i samband med att åtgärden skulle införas. Utskottet som vidbehandlingen av förslaget (se bet. 1997/98:AU1 s. 61) avstyrkteKristdemokraternas yrkande, konstaterade att ungdomar som endast har rätttill denna ersättning normalt inte har någon ersättning alls innan depåbörjar verksamheten. Utskottet har ingen annan uppfattning i dag.När det sedan gäller den i motion A273 väckta frågan om villkoren förstatsbidragen anser utskottet att man bör avvakta Statskontorets utredninginnan några förändringar övervägs.Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförts i motionerna A257 (kd) yrkandena 6-7 och A273 (v). De förstnämnda motionsyrkandena ärbudgetrelaterade.ArbetsmarknadsutbildningPropositionenArbetsmarknadsutbildning är en vuxenutbildning för arbetslösa. Kostnadenför den uppgick under till inklusiveutbildningsbidrag. Under samma budgetår påbörjade 94 832 personerarbetsmarknadsutbildning, av vilka knappt hälften var kvinnor.Under år 1997 har arbetsmarknadsutbildningens betydelse för att främjatillväxt och motverka s.k. flaskhalsar och bristyrken betonats alltmer motbakgrund av den ökade efterfrågan på arbetskraft och den stora satsningenpå vuxenutbildning inom ramen för Kunskapslyftet.I slutet av 1980-talet fick merparten arbete efter avslutad yrkesinriktadutbildning. Högsta andelen uppmättes då hade arbete sexmånader efter det att utbildningen avslutats. Därefter sjönk andelen ochbotten nåddes . En viss återhämtning har skett därefter och år 1997hade av deltagarna arbete efter avslutad utbildning.Träffsäkerheten i utbildningen, dvs. i vilken utsträckning deltagarna fårarbete inom eller nära det yrkesområde de utbildats för, har ökat ochuppgick till 79 %.Arbetsmarknadsutbildningen är den arbetsmarknadspolitiska åtgärd som jämnaste könsfördelningen, men valet av utbildningsinriktning ärfortfarande könsbundet.För att höja kvaliteten i utbildningen och för att motverka risken förflaskhalsar och bristyrken har regeringen beslutat att skapa ett extrautrymme på till arbetsmarknadsutbildning. Enligtregeringens mening skall arbetsmarknadsutbildningen även fortsättningsvisha en klar yrkesinriktning som syftar till att leda till arbete. I takt medatt efterfrågan på yrkesutbildad personal ökar skall dock ävenyrkesförberedande utbildningar tillåtas.MotionerKristdemokraterna föreslår i motion A257 i fråga om utbildningsbidraget attde som saknar arbetslöshetsersättning skall kunna få utnyttja en lånedelför att uppnå med andra studerande likvärdiga villkor (yrk. Partietanser också att arbetsmarknadsutbildningen bör knytas närmare till detreguljära utbildningsväsendet (yrk. 15).Även , och har, utan att framställanågra särskilda yrkanden, framfört synpunkter på arbetsmarknadsutbildningen. anser att arbetsmarknadsutbildningen bör sörja förutbildningsinsatser som är fokuserade på specifika yrkesområden.Centerpartiet anser att problemen med flaskhalsar måste motverkas genom bl.a. kvalificerad arbetsmarknadsutbildning. anser att det ärviktigt att arbetsmarknadsutbildningen inriktas på mindre volymer med högrekvalitet.Tullia () anser i motion A234 att möjligheten att låta redananställda få del av arbetsmarknadsutbildning som anordnats som s.k.bristyrkesutbildning bör återinföras.Karin och () begär i motion A252 att det s.k.bristyrkesutbildningsbegreppet återinförs. Motionärerna anser också att denlägsta nivån på utbildningsbidraget bör höjas och att införandet av ettstimulansbidrag för personer som deltar i yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning bör övervägas.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutbildningen är enligt utskottets mening en av de viktigasteåtgärderna. För att de arbetslösa skall kunna förbättra sina möjligheteratt få ett arbete är det viktigt att de erhåller sådan utbildning att dekan möta de nya krav som ställs på dem. Som framgår av AMS kvartalsrapportden har åtgärdssammansättningenändrats. Arbetsmarknadsutbildningen har ökat sin andel av den totalaåtgärdsvolymen. uppgick antalet utbildningsdeltagare till47 200, vilket motsvarar av den totala åtgärdsvolymen. Året innan varantalet kursdeltagare 36 800, vilket utgjorde av samtliga deltagare iåtgärder. Med hänsyn bl.a. till de farhågor som utskottet uttryckt för attett för högt volymmål kan leda till för låg kvalitet på åtgärderna är detglädjande att notera att den yrkesinriktade upphandladearbetsmarknadsutbildningen ökat jämfört med . Antalet deltagare idessa utbildningar uppgår till i genomsnitt 30 000 personer . Detär en ökning jämfört med . Av deltagarna iyrkesinriktade utbildningar fanns i genomsnitt i tekniska och iindustritekniska utbildningar, i övriga högre utbildningar och ivårdyrkesutbildningar. Ökningen har varit störst inom tekniska/datatekniskaoch övriga högskoleutbildningar.Med hänsyn till önskemålet att så många som möjligt som är i behov av detskall kunna få en kvalificerad arbetsmarknadsutbildning är det glädjandeatt notera att utvecklingen går åt rätt håll.Utskottet delar inte uppfattning attarbetsmarknadsutbildningen bör bli en del av den reguljärautbildningen. Enligt utskottet kommer det att finnasett behov av sådan utbildning som bäst anordnas inom ramen förarbetsmarknadsutbildning, exempelvis korta yrkesinriktade kurser för attundvika akuta flaskhalsproblem. Utskottet avstyrker därför motion A257 (kd)yrkande 15.Utskottet kan visserligen instämma i de synpunkter som framförs imotionerna A234 (s) och A252 (s) om behov av bristyrkesutbildning. Dettabehov måste dock ställas mot andra, prioriterade krav påarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet vill framhålla att det ärmöjligt att anordna arbetsmarknadsutbildning för personer som riskerar attbli arbetslösa. Mot denna bakgrund är utskottet inte berettatt ställa sig bakom yrkandena. Motionerna A234 (s) och A252 (s) delvis,bör följaktligen avslås.Vad sedan gäller de olika motionsyrkandena som rör ändradeersättningsregler för deltagare i arbetsmarknadsutbildning är utskottet inuläget inte berett att göra de omprioriteringar i anslaget som krävs föratt finansiera förändringarna. Utskottet avstyrker därför motionerna A252 (s) delvis, och A257 (kd) yrkande 14. Motionsyrkandena är budgetrelaterade.ResursarbetePropositionenÅtgärden resursarbete har inte fått den omfattning som förväntats även omantalet deltagare ökar stadigt. Åtgärden innebär att den arbetslöse kanupprätthålla sin kompetens under arbetslösheten. Regeringen anser attåtgärden bör avvecklas vid utgången av eftersomkonjunkturutvecklingen och de ökade statsbidragen till kommunerna då antasge väsentligt ökad efterfrågan på arbetskraft inom berörda sektorer.MotionerI motion A257 kräver att åtgärden resursarbete avvecklasomedelbart (yrk. 21).Uskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning att man bör avveckla åtgärden. Detär rimligt att avvecklingen sker över en längre tidsperiod. Den tidpunktregeringen valt för att avveckla åtgärden är enligt utskottet väl avvägd.Utskottet avstyrker därför motion A257 (kd) yrkande 21. Yrkandet ärbudgetrelaterat.Förstärkt försäkringsskyddPropositionenDe som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utbildningsbidraglämnas har tillförsäkrats ett visst försäkringsskydd i form avarbetsskadeförsäkring, ersättning för ideell skada och grupplivförsäkring.Vidare utges ersättning till arbetsgivare eller anordnare som orsakatsskada av en person som deltar i en arbetsmarknadspolitisk åtgärd.Kostnaderna för de tre sistnämnda försäkringarna, som belastar anslagetArbetsmarknadspolitiska åtgärder, uppgick till ca 151 miljonerkronor.Eftersom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna alltmer har kommit attlikna ordinarie arbeten har risken för arbetsskador ökat. Regeringen anserdärför att försäkringsskyddet bör kompletteras avseende skador ocholycksfall i arbetet. har ersättning från arbetsskadeförsäkringenoch ersättning för ideell skada kunnat lämnas. Kostnaderna för ersättningför ideell skada uppgick till . Regeringen anseremellertid att försäkringsskyddet vid personskada för deltagare i vissaarbetsmarknadspolitiska åtgärder där utbildningsbidrag lämnas bör varadetsamma som för statstjänstemän. Det förstärkta skyddet bör gälla förskador som inträffat eller . Kostnaderna för detberäknas uppgå till . När systemet är fulltutnyttjat, vilket det beräknas vara det sjätte året, bedöms kostnadernauppgå till . Den totalajoner kronor om året.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att det är viktigt att personer somdeltar i arbetsmarknadsåtgärder har ett fullgott försäkringsskydd.Utskottet har därför ingen erinran mot förslaget (prop. 5) utantillstyrker detta.IT-satsningarPropositionenI samband med behandlingen av budget biföll riksdagenett förslag från regeringen om att det skulle avsättas särskilda medel förinförandet av en ny arbetsmarknadspolitisk åtgärd, ett nationellt programför IT-utbildning. Detta förslag byggde på en överenskommelse mellan statenoch samt företrädare för IT-företagen. Syftet medöverenskommelsen är att 10 000 personer skall ha yrkesutbildats i moderninformationsteknik innan är slut. Av dessa personer skall75 % ha rekryterats från gruppen arbetslösa och vara inskrivna vidarbetsförmedlingen. Resterande kan vara anställda under förutsättning attarbetsgivaren betalar lön och andra förmåner under utbildningstiden.Den 16 december 1997 träffades ett avtal mellan staten och SwIT-yrkesutbildning () om att SwIT-yrkesutbildningskulle genomföra ett nationellt program för IT-utbildning. SwIT-yrkesutbildning har sedan avtalets tillkomst byggt upp en rikstäckandeorganisation. I organisationen ingår drygt femtio lokala projektledare.Projektledarna kartlägger företagens rekryteringsbehov inom de yrkesområdendär projektet skall verka. SwIT-yrkesutbildnings centrala kansli handlarsedan upp utbildningar.Regeringen aviserade i den ekonomiska vårpropositionen för (prop. 1997/98:150) att den övervägde att föreslå en satsning påIT-utbildning inom den offentliga sektorn. Statskontoret har därefter påuppdrag av regeringen kartlagt behovet av IT-utbildning inom den offentligasektorn. I kartläggningen ingick att inventera pågående insatser och geförslag till ytterligare åtgärder. Statskontoret har i en rapport, IT-kompetens för offentlig sektor (1998:21), föreslagit att en särskildsatsning görs på främst breddutbildning inom IT-området som bör sträcka sigöver en tidsperiod fr.o.m. år 1999.Regeringen anser att det finns flera skäl varför det är viktigt att höjaIT-kompetensen inom den offentliga sektorn. Som exempel anges att det kange en möjlighet att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden eftersomflertalet av de anställda som arbetar med IT är män. Regeringen har dockgjort den bedömningen att det inte finns skäl för en särskild satsningmotsvarande den som genomförs i samarbete med . I ställetavser regeringen att i regleringsbrevet för AMV inför geAMS i uppdrag att inom ramen för befintliga åtgärder och anslag initiera IT-utbildning för anställda inom den offentliga sektorn och då framför alltför kvinnor. Regeringen betonar att det är särskilt viktigt att riktainsatser till grupper av arbetslösa som varit verksamma inomsektorer där arbetsuppgifter försvunnit genom den snabba tekniskautvecklingen, exempelvis kontorister.MotionKristdemokraterna anser i motion A257 (yrk. 28) att det är angeläget attden särskilda satsningen på IT-utbildning inom den offentliga sektorn ävenblir tillgänglig för handikappade. Därför måste det tillses att nödvändigahjälpmedel för att funktionshindrade skall kunna delta i IT-satsningenräknas in i kostnaderna för denna satsning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning, som kommer till uttryck ipropositionen, om behovet av IT-satsning inom offentliga sektorn.Kristdemokraternas uppfattning är att det är viktigt att funktionshindradeges möjlighet att delta i den satsning som föreslås . Det kan noteras attarbetshandikappade är en prioriterad grupp i AMV:s verksamhetsmål. Vidarekan noteras att åtgärder som kan förbättra effektiviteten ochträffsäkerheten i stödformer som riktas till arbetshandikappade kommer att prioriteras. Man bör därför kunna utgå från attAMS kommer att beakta de funktionshindrades särskilda behov vidutformningen av åtgärden. Med hänsyn till det anförda anser utskottet attmotion A257 (kd) yrkande 28 bör avslås i den mån motionen inte kan ansestillgodosedd genom vad utskottet anfört.Datortek/aktivitetscenterBakgrundDatortek/aktivitetscenter infördes . Syftet var att ungdomarskulle få lära sig informationshantering och datorer som dedeltog i olika arbetsmarknadspolitiska aktiviteter såsom yrkesvägledningoch jobbsökaraktiviteter. förändrades reglerna så till vidaatt det även blev möjligt för personer att delta i datortek/aktivitetscenter.Huvudmän för datorteken är kommunerna som svarar för drift ochlokalkostnader. Verksamheten regleras i avtal mellan berörd länsarbetsnämndoch kommun. Länsarbetsnämnderna svarar för huvuddelen av investeringarna iutrustning, utbildningsmaterial, service och underhåll av hård- respektivemjukvara. De svarar också vanligen för lönekostnaderna för de program-ansvariga på datorteken. Länsarbetsnämnderna anvisar också handledare.AMS har i en skrivelse till Arbetsmarknadsdepartementetföreslagit en vidareutveckling av datortekverksamheten. Förslaget bygger påen rapport som utarbetats tillsammans med . Förslagetinnebär i huvudsak att kommunerna övertar verksamheten vid datorteken.Detta innebär att en kommun efter en överenskommelse med länsarbetsnämndenfår åta sig att vid kommunens datortek bedriva verksamhet för personer somanvisats av arbetsförmedlingen. Kommunens kostnader för beställda platserersätts av länsarbetsnämnden. Grundbemanningen på ett datortek blir enprogramansvarig och 1-3 anställda handledare. Datorer och annan datatekniskutrustning upphandlas och underhålls av kommunen. Befintligdatorteksutrustning övergår i kommunernas ägo. Den förvaltas och underhållsav kommunen utan särskild ekonomisk ersättning.Förslaget har inte behandlats i propositionen.PropositionenUnder har i genomsnitt 13 000 personer deltagit idatortek/aktivitetscenter . Andelen som fått arbete har ökatunder trots att andelen ungdomar i åtgärden harminskat. Ökningen förklaras av det förbättrade arbetsmarknadsläget. Statenskostnad för åtgärderna uppgick under till 1 218 miljonerkronor varav användes till investeringar och resterandetill utbildningsbidrag. Vidare har otraditionella medel använts förersättning till de program-ansvariga.MotionerKristdemokraterna påpekar i motion A257 att kvaliteten och effektiviteten idatortekverksamheten har ifrågasatts på många håll. Partiet anser attStatskontoret bör få i uppdrag att genomföra en studie för att undersökakvaliteten i datorteken och jobbsökaraktiviteterna och också omverksamheten bedrivs effektivt (yrk. 16 och 17).I två motioner hänvisas till det förslag till förändring avdatortekverksamhet som lämnats av AMS.I motion A264 anser och (båda s) attdet hade varit bra om regeringen hade behandlat AMS förslag ibudgetpropositionen. I bästa fall kan förslaget behandlas i den ekonomiskavårpropositionen, sägs det i motionen. Risken enligt motionärerna är atteventuella förändringar kan träda i kraft först vid ingången av år 2000.Hans Karlsson m.fl. (s) befarar i motion A267 att regeringens hantering avfrågan fördröjer en nödvändig utveckling av datortekverksamheten.Utskottets ställningstagandeUtskottet som konstaterar att det inte framlagts några förslag ipropositionen, anser att det är viktigt att datorteken hela tidenvidareutvecklas. För att åtgärden skall vara effektiv måste inte bara denmaskinella utrustningen vara uppgraderad utan även kunskaperna hos dem somutbildar vara uppdaterad. Det krävs därför kontinuerliga insatser bådeekonomiskt och utbildningsmässigt för att tillförsäkra att kvalitetenbibehålls. Det förslag som AMS har lämnat kan utgöra en utgångspunkt förförnyelsearbetet med datorteken. Utskottet vill dock inte föregriparegeringens ställningstagande till förslaget. Mot bakgrund av vad somanförts anser utskottet att motionerna A264 (s) och A267 (s) bör avslås.Kristdemokraterna anser som nämnts att det bör göras en utredning som skallundersöka kvaliteten och effektiviteten i datorteken ochjobbsökaraktiviteterna. Utskottet är inte övertygat om behovet av en sådanutredning. Skulle emellertid åtgärderna visa tecken på att varaineffektiva förutsätter utskottet att regeringen tar initiativ till enutredning eller vidtar andra åtgärder. Utskottet anser därför att motionA257 (kd) yrkandena 16 och 17 bör avslås.Starta-eget-bidragPropositionenUnder har bidraget omfattat 12 280 personer i genomsnittper månad. Detta är den största omfattningen sedan stödet infördes år 1984.Kostnaden för bidraget var under ca 1,4 miljarder kronor.Starta-eget-bidrag utgår i form av utbildningsbidrag. Enligt huvudregelnutgår sådan ersättning . Bidragstiden får dockförlängas om det finns särskilda skäl. Detta gällerom verksamheten bedrivs i glesbygd, av arbetslösa kvinnor eller avarbetslösa invandrare. Som ett led i det pågående förenklingsarbetet anserregeringen att förlängningsreglerna skall samordnas. I den kommanderegleringen av starta-eget-bidraget kommer därför endast enundantagssituation att anges, nämligen särskilda skäl. I detta begreppskall de nämnda situationerna innefattas.MotionerFolkpartiet påpekar i motion Sf634 att många invandrare är hänvisade tillsocialbidrag för sin försörjning. Partiet anser att man måste ökamöjligheten för personer som inte är a-kasseberättigade att erhålla starta-eget-bidrag (yrk. 9).En liknande ståndpunkt framför och () i motion A277. De anser att det nuvarande regelverket för starta-eget-bidrag bör ses över så att möjligheterna att starta yrkesmässigaverksamheter blir bättre även för socialbidragstagare.Anne-Katrine och () anser i motion A215 attåtgärden starta-eget-bidrag bör omvandlas till starta-eget-lån (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeDet nuvarande systemet med starta-eget-bidraget bygger på att den som ärarbetslös eller riskerar att bli arbetslös under vissa förutsättningar gesen möjlighet att erhålla bidrag för att starta egen näringsverksamhet.Ersättningstiden är begränsad. Det belopp som utges motsvarar denekonomiska ersättning personen skulle ha som arbetslös. Avsikten är attersättningen skall vara ett försörjningsstöd. Kapital för eventuellainvesteringar ingår inte i bidraget. Genom åtgärdens utformning som ettbidrag och inte som ett lån stimuleras arbetslösa att starta eget därigenomatt de får den egna försörjningen tryggad som verksamhetenbyggs upp. Den enskilde riskerar inte att få hela sin ekonomi raserad fördet fall verksamheten visar sig vara olönsam. Åtgärden skulle inte bli likaeffektiv om den var utformad som ett lån. Utskottet kan mot denna bakgrundinte biträda motion A215 (m) yrkande 8, varför den bör avslås.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena rörandesocialbidragstagare påpeka att det inte föreligger något hinder fördessa att erhålla starta-eget-bidrag. Det ställs inte något krav på att densom beviljas bidrag skall vara berättigad till arbetslöshetsersättning.Däremot finns det problem vad gäller rätten till försörjningsstöd för densom har en rörelse. Denna fråga bör enligt utskottets mening inte lösasinom ramen för starta-eget-bidraget. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att det har tillsatts en utredare som bl.a. skall utreda vilkahinder en person med utländsk bakgrund kan möta när han eller hon skallstarta ett företag (dir. 1998:1). Med hänvisning till vad som anförtsavstyrker utskottet motionerna A277 (m) och Sf634 (fp) yrkande 9.Sabbatsår - friårMotionerKristdemokraterna begär i motion A257 att en möjlighet till sabbatsår ellerfriår för personer införs (yrk. Sabbatsåret börkunna finansieras med arbetsmarknadspolitiska medel eller av den enskildegenom förtida pensionsuttag.I motion A205 begär att en möjlighet till friår införsnationellt (yrk. Alla skall ha en sådan rätt, och staten skall intekunna bestämma vad ledigheten skall användas till. En enhetlig ersättningsom motsvarar av arbetslöshetsersättningen skall utgå. Partietföreslår också att kommuner ges en generell rätt att införa kommunala friår(yrk. En "friårsplats" skall räknas som fullvärdigt arbete (yrk. 3).Enligt partiet skulle införandet av friår kunna leda till en kraftig ökningav kvinnligt företagande (yrk. Även i motion So309 begär Miljöpartietatt friår införs (yrk. 6).Tuve Skånberg och () yrkar i motion A220 att enutredning om friår tillsätts skyndsamt.Catherine () anför i motion A280 att den s.k. Trelleborgsmodellenbör övervägas som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd.I motion So373 yrkar m.fl. (mp) att friår införs (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat olika motionsförslag om friår/sabbatsår vid ettflertal tillfällen. Senast togs dessa frågor upp vid behandlingen avbudgetpropositionen för (bet. 1997/98:AU1). Utskottetuttalade som sin mening att de arbetsmarknadspolitiska medlen i första handbör går till grupper som inte har något arbete eller riskerar att bliarbetslösa. Utskottet ansåg dock att det inte var uteslutet att överväganågon form av friår/sabbatsår i den mån det fanns ekonomiskt utrymme. Isådana fall borde denna möjlighet i första hand riktas mot arbetstagare somhar arbetat och som har för avsikt att under ledighetenstudera eller på annat sätt öka sin kompetens. Utskottet har ingen annanuppfattning . Av detta följer att utskottet avstyrker motionerna A205(mp) yrkandena 1-4, A220 (kd), A257 (kd) yrkande 24, A280 (s), So309 (mp)yrkande 6 och So373 (mp) yrkande 1.Insatser för konstnärerPropositionenRiksdagen har beslutat om (prop. 1997/98:87, yttr. 1997:98:AU8y,bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303) att lämna bidrag till denförsöksverksamhet som kallats "en tredje anställningsform inom teatern".Regeringen föreslår mot denna bakgrund att avsätts förändamålet. Syftet med försöksverksamheten, som skall pågå under ett och etthalvt år, är att minska utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen samt ökafrilansande skådespelares trygghet och den konstnärliga friheten. Enförutsättning är att arbetsmarknadens parter kommer överens om förändringari de avtal som reglerar anställningsform och anställningsskydd.