bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motionerna1997/98:T30 (kd) och 1997/98:T45 (m) tillstyrks i berörda delar - bör riksdagensin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 78 bort ha följande lydelse:78. beträffande alternativa finansieringsmodelleratt med bifall till motionerna 1997/98:T30 yrkande 16 och 1997/98:T45yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,65. roll som infrastrukturhållare (mom. 79)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 147 börjar med "I motion 1997(m) föreslås" och på s. 148 slutar med "motion 1997/98:T202 (m) yrkande 5 i dendel" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T202 (m) aktualiseras frågan om roll sominfrastrukturhållare. Som anförs i motionen bör en ökad marknadsstyrning via skoch avgifter relaterade till nyttjandet av infrastrukturen göra det möjligt atttydligt resultat- och ledningsansvar för . Ett tydligt ansvar för Vägvutveckla och underhålla vägnätet innebär att investeringar inte blir beroende asubjektiva kriterier vilket lätt blir resultatet av en alltför långtgående poliinblandning i besluten. Utskottet anser i likhet med motionärerna att Vägverketverka under samma förhållanden som och . Vägverkealltså ombildas till affärsverk med ett tydligt resultatansvar och få en finanskopplad till vägtrafiken. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion1997/98:T202 (m) tillstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regetill känna.dels att utskottets hemställan under 79 bort ha följande lydelse:79. beträffande roll som infrastrukturhållareatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 5 i denna del som regeringen till känna vad utskottet anfört,66. (mom. 80)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 148 börjar med "I motionerna"slutar med "och 1997/98:T202 (m) yrkande 5 i denna del" bort ha följande lydelsMed anledning av vad som föreslås i motionerna 1997/98:T30 (kd) och 1997/98:T20(m) rörande vill utskottet erinra om att riksdag1994 beslutade godkänna att produktionsdivisionen skulle ombildas till ett av shelägt aktiebolag (prop. 1993/94:180, bet. 1993/94:TU32, rsk1993/94:387). upphävde sitt beslut (prop. 1995/96:91,1995/96:TU11, rskr. 1995/96:130). Som skäl för beslutet angavs främst att Vägvebeställarfunktion inte var tillräckligt utvecklad för att en bolagisering skullvid den tänkta tidpunkten. I likhet med motionärerna anser utskottet att Vägversom beställare har en sådan fast form att en bolagisering av produktionsdivisiomöjlig. Tiden är alltså mogen för att produktionsdivisionen ombildas till statlaktiebolag och därmed ges samma förutsättningar som konkurrenterna. börfrågan om en privatisering aktualiseras. Vad utskottet nu anfört - vilket innebmotionerna 1997/98:T30 (kd) och 1997/98:T202 (m) tillstyrks i berörda delar - briksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 80 bort ha följande lydelse:80. beträffande produktionsdivisionatt med bifall till motionerna 1997/98:T30 yrkande 15 och 1997/98:T2yrkande 5 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an67. Infrastrukturinvesteringar i vägnätet (mom. 81)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 148 börjar med "I motion 1997(m) framhålls" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T202 (m) framhålls vikten av att infrastrukturinvesteringar ihålls på en jämn och god nivå samt att vägunderhållet inte eftersätts. I likhemotionärerna anser utskottet det vara otillfredsställande att investerings- ochunderhållsnivån i så hög grad är beroende av det statsfinansiella läget. I stältrafikmängd, framkomlighet och slitage vara vägledande för investeringar och unSom utskottet tidigare framhållit bör en omformulering av roll sominfrastrukturhållare och en ökad användning av alternativa finansieringsmodellefunktionsentreprenad, kunna bidra till en sådan önskvärd förändring. Av dettaställningstagande följer att utskottet inte kan ansluta sig till den i motion 1(mp) framförda uppfattningen att det svenska vägnätet i huvudsak är färdigbyggtutskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T202 (m) tillstyrks i boch motion 1997/98:T40 (mp) avstyrks i berörd del - bör som sin meninregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 81 bort ha följande lydelse:81. beträffande infrastrukturinvesteringar i vägnätetatt med bifall till motion 1997/98:T202 yrkande 5 i denna del och medpå motion 1997/98:T40 yrkande 36 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,68. Infrastrukturinvesteringar i vägnätet (mom. 81)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 148 börjar med "I motion 1997(m) framhålls" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1997/98:T40 (mp) framförda uppfattningen att det svägnätet nu i huvudsak är färdigbyggt. Tillgängliga resurser bör i fortsättninguteslutande satsas på miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder samt på åtgärder i detasfalterade vägnätet och på förstärkning av vägar med hård belastning. Med denninriktning kan investeringarna enligt utskottets bedömning dras ner med ca 80 %Utskottet kan med detta ställningstagande inte ställa sig bakom förslaget i mot1997/98:T202 (m) om en fortsatt hög investeringsnivå m.m. Vad utskottet nu anfövilket innebär att motion 1997/98:T40 (mp) tillstyrks i berörd del och motion1997/98:T202 (m) avstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regertill känna.dels att utskottets hemställan under 81 bort ha följande lydelse:81. beträffande infrastrukturinvesteringar i vägnätetatt med bifall till motion 1997/98:T40 yrkande 36 och med avslag på m1997/98:T202 yrkande 5 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,69. Drift och underhåll av vägnätet i skogslänen (mom. 82)Tom (), (), (), ()() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 148 börjar med "I ett" och pslutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:I ett stort antal motioner föreslås ökade satsningar på drift och underhåll avskogslänen. Utskottet anser att en god vägstandard är en förutsättning för attSverige skall leva och utvecklas. Ett allvarligt problem är härvidlag den bristbärigheten hos många vägar av betydelse, främst för skogsindustrins råvaruförsömen också för exempelvis åkerinäringen. Underhållet är av väsentlig betydelse isamhällsekonomiskt perspektiv. Underhållet är också av stor betydelse förframkomligheten. Varje vår uppstår problem med avstvägar, inte bara i utan ända ner till . Finansieringsfrågan skvålla något problem om regeringen övergav planerna på att genomföra vissainfrastrukturprojekt med dålig eller tveksam lönsamhet.Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att syftet med motionerna 1997/98:T281997/98:T45 (m) i denna del blir tillgodosett - bör som sin mening geregeringen till känna. Med utskottets ställningstagande torde syftet med övrigabehandlade motionsyrkanden i huvudsak vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 82 bort ha följande lydelse:82. beträffande drift och underhåll av vägnätet i skogslänenatt med anledning av motionerna 1997/98:T28 yrkande 20 och 1997/98:T4yrkande 12 samt med avslag på motionerna 1997/98:T31 yrkande 3, 1997/98:T217yrkandena 5-6, 1997/98:T331, 1997/98:T335 yrkande 2, 1997/98:A457 yrkande 10,1997/98:A460 yrkandena 9-11 och 1997/98:N302 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,70. Drift och underhåll av vägnätet i skogslänen (mom. 82)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 148 börjar med "I ett" och pslutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:I ett stort antal motioner föreslås ökade satsningar på drift och underhåll avskogslänen. I likhet med vad som framhålls i motionerna 1997/98:T31 (c),1997/98:A460 (c) och 1997/98:N302 (c) anser utskottet att det, efter några årsinvesteringar i nya vägar, behövs en kraftfull satsning på drift och underhållvägkapitalet skall kunna vidmakthållas. Det förhållandet att många vägar har dåframkomlighet eller tillgänglighet innebär stora merkostnader för näringslivet.för skogsindustrin har merkostnaden beräknats till ca 700 miljoner kronodrabbas alla andra som utnyttjar vägarna, persontrafiken i form av längre restiirritation, enskilda bilägare i form av ökade underhållskostnader etc. En kraftpå upprustning av vägnätet är, som anförs i motion 1997/98: A460 (c), en angeläregionalpolitisk fråga. Den sämsta vägstandarden finns i skogslänen. Därför böråtgärderna inom trafiksektorn särskilt inriktas på dessa län. Extra satsningardessutom göras i norra med bl.a. bärighetshöjande åtgärder såsom tjälsäoch beläggning av grusvägar. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motio1997/98:T31 (c), 1997/98:A460 (c) och 1997/98:N:302 (c) tillstyrks i berörda debör som sin mening ge regeringen till känna. Med utskottets ställningtorde syftet med övriga nu behandlade motioner i huvudsak vara tillgodosett. Nåtillkännagivande med anledning av dessa torde inte vara erforderligt varför deberörda delar.dels att utskottets hemställan under 82 bort ha följande lydelse:82. beträffande drift och underhåll av vägnätet i skogslänenatt med bifall till motionerna 1997/98:T31 yrkande 3, 1997/98:A460yrkandena 9-11 och 1997/98:N302 yrkande 1 samt med avslag på motionerna1997/98:T28 yrkande 20, 1997/98:T45 yrkande 12, 1997/98:T217 yrkandena 5-6,1997/98:T331, 1997/98:T335 yrkande 2 och 1997/98:A457 yrkande 10 som sin meninger regeringen till känna vad utskottet anfört,71. Bärighetssatsningarna på det enskilda vägnätet (mom. 83)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 149 börjar med "I motion 1997(m)" och slutar med "avstyrks följaktligen" bort ha följande lydelse:I motion 1997/98:T45 (m) anförs att bärighetssatsningarna på det enskilda vägnäockså måste fullföljas. Utskottet kan i likhet med motionärerna konstatera atttioårsprogram som antogs av också omfattade det enskildavägnätet. Enligt utskottets mening kan detta inte tas som intäkt för att bärighåtgärder på det enskilda vägnätet inte skall ingå i planeringsramarna för perio2007 enligt inriktningsbeslut. Som framhålls i motionen är det enskildvägnätet avgörande för framkomligheten. Bärighetssatsningarna måste därför fulläven på detta vägnät. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/(m) tillstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regeringen till kdels att utskottets hemställan under 83 bort ha följande lydelse:83. beträffande bärighetssatsningarna på det enskilda vägnätetatt med bifall till motion 1997/98:T45 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,72. Trafikinvesteringar i storstäderna (mom. 84)Tom , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 149 börjar med "Enligt vad soslutar med "yrkande 7" bort ha följande lydelse:Enligt vad som framhålls i motion 1997/98:T232 (m) bör göra etttillkännagivande rörande behovet av trafikinvesteringar i storstäderna. I likhemotionärerna finner utskottet att satsningarna på väginfrastrukturen i storstädstått i rimlig proportion till den andel av befolkningen som bor där och det tsom där utförs. Utskottet finner det otillfredsställande att mycket litet görsfatt utvecklingen, trots att t.ex. befolkning växer med ca 15 000 peper år som framkomligheten blir allt sämre. En kraftfull omfördelninginvesteringsresurserna är nödvändig för att inte storstädernas trafikproblem skoöverstigliga. Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T232tillstyrks i berörd del - bör som sin mening ge regeringen till kännadels att utskottets hemställan under 84 bort ha följande lydelse:84. beträffande trafikinvesteringar i storstädernaatt med bifall till motion 1997/98:T232 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,73. Enskild färjelinje (mom. 85)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 149 börjar med "Enligt vad utoch på s. 150 slutar med "yrkande 15" bort ha följande lydelse:Enligt vad utskottet har inhämtat tolkar statsbidragsbestämmelserna senskild färjelinje för att få statsbidrag måste kunna transportera motorfordon.uppger sig dock i något fall ha gjort avsteg från denna princip. Utskottet anseatt reglerna för bidrag till enskild färjelinje bör utformas och tillämpas så atill en levande skärgård. Detta kan betyda att också färjelinjer som inte transmotorfordon blir berättigade till statligt stöd. Vidare vill utskottet erinra oKommunikationskommittén i sitt slutbetänkande pekat på de problem som följer avfärjeleder tillhör antingen det statliga, det kommunala eller det enskilda vägnutskottets mening bör regeringen uppmärksamma detta problem. Vad utskottet nu a- vilket innebär att motion 1997/98:T35 (c) tillstyrks i berörd del - bör riksdsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 85 bort ha följande lydelse:85. beträffande enskild färjelinjeatt med bifall till motion 1997/98:T35 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,74. Miljöprövning av vägprojekt (mom. 86)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 151 börjar med "Utskottet vilslutar med "och 1997/98:T338 (mp)" bort ha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av nu behandlade motionsyrkanden erinra om attregeringen framlagt förslag om en miljöbalk och följdändringar i anslutande lagbl.a. väglagen (prop. 1997/98:45). Den föreslagna lagstiftningen synes emellerttillräckligt beakta vikten av att den så vanligt förekommande konflikten mellantransportintressen och miljöintressen behandlas iplaneringsprocessen. Som föreslås bl.a. i motionerna 1997/98:T333 (fp) och1997/98:T336 (c) bör miljöprövningen av vägprojekt indelas i tre faser - en fören lokaliseringsutredning och en detaljprojektering. Förstudiefasen avslutas meformellt beslut som klargör om lokaliseringsprojektering erfordras eller ej.Lokaliseringsutredningen syftar till att lägga fast vägens lokalisering och skaavvägningar mellan olika allmänna intressen. I den skall miljökonsekvensbeskrivingå som en obligatorisk del. Detaljprojekteringen utmynnar i en arbetsplan. Iarbetsplan skall ingå prövningar enligt tillämpliga lagar, t.ex. miljöskyddslagföreslagna ordningen torde, som utskottet ser det, bidra till en effektivare beoch minskad risk för felinvesteringar och utdragen byggtid. För de fall där Vägexploatör bör rätten att besluta om vägbyggnader - och därmed granskningen avmiljökonsekvensbeskrivningen - föras över till en extern instans. Vad utskottetanfört - vilket innebär att motionerna 1997/98:T333 (fp), 1997/98:T336 (c) och1997/98:T338 (mp) tillstyrks i berörda delar - bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 86 bort ha följande lydelse:86. beträffande miljöprövning av vägprojektatt med bifall till motionerna 1997/98:T333, 1997/98:T336 och 1997/98som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,75. Ny investeringsplan för järnvägar (mom. 87)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 152 börjar med "Utskottet vilslutar med "yrkande 27" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar med anledning av motionen att kännetecknaen kraftfull satsning på modernisering av järnvägsnät och rullande materiel, frsnabb interregional persontrafik och länstrafik. I likhet med motionärerna anseatt den ram för nationella stomjärnvägar som fastställde genom 1997 åinriktningsbeslut är långt ifrån tillräcklig för att denna satsning skall kunnaMot den bakgrunden bör ramen för investeringar för höjas fråmiljarder kronor till . Förstärkningen bör enligt utskottetsanvändas till förbättringar inom såväl godstrafiken som persontrafiken.När det gäller godstrafiken krävs omfattande investeringar som stärker kapacitei det stora nord-sydliga stråket genom . Exempelvis krävs fler mötes- ocförbigångsspår samt åtgärder för höjda axellaster, ökade lastprofiler, förbättrkraftförsörjning och förbättrade tågledningssystem. bör ambitionen varalinjer, t.ex. delar av södra och norra stambanan, renodlas för godstrafik. Häruen satsning på det s.k. kapillära nätet i form av hamn- och industrispår, termiomlastningsstationer samt på utbyggnad av system för logistik och transportinfoI fråga om persontrafiken bör målet vara att komma ner i restider under tre timde flesta relationer mellan större städer i södra och . på allvar ta upp konkurrensen med flyget och bilismen. Som föreslås imotionen bör ett basnät utvecklas för mycket snabba tåg på sträckan med förgreningar till respektive HelsingbMalmö. Andra banor bör rustas upp för hastigheter /tim.Anslagsförstärkningen bör också utnyttjas för utveckling av den regionala och ljärnvägstrafiken.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att hos regeringen hemställer oreviderat förslag till ram för järnvägsinvesteringar på totalt 78 miljarder , i huvudsaklig överensstämmelse med nedanståendesammanställning, hämtad ur motion 1997/98:T40 (mp).Miljöpartiet de grönas förslag till prioritering av järnvägsinvesteringarFörslag till prioritering av investeringar i stomjärnvägsnätet 1998-2007. Projeupptagna i prioritetsordning.ProjektMotiv/kommentarerKostnad Mkr0Påbörjade projektVästkustbanan, Ostkustbanan, , Getingmidjan StockholmPågående/beslutade projekt som fortsätter efter 1997. Kostnadsandel 1998 och frredovisas.11 8001AMalmöomr o skånska godsstråket , triangelspår , godsspår ArlöMalmö o , ombyggnad godsbangård MalmöMotverka kapacitetsproblem i Skåne2 3501A1ÖsterlenbananKristianstad-TomelillaKortare godsförbindelse . Kringgå dyra tyska järnvägar.3001BGodssatsningAllmän satsning på godstrafik: Mötes-spår, höjd axellast, ökad lastprofil,kraftförsörjning, rangerbangårdar m.m.Idag många störningar i godstrafiken pga otillräcklig bankapacitet. Förbättrarlönsamheten för godstrafiken.3 4001CBergslagsbananNytt spår samt upprustningUtöver "godssatsning". Ökat intresse från bl a Stora. en flaskha9001DHallsberg-MjölbyDubbelspår för godstrafik, m.mMest utnyttjade enkelspåriga järnvägen. Många tåg måste omledas.2 7001EStambanan övre NorrlandPartiellt dubbelspår + kapacitetsförstärkningMotiveras med regional balans1 0002Botniabanan inkl . Nybyggnad resp upprustning 100 kmKnyter ihop städerna vid den befolkningstäta . Mer godstrafik frindustrier. "Dubbelspårseffekt" med Norra stambanan9 6003Det kapillära nätetStatsbidrag till investeringar i stickspår, industrispår, omlastningsterminalerUtbyggt och förbättrat kapillärt nät viktigt för godstrafikens konkurrenskraft3 0004OstkustbananDubbelspår , bgMinska kapacitetsproblem och höja hastighet till 200 norr om 0005VästkustbananDubbelspår , tunnel i HelsingborgNäst sista länk i dubbelspårs-utbyggnad av Västkustbanan1 2006SkånebananDubbelspår och hastighet /t Helsingborg-ÅstorpHögt kapacitetsutnyttjande , framför allt Helsingborg-Åstorp8007Nordlänken (Norgebanan)Dubbelspår m.m. Längs gamla sträckningenOmfattande godstrafik. Osäkerhet i Norge.3 4008Kust-till-kust-banan inkl tågfärjeterminal /. Stora delar byggs om för hastighet 200Viktig tvärförbindelse med låg standard, där varje satsad krona ger högt utbyteTerminal i framtidssatsning för tågfärjor till Östeuropa.9009JönköpingsbananHastighet 200 Falköping-NässjöMotiverad pga direkta tåg . Tillfällig ersättning för del avGötalandsbanan.15010aSödra stambanan/NyköpingslänkenI praktiken helt ny bana för /tKortar restiden jämfört med via Katrineholm.4 50010bSödra stambanan/ÖstergötlandNytt dubbelspår Norrköping-Gistad, och bangårdarNorrköping-Gistad kurvig med låg hastighet. Pengar för nya spår Mantorp-Gripenberg satsas i stället på Götalandsbanan Jönköping-Mjölby2 35011GötalandsbananDubbelspår höghastighet, främst för persontransporterKnyter samman 6 av 11 största städer. Kostar 12,8 mdkr enligt Banverkemdkr enligt vår bedömning.11aGötalandsbanan, del 1Delen Borås-JönköpingSjön och Ätrans dalgång vid problem3 00011bGötalandsbanan, del 2Delen Jönköping-Ödeshög-MjölbyUtred att bygga längs motorvägen i st.f via Gripenberg som passerar känsliga la4 50011cGötalandsbanan, del 3Delen Göteborg-Partille-Landvetter-BoråsNy sträckning ersätter befintlig. Alternativa sträckningar via studeras.4 00012Västra stambananHastighet 250, fjärde spår Göteborg-PartilleKapacitetsförstärkning . Ytterligare förbättringar kan anstå pGötalandsbanan.72513aMälarbanan/SvealandsbananDubbelspår och Eskilstuna-Rekarne. HastighetshöjningUtan dubbelspår svårt lägga vettiga tidtabeller35913bKolbäck-FlenHastighet 200. Korsningar, kurvrätningIngår i tågets räta linje . Kan ta trafik från väg14714DalabananUpprustning /t där det gårStärker konkurrenskraften mot bil/flyg10515aVänernbanan/VärmlandsbananHastighet 200 och Värmlandsbanan.Ombyggnad för höjd hastighet där så är möjligt. Spårförstärkning runt Karlstad.80015bKils bangårdUpprustningFrån 1800-talet2216Norra stambanan/Mittbanan (Atlantbanan)Hastighet 200 och fler dubbelspår . Fjärrblockering, spårbyte m.Östersund-StorlienÖkad kapacitet och minskad restid, . Förbättrtransportmöjligheter till Trondheim.1 40517Trafiksäkerhet, miljö, m.m.Planskilda korsningar, bullerplank, tågradio och div. gemensamma åtgärderViktigt för att kunna höja hastigheter och minska dödsolyckor.4 00018ÄlvsborgsbananUddevalla-Borås. Hastighet /t och radioblock45219EuropakorridorenHelsingborg-Jönköping, höghastig-hetståg /h. Påbörjas under periFörutsätter att S stambanan uppgraderas (projekt 10, 11) och atMariatunneln i byggs.8 20020NobelbananÖrebro-Karlskoga-(). Ny banaRestiden i stråket Västerås-Örebro-Karlstad-Oslo förkortas och går genomstäder.2 00021NorrbotniabananUmeå-Luleå-Haparanda. Påbörjas under perioden.Lättbyggd men en rad älvar passeras. Kostnaden avserdelen Umeå-Luleå8 00023Östersjöbanan (Sydostkorridoren)Linköping-Kalmar-Emmaboda-KarlskronaVissa hastighetshöjningar på existerande banor. Ev. nya spår sker efter periode600Utanför planperiodenEuropakorridoren och Norrbotniabanan färdigställs efter år 2007.-9 665Summa kostnad 1998-200778 000Vad utskottet nu anfört - vilket innebär att motion 1997/98:T40 (mp) tillstyrkdel - bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 87 bort ha följande lydelse:87. beträffande ny investeringsplan för järnvägaratt med bifall till motion 1997/98:T40 yrkande 27 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,SÄRSKILDA YTTRANDEN1. Barnperspektiv (mom. 17)() anför:Jag konstaterar att utskottets majoritet uttrycker sig positivt beträffande behha ett barnperspektiv med i trafikplaneringen. Utskottet hänvisar dock till regambitioner i frågan som beskrivs i propositionen samt till de olika myndigheterpågående arbete. Detta är förstås bra, men vi i de gröna menar atttrafikplanering inte tar tillräckligt stor hänsyn till barnperspektivet och attske i större utsträckning. Det hade därför varit önskvärt att utskottet tillsty1997/98:T40 yrkande 23 som hemställer att barnperspektivet skall föras in i mynheternas sektorsansvar.2. Informationssystem för kollektivtrafiken(mom. 19)() anför:För att främja en ökad kollektivtrafik behövs en utbyggd, samlad och mer tillgäinformation om vilka kollektiva resmöjligheter som finns. Jag anser att de åtgäredovisas i propositionen för att underlätta resandet genom bildandet av en nymyndighet, Rikstrafiken, och insatser inom det informationstekniska området kanifrågasättas. Jag efterlyser i stället en mer kraftfull satsning på att bygga uinformationssystem för landets kollektivtrafik i enlighet med vad som redovisasmotion 1997/98: T213 (kd).3. Energi- och koldioxidskatt (mom. 36)Tom , och (alla m) anför:Vi anser att det nuvarande banavgiftssystemet bör ligga fast. Det är viktigt atsom driver tågtrafik betalar för den infrastruktur som de använder. Vårt förslaatt statsbudgeten inte försvagas med . Med vår uppfattbehövs därmed inte någon särskild ekonomisk kompensation för beslutet att inteinföra energi- och koldioxidskatt.4.