bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — För attmöjliggöra detta tillförsRiksförsäkringsverket 200 miljonerkronor under såväl 1999 som 2000.Satsningen väntas leda till attantalet nybeviljadeförtidspensioner sjunker såkraftigt att besparingseffektenredan 2001 skall uppgå till närmare7 miljarder kronor utöver vad somär möjligt med dagens insatser. Enså snabbt uppnådd besparingseffektframstår enligt utskottets meningsom föga trovärdig.Av de skäl som här redovisats kanutskottet inte ställa sig bakomModerata samlingspartiets förslagtill inriktning av budgetpolitiken.I Kristdemokraternasbudgetalternativ föreslåsskattesänkningar som under åren2000 och 2001 är ca 10 miljarderkronor större än de besparingarmotionärerna tillgodoräknar sig.Den budgetförsvagning detta gerupphov till täcks avKristdemokraterna genom enkontinuerlig utförsäljning avstatliga företag.Budgetalternativet utmärks även iövrigt av en svagt underbyggdfinansiering. Regeländringar somsyftar till att öka utgifter ochminska skatter är sålunda tämligenväl specificerade medanregeländringar avsedda att minskautgifter eller öka inkomster är merotydliga. Partiet har dessutom stortilltro till dynamiska effekter somförutsätts kunna bidra tillfinansieringen av de nyautgifterna.Kristdemokraterna anser t.ex. attstatens bidrag till a-kassorna börbegränsas och att medlemmarnasegenavgifter till kassorna skallhöjas i motsvarande utsträckning. Idetta syfte föreslår partiet att enny, allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring införs meden egenfinansiering motsvarande entredjedel av kostnaderna.Försäkringen väntas gestaten en inkomstförstärkning på7,. Utgifternaför arbetslöshetsförsäkringenförutsätts också kunna minskaskraftigt med hänsyn till degynnsamma effekter somKristdemokraternas förslag tilltillväxt- och företagsfrämjandeåtgärder sägs ge upphov till.Sammantaget leder detta till attKristdemokraterna räknar med attredan 1999 kunna minska utgifternainom utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshet med drygt10 miljarder kronor eller cirka entredjedel. Av motionen framgårdäremot inte hur ett vagtformulerat a-kasseförslag skallkunna omsättas i praktisktillämpning , ejheller vilket eller vilka inslag iKristdemokraternas politik som påså väntas ge upphov tilldessa mycket betydande dynamiskaeffekter. Utskottet anser för egendel att det inte är möjligt att pådetta sätt och redan nästa årbegränsa utgifterna förarbetslöshetsersättningen i denomfattning som motionärernaföreslår. Däremot är det, räknatfrån samma tidpunkt, fullt möjligtatt höja grundavdraget i enlighetmed förslag. Idet kristdemokratiskabudgetalternativet skall alltså endistinkt formulerad skattesänkningunder åtminstone delvisfinansieras med en ej genomförbarbesparing.Genomslagseffekten för några avförslagen framstår också somanmärkningsvärt hög. Så t.ex.kritiserar Kristdemokraternaregeringen för att ha minskatanslaget till rehabilitering ochföreslår för egen del attytterligare 200 miljoner kronorskall anvisas för detta ändamål.Denna satsning ger iKristdemokraternas budgetalternativupphov till inte bara kraftigtminskade kostnader för sjukpenningoch förtidspensioner utan lederockså till att statens utgifter förålderspensionsavgiften kanbegränsas med 290 miljoner kronor.Besparingen enbart på denna avgiftförutsätts alltså bli större änsjälva satsningen. Till dettakommer de betydligt störrebesparingar i utgifterna försjukpenning och förtidspension sommotionärerna tillgodoräknar sig förenbart denna satsning. Sammakraftfulla och mycket snabbagenomslag tillgodoräknar sigKristdemokraterna för ett förslagom att avsätta 200 miljoner kronorför förstärkt skattekontroll. Dettatillskott till skatteförvaltningenförutsätts i partietsbudgetalternativ ge 600 miljonerkronor i utdelning redan förstaåret och åretdärpå. Utskottet frågar sig osöktvarför valt attbegränsa sina satsningar på dessabåda områden till 200 miljonerkronor om utbytet nu är så gott.Därtill kommer att några av deförslag som förfram är av samma budgetavlastandekaraktär som återfinns i detmoderata budgetalternativet, dvs.verksamheter lyfts ut urstatsbudgeten för att i ställetfinansieras vid sidan av den. Detinnebär att flera av de utlovadeskattesänkningarna omedelbartkommer att ätas upp av ökadeobligatoriska avgifter.Liksom Moderata samlingspartietföreslår attkostnaderna för trafikolycksfallinte längre skall finansieras översjukförsäkringen utan via denobligatoriska trafikförsäkringenvid sidan av statsbudgeten.Bilisterna skall kompenseras förmerparten av premieökningen genomsänkt fordonsskatt. I detkristdemokratiskabudgetalternativet är också dettaförslag tänkt att kunna genomförasredan 1999 utan några egentligaförberedelser, och även i dettafall ställs alltså en osäkerbesparing mot en distinktformulerad skattesänkning.Sammanfattningsvis liggerKristdemokraternas budgetalternativlångt ifrån vad som kan anses varaen ansvarsfull budgetpolitik.Utskottet avstyrker därförKristdemokraternas förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Centerpartiet föreslår för dekommande tre åren samma utgiftstakför staten som regeringen. Mednågra få undantag är partietsavvikelser från regeringens förslagtill utgiftsramar också tämligenbegränsade.Den största ramavvikelsen under1999 avser en minskning avutgifterna med 2,3 miljarder kronorpå utgiftsområde UO14 Arbetsmarknadoch arbetsliv och är främstföranledd av att partiet anser attdess förslag till tillväxtskapandeåtgärder har så gynnsam effekt attarbetslösheten sjunker och attbehovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder därför kan minskas dettaår. Vilket eller vilka avmotionärernas förslag som gerupphov till denna dynamiska effektframgår inte av motionen, än mindrevilka närmare omständigheter somutgör grund för att minska anslageti denna omfattning.En annan större ramjustering gällerutgiftsområde 15 Studiestöd därCenterpartiet i sittbudgetalternativ ökar belastningenmed 1999 motbakgrund av att partiet föreslåratt ett nytt studiemedelssystemskall införas fr.o.m. höstterminen1999. Förslagets direkta kostnaderuppskattas av motionärerna till 3,8miljarder kronor , meneftersom lånedelen i det nyasystemet är tänkt att minska kommerenligt deras mening också nuvaranderäntesubvention på lånedelen attbegränsas vilket minskar statenskostnader med ca 1 miljard kronor.Kostnaderna för det nya systemetförutsätts också minskas genom attprövningen av studiemedel görs merrestriktiv för dem som studerat imer än tio terminer. Motionärernaräknar därför med att utgifternaför reformen på årsbasis skallbegränsas till 2 miljarder kronor.Enligt utskottets meningunderskattar motionärerna därmedden kassamässiga effekten av sittförslag. budgetkontorhar beräknat den till ca 3,5miljarder kronor, ochmellanskillnaden förklaras framförallt av att den kostnad som statenhar för räntesubventionerna fallerut successivt under ett studielånshela återbetalningstid och inte harnågon omedelbar kassamässig effektpå statsbudgeten. Motionärernaunderskattar i och med det denbelastning förslaget ger upphovtill med åtminstone 0,75miljarder kronor.I motionen motsätter sigCenterpartiet den förbättring avbostadstillägget till pensionärer() som regeringen föreslår ochförordar i stället attpensionstillskottet höjs med 2 500kr . Partiet föreslår ocksådels ett antal förändringar i BTP-systemet, dels att samboendepensionärer skall likställas medgifta vid beräkningen avfolkpension. Enligt motionärernasegen bedömning kommer densammantagna effekten av derasförslag att leda till attbelastningen på utgiftsområde 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom kanminskas med 0,53 miljarder kronor.Riksdagens budgetkontor har förutskottets räkning beräknatbudgeteffekten av Centerpartietsförslag och därvid kommit fram tillatt förslagen inte ger någonbesparing utan tvärtom ökarbelastningen på statsbudgeten med0,. Avvikelsenfrån motionärernas egen bedömningär således närmare 1 miljardkronor.Centerpartiet avvisar regeringensförslag att tillfälligtomvandla den del av den statligaskatten som utgår med ett fastbelopp på till en kommunalskatt. Den temporära omvandlingenutgör kompensation till kommunernaenligt finansieringsprincipen förden s.k. Törlingdomen, men dettastöd bör enligt istället betalas ut överstatsbudgetens utgiftssida som ettförhöjt statsbidrag. Av främstdenna anledning föreslås i motionenatt utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommunerna räknas uppmed under1999. Däremot erhåller kommunerna iCenterpartiets budgetalternativinte någon kompensation enligtfinansieringsprincipen för detbortfall av skatteinkomster sompartiets egna förslag ger upphovtill. Detta bortfall har avriksdagens budgetkontor beräknatstill ca undersåväl 1999 som 2000 samt 1,5miljarder kronor under 2001.Centerpartiet föreslår att manskall genomföra vad som i motionenkallas en grön skatteväxling. Bl.a.vill man sänkaarbetsgivaravgifterna för främstmindre företag liksom skatten förlåg- och medelinkomsttagare medandäremot en höjning föreslås förolika typer av energiskatter.Stegvis vill partiet också höja a-kasseavgiften med per månadmen även fortkörningsböter ochhöjda ansökningsavgifter itvistemål är tänkta att bidra tillfinansieringen av partiets förslagtill varaktiga utgiftsåtaganden.Utskottet noterar gillande attCenterpartiet anser attskattesystemets omfördelandefunktion är mycket viktig, och attfördelningen av de offentligaresurserna skall vara rättvis ochomfatta alla. Partiet ser det ocksåsom viktigt att staten använder sigav skatter för att styra produktionoch konsumtion mot enkretsloppsanpassning. Dennainställning avviker markant frånvad t.ex. Moderata samlingspartiet,och Folkpartietliberalerna ger uttryck för i sinrespektive motioner.Såsom skatteutskottet framhåller isitt yttrande (SkU1y) pågåremellertid inom Regeringskanslieten översyn av energibeskattningensframtida utformning. Till grund föröversynen ligger bl.a. tidigareriksdagsbeslut om energipolitikensinriktning och olikautredningsbetänkanden, däriblandett betänkande frånSkatteväxlingskommittén (SOU1997:11). anser föregen del att det pågåendeöversynsarbetet bör avvaktas ochavstyrker därför decenterpartistiska motionsyrkandenainom detta område.Finansutskottet delarskatteutskottets uppfattning. Detfinns enligt finansutskottetsmening inte anledning att nuföregripa den samlade översyn avenergibeskattningen som pågår inomRegeringskansliet.Av de skäl som här redovisats kanutskottet inte ställa sig bakomCenterpartiets förslag tillinriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna vill genomskattesänkningar främja tillkomstenav nya arbeten. I fyra steg skallskatter sänkas och barnbidrag höjasmed ca , ochdenna reform skall finansierasgenom besparingar och tillväxt.Skattesänkningarna uppgår förstaåret till ,och tyngdpunkten i dessa förslagligger i en sänkning avarbetsgivaravgifterna med 5procentenheter inom den privatatjänstesektorn samt slopat extrauttag av statlig skatt för dem medårsinkomster . Tillskattesänkningarna kan läggas vissanya utgiftsåtaganden som iFolkpartiets budgetalternativuppgår till 8,5 miljarder kronorunder 1999. Skattesänkningarna ochutgiftsökningarna föreslås blifinansierade genomutgiftsminskningar på 23,3miljarder kronor, dvs.statsfinansiellt uppges partietsbudgetalternativ varaneutralt. Men enligt utskottetsmening är den föreslagnafinansieringen helt otillräckligför att bära upp nya varaktigabudgetförsvagningar. Dessutom är deskattesänkningar som partietföreslår intefullt ut finansierade.Ett viktigt tillskott tillfinansieringen av Folkpartietsskattesänkningar ochutgiftsökningar kommer frånåtgärder som begränsar fusk ochpåskyndar rehabilitering.Folkpartiet räknar sålunda med attsnabbt kunna uppnå storabesparingar i form av minskat fuskgenom ett tämligen begränsattillskott till försäkringskassoroch skattemyndigheter påtillsammans 200 miljoner kronor.Tillskottet förutsätts redan nästaår ge utdelning i form av minskadeutgifter och ökade inkomster påsammanlagt ,dvs. varje satsad krona ger enbesparing på . Liksommotionärerna anser utskottet attdet är angeläget att komma tillrätta med fusk och missbruk i alladess former. Utskottet vill isammanhanget erinra om attriksdagen har avdelat 345miljoner kronor för treårsperioden1997-1999 till kontrollfunktionen istaten och att regeringen nuföreslår att 85 miljoner kronorskall anvisas för detta ändamålunder 1999. För egen del finnerutskottet det osannolikt att ensatsning i enlighet medmotionärernas förslag skall kunnage ett så stort budgetmässigtutbyte . För att detskall vara möjligt gäller nämligeninte bara att fusk skall avslöjas istor skala utan också att dessamedel snabbt kan tillförasstatskassan. Eftersom allmännarättssäkerhetskrav måsteupprätthållas kan det dröja bådeett och innan ett uppdagatskattefusk resulterar i enbetalning till staten. mening är den uppgivnabesparingseffekten under allaomständigheter så osäker att deninte kan ligga till grund för attfinansiera varaktigabudgetförsvagningar i stor skala.På motsvarande sätt villFolkpartiet få till stånd enutvidgad finansiell samverkanmellan sjukförsäkringen samt hälso-och sjukvården (Finsam) för atteffektivisera rehabiliteringen ochpå så sätt minska bl.a. utgifternaför förtidspension. Åtgärdernaförväntas resultera i besparingarsom minskarstatsbudgetens utgifter med 1miljard kronor. Enligt utskottetsmening ter sig besparingar av dennaomfattning som föga trovärdiga settmot bakgrund av attrehabiliteringsinsatser länge hafthög prioritet blandförsäkringskassornas insatser.Folkpartiet föreslår att vuxna somläser på gymnasienivå med särskiltvuxenstudiestöd skall erhålla 20 %av stödet som lån. Partiet anserockså att studerande på deprioriterade N/T-utbildningarnainte skall särbehandlas utan fåfinansiera sina studier med lånliksom andra studerande. Genom attpå detta sätt låta bidrag ersättasav lån ökar den samlade lånedelen istudiemedelssystemet med 1,9miljarder kronor, ett belopp sommotionärerna utnyttjar för attfinansiera nya åtaganden. Attlånedelen istudiefinansieringssystemet ökarger emellertid ingen omedelbarkassamässig avlastning påstatsbudgeten. Det är först närlånen börjar betalas tillbaka somdenna effekt uppkommer och dåfördelad på lånens helaåterbetalningstid. Man kan därförinte som motionärerna gör likställaden föreslagna omvandlingen avbidrag till lån med en besparing.Folkpartiets budgetalternativ sägsvara så utformat att det gerutrymme för skattesänkningar somleder till nya jobb och samtidigthar en marginal för att kunna mötautgiftsökningar i en sämrekonjunktur. Utskottet delar intedenna uppfattning. Mot bakgrund avde redovisade exemplen finnsdet enligt utskottets meninganledning att ifrågasättatrovärdigheten i finansieringen avFolkpartiets förslag tillskattesänkningar och nyautgiftsåtaganden. Några avbesparingsförslagen har inte denstyrka och varaktighet som krävsför en ansvarsfull budgetpolitik.Därtill kommer att partiets förslagtill flerårig skattereform inte ärfullt ut finansierad ens imotionärernas egen redovisning. bilaga till motionen framgår attFolkpartiet i jämförelse medregeringens förslag vill begränsade egentliga statsutgifterna med19,2001. Sammaår räknar partiet med att hagenomfört de tre första stegen isin skattereform vilka tillsammansger en budgetförsvagning på 47miljarder kronor. Den föreslagnaskattereformen saknar således då 28miljarder kronor i finansiering,och uppenbarligen saknar i dettaläge budgetalternativet heltmarginaler för att kunna möta ensämre konjunktur.Med budgetförslagskulle vi således snart varatillbaka till det förhållande sområdde dåofullständigt finansieradeskattesänkningar bidrog till densnabba försvagningen avstatsfinanserna. Finansutskottettar mycket bestämt avstånd från enpolitik med en sådan inriktning ochavvisar därför Folkpartietsbudgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottetsålunda att de förslag tillalternativ inriktning avbudgetpolitiken som förs fram avModerata samlingspartiet,, liberalerna intekan läggas till grund förriksdagens beslut i frågan.Moderata samlingspartiet föreslårlösningar som innebär attutgifterna ligger under regeringensförslag till utgiftstak för1999-2001, men partiets förslag ärinte fördelningspolitisktgodtagbart. liberalernaoch redovisarvisserligen i sina motioner attutgifterna skulle komma att liggaunder regeringens förslag tillutgiftstak, men som utskottetredovisat är dessa bedömningaralltför löst underbyggda för attkunna ligga till grund för enstatsbudget. Förslagen bygger på enfinansiering som är ofullständigeller så osäker att stabiliteten istatsfinanserna återigen skullehotas. förslag tillutgiftstak överensstämmer medregeringens men innehållerlösningar som utskottet inte kangodta.Under förra mandatperiodengenomförde regeringen ettomfattande konsolideringsprogramoch kunde med dess hjälp återställabalansen i den offentliga sektorn.I konsolideringsprogrammet varbesparingar och skattehöjningarkombinerade på ett sådant sätt attåtgärderna sammantagna fick enligtutskottets mening en efteromständigheterna rimligfördelningsprofil. Utan dennakombination av skattehöjningar ochbesparingar hade saneringen avstatsfinanserna ensidigt kommit attdrabba de sämst ställda isamhället. Ansträngningarna attkomma till rätta med de storabudgetunderskotten hade då intevunnit den respekt och fått denbreda uppslutning som krävts föratt driva arbetet vidare i den taktsom nu skett. Saneringsarbetetpåskyndades också av att man snabbtkunde besluta om skattehöjningar,och att dessa förändringar iallmänhet också fick ett snabbtgenomslag. Vid utformningen avbesparingarna försökte regeringendessutom i möjligaste mån undantavälfärdens kärna - vård, omsorg ochutbildning - vilket enligtutskottets mening var angeläget.Med sitt nu framlagda budgetförslagfullföljer regeringen dennapolitik. Budgetpropositionen stödsi allt väsentligt av Vänsterpartietoch de gröna somträffat en överenskommelse medregeringen. Den innebär att treriksdagspartier står bakomriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, fördelningen avutgifter på utgiftsområdena för1999, tilläggsbudgeten ochde nu föreslagnaskatteförändringarna för 1999.Utskottet noterar medtillfredsställelse att det alltsåfinns en bred enighet i dessafrågor vilket ger stadga och utgören god grund för en fortsatt stabilutveckling.Under de närmast följande årenväntas de offentliga finansernauppvisa så stora överskott attuppställda saldomål kommer attöverträffas. Beräkningarna ärvisserligen osäkra, inte minst motbakgrund av den svårbedömdaekonomiska utvecklingen i våromvärld, men marginalerna ärsamtidigt så stora att utskottetinte finner anledning att tro attuppställda mål för budgetpolitikeninte skall kunna infrias.Utskottet delar regeringensbedömning att det nu finns ettbegränsat reformutrymme som kan tasi anspråk utan att man ger avkallpå överskottskraven. Vi kan alltsånu börja skörda frukterna av degångna årens ansträngningar. Allahar under dessa år fått göra storauppoffringar, och det är nu viktigtatt det tillgängliga utrymmetfördelas rättvist. Utskottetmotsätter sig bestämt att man idetta läge använder överskottentill att finansieraskattesänkningar för mervälbeställda, något som föreslås avbåde Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet. I stället bör utrymmeti första hand avdelas till degrupper som drabbats hårdast avbesparingarna. Ibudgetpropositionen föreslårregeringen med stöd avVänsterpartiet och degröna just detta. Stödet tillbarnfamiljer och pensionärer skallförbättras, och skallsåväl skatten för låg- ochmedelinkomsttagare somfastighetsskatten på hyreshustillfälligt sänkas. Förslagen ibudgetpropositionen har sammantagnaen god fördelningsprofil, vilketframgår av en i propositionenredovisad analys. Den femtedel avhushållen som har lägst ekonomiskstandard får en ökning av dendisponibla inkomsten med ,medan ökningen för den femtedel avbefolkningen som har högst standardbegränsas till ungefär 0,2 %.Sju utskott har yttrat sig överförslagen i budgetpropositionen ochde motioner som väckts medanledning av den. Lika mångautskott har avstått från att yttrasig. Av de utskott som yttrat sig iärendet har samtliga utomarbetsmarknadsutskottet ochförsvarsutskottet tillstyrktregeringens förslag till fördelningav utgifter på utgiftsområden under1999. harvalt att endast yttra sig överarbetsmarknadsläget och det nyasysselsättningsmål som föreslås ibudgetpropositionen.Försvarsutskottet har i sittyttrande begränsat sig till frågorsom rör Försvarsmaktens ekonomiskasituation och hur den avses blihanterad under 1999.Arbetsmarknadsutskottet konstaterari en protokollsbilaga attsituationen på arbetsmarknaden ärsvårtolkad. Arbetsmarknadsutskottetanser sig dock inte ha underlag föratt avgöra om det finnsanledning att revidera de nyckeltalöver sysselsättning ocharbetslöshet som redovisas ibudgetpropositionen. Läget är docksådant att det måste finnas enberedskap för att situationen kankomma att utvecklas mer iöverensstämmelse med propositionenss.k. sidoalternativ, vilket -påpekar arbetsmarknadsutskottet - iså fall skulle öka belastningen påarbetslöshetsförsäkringen ochbehovet av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Arbetsmarknadsutskottetkan därför inte utesluta att de avregeringen föreslagna ramarna förutgiftsområdena 13 och 14 kanbehöva justeras upp. Något förslagav denna innebörd framläggs dockinte av arbetsmarknadsutskottet.Som finansutskottet tidigare berört(se avsnitt 1.2.7) talar de senastemånadernas utveckling för att deninternationella tillväxten nästa årblir något lägre än den bedömningsom gjordes i budgetpropositionen.Utskottet har dock funnit attbudgetpropositionens bild av denekonomiska utvecklingen är relevantför att användas som underlag förriksdagens beslut med anledning avdenna proposition. De förändringarsom utvecklingen kanföranleda är i prognossammanhangrelativt marginella.Enligt finansutskottets meningfinns det alltså inte anledning attnu ompröva medelsbehovet på vissakonjunkturkänsliga anslag. Behovetav eventuella anslagsrevideringarbör prövas samlat och grundas på enny, allomfattande prognos.Utskottet utgår ifrån attregeringen kommer att göra en sådanprövning i anslutning till nästaårs ekonomiska vårproposition ochdå även anpassa utgiftsområdenasramar till erforderligajusteringar.För att förhindra att 1998 årsutgiftstak överskrids harregeringen beslutat att senareläggaeller begränsa utgifter på olikaområden. Beslutet berör bl.a.Försvarsmakten som kommer att fåsenarelägga vissa betalningar till1999. De senarelagda utgifternakommer att föras över till 1999 somett ökat anslagssparande och blirdå tillgängliga tillsammans med deordinarie anslag som kommer attbeviljas . För attFörsvarsmakten skall klara detutgiftstryck som väntas uppkommaunder 1999 räknar man med attdärutöver behöva ta i anspråk denanslagskredit som kommeratt vara knuten till de bådaramanslagen A 1 Förbandsverksamhetoch beredskap m.m. samt A 3Utveckling och investeringar. yttrande (FöU1y)framgår att regeringen har föravsikt att medge enförhöjd anslagskredit på detsistnämnda anslaget motsvarande 5 %av anslagets storlek. Dentillgängliga anslagskrediten på debåda anslagen kommer därigenom attuppgå till 1,6 miljarder kronor.Försvarsutskottet vill med sittyttrande uppmärksammafinansutskottet på nästa årsmedelssituation och på attFörsvarsmakten utöver ordinarieanslag kan behöva ta i anspråk enomfattande anslagskredit för attfinansiera sin verksamhet.Finansutskottet vill i anslutninghärtill framhålla följande. Närriksdagen beslutar om utgifternasfördelning på utgiftsområden för1999 fastställs också en ram förrespektive utgiftsområde. Iutgiftsramen inräknas de anslag somfinns uppförda på utgiftsområdet,däremot inte de anslagskrediter somär knutna till anslagen, inteheller eventuellt anslagssparandepå dessa anslag. Utan att anslagöverskrids kan alltså etteventuellt utnyttjande avanslagskrediter och anslagssparandeleda till att belastningen påanslagen inom ett utgiftsområdeblir så stor att utgiftsramenöverskrids.Regeringen är enligt 42 § lagen(1996:1059) om statsbudgetenskyldig att ingripa om det finnsrisk för att ett beslutatutgiftstak för statens elleranvända utgiftsramar kommer attöverskridas.