bet · GL01KU15 · 1998-02-17 00:00:00 — , som inhämtat finansutskottets uppfattning, tillstyrkeri huvudsak propositionens förslag till förändringar av lagstiftningen kringRiksbanken. I den del förslagen innebär ändringar i regeringsformen och iriksdagsordningens huvudbestämmelser tillstyrks lagändringarna som vilande.Övriga lagförslag är beroende av att ändringarna i regeringsformen genomförsoch bör enligt utskottets uppfattning antas först om slutligt antarförslaget till lag om ändring i regeringsformen.Utskottet tillstyrker att skall ha ansvaret för penningpolitikenoch att ställning skall stärkas. Utskottet tillstyrker också attmålet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fast penningvärde.Ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor överförs från Riksbankentill regeringen. Regeringen skall därvid bestämma system för att fastställakronans värde i förhållande till utländska valutor (växelkurssystem).Riksbanken skall bestämma om centralkurs och bandbredd i ett fast växelkurssy-stem och om den praktiska tillämpningen av valutapolitiken i ett system medflytande växelkurs.Propositionens förslag innebär en förändring av ledningsstruktur.Fullmäktige ges en kontrollerande funktion. En direktion med sexheltidsanställda ledamöter inrättas som skall besluta i alla penningpolitiskafrågor och leda . Direktionens ledamöter utses av fullmäktige för enperiod av och en direktionsledamot kan endast skiljas från sina uppdragom han inte längre uppfyller de krav som ställs för att han skall kunnafullgöra sina uppgifter eller om han har gjort sig skyldig till allvarligförsummelse. Riksbankschefen får föra talan mot ett sådant beslut vid . Övriga direktionsledamöter föreslås enligt propositionen få väckatalan vid Arbetsdomstolen. Utskottet förordar att annan ledamot av direktionenän riksbankschefen skall få väcka talan vid Högsta domstolen.Utskottet tillstyrker att det i regeringsformen tas in ett uttryckligt förbudför myndigheter att bestämma hur skall besluta i frågor som rörpenningpolitiken. En motsvarande bestämmelse om att en ledamot av direktioneninte får söka eller ta emot instruktioner när han fullgör penningpolitiskauppgifter föreslås tas in i riksbankslagen.I propositionen föreslås att minst skall lämnaen rapport till om den förda penning- och valutapolitiken. Syftet medredogörelserna är rent informativt. Utskottet förordar i stället attfinansutskottet görs till mottagare av dessa redogörelser. Någon motionsrättoch riksdagsbehandling av redogörelserna kommer därmed inte i fråga.Utskottet välkomnar i betänkandet att aktivt medverkar till attgöra sina protokoll tillgängliga för en bredare allmänhet, men avstyrkermotioner (m) och (fp) i vilka begärs särskild lagreglering om publicering avprotokollen.Vidare görs i betänkandet ett förtydligande angående revisorersrätt att granska verksamhet.Ledamöterna från och har reserverat sig gemensamttill förmån för avslag på förslagen om en självständigare riksbank. V- och mp-ledamöterna har också avgivit varsin reservation angående folkomröstning omSveriges medlemskap i . Mp-ledamoten har därutöver reserverat sigbeträffande ändring av regeringsformens bestämmelse om sedelutgivningsrätten.Till betänkandet har också fogats sammanlagt sex särskilda yttranden (m, v,mp), i vilka tas upp frågor som hänför sig till kommande behandlingav förslaget till riksbankslag. Proposition 1997/98:40 vari yrkas att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i regeringsformen,2. lag om ändring i riksdagsordningen,3. lag om valutapolitik,4. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,5. lag om ändring i lagen (1992:1602) om valuta- och kreditreglering,6. lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inomriksdagen, dess myndigheter och organ,7. lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagensombudsmän,8. lag om ändring i lagen (1957:684) om betalningsväsendet underkrigsförhållanden,9. lag om ändring i lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningenm.m.,10. lag om ändring i lagen (1989:186) om överklagande av administrativabeslut av och myndigheter.Lagförslagen är fogade till betänkandet som bilaga 1. Motioner väckta med anledning av propositionen1997/98:K2 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning angåendeutskottsutfrågningar av riksbanksledningen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning angåendeoffentliggörande av direktionens protokoll i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar ändra 33 b § lagen om ändring i lagen (1988:1385)om riksbank i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kraven på direktionsledamöter och fullmäktiges ordförande och viceordförande att offentliggöra sina ekonomiska förhållanden,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om karensperioden innan en direktionsledamot får inneha nya uppdrageller befattningar utanför ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om direktionsledamots avsättlighet och om instruktionsförbudet.1997/98:K3 av () vari yrkas att beslutar att dehögst prioriterade målen för skall vara full sysselsättning ochfinansiering av omställningen till ett kretsloppssamhälle.1997/98:K4 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå propositionens hemställanspunkt 1 utom vadavser föreslagen ändring i 9 kap. 11 § regeringsformen,2. att beslutar avslå propositionens hemställanspunkter 2 och 4-10.1997/98:K5 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1997/98:40 Riksbankensställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts under rubriken om att , ellerriksdagspartierna, måste ges inflytande över valutapolitiska beslut.1997/98:K6 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att eventuella medlemskap i skall prövas i enrådgivande folkomröstning,2. att i enlighet med vad i motionen anförts beslutar att - medundantag för förslaget till lag om valutapolitik - avslå proposition1997/98:40.1997/98:K7 av m.fl. (c) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den formulering om EMUoch sedelutgivningsrätten enligt proposition 1994/95:19 som återges i motionenoch som en enhällig riksdag ställt sig bakom fortsatt skall gälla.1997/98:K8 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lagfäst offentliggörande av direktionens protokoll ,2. att beslutar om sådan ändring av regeringsformen i enlighet medvad i motionen anförts att monopol på utgivning av sedlar och myntupphör.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19961996/97:K203 av m.fl. (m) vari yrkas att begär attregeringen med utgångspunkt i betänkande skyndsamt läggerfram förslag i syfte att stärka oberoende.1996/97:Fi202 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt medlemskap i måste föregås av ändring iregeringsformen.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19971997/98:K213 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omriksdagens styrning av Riksbanken.1997/98:Fi219 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att hos regeringen begär förslag om lagstiftade övergripande målför i enlighet med vad som anförts i motionen,1997/98:Fi220 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ställning (4.4).Yttrande från finansutskottetPå begäran har finansutskottet yttrat sig i ärendet.Yttrandet finns i bilaga 2. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen att skall ha ansvaret förpenningpolitiken och att ställning skall stärkas. Vidare föreslåsatt målet för penningpolitiken skall vara att upprätthålla ett fastpenningvärde och att detta mål skall anges i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank. skall därutöver, utan att åsidosätta prisstabilitetsmålet,stödja målen för den allmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå hållbartillväxt och hög sysselsättning. Denna skyldighet behöver enligt regeringensmening inte lagfästas, eftersom det följer av att är en myndighetunder riksdagen.Regeringen föreslår vidare att bestämmelserna i regeringsformen omvalutapolitiken ändras så att ansvaret för övergripande valutapolitiska frågoröverförs från till regeringen. Regeringen skall därvid bestämmasystem för att fastställa kronans värde i förhållande till utländska valutor(växelkurssystem). Närmare bestämmelser om regeringens ansvar föreslås tas in ien ny lag om valutapolitik. föreslås bestämma om centralkurs ochbandbredd i ett fast växelkurssystem och om den praktiska tillämpningen avvalutapolitiken i ett system med flytande växelkurs.Regeringen föreslår också en förändring av ledningsstruktur,främst i syfte att uppfylla åtaganden enligt EG-fördraget i fråga omandra etappen av EMU om krav på självständighet för centralbankerna i deteuropeiska centralbankssystemet, ECBS. Fullmäktige ges en kontrollerandefunktion. Fullmäktiges uppgifter anges i riksbankslagen. En direktion med sexheltidsanställda ledamöter föreslås inrättas, vilken skall besluta i allapenningpolitiska frågor och leda . Direktionen skall utses avfullmäktige för av sex år.Enligt förslaget skall utse de elva fullmäktige, fastställa balans-och resultaträkning och besluta om ansvarsfrihet för fullmäktige ochdirektionen. Mandattiden för fullmäktige skall vara fyra år.Regeringen förslår att det i regeringsformen tas in ett uttryckligt förbudför myndigheter att bestämma hur skall besluta i frågor som rörpenningpolitiken. En motsvarande bestämmelse om att en ledamot av direktioneninte får söka eller ta emot instruktioner när han eller hon fullgörpenningpolitiska uppgifter tas in i riksbankslagen.För att säkerställa insyn och kontroll av verksamhet på detpenningpolitiska området föreslås att banken skall informera regeringen om allaviktiga penningpolitiska beslut. Vidare skall riksbanksfullmäktiges ordförandeoch vice ordförande ha rätt att närvara vid direktionens sammanträden medyttranderätt, men utan förslags- och rösträtt. skall också minst tvågånger lämna en rapport till om den förda penning- ochvalutapolitiken.Förslagen i propositionen uppges inte vara beroende av riksdagensställningstagande till proposition 1997/98:25 om och den ekonomiska ochmonetära unionen, EMU. Regeringen anför att när det blir aktuellt med ettsvenskt deltagande i valutaunionen skall frågorna om integration idet europeiska centralbankssystemet (ECBS) aktualiseras, och nödvändigalagändringar kommer då att föreläggas riksdagen.Den nya lagen om valutapolitik och de lagändringar som regeringen föreslårskall enligt propositionen träda i kraft . Det nyafullmäktige och direktionen skall dock väljas senast under december 1998.BakgrundI propositionen tar regeringen ställning till ett antal förslag som tidigarehar behandlats i andra sammanhang. Dessa är bl.a. följande.1993 års riksbanksutredning lämnade förslag till ett antal förändringar isyfte att stärka oberoende och anpassa dess ställning till EG-fördragets krav (SOU 1993:20). Betänkandet remissbehandlades i sedvanligordning.I en skrivelse från riksbanksfullmäktige till finansutskottet i oktober 1995aktualiserade fullmäktige bl.a. vissa förslag från . Dennaskrivelse har behandlats i regeringens tillväxtproposition (prop. 1995/96:25) och av finansutskottet i betänkandet 1995/96:FiU1.Vid partiledaröverläggningar beslutades attöverläggningar om grundlags- och andra lagstiftningsfrågor som har samband medRiksbankens framtida ställning skulle ske i en arbetsgrupp med representanterför samtliga riksdagspartier. I arbetsgruppen ingick riksdagsledamöterna (), (), (), (), KennethKvist (v), () och (). Statsrådet varordförande i arbetsgruppen.Resultatet av arbetsgruppens arbete redovisades i departementspromemorianRiksbankens ställning (Ds 1997:50). Promemorian har remitterats till Sverigesriksbank och . Arbetsdomstolen har beretts tillfälle attinkomma med yttrande.Regeringen lämnade proposition 1997/98:25 om och denekonomiska och monetära unionen, EMU, till . Där föreslås att Sverigeinte bör införa den gemensamma valutan euron då den tredje etappen av EMUstartar . Propositionen behandlades av finansutskottet ibetänkandet 1997/98:FiU9. Utskottet och ställde sig bakom regeringensförslag i propositionen (rskr. 1997/98:75).Europeiska monetära institutet () har enligt artikel 109f (6) i EG-fördraget beretts tillfälle att avge yttrande. har i sitt yttrande pekat påatt förändringar krävs för att skall bli en integrerad del av ECBS.Regeringen har i propositionen bemött synpunkter beträffandesäkerhetsbestämmelse, mandatperiod för direktionsledamot, ansvarsfrihet,information från till regeringen, sedelutgivning och ikraftträdande.Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen och föreslagit ändringar i 9 kap.12 § regeringsformen och i riksbankslagen. Regeringen har i propositionen ihuvudsak följt Lagrådets förslag.Ansvaret för valutapolitikenPropositionenSveriges medlemskap i innebär enligt propositionen att liksom övrigamedlemsstater skall behandla sin valutapolitik som en fråga av gemensamtintresse. Detta allmänna åtagande uppfyller genom den nuvarandepenningpolitiska regimen med ett inflationsmål och rörlig växelkurs inom ramenför en stabilitetsorienterad ekonomisk politik. Ett annat sätt att uppfylladetta allmänna åtagande är deltagande i (växelkurssamarbetet inom EG:smonetära samarbetssystem) eller ERM2.EU-medlemskapet ställer därutöver inga formella krav på den nationellaansvarsfördelningen rörande valutapolitiska frågor. Även idepartementspromemorian (Ds 1997:50) konstaterar arbetsgruppen att EG-fördragetinte innehåller några regler om ansvarsfördelningen i valutapolitiska frågor pånationell nivå. Det står således fritt att inom detta område välja deninstitutionella ram som bäst är anpassad för svenska behov.Regeringen konstaterar dock i propositionen att en ordning där Sverigesregering har ansvar för val av det system som skall användas för att fastställakronans värde i förhållande till andra valutor i större utsträckningsammanfaller med ordningen i övriga EU-länder.Regeringen föreslår därför att bestämmelserna i 9 kap. 11 § regeringsformenom valutapolitiken ändras så att ansvaret för övergripande valutapolitiskafrågor överförs från till regeringen. Regeringen skall därvidbestämma system för att fastställa kronans värde i förhållande till utländskavalutor (växelkurssystem). Den närmare innebörden av begreppet ?ansvar förövergripande valutapolitiska frågor? anges i en ny lag om valutapolitik.Enligt 2 § denna lag skall regeringen således besluta om växelkurssystem,dvs. välja mellan fast och flytande växelkurs och, i det fall fast växelkursväljs, fastställa utformningen av det arrangemang till vilket kronan skallknytas. Det gäller exempelvis om kronan skall knytas till ett multilateraltsystem såsom ERM2 eller om ett unilateralt system skall upprättas. I det senarefallet beslutar regeringen till vilken valuta, eller vilken korg av valutor,kronan skall knytas. Det är ytterst osannolikt, anförs det ipropositionen, att , efter när förslagen avses trädai kraft, skulle knyta sig till något annat fastkursarrangemang än ERM2.Regeringens förslag innebär att ansvaret för övergripande valutapolitiskafrågor såsom att bestämma växelkurssystem, oavsett om de är baserade påmellanstatliga avtal eller inte, kommer att ligga hos regeringen. Enligtförslaget till lag om valutapolitik får hemställa om att regeringenskall fatta beslut om växelkurssystem (3 §). Regeringen skall enligt förslagetsamråda med innan den beslutar om växelkurssystem (4 §).Riksbanken förslås genom en ändring av 10 § riksbankslagen att få ansvaret förtillämpningen av det växelkurssystem som regeringen bestämt. skalldärvid bestämma om centralkurs och bandbredd i ett fast växelkurssystem och omden praktiska tillämpningen av valutapolitiken i ett sy-stem med flytandeväxelkurs. Avtal med andra stater på detta område innefattas i dennabefogenhet. Även om har denna befogenhet, påpekas i propositionenatt det är regeringen som ingår internationella överenskommelser enligt 10 kap.1 § regeringsformen (prop. s. 57-58).MotionenMiljöpartiet har i motion 1997/98:K5 yrkat avslag på propositionen i desshelhet, således även på förslaget till lag om valutapolitik (yrkande 1,delvis). Å andra sidan anför i motionstexten att propositionensförslag att överföra ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor tillregeringen är riktigt och att det formaliserar en modell som redan används iden praktiska politiken, eftersom alla avgörande valutapoltiska beslut desenaste decennierna i realiteten har avgjorts av regeringen snarare änRiksbanken.Enligt måste dock eller riksdagspartierna gesinflytande över valutapolitiska beslut (yrkande 2). Detta kan enligtmotionärerna lämpligen ske genom informella konsultationer på motsvarande sättsom i säkerhetspolitiska frågor.Finansutskottets yttrandeMed hänvisning till de skäl som anförts i propositionen tillstyrkerfinansutskottet regeringens förslag att bestämmelserna i regeringsformen omvalutapolitiken ändras så att ansvaret för övergripande valutapolitiska frågoröverförs från till regeringen. Även den nya lagen om valutapolitiktillstyrks. tillstyrker också förslaget till 10 § iriksbankslagen, enligt vilken skall bestämma tillämpningen av detväxelkurssy-stem som regeringen beslutat om.Miljöpartiets förslag i motion K5 yrkande 2 om inflytande för ellerriksdagspartierna över valutapolitiska beslut föreslås avstyrkas.Finansutskottet hänvisar till att lagen om valutapolitik innebär dels attRiksbanken hos regeringen får hemställa att regeringen skall fatta beslut omväxelkurssystem, dels att regeringen skall samråda med införvalutapolitiska beslut. anser inte att förändringen av ansvaretför valutapolitiken ger anledning att nu särskilt besluta omytterligare samråd av det slag som föreslås i motionen. (På grund av ett tryckfel i motionen har finansutskottet behandlat yrkande 2som om yrkandet inneburit krav på ett ökat inflytande för ellerriksdagspartierna. )bedömningI likhet med finansutskottet tillstyrker regeringensförslag att genom en ny bestämmelse i 9 kap. 11 § regeringsformen läggaansvaret för övergripande valutapolitiska frågor på regeringen. Förslaget börantas som vilande. anser också att förslaget till lag omvalutapolitik, i vilket regeringens ansvar för valutapolitiken preciseras,samt förslaget till 10 § riksbankslagen bör antas av . Förslagen ärdock beroende av att ändringen i regeringsformen genomförs, och de bör därförantas först om slutligt antar förslaget till lag om ändring iregeringsformen. Motion K5 (mp) yrkande 1, delvis, avstyrks.Konstitutionsutskottet delar finansutskottets bedömning att förändringen avansvaret för valutapolitiken inte ger anledning att särskilt beslutaom ytterligare samråd av det slag som föreslås i motion K5 (mp) yrkande 2.En självständig riksbank - allmänna övervägandenInledningUnder detta avsnitt behandlas de motioner i vilka riktas principiellainvändningar mot lagförslagen i stort. I de därpå följande avsnitten tas uppfrågor som avser olika enskildheter i de framlagda lagförslagen.PropositionenI propositionen påpekas att ansvarar relativtsjälvständigt för penningpolitiken och som sin övergripande uppgift har tagitpå sig att upprätthålla en stabil prisnivå. formella och reellaoberoende har ökat bl.a. som en följd av de förändringar i riksbankslagen somgenomfördes . Det finns emellertid enligt regeringen i huvudsak två skälatt se över den institutionella ramen kring penning- och valutapolitiken föratt ytterligare öka oberoende.För det första kan det specifika trovärdighetsproblemet för penningpolitikenoch dess negativa konsekvenser begränsas om statsmakterna gör troligt attavvikelser från prisstabilitetsmålet inte kommer att ske. Den institutionellaramen kan enligt regeringen bidra till detta. Genom att delegera ansvaret förutformningen av penningpolitiken till en självständig riksbank med ett klartangivet prisstabilitetsmål kan politiken ges det långsiktiga perspektiv somskapar förutsättningar för att målet skall vara trovärdighet.För det andra har medlemskap i medfört att förutsättningarna förpenning- och valutapolitiken har förändrats. Regeringen påpekar att somen följd av medlemskapet i EU har åtagit sig att stärka Riksbankenssjälvständighet.MotionernaI tre motioner yrkas avslag på propositionens förslag om en mer självständigställning för Riksbanken.Miljöpartiet hemställer i motion K5, yrkande 1 att propositionen avslås.Miljöpartiets inställning i frågan om EMU och grundlagen är att svensk grundlagskall hävdas och att ändringar skall göras först efter det att riksdageneventuellt tagit ställning till svenskt deltagande i valutaunionen. Så längeett sådant beslut inte finns, måste enligt utgångspunkten vara attsituationen med en svensk självständig penningpolitik kommer att bestå och attnågon grundlagsändring för att anpassa lagstiftningen till Maastrichtfördragetinte heller är nödvändig. anser inte heller att regeringen kunnatvisa att den föreslagna förändringen av ställning och organisationkan motiveras av ekonomiska eller något annat sakligt skäl.Även yrkar avslag på propositionen, med undantag för förslagettill lag om valutapolitik (motion 1997/98:K6 yrkande 2). De förändringar iRiksbankens ställning och organisation som förordas i propositionen äregentligen, enligt , en förberedelse för ett inträde i EMU.Sverige har emellertid deklarerat att ett inträde i EMU får vänta för Sverigesdel och att det skall föregås av en valhandling i vilken folket har kunnat taställning till frågan. Därigenom har också deklarerat sig stå fritt iförhållande till övriga steg i EMU-processen. Förändringarna av Riksbankensställning och organisation behövs inte heller i sak, anför Vänsterpartietvidare. riksbank har med nuvarande ordning i huvudsak fungerat väl. Enän mer oberoende riksbank behövs inte. Behovet av att ändra i och ställning är inget som uppkommit ur annat än behovet av attEMU-anpassa Sverige.Också i motion 1997/98:K4 av m.fl. (s) yrkas avslag påpropositionen, utom vad avser förslaget att överföra det övergripande ansvaretför valutapolitiken till regeringen (yrkandena 1 och 2). Lika litet som Sverigeskall gå med i , lika litet skall göra de anpassningar avRiksbankens ställning som regeringen föreslår i propositionen, eftersom helaregelverket bygger på en ekonomisk doktrin som är döende och som under en långföljd av år bevisat sin oförmåga att uppfylla EU-medborgarnas krav på fullsysselsättning och trygghet i livets alla skeden, heter det i motionen.I motion 1996/97:K203 av m.fl. (m), väckt , begärs att regeringen med utgångspunkt iRiksbanksutredningens betänkande skyndsamt lägger fram förslag i syfte attstärka oberoende. anser att ett ökat oberoende förRiksbanken är en god sak i sig. Ett snabbt beslut om detta skulle stärkatilltron till beslutsamhet att hålla inflationen nere, vilket i sintur skulle medverka till lägre räntor och en stabil valuta. Moderaternahänvisar också till att är förpliktat att - oavsett om kaneller vill delta fullt ut i EMU - säkerställa att dess centralbank har enoberoende ställning.I motion 1997/98:Fi220 av m.fl. (v), vilken väckts under denallmänna motionstiden , begärs ett tillkännagivande till regeringen omRiksbankens ställning (yrkande 9). motsätter sig en anpassningav grundlagen till EMU:s krav på en fristående riksbank. hävdaratt förslaget är ägnat att underlätta för den ekonomiska politiken attunderordnas EMU:s monetaristiska principer och göras immun gent-emot riksdagensoch ytterst väljarnas åsikter. Varje politisk fråga skall skötas av personersom får ta ett politiskt ansvar och vars mandat med jämna mellanrum prövas avväljarna.I motion 1997/98:K213 av och (båda c),vilken också väckts under den allmänna motionstiden , begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om riksdagensstyrning av .