bet · GL01BoU10 · 1998-05-26 00:00:00 — I motionensyrkande 15 förordas dessutom att det skall bli obligatoriskt för kommunerna attupprätta boendeplaneringsprogram.Förslaget i partimotionen (v) synes utgå från uppfattningen att kommunernasgrundläggande ansvar på bostadsområdet skulle ha minskat eller ändrats i sådanomfattning att kommunerna inte kan eller behöver ta något ansvar påområdet. Utskottet delar inte denna uppfattning. Även om den rättsligaregleringen av kommunernas bostadspolitiska ansvar har en delvis annanutformning än tidigare innebär detta inte att ansvaret skulle ha förändrats påett avgörande sätt. Kommunernas möjligheter att engagera sig på området följerav kommunallagens bestämmelser och skyldigheterna av bestämmelserna isocialtjänstlagen.När det gäller de bostadspolitiska styrmedlen innebär dagens regler, somframgår ovan, att styrmedlen är frivilliga i stället för som tidigareobligatoriska. Det är därför möjligt för kommunerna att även fortsättningsvisvidta olika bostadspolitiskt motiverade åtgärder sombostadsförsörjningsplanering och bostadsförmedling. Som bostadsutskottet vidflera tidigare tillfällen och senast (yttr. 1997/98:Bo6y)framhållit innefattar det också en möjlighet för kommunerna att upprättaboendeplaneringsprogram av den typ som efterfrågas i Vänsterpartietspartimotion.Det nu anförda innebär att utskottet delar uppfattningen att de styrmedel somkommunerna förfogar över får bedömas vara tillräckliga och att de därför intenu bör ändras. partimotion 1997/98:Bo20 yrkandena 13 och 15avstyrks med hänvisning härtill.De kommunala bostadsföretagenI propositionen gör regeringen beträffande de kommunala bostadsföretagenföljande bedömning. Starka och välskötta bostadsföretag som kan tillhandahållagoda bostäder för alla slags hushåll och som står under demokratisk kontrollsamt drivs utan vinstsyfte är en väsentlig förutsättning för att helabefolkningen skall få en reell valfrihet i boendet på ett sätt som främjarintegrationen mellan olika grupper i samhället. Det kommunala engagemanget förbostadsförsörjningen bör utvecklas genom att kommunerna tar en alltmer aktivroll i ledningen för sina företag. Kommunallagens regler om kommunala företagbör även i fortsättningen gälla fullt ut för de kommunala bostadsföretagen.Förslag om de kommunala bostadsföretagen tas upp i sex motionsyrkanden. I ettav dem - yrkande 7 i motsvarande del i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 - föreslås ett tillkännagivande till regeringen om attdet kommunala ägandet skall avskaffas. Motivledes tas i motion 1997/98:Bo22(fp) upp frågan om kommunala bolag. Motionärerna hävdar att sådana bolag inteuppfyller kriterierna på demokratisk styrning med full öppenhet och insyn förmedborgarna. I de övriga fem motionsyrkandena som behandlas i detta avsnitt tasupp frågor om vissa regler som bör vägleda handlandet i de kommunalabostadsföretagen.Utskottet behandlar inledningsvis den bedömning som görs i propositionen ochi den moderata partimotionen 1997/98:Bo15 om de kommunala bostadsföretagen.Utskottet har ovan sammanfattat regeringens bedömning. Vad gäller motivet förförslaget i m-motionen kan detta sammanfattas på följande sätt. Motionärernamenar att det inte är nödvändigt för en kommun att äga stora delar avfastighetsbeståndet på den lokala marknaden för att klara det bostadspolitiskamålet. Enligt dem bör det kommunala ansvaret på den lokala bostadsmarknadenförverkligas genom det s.k. kommunala planmonopolet. Kommunen har dock ettoavvisligt ansvar för att praktiskt lösa bostadsproblem för resurssvaga hushållpå bostadsmarknaden och för människor som på grund av sin ålder är i behov avsärskilda boendeformer. Kommunalt ägande av företag som konkurrerar med privataföretag på en marknad leder ofelbart till problem.Utskottet vill anföra följande. Inledningsvis och utifrån motionärernasuppfattning sådan den beskrivs i motionen beträffande den bostadspolitiskamålsättningen är det föga förvånande att de har en helt annan inställning tillde kommunala bostadsföretagen än regeringen. Det är heller inte särskiltanmärkningsvärt att utskottets uppfattning är en annan än den som förs fram im-motionen. Den syn som utskottet ovan redovisat som den som bör vägleda debostadspolitiska strävandena skiljer sig väsentligt från motionärernas. Inteheller är det särskilt förvånande att de allmännyttiga bostadsföretagen inteanses ha något verkligt berättigande i den moderata bostadspolitiken. Utskottetvidhåller dock sin tidigare uppfattning om de allmännyttiga bostadsföretagen.Denna innebär att dessa företag har en viktig roll när det gäller attförverkliga en social och rättvis bostadspolitik. Med hänvisning till vad nuanförts och mot bakgrund av den bostadspolitiska målsättningen utskottet ovanuttalat sig för har utskottet ingen invändning mot den bedömning som görs ipropositionen om de allmännyttiga bostadsföretagen. Denna bedömning äroförenlig med den som görs i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15. Yrkande 7 i motsvarande del avstyrks.I fem motionsyrkanden förs fram förslag om utformningen av det regelverk deallmännyttiga bostadsföretagen har att verka inom. Sådana förslag förs fram iModerata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15, i Vänsterpartietspartimotion /98:Bo20 samt i motionerna 1997/98:Bo13 (s) och 1997/98:Bo25(s).I partimotion 1997/98:Bo20 (v) yrkande 14 föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om definition av begreppet allmännyttigtbostadsföretag. En definition av begreppet bör enligt motionärerna tas in ihyreslagen. Bl.a. denna fråga tas upp också i motion 1997/98:Bo25 (s). Iyrkande 16 i partimotion föreslås ett tillkännagivande om enutredning om reglerna för vinstutdelning från de allmännyttiga bostadsföretageni avsikt att göra dem mera restriktiva än . I Moderata samlingspartietspartimotion 1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del föreslås ett riksdagenstillkännagivande till regeringen om att de kommunala bostadsbolagenshyresledande roll skall slopas. I motion 1997/98:Bo13 (s) i motsvarande delföreslås bl.a. att bör behandla frågan om fonderingför framtida underhåll för boende i bl.a. de allmännyttiga bostadsföretagen.Innan utskottet bemöter förslagen i motionerna finns anledning att erinra omatt frågan om förutsättningar och villkor för de allmännyttiga bostadsföretagensetts över av en särskild utredare. Denna redovisade sina förslag(SOU 1997:81) i betänkandet . I betänkandet lämnasförslag bl.a. om allmännyttigförklaringens innebörd och dess betydelse inomhyreslagstiftning. I utredningen föreslås också att den reglering som finns ikommunallagen och som stadgar att näringsverksamhet skall drivas utanvinstsyfte också skall gälla allmännyttiga bostadsföretag.Av propositionen (s. 67) framgår att allmännyttigbegreppet inomhyreslagstiftningen kommer att beredas ytterligare innan förslag föreläggsriksdagen. Vad gäller villkoret att allmännyttiga bostadsföretag skall drivasutan enskilt vinstsyfte hänvisas i propositionen till och betonas vikten av attkommunallagens regler iakttas.Vad nu redovisats innebär enligt utskottets mening att de frågor som tas uppi yrkande 14 i partimotion 1997/98:Bo20 samt i motion1997/98:Bo25 (s) kommer att övervägas utan någon begäran därom.Samma är förhållandet med förslaget i motion 1997/98:Bo13 (s) i motsvarande delom fonderingsmöjligheter i allmännyttiga bostadsföretag. somyttrat sig över detta motionsförslag anför att Fastighetsskattekommitténsdirektiv inte hindrar att utredningen bedömer även denna fråga. Med hänvisningtill pågående överväganden avstyrker utskottet de nu behandlade v- och s-motionerna om vissa frågor om de allmännyttiga bostadsföretagen. Vad gälleryrkande 16 i partimotionen (v) om reglerna för vinstutdelning från deallmännyttiga bostadsföretagen hänvisar utskottet till vad i propositionenanförts om regleringen av denna fråga i kommunallagen.Med anledning av förslaget i den moderata partimotionen 1997/98:Bo15 yrkande7 i motsvarande del om att de allmännyttiga bostadsföretagens hyresledande rollskall slopas vill utskottet erinra om att denna fråga behandlats av utskottetvid åtskilliga tillfällen. Utskottet har alltid ställt sig avvisande tillliknande förslag. Utskottet som inte finner anledning att ändra uppfattningavstyrker med det anförda förslaget i m-motionen.Under rubriken och försäljning erinras i propositionen (s.66-67) om de tillfälliga regler som gäller om överlåtelser avallmännyttiga bostadsföretag eller deras bostäder. Reglerna gäller längst tillutgången av . Utskottet och behandlade dessa såväl hösten 1996som (bet. 1996/97:BoU7 och bet. 1997/98:BoU1 s. 36-40). Ibetänkande 1997/98:BoU1 redovisades reglerna på följande sätt.- Till skillnad från tidigare kan ägandet i ett allmännyttigt företag breddasutan att företagets ställning som allmännyttigt går förlorad. Det gäller sålänge som kommunen alltjämt har det bestämmande inflytandet över företaget.- Upphör kommunens bestämmande inflytande över företaget skallallmännyttigförklaringen återkallas och räntestöd inte längre lämnas förföretagets bostäder.- Om företaget säljer eller på annat sätt avhänder sig av detbestånd bostäder som företaget ägde lämnas inte längreräntestöd för vare sig de bostäder som överlåtits eller dem som finns kvar iföretaget. Regeringen kan dock under vissa förutsättningar medge atträntestöd ändå lämnas. förlorat rätten till räntestöd för sinakvarvarande bostäder skall förklaringen som allmännyttigt bostadsföretagåterkallas.Frågan om hur de nu redovisade reglerna skall utformas så att de kommunalabostadsföretagen ges förutsättningar att fortsatt konsolidera sig kommer enligtpropositionen att beredas ytterligare i . I avvaktan härpå börenligt regeringen de tillfälliga reglerna behållas.I fyra motioner tas upp frågan om de tillfälliga reglerna. Förslagen iModerata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15 yrkande 4 samt i motionerna1997/98:Bo21 (mp) yrkande 10, 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 3 och 1997/98:Bo26 (kd)yrkande 7 går ut på att de tillfälliga reglerna skall avskaffas.Enligt utskottets uppfattning bör den pågående beredningsprocessen slutförasoch resultatet därav redovisas för . I avvaktan på att så sker bör nugällande regler behållas. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till de nubehandlade förslagen i Moderata samlingspartiets partimotion samt i fp-, mp-och kd-motionerna om avskaffande av de tillfälliga reglerna för konsolideringav allmännyttiga bostadsföretag.I partimotion 1997/98:Bo20 yrkande 17 förordas ett riksdagenstillkännagivande om att regeringen skyndsamt bör återkomma till medförslag som bibehåller och stärker de kommunala bostadsbolagens ställning.Detta motionsförslag går stick i stäv mot de ovan behandlade. Utskottetdelar, som framgått ovan, motionärernas uppfattning om att de allmännyttigabostadsföretagen även framöver bör ha en viktig roll i den socialabostadspolitiken. Det finns emellertid inte tillräckliga skäl att nu rikta enbegäran till regeringen om ett skyndsamt förslag i frågan. Som också framgåttovan gäller de tillfälliga reglerna längst till utgången av . Dettainnebär att kommer att ha anledning att övervägahuruvida ytterligare åtgärder behövs för att stärka de allmännyttigabostadsföretagen. Detta regeringsförslag bör avvaktas. Med hänvisning till detnu anförda föreslås att partimotion 1997/98:Bo 20 (v) yrkande 17 avslås avriksdagen.Stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendetFörslaget i propositionen innebär sammanfattningsvis följande.En särskild delegation inrättas för att från tillfälligtvishantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Idelegationens uppgifter ingår att bereda ärenden om stöd, överlägga medenskilda kommuner om lämpliga åtgärder och krav samt samordna olika insatserför att bistå med stöd. Det föreslås ankomma på delegationen att från fall tillfall bedöma vilka åtgärder som är mest lämpade med hänsyn till kommunensförutsättningar. Om statligt stöd blir aktuellt skall det lämnas på sådanavillkor att statens kostnader minimeras.Statens bostadskreditnämnd föreslås ges rätt att utfärda kreditgarantier förlån som en kommun tar upp för att kunna fullgöra sina åtaganden för boendet.Regeringen föreslås ges möjlighet att låta lämna lån till kommunerpå samma sätt som andra kreditföretag. Regeringen ges vidare möjlighet attbilda ett bolag med uppgift att äga och förvalta bostadsföretag och fastighetersom övertas från kommuner.En kommun med svag ekonomi föreslås vidare under vissa förutsättningar kunnaerbjudas att få sina borgensåtaganden till förmån för bostadsrättsföreningaravlösta. Erbjudandet kan innebära att staten lämnar en kreditgaranti upp tillsamma belopp, dock högst av det pantvärde som fastställts ibostadslåneärendet. En förutsättning för att kreditgaranti skall kunna lämnasär att det motsvarande inteckningsutrymmet inte har använts som pant för annanskuld. Kommunen skall betala en engångsavgift för utbytet. ges rätt att utfärda även sådana kreditgarantier.Kostnaderna för den föreslagna delegationen samt de övriga kostnader somstaten åsamkas för de föreslagna stödinsatserna skall belasta anslaget förbidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.Riksdagen föreslås godkänna vad i propositionen föreslagits om stöd tillkommuner med övermäktiga åtaganden för boendet.I två motioner yrkas att avslår det nu refereraderegeringsförslaget. Sådana förslag förs fram i motionerna 1997/98:Bo22 (fp)yrkande 1 och 1997/98:Bo23 (m) yrkande 1. I fp-motionen anförs att det inte ärstatens uppgift att hålla misslyckade kommunala bolag under armarna. I m-motionen sägs att ett genomförande av regeringsförslaget sannolikt skulleinnebära att krisperioden för de kommunala bostadsbolagen förlängs.I propositionen anförs att en kommun själv bär det yttersta ansvaret för sinaåtaganden för boendet. Om en kommun hamnar i en särskilt svår ekonomisksituation och därmed inte kan fullgöra sina ekonomiska åtaganden som följer avtidigare fattade beslut bör staten, enligt propositionen, kunna bistå kommunenmed ett tillfälligt stöd.Utskottet har vid olika tillfällen tidigare och även ovan i detta betänkandegivit uttryck för en uppfattning som innebär att kommunerna och de kommunalabostadsföretagen har en viktig roll i bostadspolitiken. Här skall dessa motivinte nu återigen utvecklas. Utskottet anser, med hänvisning till sinuppfattning om dessa företag, att olika åtgärder kan behöva vidtas till stödtill kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. I fortsättningen av dettaavsnitt kommer utskottet att närmare diskutera utformningen av detta stöd. Vadnu anförts innebär att utskottet föreslår att godkänna vad ipropositionen i motsvarande del föreslagits. Denna uppfattning är inte förenligmed den som förs fram i motionerna 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 1 och 1997/98:Bo23(m) yrkande 1 om avslag på propositionen i denna del.I propositionen anförs att det stöd som diskuteras bör kunna lämnas i formav kreditgarantier, lån och i särskilda fall bidrag. Stödet bör förenas medvillkor om insatser från kommunens sida. Avser åtagandena ett bostadsföretagsom kommunen har bestämmande inflytande över kan villkoren, enligtpropositionen, ytterst innebära att kommunen under vissa förutsättningar helteller delvis frånträder företaget eller dess bostäder. Vidare anförs ipropositionen att det är kommunernas förmåga att klara av bostadsföretagenssvårigheter - och inte svårigheterna i sig - som skall bestämma inriktningenoch omfattningen av statens insatser. Frågor om stöd skall således prövas iförsta hand mot kommunens egna ekonomiska förutsättningar. Endast kommuner meden särskilt svår ekonomisk situation kommer därför i fråga för stöd. Enytterligare förutsättning är att de förhållanden som ligger bakom kommunenssvaga ekonomi inte är sådana att de på kort sikt kan påverkas av kommunen självoch att kommunen vidtagit nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med sinekonomiska situation.I propositionen redovisas (s. 72-77) olika lösningar beroende på de olikastödbehov en kommun kan ha. Vidare redovisas den hanteringsordning regeringenförordar och som framgått ovan bl.a. innebär att en särskild delegationinrättas för att bereda och, i den utsträckning regeringen medger, besluta iärenden om stöd. Också frågan om avlösen av kommunala borgensåtaganden tillförmån för bostadsrättsföreningar behandlas i propositionen. För uppgifter omförslagens närmare innebörd hänvisas till propositionen i nu angiven del.I tre motioner, nämligen i partimotionen 1997/98:Bo15 (m) yrkande 3 samt imotionerna 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 2 och 1997/98:Bo23 (m) yrkande 2, tas uppfrågor om den närmare hanteringen av stödet och om vissa förutsättningar somskall ställas som krav för att stöd skall beviljas. I partimotionen anförs attkommunen först måste göra allt som står i dess makt för att komma till rättamed de kommunala finanserna. Detta kan inbegripa försäljning t.ex. av mark- ochenergibolag. Att det kommunala bostadsbolaget avyttras skall, enligtmotionärerna, vara en förutsättning för det statliga stöd som diskuteras.Även i motionerna 1997/98:Bo22 (fp) och 1997/98:Bo23 (m) förs fram förslag medliknande innebörd. I fp-motionen föreslås att staten reserverar 500 miljonerkronor till en s.k. kommunakut från vilken stöd skall kunna lämnas tillkommuner där vården och skolan hotas och där alla andra handlingsalternativ äruttömda.Som framgår av det ovan anförda har regeringen och motionärerna i grundensamma uppfattning om när stöd till en kommun skall kunna komma i fråga.Motionärerna delar regeringens mening om att stöd i vissa fall skall komma ifråga endast för kommuner med en särskilt svår ekonomisk situation på grund avövermäktiga åtaganden för boendet. Enligt utskottet måste olika lösningar kunnaprövas för att i det enskilda fallet komma till rätta med de problem som vissakommuner hamnat i. Det kan inte anses lämpligt att, så som föreslås i de nubehandlade motionerna, ställa krav på att olika förutsättningar ovillkorligenskall vara uppfyllda för att stöd skall kunna medges. En sådan ordning skulleinte sällan innebära att staten skulle avhända sig flera möjligahandlingsalternativ. Ett sådant förhållningssätt kan inte anses tjäna syftetmed stödhanteringen. Det ligger alltså i sakens natur att olika lösningar, inomramen för den ordning som presenteras i propositionen, måste kunna prövas utanföregående bindningar av den karaktär som förordas i motionerna. Med detanförda avstyrker utskottet Moderata samlingspartiets partimotion 1997/98:Bo15yrkande 3 samt motionerna 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 2 och 1997/98:Bo23 (m)yrkande 2 om förutsättningar för stöd till kommuner med övermäktiga åtagandenför boendet. Propositionen tillstyrks i motsvarande del.I två motioner föreslås att stöd skall kunna utgå inte bara till kommunerutan också till kommunala bostadsföretag med ekonomiska problem. Förslag meddenna innebörd förs fram i partimotion 1997/98:Bo20 yrkande 18och i motion 1997/98:Bo18 (s).Utskottet delar inte motionärernas uppfattning om att stödgivningen direktskall inriktas på de kommunala bostadsföretagen. Genom den ordning regeringenförordar kan stödåtgärderna bedömas i ett större kommunalpolitiskt perspektiv,vilket måste vara att föredra för att lösa de problem stödgivningen avsesinriktas på. Motionärernas förslag om stöd till allmännyttiga bostadsföretagavstyrks med hänvisning till det nu anförda.I yrkandena 11-13 i partimotion 1997/98:Bo14 tas uppstödgivningen ur olika aspekter. Tillkännagivanden till föreslås omatt det ekonomiska ansvaret för stödgivningen skall fördelas på stat, bankeroch kommuner, yrkande 11, att spekulation med räntebidrag, oaktsamhet och andrakommunala försumligheter i princip skall innebära att stöd inte medges, yrkande12, samt att en plan måste fastställas för hur och när den föreslagnadelegationen skall avvecklas, yrkande 13.Utskottet vill med anledning av motionsförslagen anföra följande. Enutgångspunkt för den statliga stödgivningen är att statens kostnader för stödetminimeras samt att alla normalt verksamma kreditinstitut skall kunna uppträdasom långivare. För att detta skall bli möjligt torde vanligen krävas attstatliga kreditgarantier kan lämnas. Vad gäller motionsförslaget om att stödskall vägras bl.a. om ?spekulation med räntebidrag? gjorts utgår utskottetsjälvfallet från att sådana bidrag erhållits i enlighet med de regler somgäller i sammanhanget och som godkänts av . Vad slutligen gällermotionsförslaget om en avvecklingsplan för den i propositionen föreslagnadelegationen vill utskottet erinra om att i propositionen anförs att avsiktenär att den av regeringen föreslagna hanteringsordningen skall avvecklas inomloppet av några år.Den redovisning som lämnats innebär enligt utskottets mening att förslageni motionen antingen kommer att tillgodoses utan någon begäran däromeller att de inte bör vinna bifall. partimotion1997/98:Bo14 yrkandena 11-13 om stödgivningens inriktning m.m. avstyrks medhänvisning till vad nu anförts.Som framgår av det ovan anförda har utskottet accepterat att en särskilddelegation inrättas för att hantera stödgivningen. Utskottet har heller ingenerinran mot vad i propositionen i övrigt föreslagits i vad avser stöd tillkommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. Detta innebär bl.a. attutskottet tillstyrker att ett särskilt bolag bildas som i vissa fall och inomramen för det stödsystem som diskuteras ges i uppgift att äga och förvaltasådana enskilda fastigheter och bostadsföretag för vilka staten tar på sig ettansvar.Skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshusFör närvarande medges skattereduktion för utgifter för reparation samt om- ochtillbyggnad av bostadshus. Reduktion medgavs ursprungligen för utgifter undertiden 31 december 1997. Perioden har sedermera förlängtstill att också omfatta . Reglerna för skattereduktion gäller för småhus,hyreshus liksom för utgifter som avser bostadsrättslägenhet. Reduktion medgesmed av arbetskostnaden. Den maximala skattereduktionen uppgår till 10 500kr för småhus, eller fastighetsskatten för för hyreshus och för bostadsrättslägenhet.Till grund för införandet liksom för förlängningen av skattereduktionenligger en strävan att motverka en avmattning i byggnadsverksamheten. Enligtregeringen förväntas byggverksamheten öka kraftigt . I avvaktan pådetta och för att begränsa byggarbetslösheten /99 är detenligt regeringen motiverat med en viss förlängning av stimulansperioden.Samtidigt anges det vara angeläget att stimulansen inte ligger kvar närbyggverksamheten kommer i gång . Mot bakgrund härav föreslås attperioden skall förlängas t.o.m. mars månad 1999.För att stärka stimulanseffekten under kvarvarande period, dvs. under tidenden 19 mars 1998- , föreslås att underlaget för beräkningen avskattereduktionen skall höjas. Procentandelen föreslås däremot oförändrad.Regeringsförslaget innebär att den maximala reduktionen höjs till försmåhus, till eller högst fyra gånger fastighetsskatten för år 1996för hyreshus och till för bostadsrätter.Kostnaden för förslaget beräknas till , varav 350 miljonerkronor för och resterande för år 2000.Regeringens förslag avvisas i Moderata samlingspartiets partimotion1997/98:Bo15 yrkande 7 i motsvarande del. Enligt motionen bör i stället ettbredare system med en permanent skattereduktion införas för alla hushålls-tjänster av arbetskostnaderna per hushåll och år.Det innebär att den maximala skattereduktionen blir per hushåll ochår.I motion 1997/98:Bo26 (kd) yrkande 8 yrkas avslag på regeringsförslaget i dendel som avser bostadsrätter och småhus. Även i denna motion, yrkande 9, liksomi motion 1997/98:Bo22 (fp) yrkande 7 förs fram förslag om en skattereduktionför hushållstjänster motsvarande vad som föreslås i Moderata samlingspartietspartimotion.Systemet med skattereduktion bör enligt motion 1997/98:Bo21 (mp) avvecklasbl.a. därför att det inte är miljövillkorat. Regeringens förslag om attförlänga tidsperioden för reduktionen bör enligt motionens yrkande 12 därföravvisas. Enligt motionen bör i stället ett stöd till riktade miljöinvesteringarinföras - yrkande 13.