bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — I yrkande 27begär att steg tas mot en återgångtill enprocentsmålet och att biståndet för 1999höjs med 1 360 miljoner kronor.I kommittémotion U204 (c) yrkande 1 anförCenterpartiet att biståndsmålet på en procent avBNI stegvis bör återupprättas och begär attbiståndsramen fastställs till , motsvarande 0,av BNI.I yrkande 2 begärs att biståndsramen fastställstill 0,och 0,år 2001.Motionärerna begär vidare i yrkande 8 attbiståndsmålet på en procent av BNI successivtåterupprättas. Regeringen bör därför ge Sida iuppdrag att planera för hur en återgång till enbiståndsram om en procent av BNI kan genomförasmed bibehållen kvalitet på biståndet. Regeringenbör återkomma till med en särskildredovisning i samband med 1999 årsvårproposition.I partimotion U206 (kd) yrkande 1 anförs attSverige bör återgå till målet att det samladebiståndet skall uppgå till en procent av BNI. Idet syftet begär att regeringenskall presentera en plan för återgång tillenprocentsmålet.I partimotion U210 (mp) yrkande 18 föreslårMiljöpartiet att biståndsramen för åren 2000 och2001 höjs i sådan takt att den uppgår till respektive 15 469 miljoner kronorför de bägge åren. beräknas dåbiståndsramen uppgå till av BNI.Vänsterpartiet förespråkar i partimotion U212 (v)yrkande 3 en snabb återgång till enprocentsmåletför det samlade biståndet. Motionärerna begärdärför att regeringen utarbetar en plan förökning av det svenska biståndet. Ambitionen börvara att enprocentsmålet skall återupprättasunder innevarande mandatperiod.I partimotion Fi210 (c) yrkande 7 begärs attriksdagen anslår förutgiftsområde 7, Internationellt bistånd, vilketär mer än regeringensförslag. föreslår att anslagspostenA Internationellt utvecklingssamarbete höjs med77 och att anslagsposten BSamarbete med höjs med 25miljoner kronor.Folkpartiet föreslår i partimotion Fi211 (fp)yrkande 11 en höjning av utgiftsområde 7,Internationellt bistånd, med 1 360 miljonerkronor, till totalt 13 260 miljoner kronor.Utskottets övervägandenI propositionen, yrkande 1, begär regeringen attbiståndsramen för internationelltutvecklingssamarbete fastställs till avvid budgeteringstillfället beräknad BNI för 1999.År 2000 planeras biståndsramen höjas till 0,72 %och 2001 till 0,av BNI. Ambitionen är attSverige åter skall uppnå enprocentsmålet när destatsfinansiella förutsättningarna för dettaföreligger. Utbetalningsnivån förutses under denärmaste åren kunna hållas på en högre nivå genomett bättre utnyttjande av reservationer.I flera motionsyrkanden (U203 (fp) yrkandena 26och 27, U204 (c) yrkandena 1, 2 och 8, U206 (kd)yrkande 1, U210 (mp) yrkande 18 och U212 (v)yrkande 2) hävdas vikten av att enprocentsmåletupprätthålls, att en snabbare återgång tillenprocentsnivån - i vissa fall beloppsvispreciserade eller med angivna procentsatser avBNI - skall ske samt begärsplaner för hur enprocentsmålet skall uppnås medbibehållen kvalitet i biståndet. I motionernaFi210 (c) yrkande 7 och Fi211 (fp) yrkande 11föreslås höjda biståndsramar för (se bilaga 2).Utskottet tillstyrker därför regeringens förslagför att fastställa biståndsramentill av vid budgeteringstillfälletberäknad BNI, propositionen 1998/99:1 yrkande 1.Därmed avstyrks motionerna Fi210 (c) yrkande 7och Fi211 (fp) yrkande 11.Utskottet har ,senast i betänkande 1997/98:UU2, framhållit attkunskapen om och stödet för enprocentsmålet ärväl befäst i och i den allmännaopinionen. är återgången tillenprocentsnivån också en viktig symbolfrågavarför utskottet, även av det skälet, ansett attdet bör prioriteras. Utskottet har vid fleratillfällen, bl.a. i ovan nämnda betänkande,välkomnat att en återgång nu inletts samtframhållit med bestämdhet att en återgång tillenprocentsnivån bör ske så snart detstatsfinansiella läget tillåter. Utskottetvälkomnar därför också att regeringen ipropositionen förutskickar att biståndsnivånskall höjas till och år2001. Det finns däremot, enligt utskottetsmening, ingen anledning att därutöver lägga fastprecisa beloppsgränser beträffande biståndsramenför . Anslagstilldelningen för2000 och 2001 kommer att prövas inför respektivebudgetberedning.Utskottet har också tidigare tagit ställningtill förslag om mer eller mindre detaljeradeplaner för hur enprocentsmålet åter skall uppnås.Utskottet har därvid uttalat att bestämda planerför en återgång till enprocentsnivån inteförefaller ändamålsenliga. Utskottet vidhållerdenna uppfattning. Vad gäller återgång tillenprocentsmålet med bibehållen kvalitetkonstaterar utskottet att arbetet med kvalitetoch effektivitet i biståndet är högt prioriteratoberoende av nivån av biståndsramen.I konsekvens med vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna U203 (fp) yrkandena 26 och27, 204 (c) yrkandena 1, 2 och 8, U206 (kd)yrkande 1, U210 (mp) yrkande 18 och U212 (v)yrkande 3.Fördelningen inom utgiftsområdetPropositionen (avsnitt 1 s. 5-7)För föreslår regeringen ibudgetpropositionen (yrkande 7) att anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd fördelas enligtföljande uppställning:AnslagsbeloppTusental kronor----------------------------------------------------------Anslag Anslagstyp Anslagsbelopp-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A1. Biståndsverksamhet reservationsanslag 10 731 461-------------------------------------------------------------A2. ramanslag 418 143-------------------------------------------------------------B1. Samarbete med Central-reservationsanslag 744 000och -------------------------------------------------------------B2. Avsättning för reservationsanslag 6 000förlustrisker vadavser garantier förfinansiellt stöd ochexportkredit-garantier--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa 11 899 604-------------------------------------------------------------MotionernaI nedanstående motioner yrkas ändrade anslaginom totalramen till följd av minskningen ellerhöjningen av utgiftsområde 7 Internationelltbistånd. I bilaga 2 (Anslag för budgetåret1999) framgår partiernas förslag till ändradeanslag.I motion U203(fp) yrkande 11 delvis föreslårFolkpartiet att ytterligare 20 miljoner kronorsatsas på särskilda jämställdhetsinsatser.I partimotion U203 (fp) yrkande 28 delvis, somden får förstås, efterfrågas bl.a. attriksdagen tillför anslaget A 1.1 Multilateraltutvecklingssamarbete ytterligare 370 miljonerkronor samt anslaget A 1.2 Bilateraltutvecklings-samarbete ytterligare 990 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Motionärerna bakom kommittémotion U204 (c)föreslår i yrkande 3 att anslaget A 1.Internationellt utvecklingssamarbete skalltillföras , vilket är 77miljoner kronor mer än regeringens förslag.Vidare föreslås att anslaget B 1 Samarbete medCentral- och bör uppgå till 775miljoner kronor för , dvs. 25miljoner mer än regeringens förslag.I partimotion U206 (kd) yrkande 14 (delvis)begär ändringar jämfört medregeringens förslag i anslagen inomutgiftsområde 7. Internationellt bistånd för1999. Motionärerna föreslår en ökning avanslaget med 1 jämfört medregeringens förslag.I kommittémotion U213 (m) yrkande 2 föreslårModeraterna att utgiftsområde 7 Internationelltbistånd anslag A 1 Biståndsverksamhet tillförs9 . Vidare föreslårModerata samlingspartiet i yrkande 3 attanslagen Ekonomiska reformer och Information,Programutveckling och Rekrytering samtUtbildning av fältpersonal och multilateralaexperter avskaffas och i stället bärs avrespektive verksamhet. I yrkande 4 föreslås attanslaget B1 Samarbete med Central- ochÖsteuropa skall uppgå till 1 , dvs. mer änregeringens förslag.Utskottets övervägandenRegeringen begär i yrkande 2 bemyndigande attgöra utfästelser och åtaganden under anslaget A1 Biståndsverksamhet uppgående till , inklusive redan ingångnaförpliktelser.För det multilaterala utvecklingssamarbetetbegärs bemyndigande beträffande FN:sfrivilligfinansierade verksamhet på detekonomiska och sociala området, beträffandekapitalökningar i Afrikanska (AfDB) och i garantiorgan (MIGA),kapitalpåfyllnader i NORSAD, i () och Globalamiljöfonden (GEF) samt kapitalinsatser videventuellt medlemskap i , , och ett bidrag tillFN:s konvention mot ökenbekämpning. Regeringenbegär bemyndigande att inom det multilateralautvecklingssamarbetet ikläda statenförpliktelser som tillsammans med tidigaregjorda uppgår till högst 9 339 miljoner.Vidare föreslås vad gäller det bilateralautvecklingssamarbetet bemyndigande förregeringen att göra utfästelser och åtagandenmotsvarande högst 27 909 miljoner kronor.Beräkningsgrunden är att förpliktelsernatillsammans med tidigare gjorda får högst uppgåtill motsvarande fem gånger landramen påårsbasis för det landfinansierade samarbete medländer för vilka regeringen fastställtlandstrategier eller motsvarande. För övrigalandprogram och andra verksamheter fårutfästelseramen uppgå till högst tre gånger1999 års medelstilldelning.Den totala bemyndiganderamen har inte minskatsmed reservationerna. Regeringen uppskattar ipropositionen att bemyndigandena skulle minskamed ca om reservationernabeaktades.Utskottet noterar med tillfredsställelse att enredovisning av bemyndiganderamen för ekonomiskaförpliktelser görs i propositionen.Sammanställningen ger en överblick överförpliktelser och begärda bemyndiganden. Ettbemyndigande är liktydigt med att anslag såsmåningom måste anvisas. Utskottet villframhålla att beslut om omfattningen av ochändamålet med ett bemyndigande således börprövas lika noga som anslagsbeslut. Införställningstagande om bemyndiganden inombiståndet har därför utskottet i princip sammabehov av information om beräkningsgrunderna somdet har vid ställningstagande till regeringensanslagsförslag.Utskottet anser att bör bemyndiga deutfästelser och åtaganden som förordas avregeringen. Propositionens yrkande 2 tillstyrksdärmed.Flera motioner - U203 (fp) yrkandena 11 delvisoch 28 delvis, som det får förstås, U204 (c)yrkande 3 och U206 (kd) yrkande 14 delvis - rörhöjda anslag inom ramen för en höjd utgiftsramför utgiftsområde 7. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen en utgiftsram förutgiftsområde 7. har sedermera fattatbeslut med samma innebörd och fastställtutgiftsramen (bet. 1998/99:FiU1).Utskottet finner att den av regeringenföreslagna fördelningen mellan anslagen inomutgiftsområde 7 synes vara väl avvägd, varförregeringens yrkande 7 tillstyrks.Därmed avstyrks motionerna U203 (fp) yrkandena11 och 28 båda delvis, U204 (c) yrkande 3 ochU206 (kd) yrkande 14 delvis.I motion U213 (m) yrkande 2 begärs en minskningav anslaget A 1 Biståndsverksamhet och iyrkande 3 att anslaget Ekonomiska reformer ochinformation avskaffas. Vidare föreslårModeraterna i yrkande 4 och i motion U802 (m)yrkande 2 (delvis) att anslaget B 1 Samarbetemed skall höjas jämförtmed regeringens förslag.I konsekvens med utskottets tillstyrkan avfördelningen mellan anslagen avstyrkerutskottet motion U213 (m) yrkandena 2-4 ochU802 (m) yrkande 2 (delvis).MultilateraltutvecklingssamarbeteAnslagsposterna, prioriteringar m.m.Propositionen (avsnitt 3.6 s. 17-30)Multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:sekonomiska och sociala verksamhet, deinternationella finansieringsinstitutionerna, övrigtmultilateralt samarbete respektive Europeiskautvecklingsfonden. Regeringen beräknar föranslagsposten A.1.1 Multilateraltutvecklingssamarbete för budgetåret . Detta innebär en ökning med 351miljoner kronor varav merparten hänför sig tillEuropeiska utvecklingsfonden.Fördelningen under anslagsposten MultilateraltutvecklingssamarbeteTusental kronor--------------------------------------------------------------------Budget 1998 Beräknat1999--------------------------------------------------------------------1FN:s ekonomiska och 1 570 000 1 641000 sociala verksamhet--------------------------------------------------------------------2Internationella 1 102 000 1 206000 finansieringsinstitutioner--------------------------------------------------------------------3Övrigt multilateralt samar- 339 000 218000 bete--------------------------------------------------------------------4Europeiska utvecklings- - 297000 fonden--------------------------------------------------------------------Summa 3 011 000 3 362000--------------------------------------------------------------------Regeringens prioriteringarI propositionen framhåller regeringen att den ökadeglobaliseringen innebär att den politiska ochekonomiska utvecklingen i omvärlden i allt högre gradpåverkar och förändrar förutsättningarna för såvälnationell politik som samverkan länder emellan. Detär därför viktigt att utvecklingssamarbetet bygger pålångsiktighet och förutsägbarhet och att biståndetpräglas av kontinuitet.Regeringen pekar vidare på att det är angeläget attSverige inom de multilaterala organisationerna - FN-systemet, samt regionalautvecklingsbanker och fonder - verkar för attförankra och operationalisera analys och slutsatserfrån det omfattande policyarbete som bedrivits inomden svenska biståndsförvaltningen så att dessaorganisationer - i styrelsearbete, policy,utvärderingar och i verksamhet på fältet - får entydligare fattigdomsinriktning.Ett integrerat synsätt är en prioriterad fråga förbl.a. och nära kopplad till svenska krav påen samordnad uppföljning av de stora FN-konferensersom ägt rum om centrala ämnen somhållbar utveckling och mänskliga rättigheter. Detbedöms som angeläget att inom ramen för befintligaanslag kunna anslå medel för bl.a. katalytiskastudier och seminarier i syfte att stimulera till atti det multilaterala arbetet följa upp och i fältoperationalisera viktiga tvärgående frågor, somfattigdomsbekämpning och främjandet av demokrati ochmänskliga rättigheter. FN:s generalsekreterare kommeratt presentera ett förslag om hur miljö och hållbarutveckling skall integreras i FN:s hela verksamhet.Givarbilden är skev och är i de flestaorganisationer en av de största givarna. Sverigeverkar för en mer rättvis fördelning av bidragen, enutvidgning av givarkretsen och fleråriga utfästelsertill FN:s operativa verksamhet. Finansieringsfrågornamåste också ses i ljuset av förändradefinansieringsvillkor med minskat bistånd, betydandeprivata flöden och ett växande antal länder som medökat välstånd tar steget från mottagarland tillgivare.Regeringen understryker att ökad tydlighet ocheffektivitet i ansvar och arbetsfördelning måsteeftersträvas såväl mellan , de regionalautvecklingsbankerna och IMF som i relationen till FN-systemet samt andra aktörer på det internationellaområdet för utvecklingssamarbete. samtde regionala utvecklingsbankernas och -fondernas rollbör förstärkas och deras arbete effektiviseras föratt samarbetet med låntagarländerna skall få ett nyttinnehåll. Regeringen välkomnar därför detreformarbete som pågår inom bankerna med inriktningpå decentralisering, upprättande av ett mer jämliktpartnerskap och ett bättre utnyttjande av kunskaperoch erfarenheter. Oron på de internationellakapitalmarknaderna ställer de internationellafinansieringsinstitutionerna inför nya utmaningar.Det gäller både strukturella ekonomiska förändringari krisländerna och i lika hög grad utveckling avsociala skyddsnät för de mest utsatta grupperna idessa länder.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetRegeringen framhåller att strävan är att målen försvenskt utvecklingssamarbete så långt som möjligtskall genomsyra även FN-systemets verksamhet. I fleraorganisationer pågår nu ett arbete för att stärka FN-organens finansiering. Ett mål är att länder skallgöra fleråriga finansiella utfästelser tillorganisationernas basbudget i syfte att förbättra FN-organens verksamhet främst på landnivå. ochett flertal andra länder hoppas kunna göra dettaredan under 1999.För de New York-baserade organisationerna, framför allt FN:sutvecklingsprogram (UNDP), () och FN:sbefolkningsfond (UNFPA), har haftsom mål att reformera verksamheten i syfte att effektiviseraorganisationernas arbete genom ökad fokusering och närmaresamarbete, främst på landnivå. har även verkat fören ökad fattigdomsinriktning. Detta arbete börjar nu geresultat. Organisationerna har - bl.a. genom detsvenska agerandet i respektive organisations styrelse - entydligare fattigdomsinriktning än . FN:sgeneralsekreterares reformförslag förefaller också fåbetydande konsekvenser för organisationerna, i synnerhet pålandnivå, genom en ökad integration av de operationellaaktiviteterna. Gemensamma ramar för FN:s verksamhet pålandnivå vad beträffar programutveckling, planering,budgetering m.m. (UNDAF) håller på att utvecklas i etttjugotal länder, och många landkontor har numera gemensammalokaler och administrativa funktioner.Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet1995-1998 samt beräknat 1999Tusental kronor----------------------------------------------------------------------------Årsbidrag Årsbidrag ÅrsbidragÅrsbidrag Beräknat 19951996 1997 1998 1999----------------------------------------------------------------------------FN:s 460 000 460 000 460 000 470000 490 000 utvecklingsprogram,UNDP----------------------------------------------------------------------------FN:s 32 000 32 000 40 000 42000 42 000 kapitalutvecklingsfond,UNCDF----------------------------------------------------------------------------, 283 000 283 000 283 000 250000 265 000 ----------------------------------------------------------------------------FN:s 116 000 116 000 116 000 125000 140 000 befolkningsfond,UNFPA----------------------------------------------------------------------------FN:s 189 000 245 000 200 000 180000 180 000 världslivsmedelsprogram,WFP----------------------------------------------------------------------------FN:s 248 500 248 500 248 500 260000 270 000 flyktingkommissarie,----------------------------------------------------------------------------FN:s 140 000 135 000 135 000 145000 150 000 hjälporganisationför palestinaflyktingar, UNWRA----------------------------------------------------------------------------Multilateral 3 500 4 500 5 000 8000 12 000 handelsrelateradbiståndsverksamhet (, ,ITC)----------------------------------------------------------------------------Narkotikainsatser 32 000 40 000 40 000 45000 47 000 genom FN- systemet(UNDCP, WHO/PSA)----------------------------------------------------------------------------10 000 10 000 35 000 37000 37 000----------------------------------------------------------------------------FN:s 8 000 8000 8 000 industriutvecklingsorganisation(UNIDO)1)----------------------------------------------------------------------------Summa 1 514 000 1 574 000 1 570 500 1 570000 1 641 000----------------------------------------------------------------------------1. 1994-1997 finansierades bidragen till UNIDO överanslaget B 9Internationella finansieringsinstitutionerTabellen nedan visar budgetbehoven , dvs. förväntadedragningar i de fall medel inte budgeterats tidigare, samtsom jämförelse budgetåret 1998.De internationella finansieringsinstitutionernaTusental kronor----------------------------------------------------Budget 1998 Beräknat 1999----------------------------------------------------Världsbanksgruppen 920 000 960 000----------------------------------------------------Regionala 52 000 23 000utvecklingsbanker----------------------------------------------------Övriga 130 000 223 000utvecklingsbankeroch fonder----------------------------------------------------Summa 1 102 000 1 206 000----------------------------------------------------VärldsbanksgruppenVärldsbanken består av Internationellaåteruppbyggnads- och utvecklings-banken () ochInternationella utvecklingsfonden (). IVärldsbanks-gruppen ingår även Internationellafinansieringsbolaget (IFC), Multilaterala investeringsgarantiorganet(MIGA) samt Internationella centret för biläggandeav investeringstvister (ICSID).I propositionen framhåller regeringen att under 1998fortsatt att genomföra omfattande reformer av sin verksamhetoch därigenom stärkt den övergripandeinriktningen på fattigdomsbekämpning. hargett sitt fulla stöd till detta. Omorienteringen harinte varit smärtfri, och den förändring av bankensinterna kultur som eftersträvas är en process som kommer attta tid. Ett av de viktigaste målen harvarit att komma närmare låntagarländerna. Det harskett genom decentralisering med upprättande avrepresentationskontor i ett stort antal länder. Det harockså skett genom att ett långsiktigt arbete inletts för attersätta det traditionella givar-mottagarförhållandet med ettmera jämlikt partnerskap. Mycket återstår att görai båda fallen. Regeringen framhåller att man välkomnardenna utveckling som ligger i linje med svensk politik.Ett annat centralt mål har varit att effektivareutnyttja bankens unika, globala erfarenhetsbas ochalltmer förmedla kunskap i stället för finansiella resurser.Arbetet med att decentralisera bankens verksamhet fortsätter,liksom uppbyggande av kunskapsbanken ochutvecklande av former för partnerskap somomfattar även det civila samhället.Fattigdomsbekämpningen står i fokus genom ett intensivt arbete somhar inletts inför rapporten 2000med fattigdom som tema. Regeringen pekar på att detfinns ett behov av att ytterligare effektiviseraberedningen av lånen och utveckla instrumenten fört.ex. Asienkrisen har avslöjatbrister i kapacitet att hjälpa länder att förstärkasina finansiella sektorer. Krisen har också aktualiseratbehovet av att se över samarbetsrutinerna medInternationella valutafonden. Detta kommer att ledatill en trolig omorganisation som knyter bankens ochfondens finansiella sektorsenheter närmare varandra.Interamerikanska 1997stärkte () sinfattigdomsprofil ytterligare, bl.a. genom att anta enfattigdomsstrategi och genom en ökad utlåning tillinsatser som syftar till social rättvisa ochfattigdomsminskning. Detta inbegriper insatser somsyftar till att överbrygga sociala och etniskaspänningar, tvister om landrättigheter och det tilltagande våldet istäderna, liksom småskalig företagsamhet och mikrokrediter.Andra prioriterade områden är modernisering avstatsapparaten för att renodla och förstärka statensroll och medborgarinflytande för att stärkademokratin. IDB:s prioriteringar ligger väl ilinje med de frågor som har driviti nära samarbete med de övriga nordiska länderna.Sverige har också drivit på bankens arbete medfattigdomsfrågor, miljö och jämställdhet, där viktiga framsteg hargjorts . Regeringenhar ansökt om svenskt medlemskap iInteramerikanska investeringsbolaget (IIC). IIC ingår i IDB-gruppenoch är ett fristående bolag som sedan det bildades harhaft ett nära samarbete med IDB. IIC stöderutvecklingen av den privata sektorn i , bl.a.genom lån och investeringar i privata företag.Målgruppen är små och medelstora företag, som har svårt attfå kapitalförsörjning. IIC:s verksamhet utgör således ett komplementtill IDB:s aktiviteter för att främja den ekonomiskautvecklingen i . IIC har sedan starten beslutat om transaktioner på motsvarande 764miljoner US dollar till 174 olika utvecklingsprojekt iregionen, vilka totalt uppgår till . I förhållande till totalt insatt kapital av IIC:saktieägare har varje insatt dollar resulterat i från andra investerare.För närvarande diskuterar IIC en kapitalökning (från 200 miljonertill ca ). Storleken kommer attpåverka kostnaden för ett eventuellt svensktmedlemskap. Kostnaden för medlemskap är också beroendeav andel av aktiekapitalet. I diskussioner medIIC:s ledning har preliminärt överenskommits attSverige tecknar av aktiekapitalet, vilket beräknas innebära entotalkostnad på ca under budgetåren1999-2002, dvs. per år.Asiatiska (AsDB) verksamhet harallt-mer inriktats på breda utvecklingsfrågor, från att tidigare hautgjorts av projektfinansiering, framför alltpå infrastrukturområdet. Uppgörelsen i januari 1997om den sjunde påfyllnaden av Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) innebar en ytterligareambitionshöjning i denna riktning.