bet · GL01SoU12 · 1998-03-12 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av ett ?socialt biståndstänkande? vad gäller kompetens ibl.a. smittskyddsfrågor,33. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att personer som tvångsvårdas skall ha fri vård och fria läkemedel.1997/98:So309 av och Skånberg (kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredningom ett rikstäckande luftambulanssystem med akutmedicinsk kompetens.1997/98:So310 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att avsätta medel för attsäkerställa att kvalificerad psykoterapeutisk behandling kan ske till normalsjukvårdskostnad.1997/98:So311 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en samlad syn krävs därmålet skall vara att alla som med utgångspunkt från hälso- och sjukvårdslagenbehöver det, skall ha tillgång till psykologisk utredning och behandling medgenerella ersättningsmöjligheter även för privat psykologisk behandling.1997/98:So313 av () vari yrkas vikten av ett hormonelltpreventivmedel för män.1997/98:So319 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot xenotransplantation på människa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationella riktlinjer för forskning om organöverföring mellan arter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förstärkning av det sjukdomsförebyggande arbetet inom hälsovårdenför att minska behovet av transplantationer.1997/98:So320 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att psykiatrireformengenomförs i hela landet.1997/98:So323 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en arbetsgrupp tillsätts på och/ellerSocialstyrelsen som får uppgifter i enlighet med ovan angivna direktiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att handläggningen av psykoterapifrågor vid iframtiden sköts av därtill kompetent personal.1997/98:So327 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om etablering avambulanshelikopterverksamhet med placering i avseende södraSverige.1997/98:So328 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning kring lagen om psykiatrisk tvångsvård (1991:1128),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i utredningen kring lagen om psykiatrisk tvångsvård(1991:1128) bör ingå personer med egen erfarenhet från att ha tvångsvårdatssamt kunniga personer inom psykiatri med ett alternativt synsätt i dessafrågor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett faddersystem för intagna.1997/98:So331 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att köns- och klassperspektivet skall vara utgångspunkt förfolkhälsoarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av åtgärder för att styra forskningsresurser för atttillgodose kvinnors behov inom hälso- och sjukvården,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kunskapsutveckling i all vårdutbildning.1997/98:So332 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomisk ersättning förmerkostnader vid behov av specialkost.1997/98:So334 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolhälsovårdens och ungdomsmottagningarnas roll i det hivpreventivaarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av sprututbytesprogrammet i med hjälp avinternationell expertis,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att förhindra smittspridning bland homosexuella,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att förhindra heterosexuell smittspridning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kvalitetssäkring av hivtestningen.1997/98:So335 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att regeringen lägger fram ett handlingsprogram omkvinnors situation i vården.1997/98:So336 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lättnader för människor medett psykiskt handikapp.1997/98:So338 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt inrätta en hälsomottagning för lesbiska kvinnor i Stockholmsområdet.1997/98:So340 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativmedicinsk behandling via läkarremiss,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett genusperspektiv på hälso- och sjukvård samt påalternativmedicinsk vård och behandling.1997/98:So342 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn aversättningssystemet för psykoterapi.1997/98:So343 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ett manligthormonellt preventivmedel utvecklas.1997/98:So344 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vården av fibromyalgisjuka,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av hjälpmedel för fibromyalgisjuka.1997/98:So345 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hiv/aids.1997/98:So347 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vårdgaranti,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ägg- och spermiedonation,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud mot kloning på mänskliga embryon,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fosterdiagnostik i livets tjänst,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetiska test för vuxna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genetisk integritet och sekretess,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genterapi på könsceller,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en vidgad syn på abortförebyggande åtgärder,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tidsgränsen då prövning krävs,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om livsduglighet,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödsamtal,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildning av personal som deltar i stödsamtal,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om abortförebyggande och graviditetsstödjande forskning,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om familjerådgivning och preventivmedelsrådgivning,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om organdonation och aktivt samtycke,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppgiftslämnande till organdonationsregistret,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om donationskort,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om aktiv dödshjälp.1997/98:So403 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de psykiskt funktionshindrade,1997/98:So411 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rehabilitering.1997/98:So610 av m.fl. (m) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avbrytande av projektet att dela ut sprutor till narkomaner.1997/98:So628 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar avbryta pågående verksamhet med utdelning av friasprutor till narkotikamissbrukare i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:So676 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att undersöka möjligheterna till att utveckla anorexivården iSverige,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna bör återkomma med förslag på förebyggande arbete ochåtgärder för att förbättra unga kvinnors hälsotillstånd.1997/98:Fö709 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försöksverksamhetmed ambulanshelikopter i den norra sjukvårdsregionen.1997/98:Jo543 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förändra mänskliga anlag.1997/98:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas11. att beslutar att försöksverksamheten med fria sprutor tillnarkotikamissbrukare skall avbrytas i enlighet med vad som anförts i motionen. under detta har utskottet behandlat vissa frågor om hälso-och sjukvård i betänkandet 1997/98:SoU1 Budgetpropositionen för år 1998utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg.Regeringens skrivelseI skrivelsen 1997/98:51 lämnas en redogörelse för den överenskommelse som den 3december 1997 träffades mellan företrädare för staten och sjukvårdshuvudmännenom vissa ersättningar för år 1998.Parterna har enats om att utgiftsramen för , ,skall fördelas enligt följande.-------------------------------------------------------|Den ekonomiska omfattningen av överenskommelsen för år||1998 |-------------------------------------------------------|1. Kunskapsbaserad hälso- och sjukvård |------------------------------------------------------| | | | | | ||1.1 |Nationellt| | | | || | | | | |31,|-------------------------------------------------------| |varav SBU |10,5 | | |-------------------------------------------------------| | | | | || |kvalitetsregister |15 | | |-------------------------------------------------------| |nationella parametrar | 4 | | || |nationella riktlinjer | 2 | | |------------------------------------------------------|1.2 |Regionalt| | | | 550 || | | | | |Mkr |------------------------------------------------------|2. Verksamhetsutveckling | | | |------------------------------------------------------| | | | | | ||2.1 |Nationellt| | | | 20|| | | | | |Mkr |------------------------------------------------------|2.2 |Regionalt| | | | 100 || | | | | |Mkr |------------------------------------------------------|3. Informationsförsörjning | | | |------------------------------------------------------| | | | | | ||3.1 |Nationellt| | | | 22|| | | | | |Mkr |-------------------------------------------------------| |varav MARS | | | || | |4 | | |-------------------------------------------------------| | EpC | | | || | |2,5 | | |-------------------------------------------------------| | Särskilda | | | || |medel för infor- | | | || | |9,5 | | || |mationsförsörjning | | | |-------------------------------------------------------| | | | | || |Producentobunden | | | || | läkemedelsinfo |6 | | |------------------------------------------------------|3.2 |Regionalt| | | | 140 || | | | | |Mkr |-------------------------------------------------------|3.2.1|Informationssystem för | | | || |pat. och allmänhet | | | 6|| | | | |Mkr |-------------------------------------------------------|4. Rehabiliterings- och | | 235 ||behandlingsinsatser | |Mkr |------------------------------------------------------|5. Uppföljning och | | | ||utvärdering | | |1,|------------------------------------------------------|6. | | | 51|| | | |Mkr |------------------------------------------------------|7. Vissa särskilda | | | 50||ersättningar | | |Mkr |------------------------------------------------------|8. till | | | 10||hivsmittade | | |Mkr |------------------------------------------------------|Summa: | | | 1 217 || | | |Mkr |------------------------------------------------------Enligt skrivelsen skall huvuddelen av de s.k. Dagmarmedlen användas för attstimulera utvecklingen av metoder för att följa upp, utvärdera och bedömasjukvårdens effekter inom tre huvudområden, en kunskapsbaserad hälso- ochsjukvård, verksamhetsutveckling och informationsförsörjning.Genom överenskommelsen vill parterna stimulera sjukvårdshuvudmännen och deverksamma inom vården att utveckla metoder för ett kontinuerligt kvalitets- ochutvecklingsarbete. De största effektiviseringsvinsterna nås enligt skrivelsensannolikt genom att hälso- och sjukvårdspersonalen själv med hjälp avforskningsrön diskuterar och enar sig om vad som är adekvata insatser vid olikasjukdomstillstånd. är det mycket stora skillnader i medicinskpraxis, dvs. vad som faktiskt görs, mellan olika geografiska områden,medicinska enheter och enskilda läkare. Mot bakgrund av målet för hälso- ochsjukvården som enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) är en god hälsa ochen vård på lika villkor för hela befolkningen, är det angeläget att så långtmöjligt utjämna sådana skillnader.Lokala uppföljningssystem för att dokumentera och analysera verksamhetensändamålsenlighet skall därför utvecklas och etableras hos sjukvårdshuvudmännen.Ny kunskap måste också snabbt kunna integreras i det dagliga arbetet.För att stödja utvecklingsarbetet inom dessa områden har parterna enats omatt avsätta sammanlagt 581,5 miljoner kronor.Nuvarande personal- och organisationsstruktur behöver förändras för attstödja den kunskapsutvecklande arbetsplatsen heter det i skrivelsen. Ett merpatientorienterat arbetssätt förutsätter att utvecklingsinsatserna av såvälledare som alla medarbetare inriktas på att bryta den traditionella hierarkiskaorganisation och det revirtänkande som fortfarande till viss del utmärkerhälso- och sjukvården. har parterna enats om att avsätta 20miljoner kronor på nationell nivå för att stimulera ett utvecklingsarbete inomdetta område. Ytterligare avsätts på regional nivå.En hälso- och sjukvård som i än högre grad än är patientorienterad ochkunskapsbaserad förutsätter att informationsförsörjningen utvecklas och att nyinformationsteknologi utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Parternahar också enats om att på nationell nivå avsätta även underår 1998 för detta ändamål.Många patienter klagar på att de får för dålig information om sin sjukdom,vad de eventuellt själva kan göra för att lindra sina besvär, vilkabehandlingsalternativ det finns etc. Många sjukvårdshuvudmän har på allvaruppmärksammat detta och gör stora satsningar för att förbättra informationenoch involvera patienterna och deras anhöriga i utvecklingen av vården. För attytterligare stimulera huvudmännens utvecklingsinsatser har parterna enats omatt för , liksom för , avsätta för att stärkamöjligheterna att med informationsteknologi stödja en patientfokuserad ochkunskapsbaserad utveckling.Även för lämnas särskild ersättning för medicinska rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården. Ersättningen är 235 miljonerkronor. Detta innebär en neddragning av beloppet med jämförtmed föregående år.I skrivelsen erinras om att särskilda medel har avsattsför rehabiliterings- och behandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården inomramen för ersättningarna från sjukförsäkringen. Syftet har varit att ökakapaciteten inom området medicinsk rehabilitering för att snabbare återföramänniskor till arbetslivet eller till ett aktivt liv i övrigt.Vidare erinras om att regeringen i den ekonomiska vårpropositionen (prop.1995/96:150) behandlade frågan om de särskilda medlen från sjukförsäkringen förmedicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser . Regeringenansåg att den samverkan mellan försäkringskassorna och sjukvårdshuvudmännen somkommit till stånd med stöd av sådana medel kunde anses så etablerad att den ihuvudsak förutsattes kunna ske med befintliga resurser. En neddragning av desärskilda stimulansmedlen med och 200 miljonerkronor respektive ansågs därför motiverad.Under rubriken ersättningar anförs i skrivelsen att det finnsvissa verksamheter inom den svenska hälso- och sjukvården vars kostnaderbelastar några få landsting mer än de övriga. För att möta omständigheter avden här karaktären har parterna enats om att avsätta ett belopp motsvarande 50miljoner kronor för år 1998.Bland dessa verksamheter finns sådana för vilka det är ett riksintresse attresurserna upprätthålls och utvecklas. Exempel på detta är vård avtvångsomhändertagna hivsmittade från hela landet och akut sjukvård av utländskamedborgare som inte omfattas av eller någon konvention.Sjukvårdshuvudmännen skall också fortsättningsvis ansvara för handledning ochpraktiktjänstgöring av kiropraktorer och naprapater. Den miljon kronor somtidigare avsatts i särskild ordning för detta ändamål ingår nu i det totalabeloppet om 50 miljoner kronor.Parterna är vidare ense om att fortsätta diskussionerna angående hur man påett effektivt sätt löser hanteringen av vissa funktioner av s.k. riksintresseinom hälso- och sjukvården.Under rubriken ambitioner anförs att statenoch redan nu är överens om den övergripande inriktningeninom vissa områden inför nästa överenskommelse och därför valt att uttryckanågra gemensamma ambitioner. Här sägs bl.a. att parterna är ense om att denplanerade överenskommelsen bör omfatta , det vill säga åren 1999 och2000. Man är vidare överens om att den bör träffas under våren 1998.Genom att överenskommelsen träffas tidigare förutsätts den gestörre möjligheter att få ett bättre genomslag på hälso- och sjukvårdensutveckling . Långsiktigheten i överenskommelsen bidrar även till attge bättre förutsättningar för detta. Det längre perspektivet i överenskommelsenmedför också att parterna behöver kunna följa utvecklingen bättre. Uppföljningoch utvärdering utgör således allt viktigare inslag framöver.Prioriterade områden som parterna vidare enats om att behandla i den kommandeöverenskommelsen är tillgängligheten inom hälso- och sjukvården och patientensmöjligheter till delaktighet och inflytande över val av vårdgivare,diagnostisering, behandling och rehabilitering. Vidare avser parterna attbehandla förutsättningarna för att ta till vara vårdresurser även utanförsjukvårdshuvudmännens egen verksamhet.HSU 2000 har genom sitt betänkande Patienten har rätt (SOU 1997:154)aktualiserat två frågor som påverkar överenskommelsen för åren 1999 och 2000heter det i skrivelsen. Dels är det frågan om en generell behandlingsgarantiinom som parterna, på olika sätt, skall behandla förutsättningarnaför. Dels skall parterna behandla frågan om specialistvård för patienter medsvåra och mycket ovanliga sjukdomstillstånd utanför det egna landstingsområdet.Motioner om hälso- och sjukvårdens organisation, m.m.I motion So240 av m.fl. (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om prioriteringar vad gäller landstingensverksamhet till förmån för hälso- och sjukvård (yrkande 2). Ett likadantyrkande finns i motion So4 av m.fl. (m) (yrkande 1).Motionärerna anser att landstingen skall koncentrera sin verksamhet på i förstahand hälso- och sjukvård. Av de som landstingensverksamhet kostar går enligt motionärerna en fjärdedel till annat änsjukvård. Har man utgångspunkten att sjukvården är landstingens viktigasteuppgift är det svårt att hävda att landstingen inte har råd med sjukvården. Omsjukvårdens problem är bristen på resurser vore det naturliga att finna dessainom ramen för landstingens befintliga verksamhet. Motionärerna begär också etttillkännagivande om vad i motionen anförts om införande av en vårdgaranti(yrkande 3). Motionärerna anför att vi nu är tillbaka till den kösituation somden borgerliga regeringen fick ärva . Tragedin för de enskildapatienterna är uppenbar. Köerna till operationer och behandling växer igen.Innovationen besöksgaranti som den nuvarande regeringen införde innebär attpatienterna garanteras en läkarkontakt . Denna garanti avserinte genomförd behandling och är så oklar i sitt syfte att det torde saknamotsvarighet i svensk hälso- och sjukvård. Motionärerna anser att vårdgarantinsnarast bör återinföras. I yrkande 2 i motion So4 (m) finns ett liknandeyrkande. Vidare begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförts om en allmän hälsoförsäkring (yrkande 8). Motionärerna anser att det ärallt mer uppenbart att det finns djupgående strukturella problem som kräver engrundläggande förändring av hela hälso- och sjukvården. Sjukvårdshuvudmännen ärsåväl finansiärer som producenter av vården vilket leder till bristandekonkurrens och dålig flexibilitet. Behovet av konkurrens, mångfald ochförnyelse gör att genomgripande förändring av den svenska hälso- och sjukvårdenär nödvändig.I motion So223 av . m.fl. (m) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utgångspunkterna försvensk hälso- och sjukvård (yrkande 1). Motionärerna anför att alla skall harätt till sjukvård. Det betyder att alla medborgare skall garanteras god vårdvid sjukdom eller olycksfall efter behov. Varje civiliserat samhälle måstetillhandahålla grundläggande trygghet och stöd till dem som behöver det. Hälso-och sjukvården utgör en fundamental del av denna trygghet. Därför är det enligtmotionärerna legitimt att ålägga medborgare att ekonomiskt bidra till att allaskall kunna erbjudas en god hälso- och sjukvård. En grundläggande trygghetmåste omfatta alla. Ingen kan tillåtas ställa sig utanför systemet. Därförskall en försäkring vara obligatorisk. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om insatser i svensk hälso- och sjukvård (yrkande 2). Hälso-och sjukvården skall så långt möjligt tillgodose människans medicinska behovoch ta hänsyn till livskvaliteten. Det är med andra ord nödvändigt,men inte tillräckligt, att patienter får god sjukvård inom rimlig tid. Vårdenskall dessutom erbjudas och tillhandahållas på ett sådant sätt att den enskildepatienten själv har ett inflytande över sin livs- kvalitet. Inflytandetgaranteras bäst genom en rätt till sjukvård som är kombinerad med valfrihettillsammans med viss basal lagstiftning. Efterfrågan på sjukvård är omättligenligt motionärerna. Människor har alltid nya behov och sjukvårdens tekniskaoch medicinska möjligheter att tillfredsställa behov utvecklas hela tiden.Detta obegränsade behov skapar prioriteringsproblem. Motionärerna begär därförett tillkännagivande om prioriteringar (yrkande 3) Motionärerna anser att enviss mycket grundläggande prioritering inom den offentligt finansierade hälso-och sjukvården måste göras av . Nödvändiga prioriteringar måstedärefter göras med den medicinska etiken som grund. Motionärerna anser att allamänniskor skall ha tillgång till god sjukvård inom rimlig tid. Vidare begärsett tillkännagivande om problem i dagens hälso- och sjukvård (yrkande 4).Enligt motionärerna beror problemen inom hälso- och sjukvården framför allt pådet sätt den byggts upp och administreras. Sjukvårdens omfattning, utformningoch styrning har bestämts utifrån politiska prioriteringar. Systemet tar enligtmotionärerna liten hänsyn till patienters eller personals önskemål och behov.Sjukvårdens resurser nyttjas inte optimalt enligt motionärernas mening. Denoffentliga vården är ofta dyr och ineffektiv genom att organisationen är stel.Man arbetar inte efter utvärderade resultat. Många olika undersökningar talarför att det med ett effektivare system än dagens landstingsmonopol och medbättre samordning av resurserna skulle gå att utan resurstillskott mobiliseraytterligare till vården. Motionärerna anser attriksdagen skall besluta införa en allmän hälsoförsäkring i enlighet med vad somanförts i motionen (yrkande 5).