bet · GM01FiU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Med anledning av att Moderata samlingspartiet också föreslåratt RRV och revisorer ersätts av en ny revisionsmyndighetföreslår motionärerna att anslaget till ESV minskas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 2).StatskontoretPropositionenStatskontorets verksamhet finansieras dels med anslag, dels med avgifter.Regeringen föreslår att ramanslaget A 4 Statskontoret för förs uppmed . Vid beräkningen av anslaget har regeringen bedömtatt det kan minskas med . Intäkterna från Statskontoretsavgiftsfinansierade verksamhet beräknas uppgå till 49 miljonerkronor, varav utgör intäkter från uppdragsverksamhet,dvs. intäkter som Statskontoret förfogar över.Regeringen anser att man bör intensifiera uppföljningenoch utvärderingen av den offentliga sektorn. Statskontoret bör därvid påuppdragsbasis bistå regeringen med dels utvärderingar som är inriktade påsektorsövergripande frågor, dels sektorsanknutna utvärderingar.Regeringen anser också att Statskontoret bör behålla sina uppgifter på IT-området och genom aktiva insatser påskynda och stödja utvecklingen ochanvändningen av en säker elektronisk infrastruktur för förvaltningen.Statskontoret skall också hålla en beredskap för att med kort varsel kunnagenomföra snabba utredningsinsatser.MotionenModerata samlingspartiet anser i motion Fi507 att delar av Statskontoret börföras över till det nya och att resten avStatskontorets verksamhet kan läggas ned. Motionärerna föreslår därför attanslaget A 4 Statskontoret minskas med varje år1999-2001. föreslår de att anslaget förs upp med ,dvs. ett lägre belopp än regeringen föreslagit (yrkande 3).Täckning av merkostnader för lokalerPropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 5 Täckning av merkostnader för lokalerförs upp med för år 1999.De utgifter som belastar anslaget är hyror för vissa tomma lokaler somstaten har betalningsansvaret för till dess avtalen går att avveckla. Dehuvudsakliga faktorer som styr utgifterna på området äravtalskonstruktionerna samt möjligheterna att hyra ut lokalerna i andrahand. Statskontoret disponerar anslaget.Statistiska centralbyrån och Folk- och bostadsräkningPropositionenStatistiska centralbyråns (SCB) verksamhet finansieras dels med anslag, delsmed avgifter. Regeringen föreslår att ramanslaget A 6 Statistiskacentralbyrån för skall uppgå till 353,1 miljoner kronor.Beräkningarna inkluderar en ökning med , varav 16miljoner kronor överförs från för Intrastathanteringen, 3,3miljoner kronor till förbättring av nationalräkenskaperna samt ettengångsbelopp på för en vidareutveckling avlönestatistiken och utveckling av jämställdhetsbokslut. Inkomsterna från denavgiftsfinansierade verksamheten beräknas uppgå till 380 miljonerkronor.Uppbyggnaden av en registerbaserad folk- och bostadsräkning finansierasöver ett särskilt reservationsanslag - A 7 Folk- och bostadsräkning - påvilket regeringen föreslår att anvisas för budgetåret1999.MotionernaI motion Fi507 av m.fl. (m) anförs att distribution avstatistik via Internet bör medföra stora besparingar av t.ex. porto ochpapper. Detta tillsammans med andra effektiviseringar gör att motionärernaföreslår att anslag A 6 minskas med 25 miljonerkronor . Motionärerna anser också att SCB kan använda sitt storaanslagssparande för att täcka förberedelsekostnaderna för nästa folk- ochbostadsräkning. Därmed avvisas anslag på påanslag A 7 Folk- och bostadsräkning.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi211 att anslaget A 7 Folk- ochbostadsräkning minskas till budgetåret 1999.Vänsterpartiet anser i motion A292 att Folk- och bostadsräkningarna (FoB)är en viktig förutsättning för arbetsmiljöforskningen. I FoB anges bl.a.yrkestillhörighet och därmed har sambanden mellan olika sjukdomar och yrkenkunnat följas över tiden. Därför är det en brist att ingen FoB genomfördes1995 och ingen ännu beslutats för . För att upptäcka och följayrkesrelaterade sjukdomar och dödlighet bör en FoB genomföras eller2001, anser motionärerna.Centerpartiet framhåller i motion So314 att folk- och bostadsräkningarnavarit ett ovärderligt material för folkhälsoarbetet. Enligt motionärerna ärdet mycket angeläget att det förberedelsearbete som pågår för att kunnagenomföra de nya registerbaserade folk- och bostadsräkningarna påskyndas.Det statistiska underlag som tas fram bör vara könsuppdelat.KammarkollegietPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 8 Kammarkollegiet förs upp med 24,3miljoner kronor för budgetåret föreslår att ramanslaget A 9 upp med för budgetåret (NOU) har enligt lagen (1992:1528) omoffentlig upphandling till uppgift att utöva tillsyn över hela denoffentliga upphandlingen, dvs. att tillse att regelsystemet efterlevs. Ipraktiken har dock NOU:s resurser till övervägande del använts förinformationsverksamhet. I NOU:s regleringsbrev har regeringenpreciserat målen för NOU:s verksamhet. Regeringen anser atttillsynsuppgifterna skall prioriteras. Regeringen har vidare, mot bakgrundav den problembild som vuxit fram på upphandlingsområdet, tillsatt ensärskild utredare som skall se över NOU:s framtida organisation, roll ochuppgifter. Regeringen anser att inriktningen av NOU:s verksamhet skall varaoförändrad i avvaktan på resultatet av översynen. Detta innebär bl.a. atttillsynsverksamheten skall prioriteras.MotionenI motion Fi507 av m.fl. (m) yrkande 6 anförs att mångaupphandlande enheter inte följer regelverket. NOU har därför inte uppnåttsitt syfte. Motionärerna anser därför att NOU kan avvecklas och att anslagetinte bör tillföras några medel för budgetåret 1999.Ny myndighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörjningPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 10 Ny myndighet förkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning förs upp med 10,0 miljonerkronor för budgetåret 1999.Regeringen har i propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst(prop. 1997/98:136) uttalat att ökad uppmärksamhet bör ägnas åt kompetens-och utbildningsfrågorna i syfte att stimulera myndigheternaskompetensförsörjning och främja kvalitetsarbetet inom förvaltningen.Regeringen föreslog därför att en särskild myndighet för kvalitetsutvecklingoch kompetensförsörjning borde inrättas. har ställt sig bakomregeringens förslag (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Myndigheten, somi huvudsak skall arbeta på uppdrag av regeringen, skall verka för attstatsförvalningen har en gemensam förvaltningskultur och förvaltningsetik.Myndigheten inrättas fr.o.m. . avvecklasverksamheten vid Statens förnyelsefonder, som är en partssammansatt nämnd.Statens förnyelsefonder har finansierats med bidrag som har avsatts efterförhandlingar mellan och de centralaarbetstagarorganisationerna på det statliga förhandlingsområdet (anslaget D3 Bidrag till förnyelsefonder på det statligt reglerade området,utgiftsområde 14). Regeringen avser att ställa anslaget till den nyamyndighetens disposition i enlighet med en överenskommelse mellanArbetsgivarverket och de centrala arbetstagarorganisationerna.MotionernaI motionerna Fi210 av m.fl. (c) yrkande 5 i denna del, Fi211av m.fl. (fp) yrkande 8 i denna del och Fi507 av LarsTobisson m.fl. (m) yrkande 7 motsätter sig motionärerna inrättandet av dennya myndigheten.Vissa nämnder m.m.PropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 11 Vissa nämnder m.m. förs upp med 1,0miljoner kronor för budgetåret 1999.Ekonomiska rådetPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 12 förs upp med 1,7miljoner kronor för budgetåret 1999.UtvecklingsarbetePropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 13 Utvecklingsarbete förs upp med 24,2miljoner kronor för budgetåret 1999.Anslaget används av bl.a. för att bekostautvecklingsarbete inom ramen för ett särskilt projekt benämnt (Verktygför ekonomisk styrning i staten). Syftet med är att skapaett integrerat statligt koncernsystem för prognos, budgetering,resultatstyrning och betalningsinformation.Regeringen har för ett bemyndigande från att göraekonomiska åtaganden som innebär utgifter på högst efterår 1998 för genomförande. Regeringen kommer inte att behövautnyttja bemyndigandet under innevarande år. Bedömningen är dock att ettsådant bemyndigande behövs . Regeringen föreslår därför attriksdagen skall bemyndiga regeringen att för VESTA-projektetsgenomförande göra ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst (yrkande 3).Kontrollfunktionen i statenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget A 14 Kontrollfunktionen i staten försupp med för budgetåret 1999.RiksgäldskontoretPå utgiftsområdet finns tre anslag som berör verksamhet.Dessa anslag avser kontorets förvaltningskostnader, upplåningskostnader ochkostnader för garantiverksamheten. Dessutom finns inom utgiftsområde 26 ettsärskilt anslag för statsskuldsräntor och ett anslag för provisionskostnaderi samband med utlandsupplåning.PropositionenRegeringen föreslår att man för upp de tre ramanslagen påutgiftsområdet med följande belopp:- A 15 : Garantiverksamhet1 ,- B 3 : Förvaltningskostnader84,,- B 4 : Kostnader för upplåning och låneförvaltning535,0 miljoner kronor.Sedan 1997 tillämpas en ny modell för statlig garantigivning som innebär attavgifter skall täcka såväl den förväntade risken för ett infriande av engaranti som de administrativa kostnaderna. Tas inte full avgift ut betraktasmellanskillnaden som en subvention vilken skall belasta ett anslag påbudgeten. Det på utgiftsområdet uppförda anslaget för garantiverksamhetenavser utgifter hänförliga till äldre garantisystem.Vid beräkningen av anslaget för förvaltningskostnaderhar detta engångsvis minskats med under 1999.Riksgäldskontoret har upphört med allemanssparandet och någraprovisionskostnader för detta ändamål kommer därför inte att betalas utunder . Anslaget för kostnader för upplåning och låneförvaltning hardärför räknats ned med 134 miljoner kronor.MotionenModerata samlingspartiet anser i motion Fi507 att fokuseringen påhushållsupplåningen bör minskas och föreslår därför att anslaget B 3Riksgäldskontoret: Förvaltningskostnader minskas med underde tre . I enlighet härmed föreslår motionärerna att anslagetförs upp med (yrkande 9).FinansinspektionenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget B 1 förs upp med118,för . Avgiftsinkomsterna skallöverensstämma med storleken på ramanslaget.InsättningsgarantinämndenPropositionenInsättningsgarantinämnden anvisas ett ramanslag för förvaltningskostnader.Regeringen föreslår att ramanslaget B 2 förs uppmed . De årliga avgifter som tas ut av de institut somomfattas av insättningsgarantin placeras på räntebärande konto iRiksgäldskontoret. ombesörjer att ett belopp motsvarandeanslaget redovisas under inkomsttitel.BokföringsnämndenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget B 5 förs upp med 6,3miljoner kronor för budgetåret 1999.Avgift för Stadshypotekskassans grundfondPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget C 1 Avgift för Stadshypotekskassansgrundfond förs upp med för budgetåret 1999.I februari 1997 beslutade regeringen om försäljning av aktierna iStadshypotek AB till . Stadshypotekskassans uppgift ärnumera att förvalta den återstående obligationsskulden som per den 31december uppgick till ca . När låneskulden ärreglerad, vilket beräknas vara fallet , skall kassan likvideras. Föratt trygga utestående lån finns en grundfond i form av en statliggarantiförbindelse. Stadshypotekskassan betalar en årlig avgift för garantintill . har avgiften finansierats genom utdelningpå aktierna i . I samband med överflyttningen avaktieinnehavet i åtog sig staten ansvaret för denna avgift.Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbankenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget C 2 Kapitalhöjning i Nordiskainvesteringsbanken förs upp med för budgetåret 1999.Den ordinarie verksamheten i Nordiska investeringsbanken (NIB) avserutlåning och garantigivning inom . Vid sidan härav har NIB enomfattande internationell utlåning inom ramen för den s.k.Projektinvesteringslåneordningen (). Det primära syftet är att främjanordisk projektexport till länder som har relativt god kreditvärdighet.För att kunna tillgodose den ökande efterfrågan på finansiering från NIBbehövs en förstärkning av bankens kapitalbas. Enligt NIB:s beräkningar nåsutlåningstaket för den ordinarie utlåningen och för PIL-utlåningen redan under 1998.Bankens grundkapital, som finansierar dess ordinarie verksamhet, uppgår förnärvarande till 2 809 miljoner ecu. andel uppgår till ca 1 106miljoner ecu eller ca (räknat med växelkursen 1 ecu =9 kronor). Den föreslagna höjningen av grundkapitalet från 2 809 miljonerecu till 4 000 miljoner ecu skulle medge en utlåningsram om 10 000 miljonerecu. Med bankens antagande om en årlig ökningstakt i utlåningen om igenomsnitt skulle denna höjning säkra bankens verksamhet t.o.m. ,dvs. ytterligare en sexårsperiod.Sveriges andel av den föreslagna totala ökningen uppgår till , dvs.ca 415,7 miljoner ecu, eller ca . Den andel som skallinbetalas uppgår för vidkommande till 2 075 641 ecu, eller ca 18miljoner kronor under treårsperioden.PIL-låneordningen uppgår till 2 miljarder ecu. Ökningen avPIL-ramen föreslås ske genom att den totala låneramen höjs till 3,3miljarder ecu utan att medlemsländernas garantiåtagande ändras. I händelseav kreditförlust skulle garanterna, liksom , ansvara för 90 %av förlusterna per lån, men endast upp till 1,8 miljarder ecu, eller avkreditramen. Därutöver skall eventuella förluster bäras av banken.Den föreslagna ökningen av PIL-ramens utlåningsutrymme får alltså ingadirekta effekter på storleken på medlemsstaternas garantiåtaganden. Däremotmåste garantin täcka ett större lånebelopp, vilket kan anses innebära enstörre risk för att den måste tas i anspråk. har dock integarantierna utnyttjats.Riksdagens revisorerPropositionenRiksdagens revisorer har till uppgift att på vägnar granskastatlig verksamhet. föreslår att ramanslagetD 1 revisorer förs upp med för 1999.Anslaget har därvid räknats upp med till följd av attriksdagen på förslag av (1997/98:KU27) beslutat, medanledning av förslag, att revisorerna bör tillföras 5miljoner kronor räknat fr.o.m. 1999.MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi507 att ett nytt obundetrevisionsorgan inrättas och underställs . I den nya myndighetenskall man sammanföra den effektivitetsrevision som ochRiksdagens revisorer ombesörjer. Motionärerna föreslår därför dels attnågra medel inte anvisas på anslaget E 1 revisorer (yrkande 10),dels att anvisas på ett nytt anslag kallat A 16 Riksrevisorn(yrkande 8).Utskottets samlade ställningstagande till anslagen inom utgiftsområde 2På närmast föregående sidor redovisas budgetpropositionens förslagbeträffande medelstilldelningen på utgiftsområde 2 samt de motionsförslagsom har effekt på denna fördelning. Utskottet övergår nu till att redovisasin samlade syn på anslagsfördelningen. Prövningen inriktas i första hand påde förslag där skilda meningar framkommit.Moderata samlingspartiet anser att delar av Statskontorets verksamhet kanföras över till det nybildade och att resten avStatskontorets verksamhet stegvis skall avvecklas. Anslaget tillStatskontoret bör därför minskas med närmare en tredjedel.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning utan anser att Statskontoretfyller en viktig funktion som stabsorgan åt regeringen, inte minst på sådanaområden som utvärdering av sektorsövergripande frågor. Utskottet avstyrkerdärför motion Fi507 (m) yrkande 3.När det gäller den registerbaserade folk- och bostadsräkningen villutskottet erinra om att försöksverksamheten avslutats.Erfarenheterna från försöksverksamheten visar att det krävs kompletteringarav olika slag för att systemet skall fungera.Enligt utskottets mening är det viktigt att en folk- och bostadsräkninggenomförs. Kommunerna behöver t.ex. en grundläggande hushållsstatistik försin planering och resursfördelning. Uppgifterna är också viktiga för bl.a.uppskattning av och forskning om t.ex. arbetsmiljöskador. Regeringen hargett () i uppgift att utreda en alternativ metodför att kunna genomföra nästa folk- och bostadsräkning. Metodeninnebär i korthet att SCB utnyttjar register folk- ochbostadsräkning som kompletteras med nya uppgifter. Metoden är emellertidtillfällig i den meningen att den endast kan utnyttjas för nästa folk- ochbostadsräkning. Den ger inte den långsiktiga lösning som denregisterbaserade folk- och bostadsräkningen var tänkt att ge. Regeringen harvidare gett () i uppgift att redovisa åtgärder tillförbättringar av folkbokföringen så att den skall kunna ligga till grund fören registerbaserad folk- och bostadsräkning. Både SCB:s och RSV:s uppdragskall redovisas före utgången av år 1998.Regeringen uppger i budgetpropositionen att den avser att återkomma tillriksdagen med förslag över hur nästa folk- och bostadsräkning skallgenomföras. Utskottet har inget att erinra mot den föreslagnamedelstilldelningen.Vad utskottet sagt ovan innebär att utskottet avstyrker förslagen imotionerna Fi507 (m) yrkandena 4 och 5, Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del,A292 (v) yrkande 12 och So314 (c) yrkande 5.Vad gäller () har regeringen tillkallaten särskild utredare som skall se över NOU:s framtida organisation, roll ochuppgifter. Utskottet anser att NOU:s verksamhet skall vara oförändrad iavvaktan på resultatet av översynen. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi507 (m) yrkande 6.Riksdagen har tidigare ställt sig bakom inrättandet av en Ny myndighet förkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning (bet. 1997/98:KU31, rskr.1997/98:294). Utskottet anser inte att det finns anledning att föreslå någonändring av tidigare ställningstagande.Som framgått ovan har Statens förnyelsefonder finansierats genom bidrag somhar avsatts efter förhandlingar mellan och de centralaarbetstagarorganisationerna på det statliga förhandlingsområdet. På dettasätt anslogs senast (prop. 1989/90:100 bil. 15, bet.1989/90:AU18, rskr. 1989/90:213). Vid utgången av beräknasoutnyttjade medel på ramanslaget D 3 Bidrag till förnyelsefonder på detstatligt reglerade området, utgiftsområde 14, uppgå till ca 40 miljonerkronor. Av propositionen framgår att regeringen avser att ställa anslagettill den nya myndighetens disposition i enlighet med en överenskommelsemellan och de centrala arbetstagarorganisationerna.På grund av det anförda föreslår utskottet att motionerna Fi210 (c) yrkande5 i denna del, Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del och Fi507 (m) yrkande 7avstyrks.Moderata samlingspartiet anser i motion Fi507 att skallminska sin fokusering på hushållsupplåningen och föreslår av denna anledningatt kontorets anslag för förvaltningskostnader (B 3) minskas med 5 miljonerkronor de tre åren 1999-2001.Riksgäldskontoret har använt sig av fyra olikalåneinstrument vid upplåningen på hushållsmarknaden: premieobligationer,realränteobligationer, riksgäldskonto och allemansspar. När kontoret 1997fick möjlighet att i egen regi ta emot inlåning på konto från allmänhetenkom denna nya upplåningsform - riksgäldsspar - att ersätta såvälriksgäldskonto som allemansspar. I budgetpropositionen framhåller regeringenatt skall låna från hushållen bara om denna upplåning -inklusive kontorets administrationskostnader - är billigare än kontoretsalternativa upplåningsformer. har kostnaderna förhushållsupplåningen varit lägre än motsvarande upplåning på den nominellavärdepappersmarknaden. Utskottet ser därför ingen anledning att begränsahushållsupplåningen utan avstyrker motion Fi507 (m) yrkande 9.Utskottet vill beträffande förslagen i propositionen och motion Fi507 (m)angående , och Riksdagensrevisorer anföra följande.Olika aspekter av den statliga revisionen har varit föremål för flerautredningar . Den senaste var revisionsutredning somavslutade sitt arbete . budgetproposition(1997/98:1, vol. 2, avsnitt 4.2) redovisade regeringen sina överväganden ifråga om en reformerad stabsorganisation och begärde att skullegodkänna bl.a. att verksamhet skulle renodlas ochkoncentreras till de revisionella uppgifterna. Statensekonomistyrningsfunktion skulle renodlas och en ny myndighet inrättas förändamålet. Regeringen återkom sedan med förslag om anslagstilldelning ivårpropositionen (1997/98:150), och inrättadesEkonomistyrningsverket, medan fick en renodladrevisionsuppgift. har vid båda tillfällena beslutat i enlighet medregeringens förslag och utskottet finner inte skäl att ompröva dessa beslutså efter att de tagits. Utskottet vill också anmärka mot attmotionärerna föreslår att RRV och revisorer inte tilldelas någramedel alls . Förslaget skulle leda till oacceptablakonsekvenser och är orealistiskt eftersom motionärerna inte har beaktat attdet krävs en övergångsperiod under vilken de gamla myndigheterna avvecklasoch den nya inrättas.Med vad utskottet här anfört avstyrks förslagen i motion Fi507 (m)yrkandena 1, 2, 8 och 10.I propositionen (yrkande 3) föreslår regeringen att den skall bemyndigas attunder för genomförande göra ekonomiska åtagandensom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst 50 miljonerkronor . Utskottet biträder förslaget och förordar attregeringen får det begärda bemyndigandet.Kristdemokraterna har i sin kommittémotion Fi505 yrkat på en generellbesparing om inom utgiftsområdet utan någon närmareprecisering eller diskussion av vilka konsekvenser en sådan åtgärd skulle fåpå respektive verksamhetsområde. Även har i sin partimotionFi210 föreslagit en generell besparing, utan att närmare precisera hur dennabesparing skall fördelas på anslagen. Enligt utskottets beräkning bedömerCenterpartiet att en ökad decentralisering skall kunna innebära besparingarom nästa budgetår. Någon konkretisering av förslaget görsemellertid inte i motionen. Utskottet kan inte tillstyrka sådanaopreciserade, svepande besparingar.Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringens förslag till fördelningav anslagen inom utgiftsområde 2 (yrkande 6) och tillstyrker förslaget ipropositionen om åtaganden för (yrkande 3). Samtligamotionsyrkanden som behandlas i detta sammanhang avstyrks, dvs. motionernaFi210 (c) yrkande 5, Fi211 (fp) yrkande 8 i denna del, Fi505 (kd), Fi507 (m)yrkandena 1-10, So314 (c) yrkande 5 och A292 (v) yrkande 12.Statens fastighetsverkPropositionenI propositionen (avsnitt 4.5, yrkande 4) begär regeringen att riksdagenskall godkänna investeringsplanen för . Vidareföreslås att låneramen om godkänns (yrkande 5).MotionenModerata samlingspartiet kritiserar i motion Fi507 redovisningen ipropositionen av investeringsplanen. Beskrivningen av planens innehållbedöms vara alltför kortfattad för att kunna ligga till grund för riksdagensbeslut om investeringsplan och lånebemyndigande. Detta föreslår motionärernaatt bör ge regeringen som sin mening till känna (yrkande 12).Kompletterande underlagUtskottet har under ärendets beredning från inhämtat enutförlig redogörelse för Statens fastighetsverks investeringsplan.Finansutskottets ställningstagandeI årets budgetproposition redovisas investeringar för åren 1997-2001uppdelade på inrikes och utrikes fastigheter. beräknasinvesteringarna komma att uppgå till sammanlagt knappt 330 miljoner kronor.I budgetpropositionerna redovisas dessutom regelmässigt nya, stora projekt,dvs. de som överstiger . Inget av de projekt som planerar och som inte har anmälts tillriksdagen har den omfattningen. Utskottet anser att de uppgifter somredovisats i budgetpropositionen är relevanta och att den redovisning somutskottet nu fått är till fyllest. Utskottet anser därför att någottillkännagivande av det slag motionärerna begär inte är påkallat.Utskottet tillstyrker propositionen i aktuella delar och avstyrker motionFi507 (m) yrkande 12.Vissa statistikfrågorUtveckling av BNP-måttetMotionernaI motion U704 av (v) framhålls att ett införande avnordiska miljöräkenskaper vore ett bra instrument för att minska degemensamma koldioxidutsläppen.