bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Sådanauttalanden från sida bör anstå.Utskottet förordar därför beträffandeFörsvarsmaktens framtida utbildningsresurser m.m.att motionerna 1998/99:Fö304, 1998/99:Fö305,1998/99:Fö306, 1998/99:Fö307, 1998/99:Fö309,1998/99:Fö314, 1998/99:Fö315 samt 1998/99:Fö318inte bör bifallas av riksdagen.Det militära försvaretVerksamhetens omfattning och målUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 10-11) anfört om mål.RegeringenI verksamhetsområdet militärt försvar ingår de treanslagen A 1 Förbandsverksamhet och beredskapm.m., A 2 Fredsfrämjande truppinsatser samt A 3Utveckling och investeringar. Anslagen disponerasav Försvarsmakten.Regeringen redogör för de övergripande mål somskall gälla för Försvarsmakten och därmed för detmilitära försvaret. Målen fastställdes i 1996 årstotalförsvarsbeslut. Försvarsmakten skall:I fred förbereda för att i krig försvara riket mot väpnat angrepp som hotar desKontinuerligt i fred och under kriser kunna övervaka och hävda rikets territoriKunna ställa kvalificerade förband och andra resurser till förfogande för interKunna stödja samhället vid svåra påfrestningar i fred.Ha en beredskap som medger att utvalda delar av Försvarsmaktens organisation långsiktigt anpassas, dvs. utökas eller förändras för aGenomförd verksamhet och ekonomiskt utfall för år1997Utskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 9-11 och 19-20) anfört omgenomförd verksamhet och utgiftsutvecklingen.RegeringenÅr 1997 var första verksamhetsåret underförsvarsbeslutsperioden. Verksamheten har präglatsav de förändringar i krigs- ochgrundorganisationen som är en följd av 1996 årstotalförsvarsbeslut.Enligt regeringens bedömning har Försvarsmaktenunder , med vissa angivna undantag,genomfört verksamheten i enlighet med riksdagensbeslut. Driftskostnaderna har blivit högre änberäknat vilket medfört inskränkningar iövningsverksamheten. Detta har i sin tur fåttnegativa konsekvenser för krigsförbandens statusoch befälens kompetens. Krigsdugligheten i vissaförband har sjunkit. Enligt regeringensuppfattning kan detta accepteras mot bakgrund avriksdagens beslut om Försvarsmaktensberedskap.Regeringen konstaterar att trenden när det gälleryrkesofficerarnas allt lägre kompetens inte harbrutits . Regeringen har som följd avobalansen i Försvarsmaktens ekonomi tvingats attacceptera att tidpunkten för det givna uppdragetatt höja kompetensen måste senareläggas till år2001. Vidare måste de kompetenshöjande åtgärdernaprioriteras till den grupp befäl som är mestbetydelsefull för den långsiktigaanpassningsförmågan.Regeringen redogör för vilka större övningar somhar genomförts , bl.a. inom ramen förPartnerskap för fred (PFF), samt förFörsvarsmaktens deltagande i de fredsbevarandeoperationerna på . Försvarsmakten har vidarepå FN:s uppdrag röjt minor i Västsahara.Försvarsmakten har också gett fortsatt stöd åt debaltiska länderna, bl.a. med utbildningsinsatserför den baltiska fredsbevarande bataljonen(Baltbat) och med röjning av sjöminor.Regeringen redogör vidare för vilka viktigarematerielsystem som tillförts Försvarsmakten ellerär under leverans, bl.a.pågående leveranser av stridsvagn 121 och 122 (Leopard) samt ,slutleverans av luftvärnsrobotsystem 90,slutleverans av fältuniform m/90 till hemvärnet,pågående leveranser av ubåt typ och båtar till amfibiebataljon,pågående leveranser av JAS 39 delserie 2 och flygburet spaningsradarsystslutleverans av bombkapsel till AJS 37 och JAS 39 Gripen.Regeringen pekar på vissa förändringar avinriktningen i förhållande till försvarsbeslutet.Som följd av Försvarsmaktens ekonomiska problemunder har sålunda påregeringens förslag beslutat att ändra detövergripande målet för Försvarsmaktens beredskaptill att medge att endast utvalda delar avorganisationen efter beslut haruppnått full krigsduglighet. gälldekravet huvuddelen av organisationen. Det nuvarandeomvärldsläget medger en sådan sänkning avberedskapen.Regeringen anmäler att den beslutatom en ändring i förordningen (1995:238) omtotalförsvarsplikt med innebörd att den kortastegrundutbildningstiden för den som fullgörvärnplikt skall vara . Beslutet harfattats på förslag från Försvarsmakten som avserpåbörja försök med kortare grundutbildning underår 1999.UtgiftsutvecklingenMiljoner kronor (löpande priser)-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknat1997 1998 anslag anslagprognos anslag1998 2000 20011999-----------------------------------------------------37 475 37 354 39 058 39 829 41 124 40 773-----------------------------------------------------Regeringen bedömer sammanfattningsvis attFörsvarsmaktens förmåga att lösa sinahuvuduppgifter har varit godtagbar.Förmågan har inte nämnvärt förändrats i jämförelsemed det föregående /96. De bristeri beredskap och försvarsförmåga som finns kanaccepteras med hänsyn till rådande omvärldsläge.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot vad regeringenanfört i denna del.Balansen mellan ekonomiska resurser och verksamhetUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 13) anfört om regeringensslutsatser. Utskottet behandlar även motion Fö317(m) yrkande 9.RegeringenUnder de båda har allvarligaproblem i Försvarsmaktens ekonomi konstaterats.Regeringen har med anledning härav vidtagit en radåtgärder. Regeringen har sålunda föreskrivit attFörsvarsmakten dels skall vara mycket restriktivmed kostnadsdrivande åtgärder, dels skall reducerasin verksamhet inom främst plikttjänstgöringen ochmaterielanskaffningen. Även hemvärns- ochfrivilligverksamheten berörs av åtgärderna, men imindre omfattning.Som nämnts i det föregående har , påförslag av regeringen, beslutat (prop. 1997/98:84,bet. 1997/98:FöU11, rskr. 1997/98:268) om enbegränsning av det övergripande målet förFörsvarsmaktens beredskap.Regeringen anför att det i Regeringskanslietunder pågått en beredning avkonsekvenserna av övergången till full tillämpningav den s.k. anslagsförordningen. Regeringensslutsats är att en samlad bedömning av alla defaktorer som inverkar på frågan inte kan görasförrän efter försvarsbeslutsperioden, dvs. Eventuella variationer i anslagsbelastningenmellan åren får hanteras inom ramen för detekonomiadministrativa regelverket.Regeringen anför vidare att den nyaorganisationen för Försvarsmaktens högkvarter, sominförts , innebär tydligareansvarsförhållanden. Den förstärktaplaneringsfunktionen för inriktning ochprioritering bör bl.a. ge förutsättningar förförbättrat ekonomiskt underlag och större säkerheti planeringen.Regeringen anmäler att det vid utgången av år1997 fanns ett anslagssparande på ca . Av dessa medel står till regeringens disposition.Utgiftsprognosen för är ca 38 500 miljonerkronor. Enligt regeringen innebär detta attutgifterna under anslaget kommer att överstigaanvisat belopp, inklusive vad regeringen föreslårpå tilläggsbudget, med ca 1 950 miljoner kronor.Det överstigande beloppet kommer att täckas avanslagssparande och tilldelad anslagskredit. Föratt inte riskera att utgiftstaket för helastatsbudgeten överskrids har regeringen ålagt Försvarsmakten och att begränsa utgifterna, främst genomförskjutningar av materielleveranser.MotionenI Moderata samlingspartiets kommittémotion Fö317(m) av m.fl. beskrivermotionärerna vad de anser vara bakgrunden tilldagens ekonomiska problem i försvarsekonomin. Demenar att de nu akuta svårigheterna är en följd avatt Försvarsmakten, med utgångspunkt iriksdagsbeslutet om attanslagsförordningen skall tillämpas fullt ut,planerat med andra ekonomiska förutsättningar ändem som framgår av budgetpropositionen. Medreferens till uppgifter från Försvarsmakten anförmotionärerna att anslagsförordningen för år 1999orsakar en brist på om avseddverksamhet skall genomföras. För treårsperiodenanges bristen till . Tashänsyn till även andra faktorer uppgår bristentill närmare nio miljarder kronor.Motionärerna anser att regeringen med sittanslagsförslag för och förslag tillutgiftsramar för utgiftsområde 6 Totalförsvarundvikit att hantera det uppkomna problemet.Motionärerna refererar till att isamband med beslutet att införaanslagsförordningen uttalat att övergången skullegenomföras på ett verksamhetsneutralt sätt. Den avregeringen i budgetpropositionen anvisade vägenmed anslagskrediter intill en utvärdering år 2002anses inte tillfyllest. Tvärtom riskerar en sådanmetod att förskjuta och därmed förvärra problemet.Motionärerna förutsätter att regeringen återkommertill med förslag till kompensation föreffekterna för anslagsförordningen så attriksdagens krav på verksamhetsneutralitet uppfylls(yrkande 2).I motionen betonas behovet av balans mellanförsvarets uppgifter och resurser. Motionärernahänvisar till Moderata samlingspartietsbudgetpolitiska motion och att det i denna bl.a.föreslagits utöverregeringens förslag under anslag A 3 Utvecklingoch investeringar för att kompenseraanslagsförordningens effekter under budgetåret1999. Vad som sålunda har anförts om behovet avekonomiska resurser för att skapa balans mellanförsvarets uppgifter och resurser föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna(yrkande 9).UtskottetAnslagsförordningens införandeSyftet med att häva Försvarsmaktens dispens fråntillämpningen av anslagsförordningen var attsynliggöra kapitalkostnaderna och på så sättfrämja en effektivare kapitalhantering inomstatsförvaltningen. Det fanns förbeslutet - - ingen tvekan om det angelägnai reformen. I anslutning till beslut ifrågan påtalade utskottet emellertid att vissavillkor som måste uppfyllas. Utskottet anfördesålunda (bet. 19996/97:FöU3 s. 3):Utskottet är angeläget om att såväl de justeringarsom sker under innevarande budgetår som denkompensation av tillkommande räntekostnader somaviserats sker på ett sådant sätt attFörsvarsmaktens köpkraft förblir oförändrad.I anslutning till ställningstagandetill Försvarsmaktens ekonomiska problem våren 1998fick utskottet anledning att återkomma till fråganom anslagsförordningens tillämpning. Utskottetframhöll då (bet. 1997/98:FöU11 s. 13):Det hade varit en fördel om effekterna avanslagsförordningens tillämpning varit ordentligtutklarade i samband med dessa beslut. Utskottetvälkomnar den nu pågående analysen och emotser enredogörelse från regeringen i frågan. Det ärviktigt för förtroendet för regelverket attövergången till den fulla tillämpningen avanslagsförordningen inte i sig framtvingaromavvägningar. Utskottet utgår således från attdenna övergång sker på ett verksamhetsneutraltsätt.Som framgått har utskottet varit mycket tydligt isin uppfattning att den tekniska omläggningen avbudgeterings- och redovisningsprinciperna, som isig alltså var önskvärd, inte får leda till attköpkraften för Försvarsmakten förändras på så sättatt den verksamhet som beslutat om intekan fullföljas. Ingen annan berörd har hellerifrågasatt kravet på verksamhetsneutralitet.Exempelvis konstaterar även regeringen ibudgetpropositionen (s. 13): "utgångspunkten föromläggningen till full tillämpning avanslagsförordningen är att den skulle ske på ettverksamhetsneutralt och statsfinansiellt neutraltsätt. "Också motionärerna i kommittémotion Fö317 (m)erinrar om vad som uttalats omverksamhetsneutralitet i övergången.Efter det att budgetpropositionen lämnats tillriksdagen har Försvarsmakten uttryckt synpunkterpå konsekvenserna av tillämpningen av den s.k.anslagsförordningen.Denna fråga har, efter vad som framgår avpropositionen och efter vad utskottet har inhämtatfrån , varit föremål för noggrannberedning i propositionsarbetet. Regeringensslutsats är att en samlad bedömning och värderingav den fulla tillämpningen av anslagsförordningeninte kan göras förrän efterförsvarsbeslutsperiodens utgång, dvs. år 2002.Utskottsmajoriteten delar i princip dennauppfattning men anser att det finns skäl att dennafråga bedöms och värderas i nästa försvarsbeslutsom väntas bli fattat . Samtidigtkonstaterar utskottet att det aktuella anslagetkommer att vara föremål för riksdagensställningstagande i kommande årsbudgetpropositioner.Utskottsmajoriteten anser att regeringenskyndsamt måste uppdra åt Försvarsmakten att inomramen för den föreslagna anslagsnivån för anslagetA 3 Utveckling och investeringar för år 1999prioritera de mest angelägna kompetenser somerfordras för det militära försvaret, aktuellasamarbetsprojekt och materielprojekt. Om behovuppstår kan regeringen pröva att övergångsvisutöka anslagskrediten . Dennaprövning är beroende av utrymmet underutgiftstaket för staten. Såsom finansutskottet harslagit fast, får anslagskrediten inte vara enstadigvarande finansiering.Med dessa åtgärder anser utskottet att vad somförordas i kommittémotion Fö317 (m) dels om attregeringen skall återkomma till medförslag till kompensation för anslagsförordningenseffekter (yrkande 2), dels om behovet avekonomiska resurser för att skapa balans mellanförsvarets uppgifter och resurser (yrkande 9) intebör bifallas av riksdagen.Utskottets behandling av detta ärende aktualiserarbedömningar som utskottet gjorde isamband med de då aktuella ekonomiska problemen iFörsvarsmaktens ekonomi. Utskottet anförde då(bet. 1997/98:FöU11 s. 7) bl.a. att det fannsbetydande och oacceptabla brister i systemet föratt styra och följa upp Försvarsmaktensverksamhet. Utskottet ansåg att styrning, ledningoch förvaltning i fred måste reformeras om detskall gå att komma till rätta med ständigtåterkommande obalanser i försvarsplaneringen.Utskottet kommer därför att ta initiativ till ettuppföljnings- och utvärderingsprojekt omFörsvarsmaktens och Försvarets materielverksekonomisystem och dess funktionssätt. I detsammanhanget bör även regel- ochadministrationssystemen kringmaterielförsörjningsprocessen genomlysas.Utskottet återkommer till detta i det avsnitt ibetänkandet som behandlar anslaget A 3 Utvecklingoch investeringar.TeknikfaktornDen s.k. teknikfaktorn är en uppräkning avmaterielanslaget utöver den som sker medprisindex från ett prisläge till ett annat. Skälettill detta påslag är att kostnadsutvecklingen förförsvarsmateriel bedöms vara snab-bare än förandra slags varor. Ramtillskott för sådan tekniskfördyring har, med lite olika benämningar ochberäkningssätt, förekommit i stort sett hela tidensedan slutet av . I 1996 årstotalförsvarsbeslut ingick en teknikfaktor och attdenna skulle prövas i samband med 1998 årsförsvarspolitiska kontrollstation.Regeringen föreslog i proposition 1997/98:83Förändrad styrning av Försvarsmakten m.m. attkontrollstationen skulle senareläggas till år1999. I propositionen anför regeringen attsystemet med teknikfaktor kommer att omprövas ianslutning till kontrollstationen år 1999.Regeringen återkommer till frågan i den s.k.vårpropositionen (prop. 1997/98:150) och anföräven där att systemet med teknikfaktor skallomprövas. Regeringen har , utan att dettaangavs, vid beräkningen av utgiftsramarna förutgiftsområde 6 Totalförsvar för åren 2000 och2001 dragit av teknikfaktorn, 250 miljoner kronorför vardera året.Enligt utskottets mening har ett borttagande avteknikfaktorn stor inverkan, betydligt större änfrågan om tillämpningen av anslagsförordningen, påvilken verksamhet som kan inrymmas i planeringenför en försvarsbesluts-period och för den periodsom följer närmast därefter. Om teknikfaktornskall behållas eller ej bör därför beslutas avriksdagen vilket också, som framgått av detföregående, förutsattes försvarsbeslut.Riksdagen återkommer till frågan i samband medkontrollstationen 1999.Styrning och uppföljning av det militära försvaretUtskottet behandlar här vad regeringen ibudgetpropositionen (s. 16-17) anfört om Styrningoch uppföljning av det militära försvaret.Utskottet behandlar även motionerna Fö204 (kd)yrkandena 2-3 och Fö317 (m) yrkandena 5 och 8.RegeringenRegeringen framhåller att ett omfattandeutvecklingsarbete har skett vad avser styrningenav Försvarsmakten. har orienterats härom(prop. 1997/98:83) och också godkänt de förändradestyrprinciperna (bet. 1997/98:FöU10, rskr.1997/98:269). Framgent kommer sålundaFörsvarsmaktens långsiktiga inriktning att styrasgenom huvuduppgifter som bestämmer.Utifrån dessa huvuduppgifter formuleras krav påoperativa förmågor, vilka över enförsvarsbeslutsperiod uttrycks som långsiktigamålsättningar.Den årliga verksamheten i grundorganisationenkommer att styras genom krav på förmågor och målför verksamhetsområden i stället för i termer avinriktning av program. Regeringens budgetförslagför har utformats i enlighethärmed.Åtgärder som syftar till att skapa balans iFörsvarsmaktens ekonomi och planering skallprioriteras även fortsättningsvis.Regeringen anför att den med tillämpning av deförändrade styrprinciperna kommer atttill , på ett bättre sätt än ,kunna återrapportera vilket tillskott till deoperativa förmågorna som årets verksamhet inomförbandsverksamhet och investeringar i materielm.m. Utifrån bedömningen av tillståndet ikrigsorganisationen kommer även att fåinformation om vad detta innebär förmåluppfyllnaden inom de olika operativaförmågorna.Med utgångspunkt från de resultat som uppnåttsoch dessas betydelse för måluppfyllnaden kanriksdagen därefter fatta beslut om verksamhetensinriktning för det kommande året.I och med att verksamhetsåren 1997 och 1998 styrsoch återrapporteras i nu rådande programstrukturär det inte möjligt, anför regeringen, attgenomföra en återrapportering till fullo iförmåge-, krigsorganisations- ochverksamhetstermer. I det följande har regeringenvalt att återrapportera verksamhetens resultat iprogramtermer. Därutöver redovisar regeringen, ienlighet med den förändrade styrmodellen,tillståndet i krigsorganisationen. Det senarerelateras till en måluppfyllnad inom de skildaförmågorna.MotionernaKristdemokraterna uppmärksammar i sinkommittémotion Fö204 (kd) av m.fl. deav regeringen i budgetpropositionen redovisadebristerna när det gäller förmågan till långsiktiganpassning till ett förändrat omvärldsläge.Motionärerna anser inte att den redovisning somfinns i propositionen svarar mot de krav somriksdagen har ställt. Motionärerna menar attsvagheterna med anpassningsproblematiken merasällan berörs. Vilka kritiska faktorer som ytterstpåverkar möjligheterna att på ett trovärdigt sättgenomföra en uppbyggnad behöver studeras. Tydligakvalitetskrav måste ställas. Den grundläggandefrågan är om vår demokrati är kapabel att fattanödvändiga beslut om höjning av vår krigsduglighetoch tillväxt och i tillräcklig omfattning.Regeringen bör därför i samband medbudgetförslaget i en särskild skrivelse utförligtredovisa sin utvärdering av dels krigsduglighetenför det militära försvarets olika delar ochförberedelserna för att höja denna i ettettårsperspektiv, dels en överblick över läge ochhandlingsmöjligheter inom ramen för en merlångsiktig anpassningsdoktrin (yrkande 2).Motionärerna erinrar om att utskottet vid tvåtillfällen (bet. 1996/97:FöU4 och1997/98:FöU10) krävt att regeringen närmareredovisar de operativa principerna, en värderingav Försvarsmaktens styrka och svagheter samt därpåbaserat förslag till vilka operativaförsvarsförmågor i olika avseenden som börprioriteras högre respektive lägre. Denredovisning som regeringen nu gör ibudgetpropositionen anser inte motionärerna vara ienlighet med de riktlinjer som uttalat.De menar att regeringen därför bör återkomma tillriksdagen med en samlad redovisning som på etttydligt sätt beskriver det militära försvaretsuppgifter, kraven på operativ förmåga ochkrigsorganisationens kvalitet och kvantitet(yrkande 3).Även i kommittémotion Fö317 (m) av HenrikLanderholm m.fl. hänvisar motionärerna till attutskottet begärt att regeringen skall göratydligare redovisningar av förmågan tillanpassning. Då den efterlysta redovisningen saknasi budgetpropositionen bör regeringen snaraståterkomma till med en redogörelse avplaner och vidtagna åtgärder vad gäller försvaretsanpassningsförmåga (yrkande 5).Samma motionärer erinrar om att utskottettidigare krävt att budgetpropositionen skallinnehålla en redovisning av operativa principer,en värdering av Försvarsmaktens styrka ochsvagheter samt ett därpå baserat förslag tillvilka operativa försvarsförmågor i olika avseendensom bör prioriteras högre respektive lägre.Motionärerna hävdar att den nu aktuellabudgetpropositionen har brister genom en alltföröversiktlig redovisning av verksamhetsområden,anslagsstruktur och , vilket som sin meningbör ge regeringen till känna (yrkande 8).UtskottetUtskottet har vid åtskilliga tillfällen behandlatfrågor som rör styrning och uppföljning avverksamheten inom totalförsvaret. Härvid harutskottet bl.a. betonat behovet av att förbättrariksdagens beslutsunderlag. Mål för verksamhetenskall kunna preciseras och medelsanvändningen inomFörsvarsmakten ändamålsbestämmas. Inom ramen förriksdagens finansmakt (9 kap. 2 § RF) beslutarriksdagen såväl om ekonomiska resurser som om vadmedlen skall användas till.Regeringen redovisade (prop. 1997/98:83) i mars1998 förslag till en förändrad styrning avFörsvarsmakten. Utskottet ansåg (bet.1997/98:FöU10 s. 9) det angeläget att detta arbeteskyndsamt drivs vidare så att de förbättringar somriksdagen efterlyst kan träda i kraft så snart sommöjligt. Utskottet ansåg vidare att 1999 årsbudgetproposition borde redovisas enligt de nyaprinciperna och med utgångspunkt från riktlinjersom utskottet meddelade. beslutade ienlighet med vad utskottet föreslagit (rskr.1997/98:269).Utskottet har följt upp hur de riktlinjer somutskottet tidigare angett har omsatts vidutformningen av årets budgetproposition. Utskottetvill med anledning härav framföra följande.Utskottet har efterlyst en närmare redovisning avde operativa principerna och ett därpå baseratförslag till skilda slags förmågor förFörsvarsmakten. Regeringen skall i budgetförslagetinhämta godkännande beträffande vilkenförmåga som Försvarsmakten skall ha för att kunnalösa de olika uppgifterna och vilken inriktningsom skall gälla för de olika verksamhetsområdena.Utskottet kan konstatera att försvarsförmåga iolika avseenden och verksamhetsområden ibudgetpropositionen nu införs som nya begrepp föratt inrikta verksamheten. Regeringen begärriksdagens godkännande av förmågor ochinriktningen inom verksamhetsområden. Detta ärhelt i enlighet med vad utskottet har förutsatt.Utskottet kan emellertid inte direkt se hurförmågorna knyts till operativa principer. Däremotbeskrivs de önskvärda förmågorna med hjälp avoperativa resonemang. Enligt utskottets mening böruttryckssättet utvecklas och förbättras för attunderlätta uppföljning och bedömning av uppnåddförmåga.När det gäller verksamhetsområdet anpassningsaknar utskottet dels en redovisning av hurprocessen bör se ut för att få fram underlag förbeslut inom ramen för anpassningsdoktrinen, delsen redogörelse för om det under det senastgenomförda budgetåret vidtagits några åtgärder somföljd av anpassningsdoktrinens tillämpning.Eftersom anpassningsdoktrinen är en avhörnstenarna i försvarspolitiken är det ett högstberättigat krav att regeringen informerarriksdagen såväl om dess utformning och utvecklingsom om dess tillämpning under det genomfördaverksamhetsåret.Utskottet förutsätter också att uttryckssättetutvecklas när det gäller att beskriva inriktningeninom verksamhetsområdena. I föreliggandebudgetproposition ges exempelvis mycket litenvägledning om vilken verksamhet, exempelvisövningar, som avses bli genomförda inomverksamhetsområdet m.m.Utskottet har vidare efterlyst en beskrivning avhur de säkerhetspolitiska målen är kopplade tillkrigsorganisationens utveckling. En sådanbeskrivning är nödvändig för att skallkunna ta ställning till Försvarsmaktens uppgifter,förmåga och till krigsorganisationens utformningoch beredskap. Fullständiga sådana beskrivningarär aktuella främst i samband med långsiktigaförsvarsbeslut. Åren däremellan, beroende påutvecklingen, kan det vara tillräckligt att anmälavilka viktigare krigsorganisatoriska förändringarsom genomförts, hur dessa rimmar med senast fattatförsvarspolitiskt riksdagsbeslut samt vilkaförändringar av krigsorganisationen som regeringenvill föreslå.