bet · GL01LU12 · 1998-04-21 00:00:00 — Om ett barnfolkbokförs hos båda föräldrarna uppstår inom socialförsäkringsområdetoklarheter som skulle kunna leda till tvist mellan föräldrarna om vem som harrätt till bidrag. Det är därför viktigt att det vid varje enskild tidpunktentydigt framgår var barnet är folkbokfört. kan inte hellerta hänsyn till retroaktiva ändringar av folkbokföring och utbetala ett bidragför viss månad en gång till.När det gäller umgängesavdragen har RFV inga erinringar mot förslaget attkomplettera nuvarande regler med en regel om att avdrag medges om vistelsenvarat under samma månad. Regelverket bör som vi ser det utformasså att tvistiga frågor mellan föräldrarna i administrationen av underhållsstödundviks. Därför har det stora administrativa fördelar om den nuvarande regelnom hur avdrag beräknas med anledning av barns vistelse , dens.k. kalenderdygnsberäkningen, kvarstår. Denna bör gälla när framställan görstill i ärenden om underhållsstöd. Inget hindrar emellertidatt föräldrarna i stället själva reglerar frågan och då kommer överens om såvälomfattning av antal dagar som tidsintervall och belopp för reglering aversättning och avdrag.När det slutligen gäller reskostnader föreslås det i ett antal motioner attfrågan om reskostnad skall lösas vid bestämmande av underhållsbidrag eller inomsystemet för underhållsstöd. I ärenden om underhållsstöd omräknas denbidragsskyldiges återbetalningsbelopp efter varje taxering. Att då ocksåinhämta den bidragsskyldiges egna uppgifter om vilka reskostnader han förväntasha och i efterhand stämma av dessa öppnar för missbruk,som betydande merarbete uppstår i ärendehandläggningen. Dessutom ökarnaturligtvis kostnaderna för underhållsstöd.RFV tillstyrker därför i stället propositionens förslag om att den föräldersom barnet bor hos skall ta del i de reskostnader som kan uppkomma i sambandmed att barnet umgås med den andra föräldern. Tack!Eva , Familjerätterna i söderkommuner: Vi tycker attpropositionen i stort sett är bra men vill peka på två saker som kankomplicera.Det ena är reskostnaden, som det har talats om här. I princip är vi för attföräldrar hjälps åt med försörjningen av sina barn och delar på kostnader. Mendet nya förslaget kommer att innebära att man öppnar nya trätoämnen, för dettahar inte varit något stort trätoämne vid vårdnadstvisterna ellersamarbetssamtalen. Att man skulle ha hälften-hälften är inte rimligt. Folk harinte likadana inkomster och utgifter. Kvotdelningsmetoden låter sig inte längreutföras, eftersom kommunerna inte har de resurserna efter den 1 februari 1997.Detta måste alltså lösas på något annat sätt.Det andra är folkbokföringen. På s. 58 i propositionen står det: ?Någonavgörande betydelse kan dock inte tillmätas en dom eller ett avtal om barnetsboende när bosättningsfrågan skall bedömas i andra sammanhang. En sådan ordningär nödvändig bl.a. för att förhindra missbruk av olika stödsystem.? Vi anseratt domstolens beslut måste vara vägs ände för beslut om barns boende. Barn ochföräldrar skall kunna lita på att här tar tvisten slut; så här blir det. Ingenannan myndighet skall kunna gå in och överpröva domstolens beslut.Föräldrabalken talar om barns bästa analogt med , men någotdylikt finns inte i folkbokföringslagen. Där talar man aldrig om barns bästa.Där talar man om ekonomi och traktamente. Något sådant utgår inte för barn; debara bor. Beträffande avtal som föräldrar träffar hos , t.ex.efter samarbetssamtal eller i samband med att man löser en vårdnads- ellerumgängestvist, måste det väl vara mycket värt att föräldrar kommer överens. Dettjänar ju barn på i det långa loppet.I övrigt vill vi från familjerättshorisonten peka på att det vore bra om denhär lagen inte kom precis mitt , eftersom folk är på semester. Om detdå blir den anstormning som många tror att det skall bli är det bättre att denkommer . Tack!Inger , : Vi har i stort settsamma punkter att ta upp som föregående talare. Jag kan i stort sett barainstämma. Vi tycker också att det blir svårt med ett ikraftträdande ,mitt . Vi tar också upp reskostnaderna. I och för sig tycker vi attdet är lovvärt att man uppmärksammar problemet, men det här är ingen bralösning. Vi instämmer med föregående talare om att vi inte har resurser. Vi harfunderat på om en likafördelning skulle kunna vara någonting, eftersom övriginriktning handlar om föräldrars gemensamma ansvar. Vi kan dock inte ta någonställning där.Vi är också bekymrade över de diskussioner som förs om folkbokföringen. Vitycker att det är bra att föräldrar nu kan få ett beslut om barns boende. Mendet får ingen riktig verkningskraft när beslutet sedan kanske inte blirgenomfört på det sätt som föräldrarna har tänkt sig på grund avfolkbokföringsbestämmelserna. I propositionen säger man: ?Skattemyndigheten kanalltså efter utredning av de faktiska förhållandena bedöma att ett barn ärbosatt på en annan plats än där det enligt domstolens beslut eller föräldrarnasavtal skall bo. Detta kan av föräldrarna uppfattas som inkonsekvent.? Det kanman ju hålla med om. Vidare i propositionen säger man dock: ?Regeringen kaninte finna att det i ärendet har påvisats något tillräckligt stort behov avförfattningsändringar i fråga om barnets folkbokföring.? Vi anser attregeringen måste ompröva den ståndpunkten. Om man får ett beslut om boendeskall det också följas av att man vet var barnet skall vara folkbokfört. I dennya lagen finns det förslag om att man t.o.m. skall kunna besluta var barnskall bo redan innan föräldrarna flyttar isär. Det skulle vara en hjälp förmånga föräldrar. Men det förutsätter att folkbokföringen stämmer. Tack!Mia , för kvinnojourer i (ROKS): Den härpropositionen bygger på , som trots att den fåttdirektiv om att anlägga ett jämställdhetsperspektiv inte har gjort det.Konsekvensen av detta är att det i utredningen inte finns någon analys av dekönsspecifika konsekvenserna av förslaget. Våld från en make eller en sambo ären situation som är specifik för kvinnor. Den här bristen påjämställdhetsperspektiv motiveras i utredningen genom att vårdnad av barn sägsinte ha med rättvisa mellan föräldrarna att göra. Men genom att avfärda ettjämställdhets- eller könsperspektiv underlåter utredningen att analyseraförslagets konsekvenser för barnens säkerhet och välbefinnande. Det ärskrämmande att ett lagförslag som får så stora konsekvenser för utsatta kvinnoroch barn inte underbyggts bättre. Vi anser att propositionen bör avslås, ochfrågan bör utredas på nytt, och då bör inte bara en pappagrupp få säga sittutan även en mammagrupp.Sammantaget kan man säga att skyddet av barnen och skyddet av deras mammor -vilket ju också är ett indirekt skydd av barnen, så till vida att de intetvingas bevittna våld mot mamman - inte har betonats tillräckligt ipropositionen. Risken är att de här lagändringarna undergräver deansträngningar som görs på andra håll för att motverka våld mot kvinnor ochvåld mot barn. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att arbetet medförändringarna i inte har samordnats medKvinnovåldskommissionens arbete.Det är ont om tid, så jag kan inte ta så många exempel. Ett exempel som jagvill lyfta fram är dock frågan om umgänge. Från forskningen och frånkvinnojoursarbetet vet vi att våldet, både mot barnen och mot mamman, mångagånger förekommer i samband med umgänge. Vi saknar en diskussion ipropositionen om övergrepp mot barnet i samband med umgänge, t.ex. endiskussion om när umgänge faktiskt inte är lämpligt, en diskussion omdomstolens möjlighet att ålägga kommunen att utse kontaktpersoner vid umgängeosv.När det gäller frågan om s.k. umgängessabotage, något som kvinnor oftaanklagas för, skulle vi vilja se att man försökte kartlägga om det härverkligen är ett problem eller om det är en myt att kvinnor saboterar umgänge.Helén , : Jag tänkte ta upp frågan om hur man har valtatt formulera principen om barnets bästa i förslaget. Barnets bästa är ju en avgrundpelarna i , och det är just för att få bättreöverensstämmelser med som ändringarna har gjorts iportalparagrafen, den övergripande bestämmelsen i 2 a §.I det nuvarande förslaget finns det olika formuleringar som uttrycker barnetsbästa med olika styrka eller på olika nivå. Jag kan ge några exempel. Iportalparagrafen finns en ganska stark formulering. Där står att barnets bästaskall komma i främsta rummet vid avgöranden enligt detta kapitel. I 5 § stårdet att man skall förordna efter vad som är bäst för barnet, dvs. en litetlägre nivå. I 6 § står det att socialnämnden skall godkänna avtalet om det inteär oförenligt med barnets bästa. Det är definitivt en lägre nivå av den härprincipen. I 7 § står det att vårdnaden skall överflyttas till särskildförordnad vårdnadshavare om det är lämpligare. I 10 a § står det att vissperson skall förordnas till vårdnadshavare om det inte är olämpligt.Vi tror att det här kommer att medföra tillämpningsproblem och menar att manskall ha en enhetlig formulering av principen om barnets bästa. Denna bör liggaså nära formulering som möjligt i artikel 3.En annan fråga som rör det här är förhållandet mellan den övergripandebestämmelsen i 2 a §, som jag kallar portalparagrafen, och de enskildabestämmelserna i 6 kap. Man undrar vilken betydelse den starka formuleringen,att barnets bästa skall komma i främsta rummet, får i jämförelse med 6 §, dvs.att socialnämnden skall godkänna avtalet om det inte är oförenligt med barnetsbästa. Vilken nivå för barnets bästa är det tillämparen skall använda? Är detden lägre eller den starkare nivån? Risken är att den här portalparagrafen barablir vackra ord och inte kommer att innebära någonting i praktiken. Vi tycker,återigen, att det måste finnas en enhetlig formulering när det gäller principenom barnets bästa.Nu har säkert mina gått, men jag vill ändå kort lyfta fram tvåfrågor som vi tycker är viktiga. Det är för det första automatisk gemensamvårdnad för föräldrar som inte är gifta.Vi tycker att det är dags att ta ytterligare ett steg i den frågan. För detandra gäller det verkställighetskapitlet. Vi tycker att det är bra att man förin en portalparagraf om barnets bästa, men vi tycker att det är dags att göraen översyn av dessa regler. Det känns som om reglerna om polishämtning och viteinte stämmer överens med den barnsyn och den kunskap om barn som vi har i dag.Vi tycker att det är dags att göra en översyn av 21 kap. Tack!Charles , Föreningen : Till att börja med vill jag instämmai det sade angående barnets bästa. Vad är det egentligen? Detframgår på olika ställen att det uppenbarligen är olika saker. Här tycker jagatt det behövs ett förtydligande. Jag tycker också att det är väldigt bra ytterligare drar fram att det verkligen är barnets bästa som skall gälla.Det är väldigt viktigt för de attityder som gäller i vårt samhälle.När det gäller gemensam vårdnad för ogifta föräldrar anser vi att det börvara obligatoriskt. Man bör utgå från att bägge föräldrarna är viktiga ochlämpliga. Lämpligheten skall avgöra, ej könet. Vi tycker att det är bra att manutreder den här frågan vidare. Ofta stöter vi på det här med barnets boende -att man har gemensam vårdnad och inte kan besluta om umgänge. Vi tycker att detär väldigt bra att man möjliggör och banar väg för detta . Man skallkunna behålla den gemensamma vårdnaden och ändå avtala om umgänge och boende,inte behöva upplösa den gemensamma vårdnaden på grund av dessa frågor.Dessutom tycker vi att det är bra att barnets rätt till umgänge lyfts fram,eftersom det trots allt är många barn som inte har kontakt med sin andraförälder på grund av umgängesvägran. Här tycker vi att det är viktigt att manytterligare betonar ansvaret hos bägge föräldrarna.När det gäller umgängesavdrag ser vi ofta att när man skall diskuteraumgänget baseras det utifrån den femdygnsregel som gäller . Man kan se attdet sätts i system att umgängesföräldern får ha barnet precis så länge att haneller hon inte kan göra ett avdrag. Sedan är barnet tillbaka, kanske någratimmar eller , hos den som antingen har vårdnaden eller är boföräldern,och sedan får det komma tillbaka till umgängesföräldern. Då har man sett tillatt systematiskt sabotera umgängesavdraget. Därför välkomnar vi att det blirlättare att undvika problem mellan föräldrar när det gäller att planeraumgänget och att man på så sätt också bättre kan jobba för det vardagsumgängesom är viktigt för barnen. Tack för ordet!Bodil Långberg, - Barnens Rätt i Samhället: Våra kommentarer är hämtadefrån den kunskap som vi får av barn och ungdomar via barnens hjälptelefon. Förvår del handlar det mycket om att ge ett tydligare barnper-spektiv åt frågorna.De barn och ungdomar vi kommer i kontakt med är barn och ungdomar från ganskavanliga familjer. Det förekommer naturligtvis våld och misshandel bland ?våra?barn också, men generellt handlar det om ganska vanliga familjer som intetidigare har någon kontakt med eller någon annan myndighet i dehär frågorna.Barn och ungdomar är sällan informerade om vem som får den rättsligavårdnaden. Det är den faktiska vårdnaden, dvs. umgänget, som påverkar barns ochungdomars vardag, och det är den som de är medvetna om och upplever på olikasätt. Naturligtvis är det viktigt var den rättsliga vårdnaden ligger, och härdelar vi som sagt propositionens mening. Men jag vill gå tillbaka tillumgängesrätten för barn.Vi tycker att det är bra att det är möjligt att förordna om umgängesrätteninom ramen för den gemensamma vårdnaden. Det är också bra att det betonas attdet är barnet som har rätt till umgänge. Jag tror att det är viktigt attunderstryka det. Det är barnet som har rätt till umgänge. En naturlig följd avdetta synsätt på umgänget är att ge barnet en möjlighet att få frågan omumgängesrätten prövad på eget initiativ. Ett förslag skulle då kunna vara, påsamma sätt som beträffande mor- och farföräldrar, att barnet kan vända sig tillsocialnämnden. Barnet skulle alltså på eget initiativ kunna initiera enprövning av umgänget i socialnämnden, och sedan får beslutet fattas där. Vårmening är att barnen ofta har en väldigt självständig och väl grundaduppfattning i de här frågorna. De är också välformulerade i förhållande tillsin ålder och mognad i de här frågorna. Vi anser alltså att man bör pröva denmöjligheten.Vi ansluter oss också till de myndigheter och organisationer som har sagt skall strama upp skrivningen kring samarbetsavtalet. Vår uppfattning är,utifrån tusentals samtal till barnens hjälptelefon, att barn inte blirlyssnade på. Barn blir inte hörda. De får sällan säga sin mening. Därför menarvi att den metodutveckling som föreslås när det gäller samarbetsavtalen, dvs.att barnen kan vara med och komma till sin rätt där, bör lyftas fram och ocksågenomföras.I förslaget till lag om ändring i tar man upp uttryckenbarnets bästa och barnets vilja. Beträffande uttrycket barnets bästa, vad detär och dess olika definitioner, ansluter vi oss till det som Barnombudsmannentog upp. Men vi tycker att det är bra att barnets vilja, som också används somett uttryck, lyfts fram som en egen faktor vid sidan av uttrycket barnetsbästa, som ju är litet mer obestämt.För att detta synsätt på barn som självständiga individer skall få genomslagi praktiken krävs ett nytt förhållningssätt till barn i tillämpningen, t.ex.inom . Att det kommer att föras in i att dethandlar om barnets vilja tycker vi är en utmärkt skrivning. Det är av avgörandebetydelse att man arbetar med attityder och förhållningssätt för att dennaskrivning skall få genomslag.Avslutningsvis: När vi pratar om vårdnad, boende och umgänge får vi intesnubbla på orden utan ha ett tydligt barnperspektiv. Det vi talar om är barnsrätt till båda föräldrarna och barns rätt till umgänge. Tack!Ordföranden: Det kunde kanske vara en bra slutvinjett på den här utfrågningen.Det här är litet av ett uppsamlingsheat, där man får tillfälle att ta upp vadman vill. Jag ser att några av deltagarna begär ordet. Jag hemställer då ommycket korta frågor och svar, eftersom vi nu har passerat den utsatta tiden.Bengt (): Herr ordförande! Vi har kommit in på en fråga somjag tycker är oerhört viktig, nämligen . Den ger de globaltgällande reglerna för barn. har varit pådrivande, och harratificerat . Trots detta har vi nu hört Barnombudsmannenkonstatera att det finns en diskrepans mellan det lagförslag som vi diskuteraroch . Det har påtalats av Lagrådet. Nupekar särskilt på detta. Jag noterar att har instämt i desynpunkterna. Det här är en grundläggande fråga för barns rätt i världen och iSverige. Vad tycker ni andra? Vad tycker SverigesAdvokatsamfund? Vad tycker andra som är engagerade i denna viktiga barnfråga?Hans-Erik , Mansjourers : Avtal införsocialtjänsten mellan separerande makar är bra, då de separeradeföräldrarna nära inpå separationen ofta har en förmåga att sätta barnets behovfrämst. Denna attityd måste tillvaratas, och det tycker jag att den gör iförslaget i propositionen. Tids nog kommer föräldrarnas egoistiska behov att taöverhanden, så därför är det viktigt att man snart slår fast den härmöjligheten.Jag är också mycket glad att man i propositionen har tagit uppreseproblematiken och kostnaderna i samband med det och frågan omumgängestidens räkning och avdrag.Mia , för kvinnojourer i (ROKS): Här harframför allt lyfts fram den del av som rör barns rätt tillsina båda föräldrar. Jag vill bara påminna om att barn enligt barnkonventionenockså har rätt till skydd mot våld och övergrepp.Britt , : I advokatsamfundetanser vi naturligtvis att det är viktigt att barnets bästa lyfts fram på detsätt som har skett i propositionen och att man då anknyter tillbarnkonventionen. Vi vill nog ändå hålla med om att det finnsdiskrepanser i förslaget. Det gör det också svårt att säga vad som är barnetsbästa i de olika situationerna.Universitetslektor : Jag vill kommentera . Detär viktigt att lyfter fram den. Jag tycker att skrivningarnahär och i motionerna har visat på svårigheterna i att se de olika perspektiven,att det handlar om barn- respektive vuxenperspektiv. säger attbarn har rätt till sina föräldrar. Föräldrar har inte rätt till sina barn; dehar ansvar för dem. I det inkluderas också att föräldrar naturligtvis inte fårbehandla barn hur som helst och att samhället i vissa fall skall ta vid ochskydda barn mot övergrepp.Det är också symtomatiskt att den balk vars regler vi diskuterar heterföräldrabalken. Ingen har ännu fört fram att den skulle heta ?barnbalken?, mendet vore kanske ett sätt att förstärka barnperspektivet. Ni får gärna arbetavidare på det förslaget.Jag vill också ge en kommentar om och olika handläggningsrutiner,som har diskuterats här tidigare. Statistiken visar att gemensam vårdnad ärvanligare i än söderut och att en av de orter som har väldigt lågandel gemensam vårdnad är . Även om jag har varit kritisk motdomstolar och andra myndigheter vill jag markera att det finns de som har enkompetens och som klarar av att ta ett barnperspektiv och att utreda demaktfält som barn kan leva i. är det dock skrämmande hur ofta denkompetensen saknas.Bodil Långberg, - Barnens Rätt i Samhället: Barnets bästa ochbarnkonventionen är naturligtvis några av de ledstjärnor vi har för vårtarbete. Det jag ofta saknar i debatten - inte bara här utan också itillämpningen, ute på myndigheter och i andra organisationer - är dialogen medbarnen. Att genomföra barnets bästa kräver faktiskt en dialog med barn ochungdomar, med hänsyn tagen till ålder och mognad. Det saknar vi väldigt mycket.Artikel 3 och artikel 12 måste gå hand i hand för att barnets bästa skall blimöjligt att genomföra.Ordföranden: har vi kommit till slutpunkten för den här utfrågningen.Det här har varit en av de mest välbesökta utfrågningar som har ägt rum i dethär huset, och det tyder på att det här är ett ämne som angår många. Det är ettintressant ämne, inte alldeles enkelt att i alla detaljer ta ställning till.Jag vill från utskottets sida tacka er alla för att ni så beredvilligt harställt upp och gett oss synpunkter. Vi har fått många synpunkter på vägen, närvi nu skall gå vidare och bereda ärendet för ett slutligt beslut i riksdagen.De som har tagit upp tidsaspekten lär nog bli tillgodosedda på den punkten. Dethär handlar naturligtvis om många frågor som tar . Även om vi kommertill punkt är det ni som sedan skall jobba med lagstiftningen. Som har framgåttunder diskussionen går allt inte att lagstifta om, utan det måste finnas entillämpning i botten även här.Tack än en gång för en givande förmiddag! Utfrågningen är slut.DeltagareJustitiedepartementetAnita , hovrättsassessorSocialdepartementetAgneta , departementssekreterareStockholms tingsrättMeit Camving, rådmanLänsrätten i länJerry , lagmanDomstolsverketJens , jurist , rådman tingsrättRiksförsäkringsverketJan , enhetschefBo Häll, avdelningsdirektörSocialstyrelsenIngrid , byrådirektörSara , praktikantBarnombudsmannenHelén , juristBRIS - Barnens Rätt i SamhälletBodil Långberg, generalsekreterareGunnar , pressekreterareFamiljerätterna i söderkommunerEva , socialinspektör , vice ordförandeFöreningen , ordförandeMartin Wiklander, vice ordförandeJoanna , styrelseledamotFöreningen , ordförandeSture , kassörRiksorganisationen för kvinnojourer i (ROKS), ordförandeMia , forskareRädda Barnens riksförbundChristina Heilborn, juristSkellefteå kommun (), planeringssekreterareCarl-Gustav , socialsekreterareStockholms stadAnneli , socialinspektörSvenska KommunförbundetMargareta , sekreterareSveriges AdvokatsamfundBritt , advokatSol-Britt Ingemansson, advokatSveriges Kvinnojourers RiksförbundKristina Rensfelt JernbergSveriges Mansjourers , kassörSveriges PsykologförbundCharlotte Uggla, psykologUmeå universitetGudrun Nordborg, universitetslektorUmgängesrätts (), ordförandeLennart , suppleant Sammanfattning........................................1Propositionerna.......................................2Motionerna............................................2Motioner väckta med anledning av proposition 1997/98:72Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19968Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19979Utskottet............................................10Inledning..........................................10Samarbetssamtal....................................17Gemensam vårdnad mot en förälders vilja............24Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar..............31Särskilt förordnade vårdnadshavare, m.m............33Utövande av vårdnaden..............................36Barnets boende.....................................37Barnets folkbokföring..............................39Umgänge............................................39Olovligt bortförande av barn.......................41Umgängessabotage...................................42Talerätt om umgänge................................44Annan kontakt än umgänge...........................45Kontaktperson......................................45Upplysningar om barnet.............................46Umgängesavdrag.....................................47Umgängesresor......................................50Avtal om vårdnad m.m...............................53Familjedomstolar, m.m..............................57Interimistiska beslut..............................60Verkställighetsfrågor..............................60Medling............................................64Lagtekniska frågor.................................66Ikraftträdande.....................................67Övriga frågor......................................67Hemställan.........................................70Reservationer........................................751. Avslag på propositionen (v).....................752. Vikten av samarbetssamtal (mp)..................753. Obligatoriska samarbetssamtal m.m. (c, mp)......764. Obligatoriska samarbetssamtal m.m. (v)..........775. Samarbetssamtal och familjerådgivning (mp)......776. Gemensam vårdnad mot en förälders vilja (m).....787. Gemensam vårdnad mot en förälders vilja (v).....798. Utformningen av 6 kap. 2 a § (v).809. Utformningen av 6 kap. 2 a § (mp)8010. Utvärdering av gemensam vårdnad (mp)...........8111. Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar (c, fp, mp)8112. Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar (v)......8213.