bet · GL01KU15 · 1998-02-17 00:00:00 — Regeringen påpekar attfinansutskottet, såsom sker , härutöver kan kalla riksbankschefeneller någon annan representant för ledningen till för diskussion ochinformationsutbyte. Sådan information kan ske i form av offentligautfrågningar, s.k. hearings, heter det i propositionen.MotionenModerata samlingspartiet begär i motion K2 att möjligheten till offentligautskottsutfrågningar med riksbankschefen skall regleras i lag (yrkande 1).Motionärerna anser att det vore särskilt värdefullt att få fastslaget atträtten att föranstalta om utskottsutfrågning är ömsesidig. I motionen hänvisastill att det i artikel 109b.3 i slås fast att ECB:sordförande och övriga ledamöter i direktionen på begäran av Europaparlamenteteller på eget initiativ kan höras av behöriga kommittéer. Enmotsvarande reglering i svensk lag skulle stärka möjligheten till demokratiskinsyn och kontroll, anför motionärerna.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet erinrar om att riksbankschefen återkommandeframträtt inför finansutskottet vid offentliga utfrågningar och då redogjortför den förda penningpolitiken. Liksom andra offentliga utskottssammanträdenregleras dessa sammankomster av föreskrifterna i 4 kap. 12 § riksdagsordningenmed tillhörande tilläggsbestämmelser.Någon särskild reglering av de offentliga utskottsutfrågningarna medriksbankschefen är enligt finansutskottets mening inte erforderlig.Finansutskottet föreslår att avstyrker motion K2 (m)yrkande 1.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar finansutskottets bedömning att någon särskildreglering av de offentliga utfrågningarna med riksbankschefen inte ärerforderlig. bör därför i samband med behandlingen av det vilandegrundlagsförslaget avslå motion K2 (m) yrkande1.Övriga frågorFolkomröstning om medlemskap i motion K6 är de ändringar av ställning ochorganisation som förordas i propositionen inget som uppkommit annat än urbehovet att EMU-anpassa och underlätta för ett eventuellt inträde iEMU. De föreslagna förändringarna får enligt bara genomföras omsvenska folket i folkomröstning skulle säga ja till ett medlemskap i ochdärmed till ett uppgivande av den nationella ekonomisk-politiskasjälvbestämmanderätten. begär ett tillkännagivande om attSveriges eventuella medlemskap i skall prövas i en rådgivandefolkomröstning (yrkande 1).Finansutskottets yttrandeFinansutskottet hänvisar till att utskottet , i behandlingen avproposition 1997/98:25 och den ekonomiska och monetära unionen,behandlat frågan om formerna för beslutsfattande om framtidadeltagande i valutaunionen. anförde då följande(bet.1997/98:FiU9, s. 23):Utskottet delar regeringens uppfattning att, om det efter den 1 januari 1999bedöms lämpligt att deltar i valutaunionen, frågan skall underställassvenska folket för prövning. Som regeringen anför är det önskvärt att en sådanprövning sker i ett allmänt val, men det kan inte helt uteslutas att det istället kan ske genom ett extraval eller en folkomröstning. Därefter ankommerdet på att fatta slutligt beslut.Finansutskottet konstaterar att det citerade betänkandet har vunnit riksdagensbifall (prot. 1997/98:40, rskr. 75) och ser ingen anledning att ändrauppfattning.Finansutskottet anser att motion K6 (v) yrkande 1 bör avstyrkas.Konstitutionsutskottets bedömningRiksdagen har så sent som godkänt finansutskottets uttalanden ibetänkande 1997/98:FiU9 vad gäller formerna för beslutsfattandet om Sverigesframtida deltagande i valutaunionen. anser inte attriksdagen har anledning att nu ändra sitt ställningstagande. Motion K6 (v)yrkande 1 avstyrks alltså.Riksbankens sedelutgivningsrättPropositionenEnligt artikel 105a.1 i EG-fördraget skall , , haensamrätt att tillåta sedelutgivning inom gemenskapen. ECB kan överlämnasedelutgivningen till de nationella centralbankerna. Endast sedlar utgivna avECB och nationella centralbanker är lagliga betalningsmedel. Enligtövergångsbestämmelserna i skall ECB:s ensamrätt att tillåtasedelutgivning enligt artikel 109k.3 inte tillämpas på medlemsstater som intedeltar i valutaunionen. Skulle emellertid delta i valutaunionentillkommer det alltså ECB att besluta om sedelutgivning i Sverige.I propositionen (s. 83) framhåller regeringen att förslagen i den nu aktuellapropositionen inte innebär något ställningstagande till frågan om skalldelta i valutaunionen. Ett lagförslag om ändring i 9 kap. 13 § RF, i vilkenföreskrivs att endast har rätt att ge ut sedlar och mynt, bör lämnastill först i samband med en svensk anslutning till valuta-unionen.Regeringen påpekar att det inte är något ovillkorligt krav att en ändring iregeringsformen träder i kraft med ett svenskt inträde ivalutaunionen.MotionernaI motion K7 citeras följande uttalande i propositionen omSveriges medlemskap i unionen (prop. 1994/95:19):Om beslutar sig för ett deltagande i EMU:s tredje fas följer att beslutom utgivning av sedlar och mynt samt frågan om lagligt betalningsmedel överförstill den . Detta kräver också ändringar ibestämmelserna i regeringsformen om sedelutgivningsrätten.Motionärerna erinrar om att den nuvarande enhälligt har godkänt dennadel av proposition 1994/95:19 utan invändningar. Det svenska folket har enligtmotionärerna i folkomröstning tagit ställning för att skall vara medlemi EU, med förutsättningen att EU-medlemskapet inte omfattade medlemskapet iEMU:s tredje fas. Om majoritet nu vill ändra detta - utan att hörasvenska folket på nytt - frångås utfästelsen till svenska folket. Detta skullemotverka förtroendet för och . Det vore enligtCenterpartiet mycket farligt och beklagligt om man på detta sätt väljer attunderminera legitimitet. Grundlagar har en särställning som måsterespekteras.I motionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attden ovan citerade formuleringen om EMU och sedelutgivningsrätten i proposition1994/95:19 fortsatt skall gälla.I motion K8 (fp) erinras om att enligt gällande lydelse av regeringsformen harSveriges riksbank monopol på att ge ut sedlar och mynt. Denna grundlagsregelsyftar till att trygga betalningssystemet och penningvärdet genom attomöjliggöra för andra än , t.ex. svenska affärsbanker eller andrafinansiella institutioner, att ge ut svenska sedlar, påpekar motionärerna.I valutaunionens tredje fas är det emellertid den ,, som har ensamrätt att tillåta sedelutgivning, och både ECB och nationellacentralbanker inom valutaunionen kan ge ut sedlar som är legalabetalningsmedel. Det kan, enligt motionärerna, visserligen hävdas att EU-rättentar över svensk rätt så att en grundlagsändring inte skulle vara nödvändig.Motionärerna anser emellertid att svensk grundlag bör ge en rättvisande bild avde faktiska förhållandena, och att bestämmelserna om sedelutgivning i 9 kap. 13§ regeringsformen därför bör ändras. bör därför fatta det förstavilande beslutet om sådan grundlagsändring . Det slutligabeslutet kan sedan fattas efter riksdagsvalet (yrkande 2).I motion 1996/97:Fi202, väckt under den allmänna motionstiden , begärMiljöpartiet ett tillkännagivande om att svenskt medlemskap i måste föregåsav ändringar i regeringsformen (yrkande 3). Motionärerna påpekar att densvenska grundlagens bestämmelser om sedelutgivningsrätten måste ändras för attdet skall bli möjligt för att delta i . Det innebär enligtMiljöpartiet att ett riksdagsbeslut inte är tillräckligt för att beslut omsvenskt deltagande i skall bli lagligt och därmed uppfylla rimligademokratiska krav.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet erinrar om att det i propositionen sägs att bestämmelsen omsedelutgivningsrätten i 9 kap. 13 § regeringsformen vid ett svenskt deltagandei valutaunionen bör anpassas till de faktiska förhållandena. Vidare sägs ipropositionen att det inte nu finns någon anledning att ändra bestämmelsen, menatt ett lagförslag om ändring i regeringsformen bör lämnas till isamband med en svensk anslutning till valutaunionen.Finansutskottet delar bedömningen i propositionen och föreslår attkonstitutionsutskottet avstyrker motionerna K7 (c) och K8 (fp) yrkande 2.Motion 1996/97:Fi202 (mp) yrkande 3 har inte remitterats tillfinansutskottet.Konstitutionsutskottets bedömningÄven delar regeringens bedömning att det inte nu finnsnågon anledning att ändra bestämmelserna i 9 kap. 13 § RF, men att ettlagförslag om ändring i regeringsformen bör lämnas till i samband meden svensk anslutning till valutaunionen.Motionerna K7 (c), K8 (fp) yrkande 2 och 1996/97:Fi202 (mp) yrkande 3avstyrks.Riksdagens revisorers granskning av RiksbankenPropositionenRegeringen anser att revisorer även fortsättningsvis bör granskaRiksbanken enligt lagen (1988:46) om revision av riksdagsförvaltningen m.m.(prop. s. 64). Enligt propositionen får emellertid inte revisoreroch inte heller internrevision pröva de beslut som avser ECBS-relaterade frågor (s.67).Sett utifrån föreskrifterna i ECBS-stadgan kan revisorers rätt attgranska ifrågasättas, påpekar regeringen. Enligt artikel 27 i ECBS-stadgan skall nationella centralbanker granskas av oavhängiga externa revisorersom har rekommenderat och rådet godkänt. Regeringen anser emellertidatt denna granskning inte bör hindra att , i egenskap av Riksbankenshuvudman, också låter sina revisorer granska . En redogörelse förgranskningen bör tas in i en berättelse som bör underställas för attdenna skall kunna pröva frågan om ansvarsfrihet för direktionen ochfullmäktige.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet framhåller att med de förslag som redovisas i propositionenkommer ansvaret för utformningen av penningpolitiken att i än högre grad äntidigare delegeras till en självständig riksbank. Såsom framhålls ipropositionen bör en så långtgående delegering kombineras med uppföljning ochkontroll. Som huvudman måste därför ha möjlighet attutvärdera verksamheten utifrån det mål som i lag fastställts för verksamheten.Finansutskottet påpekar att revisorers årliga granskning avRiksbankens verksamhet kommer att påverkas om väljer att delta ivalutaunionen och införa den gemensamma valutan euron. Då får enligtfinansutskottet varken revisorer eller internrevisionlängre pröva beslut som avser ECBS-relaterade uppgifter. Härmed förstås ECBSgrundläggande uppgifter, vilka enligt artikel 105.2 i EG-fördraget skall vara- att utforma och genomföra gemenskapens penning- och valutapolitik,- att företa transaktioner i utländsk valuta,- att inneha och förvalta medlemsstaternas officiella valutareserver,- att främja ett väl fungerande betalningssystem.Fram till dess att deltar i valutaunionen är emellertid revisorernaenligt finansutskottets mening oförhindrade att granska verksamhetenligt nuvarande former. understryker dock att granskningen ochrevisorernas uttalanden inte får ha en sådan inriktning att de kan anses kommai konflikt med instruktionsförbudet.Konstitutionsutskottets bedömningEnligt artikel 43 i ECBS-stadgan gäller inte artikel 27 i stadgan för de ländersom inte deltar i valutaunionen. Såsom finansutskottet påpekar är Riksdagensrevisorer oförhindrade att granska verksamhet enligt nuvarandeformer, under förutsättning att instruktionsförbudet inte överträds.Lagförslagen i övrigtKonstitutionsutskottet tillstyrker att förslaget till lag om ändring iriksdagsordningen antas som vilande, vad avser huvudbestämmelserna. Utskottettillstyrker också att förslaget till lag om ändring i regeringsformen, i dedelar det inte behandlats tidigare i betänkandet, antas som vilande. Utskottethar ingen erinran mot propositionens lagförslag i övrigt. Förslagen är dockberoende av att ändringarna i regeringsformen genomförs, och de bör därförantas först om slutligt antar förslaget till lag om ändring iregeringsformen. beträffande ansvaret för valutapolitikenatt med avslag på motion 1997/98:K5 yrkande 1, delvis, som vilandeantar i bilaga 1 angiven lydelse av 9 kap. 11 § regeringsformen,2. beträffande avslag på förslagen om en självständig riksbankatt avslår motionerna 1996/97:K203, 1997/98:K4, 1997/98:K5 yrkande1, delvis, 1997/98:K6 yrkande 2, 1997/98:K213 och 1997/98:Fi220 yrkande9,res. 1 (v, mp)3. beträffande invändningar mot lagförslagenatt avslår motion 1997/98:K2 yrkande 6,4. beträffande publicering av protokollatt avslår motionerna 1997/98:K2 yrkande 2 och 1997/98:K8 yrkande1,5. beträffande folkomröstning om medlemskap i avslår motion 1997/98:K6 yrkande 1,res. 2 (v)res. 3 (mp)6. beträffande ändring av bestämmelsen om sedelutgivningsrätten i 9kap. 13 § regeringsformenatt avslår motionerna 1997/98:K7, 1997/98:K8 yrkande 2 och1996/97:Fi202 yrkande 3,res. 4 (mp)7. beträffande grundlagsförslagen i övrigtatt som vilande antar i bilaga 1 angiven lydelse av lagen om ändringi regeringsformen i den mån den inte omfattas av vad utskottet hemställtunder mom. 1,8. beträffande riksdagsordningens huvudbestämmelseratt som vilande antar i bilaga 1 angiven lydelse av lagen om ändringi riksdagsordningen såvitt avser huvudbestämmelserna,9. beträffande uppskov med vissa ärendenatt beslutar uppskjuta behandlingen av följande ärenden till /99års ) i bilaga 1 under punkt 2 intaget förslag till lag om ändring iriksdagsordningen, såvitt avser tilläggsbestämmelsen,b) i bilaga 1 under punkterna 3-10 intagna lagförslag,c) motionerna 1997/98:K2 yrkandena 1 och 3-5, 1997/98:K3, 1997/98:K5yrkande 2 och 1997/98:Fi219 yrkande 8.Stockholm den 17 februari 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BirgerHagård (m), (), (), (), (), (), (), (),(), () och (). Avslag på förslagen om en självständig riksbank (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Som framgått?och på s. 12 slutar med ?i detalj? bort ha följande lydelse:De förändringar i ställning som föreslås i propositionen kanenligt utskottets mening inte uppfattas som annat än förberedelser för ettinträde i valutaunionen (EMU). Förändringarna behövs inte i sak. I likhet medvad som framförs i motionerna K5 (mp) och K6 (v) anser utskottet att deekonomisk-politiska motiv som angivits som motiv för förändringarna inte ärsärskilt tydliga och framför allt inte övertygande.Sveriges riksbank är en av de mer självständiga centralbankerna i världen,framgår det av propositionen. Det har inte hindrat att inflationen periodvishar varit mycket hög i och i likhet med växelkursen varierat mycketkraftigt. Det var inte för att var satt under politiskt styre somman tvingades att låta kronan flyta fritt . Det är svårt att sebehovet av att penningpolitiken skall styras utan politisk eller demokratiskpåverkan. Det är visserligen en av grundtankarna i EMU att delar av denekonomiska politiken, penningpolitiken, skall beslutas utan politisk kontroll.Men regeringen hävdade senast i proposition 1997/98:25 om och EMU attSverige inte skall delta i valutaunionen när den börjar . Omvi inte avser att delta i fas tre är det svårt att förstå varför vi redan i fastvå skall anpassa till de villkor som gäller för deltagande i . Så länge ettbeslut om svenskt deltagande inte finns, måste enligt utskottet utgångspunktenvara att situationen med en svensk självständig penningpolitik kommer att beståoch att någon grundlagsändring för att anpassa lagstiftningen tillMaastrichtfördraget inte heller är nödvändig. Av proposition 1994/95:19 omSveriges medlemskap i , vilken godkänts av med bred majoritet,framgår att grundlagen behöver ändras vad avser bl.a. instruktionsförbudet omSverige beslutar sig för att delta i den tredje fasen, men - inte förrän efterdet att beslutat om deltagande i valutaunionen.Propositionens förslag om en mer självständig ställning för Riksbankenavstyrks alltså.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande avslag på förslagen om en självständig riksbankatt med avslag på motion 1996/97:K203 bifaller motionerna 1997/98:K4,1997/98:K5 yrkande 1, delvis, 1997/98:K6 yrkande 2, 1997/98:K213 och1997/98:Fi220 yrkande 9,2. Folkomröstning om medlemskap i (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Riksdagen har?och slutar med ?avstyrks alltså? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att ändringarna av och ställning endast har uppkommit ur behovet att EMU-anpassaSverige och underlätta för ett eventuellt inträde i EMU. En mer oberoenderiksbank behövs inte, och penningpolitiken skall inte undandras ett direktdemokratiskt inflytande för de folkvalda. De föreslagna förändringarna skallenligt utskottet bara genomföras om svenska folket i folkomröstning skulle sägaja till ett medlemskap i och därmed till ett uppgivande av den nationellaekonomisk-politiska självbestämmanderätten.Utskottet vill hänvisa till reservation nr 12 av ledamot ifinansutskottets betänkande 1997/98:FiU9 (s. 39). Utskottet delar uppfattningeni nämnda reservation, där det bl.a. anförs att det är självklart att svenskafolket skall få ta ställning i EMU-frågan efter en omfattande debatt.Vad utskottet anfört bör med bifall till motion K6 (v) yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkomröstning om medlemskap i med bifall till motion 1997/98:K6 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Folkomröstning om medlemskap i (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med ?Riksdagen har?och slutar med ?avstyrks alltså? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att det inte kan vara rimligt att iett land med långtgående demokratiska ambitioner avstå från en folkomröstningom EMU. EMU-frågan har vittgående konsekvenser för svenska folkets framtidasjälvbestämmande och kräver flera grundlagsändringar. Det faktum att allariksdagspartier är mer eller mindre splittrade i frågan förstärker behovet aven folkomröstning.Det är både märkligt och oroväckande att regeringen inte har utlovat enfolkomröstning i frågan. I stället har tankar på nyval förts fram, vilketskulle innebära att folkets ställningstagande skulle göras avhängigt avpartisympatier eller regeringsfrågan. Eftersom ett EMU-medlemskap kräverändringar i regeringsformen bör dessa ändringar vänta till dess att enfolkomröstning ägt rum. Folkomröstningen bör, för att kunna vara beslutande,hållas som val till riksdagen.Vad utskottet anfört bör med anledning av motion K6 (v) yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande folkomröstning om medlemskap i med anledning av motion 1997/98:K6 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Ändring av bestämmelsen om sedelutgivningsrätten i 9 kap. 13 §regeringsformen (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med ?Ävenkonstitutionsutskottet? och slutar med ?yrkande 3 avstyrks? bort ha följandelydelse:Konstitutionsutskottet delar bedömningen i motion 1996/97:Fi202 (mp) attgrundlagen måste hävdas och ändringar i fråga om sedelutgivningsrätten görasförst efter det att eventuellt tagit ställning till ett svensktdeltagande i . Innan grundlagsändringen trätt i kraft är förhindratatt delta i valutaunionens tredje fas.Detta bör med bifall till motion 1996/97:Fi202 (mp) yrkande 3 ochmed anledning av motionerna K7 (c) och K8 (fp) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ändring av bestämmelsen om sedelutgivningsrätten i 9 kap.13 § regeringsformenatt med bifall till motion 1996/97:Fi202 yrkande 3 och med anledningav motionerna 1997/98:K7 och 1997/98:K8 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Samråd om valutapolitikenPeter () anför:Miljöpartiet anser att , eller riksdagspartierna, måste ges inflytandeöver de valutapolitiska besluten. Det kan lämpligen ske genom informellakonsultationer på motsvarande sätt som i säkerhetspolitiska frågor. Riksdagenbör vid sitt kommande beslut om förslaget till lag om valutapolitik tillstyrkaförslaget i motion K5 (mp) yrkande 2.2. Målet för penningpolitikenBengt () anför:I propositionen föreslås att prisstabiliteten skall vara överordnad mål för denekonomiska politiken. Penningpolitiken skall alltså hanteras av effektiva ochomutliga tjänstemän i enlighet med det övergripande målet om prisstabilitet somformuleras av regering och riksdag.Vänsterpartiet anser att regeringen underskattar den motsättning som finns -åtminstone i det korta och medellånga perspektivet - mellan full sysselsättningoch inflation. Även på lång sikt finns en motsättning som kan leda till merpermanent utslagning från arbetsmarknaden. Det finns också anledning attifrågasätta påståendena om samband mellan låg inflation och ekonomisk tillväxt.Vänsterpartiet anser vidare att full sysselsättning skall vara detöverordnade målet för den ekonomiska politiken. Ett alltför ensidigtprioriterande av inflationsmålet kan leda till stora problem och en hög ochbestående arbetslöshet. Det har framför allt utvecklingen i visat. Somframhålls i motion K6 (v) leder arbetslösheten till stora brister iresursutnyttjandet och ett enormt bortfall i produktion och inkomster. Denekonomiska ineffektiviteten har också ett socialt och politiskt pris i form avväxande klassklyftor och en maktförskjutning till de resursstarka.Massarbetslösheten och de sociala förhållandena i dess fotspår är enhuvudförklaring till växande rasism och högerextremism både i och iEuropa i övrigt.Vänsterpartiet anser att vid sitt kommande beslut bör avslåförslaget i propositionen om att införa ett ensidigt prisstabilitetsmål förRiksbanken.3. Målet för penningpolitikenPeter () anför:Miljöpartiet anser att i högre grad än skall stödja denallmänna och långsiktiga ekonomiska politik som beslutat och attriksdagen bör fastställa detta mål i lag. Detta mål bör likställas medinflationsmålet. Att ha inflationsmålet som överordnat den övriga ekonomiskapolitiken är mycket olyckligt och leder lätt till allvarliga konflikter mellanå ena sidan riksdag och regering och å andra sidan . Effekten blirsuboptimeringar i ekonomin. Man kan t.o.m. få en situation där Riksbankenmedvetet motverkar den demokratiskt fastlagda ekonomiska politiken.Miljöpartiet anser att vid sitt kommande beslut bör likställa dessatvå mål.4. Formerna för anmälningspliktenAnders , , och (alla m) anför:Vi ser det som angeläget att de främsta beslutsfattarna i åläggs attanmäla vissa ekonomiska förhållanden. De krav som föreslås bli intagna iriksbankslagen är emellertid så långtgående att de riskerar att negativtpåverka rekryteringen till dessa uppdrag. Detta gäller särskilt posterna somordförande och vice ordförande i fullmäktige, vilka ju långt ifrån förutsätterheltidsengagemang i . Riksbanksfullmäktige har i sitt remissyttrandeframhållit att det finns skäl att särskilt ompröva bestämmelsens utformning vadavser skulder och andra tillgångar än finansiella instrument.Riksdagen bör i samband med den andra läsningen av grundlagsändringarna ändra39 a § riksbankslagen på det sätt som föreslås i motion K2 (m) yrkande 4.5. Karenstiden för ledamot som lämnat sitt uppdragAnders , , och (alla m) anför:Riksbanksfullmäktige har ifrågasatt om den föreslagna karenstiden fördirektionsledamot är nödvändig. Enligt fullmäktige borde det räcka medföreskrifterna i 1 kap. 6 § sekretesslagen om förbud för person att röja ellerutnyttja sekretessbelagd uppgift som han fått kännedom om på grund avanställning eller uppdrag hos myndighet.Moderata samlingspartiet anser att det saknas anledning att tillämpa en såsträng karensregel som den vilken föreslås i propositionen.Konstitutionsutskottet bör i samband med behandlingen av det vilandegrundlagsförslaget bifalla motion K2 (m) yrkande 5 och ändra förslaget till 33a § riksbankslagen i enlighet med vad som anförts.6. Utskottsutfrågningar av riksbankschefenAnders , , och (alla m) anför:Enligt artikel 109b3 kan ECB:s ordförande och övrigaledamöter i direktionen på begäran av eller på eget initiativhöras av behöriga kommittéer.Moderata samlingspartiet anser att man i riksbankslagen bör ta in enmotsvarande föreskrift.