bet · GL01AU11 · 1998-04-23 00:00:00 — Jag anser också att distansmetodik bör utvecklas inte bara för gym-nasiala studier för vuxna utan också för elever i gymnasieskolan, så att desjälva kan välja inriktning för sina studier utan att för den skull tvingastiltröttsamma bussresor till närmaste gymnasieort. Vad jag här har anfört anserjag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå att med anledning avmotionerna 1997/98:A33 yrkande 7 och 1997/98:A429 yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna.2. () anför:Vid fördelningen av de tillkommande 15 000 högskoleplatsernaanser jag att särskild vikt bör läggas vid satsningar på distansutbildning.Attsom regeringen sätta antalet platser för distansundervisning till bara 1 500ärenligt min mening en alltför låg ambitionsnivå. Jag anser att arbetsmark-nadsutskottet bör föreslå att med bifall till motionerna 1997/98:A21 yrkande 11 och 1997/98:A427 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna vad jag här har anfört.Det bör ingå i högskolans ansvar att även anordna utlokaliserad utbildning.Regeringen kan ge detta som ett särskilt uppdrag. Utbildningen kan finansie-ras antingen i särskild ordning eller med öronmärkta resurser inom resurstill-delningssystemet. Resurstilldelningssystemet måste ses över så att distansut-bildningen underlättas. Jag förordar att arbetsmarknadsutskottet föreslårriksdagen att med bifall till motionerna 1997/98:A21 yrkande 12 och1997/98:A460 yrkande 20 och med anledning av motion 1997/98:A47 yr-kande 12 som sin mening ge regeringen till känna vad jag här har anfört.När det gäller lokala studiecentrum anser jag att mer behöver göras för attstimulera och utveckla sådana centrum på landsbygden med möjlighet tilldistansutbildning. Detta anser jag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslåriksdagen att med bifall till motion 1997/98:A21 yrkande 13 som sin meningge regeringen till känna.Frågan om förändringar i studiestödssystemet i regionalpolitiskt syfte harinte utretts av . Jag anser inte att det finns någonanledning för att nu avstå från att begära en sådan utredning. Dettaförordar jag att arbetsmarknadsutskottet föreslår att med bifalltillmotion 1997/98:A21 yrkande 10 och med anledning av motion 1997/98:A47yrkande 26 som sin mening ge regeringen till känna.3. () anför:Det är angeläget med en utbyggnad av distansutbildning och decentraliseradutbildning i linje med regeringens förslag. Jag anser dock att antalet di-stansutbildningsplatser är alltför snålt tilltaget. Det borde snarare varaminsdet dubbla. Detta anser jag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå riksdagenatt som sin mening ge regeringen till känna med bifall till motion1997/98:A47 yrkande 13 och med anledning av regeringens förslag.Jag anser att en modifiering av resurstilldelningssystemet till grundläggan-de högskoleutbildning för att främja distansutbildning är angelägen ochbrådskande. Den nuvarande ordningen är ägnad att hämma högsko-lornas benägenhet att ta sitt ansvar för distansutbildningen. Vad jag här haranfört förordar jag att arbetsmarknadsutskottet föreslår att gerege-ringen som sin mening till känna med bifall till motion 1997/98:A47 yrkande12 och med anledning av motionerna 1997/98:A21 yrkande 12 och 1997/98:A460 yrkande 20.Riksdagen bör enligt min mening begära att regeringen återkommer medförslag till utveckling av fasta forskningsresurser vid de mindre och medel-stora högskolorna. Det är nödvändigt att satsa på dessa högskolor för attsatsningar i glesbygd skall ge utdelning. Jag förordar alltså att arbetsmark-nadsutskottet tillstyrker motion 1997/98:A47 yrkande 17.Med hänsyn till glesbygdens behov av ett allsidigt näringsliv och fler kun-skapsintensiva företag anser jag att tanken på avskrivning av del av studie-skulden för dem som bosätter sig i regionalpolitiskt prioriterade områden,t.ex. i stödområde 1, är intressant. Den utreddes inte i Studiestödsutredning-en, som avses ligga till grund för regeringens aviserade förslag till nyttstudiestödssystem. Därför finns det enligt min mening ingen anledning att riks-dagen nu avstår från att begära att den utreds. Således förordar jag att ar-betsmarknadsutskottet tillstyrker motionerna 1997/98:A21 yrkande 10 och1997/98:A47 yrkande 26.4. (), (), () ochCatharina () anför:Informationstekniken har kapacitet att, oavsett utbildningsstadium, erbjudaden enskilde utbildning på villkor som denne själv definierar. Utbudet avutbildningar på nätet kommer att kunna bli mycket stort. Vi är övertygadeom att marknaden kommer att stå för utvecklingen utan statlig medverkan.Därför anser vi att inte skall godkänna inrättandet av ett statligtutvecklingscentrum för IT-baserad distansutbildning. Utbildningsmyndighe-terna bör i öppen konkurrens upphandla de tjänster som respektive myndig-het finner nödvändiga. De av regeringen föreslagna resurserna för utveck-lingscentrum respektive platser bör i stället utgöra en del i myndigheternasupphandlingskapacitet. Vi anser att arbetsmarknadsutskottet bör föreslåriksdagen att med avslag på regeringens förslag om delegation och utveck-lingscentrum och med bifall till motion 1997/98:A20 yrkande 5 som sinmening ge regeringen till känna det vi här har anfört.5. () och () anför:Vi anser att det finns skäl att invänta DUKOM:s slutbetänkande innan for-merna för utvecklingscentrumet och dess placering beslutas och uppdragettill delegationen definieras. bör nu avslå förslaget att placerautvecklingscentrumet i . Regeringen bör återkomma med förslagom uppdrag till delegationen när DUKOM har presenterat sitt slutbetänkan-de. Vad vi nu har anfört anser vi att arbetsmarknadsutskottet bör föreslåriksdagen att med avslag på regeringens förslag och med bifall till motioner-na 1997/98:A47 yrkandena 14 och 15 samt 1997/98:Kr24 yrkande 7 ge rege-ringen som sin mening till känna.6. () anför:Liksom regeringen anser jag att en satsning på de mindre och medelstorahögskolorna är ett viktigt medel för att skapa regional tillväxt. En alltförintim koppling mellan högskolan och näringslivets kortsiktiga intressen bördock undvikas. Regionens högskola skall själv ta ansvar för utbudet avdistansutbildning i sin region. Det fordrar en strategisk genomgång tillsam-mans med kommunerna i upptagningsområdet av möjligheterna att utvecklaen kvalificerad utbildning via IT-lösningar eller i andra former. Det jag nuhar sagt anser jag att arbetsmarknadsutskottet bör föreslå att medbifall till motion 1997/98:A54 yrkande 14 ge regeringen som sin mening tillkänna.Jag anser att Kvinnouniversitetet i är ett lovvärt exempelpå initiativkraft hos människorna i en region som har varit utsattför nedgång i befolkning och sysselsättning. finns det mycketkvar av gamla värderingar som gör att kvinnor hålls tillbaka. börenligt min mening ställa sig bakom förslaget i motion 1997/98:A60 om me-del till Kvinnouniversitetet. bör alltså tillstyrkamotionen.Trafikutskottets yttrande1997/98:TU3yRegional tillväxt - för arbete och välfärdTill arbetsmarknadsutskottetArbetsmarknadsutskottet beslöt att bereda utbildningsut-skottet, trafikutskottet respektive näringsutskottet tillfälle att avgeyttrandöver proposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd i dedelar som berör respektive utskotts beredningsområde jämte de motionersom kan komma att väckas med anledning av propositionen i motsvarandedelar.I detta yttrande behandlar trafikutskottet avsnitt 6.2.2.2 Infrastrukturen förkommunikationer i propositionen utom den del som rör vilkenöverlämnats till trafikutskottet och som kommer att behandlas i trafikutskot-tets betänkande 1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar utveckling.Vidare behandlar utskottet följande motionsyrkanden:1997/98:A12 av och (båda s),1997/98:A17 av (),1997/98:A18 av och (båda m),1997/98:A20 yrkandena 4 och 9 av m.fl. (m),1997/98:A21 yrkandena 3-7, 9 och 26 av m.fl. (c),1997/98:A22, yrkandena 9, 11, 32 och 33, av m.fl. (kd),1997/98:A23 yrkandena 3 och 4 av andre vice talman (),1997/98:A29 yrkandena 4 och 5, av (),1997/98:A31 yrkandena 5-7 av (),1997/98:A33 yrkandena 3, 4 och 6 av m.fl. (fp),1997/98:A35 av m.fl. (s),1997/98:A37 av och (båda s),1997/98:A40 av och (båda s),1997/98:A41 av och (båda s),1997/98:A44 yrkandena 6 och 7 av (),1997/98:A46 yrkande 2 av (),1997/98:A47 yrkandena 8-11 av m.fl. (v),1997/98:A53 av och (båda s),1997/98:A54 yrkandena 11-13 av m.fl. (mp),1997/98:A55 av Axel m.fl. (s),1997/98:A56 av Axel m.fl. (s),1997/98:A58 yrkande 4 av (),1997/98:A59 av ().1 Beslutsunderlag och utredningsinsatser1.1 MotionsförslagCarl Bildt m.fl. (m) riktar i motion A20 invändningar mot propositionensbeslutsunderlag på trafikområdet och konstaterar att de föreslagna åtgärdernaredan i stor utsträckning ingår i trafikverkens ordinarie investeringsplaner.Motionärerna påtalar vidare att propositionen inte innehåller någon kon-sekvensbeskrivning av hur förslagen skall finansieras. Enligt motionen harregeringen utnyttjat möjligheten att föra medel mellan anslagen för vägar ochjärnvägar utan att höra . kontrollmakt har därmedminskat. Motionärerna anser att det presenterade beslutsunderlaget är såbristfälligt att de flesta av propositionens förslag bör avslås i avvaktan påakonsekvensbeskrivningar utarbetas.Gudrun m.fl. (v) efterlyser i motion A47 särskilda utredningsinsat-ser. Enligt motionärerna bör vägarnas beskaffenhet i inland utre-das med tanke på turismen. På järnvägsområdet föreslår motionärerna att enrad olika järnvägsprojekt utreds närmare. Det gäller bl.a. en upprustning avVästerdalsbanan med banförlängning till , utbyggnad av Norrbotniaba-nan och biltåg. En utredning bör vidare genomföras om behovet av vägar ochjärnvägar och godsterminaler för att öka möjligheterna till ett utvecklat sam-arbete inom Barentsregionen.1.2 ställningstagandeBeslutsunderlagTrafikutskottet anser att regeringen inom kommunikationsområdet redovisaren rad angelägna insatser som den avser att genomföra utifrån regional- ochnäringspolitiska utgångspunkter. Enligt utskottets mening är det värdefulltattriksdagen får möjlighet att ta del av regeringens planer och bedömningar föratt ytterligare stärka trafiksystemets funktion och förbättra tillgänglighetenatt förutsättningarna för regional utveckling och utjämning förbättras.När det gäller användningen av de medel som anvisats till investeringaroch underhåll av trafikens infrastruktur vill utskottet erinra om innebördenavriksdagens beslut med anledning av regeringens proposition In-frastrukturinriktning för framtida transporter (1996/97:53, bet. 1996/97:TU7,rskr. 1996/97:174). Beslutet innebär bl.a. att medelsanvändningen sker enligtett samhällsekonomiskt planeringssystem där fastställer målen,infrastrukturinriktningen och de ekonomiska ramarna medan planeringen ochbeslutsfattandet för enskilda projekt kännetecknas av en långtgående decent-ralisering. Det betyder att regeringen fastställer och Banverketsinvesteringsplaner och därmed har möjlighet att tidigarelägga vissa investe-ringar som har särskild regionalpolitisk betydelse inom de ramar som riksda-gen har angett. Utskottet anser att denna rollfördelning är ändamåls-enlig och lämplig.Trafikutskottet vill vidare erinra om att regeringen för har fått enbegränsad möjlighet att föra anslagsmedel mellan vägar och järnvägar (prop.1997/98:1 utg.omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Utskottetframhöll i detta sammanhang att det är viktigt att värna ställningnär det gäller anvisning av anslag till olika ändamål. Utskottet ansåg dockattdet, med hänvisning till att hade fattat beslut omtioårspla-ner för investeringar i och underhåll av vägar och järnvägar, var svårt attberäkna behovet av anslagsmedel för nästa budgetår. Av dessa skäl borderegeringen detta år i begränsad utsträckning få föra över medel mellan väg-och järnvägsanslag. Utskottet förutsatte att regeringen för skulleredovisa hur anslagen använts.I enlighet med detta beslut har regeringen beslutat attomföra ca från till . Av regeringensbeslut framgår att medlen skall användas för tidigareläggningar av väghåll-ningsåtgärder enligt den nationella väghållningsplanen och länsplaner förregional transportinfrastruktur samt för tidigareläggning av investeringar ikollektivtrafikanläggningar, förbättring av miljö och trafiksäkerhet och ökadtillgänglighet till kollektivtrafiken i enlighet med regionala planer. Enligtregeringsbeslutet skall särskilt prioritera åtgärder på riksväg 45samt åtgärder som medför höjd bärighet på vägnätet, rekonstruktion ochförbättring av vägnätet samt ökat beläggningsunderhåll.Enligt utskottets mening är det värdefullt att det omfattande anslagsspa-randet inom , som uppgick till vid ut-gången av , genom regeringens beslut omförts till för samhället an-gelägna insatser i vägnätet som kan starta redan under pågående år. De åt-gärder som regeringen enligt propositionen avser vidta bidrar positivt tillattskapa tillväxt och regional balans i landets olika delar. Trafikutskottetanserdärför för sin del att bör avslå motion A20 (m) yrkande 9.Särskilda utredningsinsatserTrafikutskottet delar den uppfattning som framförs i motion A47 (v) att detfinns en rad frågor som det är angeläget att utreda inför den fortsatta plane-ringen av trafikens infrastruktur. Genom det planeringssystem som riksdagenlagt fast ges enligt utskottets mening goda förutsättningar för att enallsidigbelysning skall kunna ske av olika trafikfrågor. Något riksdagsinitiativ be-döms därför inte nu vara erforderligt. avstyrker därför försindel motion A47 (v) yrkande 8 i denna del. Syftet med motionsyrkandet förut-sätts dock till väsentlig del komma att tillgodoses.2 Vägar2.1 Regeringens bedömningEnligt propositionen har mellan och samtvissa anslutande vägar stor betydelse för näringslivets och arbetsmarknadensfunktion i inland. har dock inte i konkurrensen medandra mer trafikerade stråk framgångsrikt kunnat attrahera vare sig nationellainvesteringsmedel utifrån lönsamhetskriteriet eller EU-bidrag. I Vägverketsförslag till nationell väghållningsplan ingår ombyggnad av främstpå vissa punkter i med början vid länsgränsen mot Värmlandsoch . I och föreslås en delvisannan strategi med förstärkningsåtgärder och vissa justeringar av befintligväg. Kostnaden för de föreslagna åtgärderna är ca . Avpropositionen framgår att regeringen avser att tidigarelägga vissa av investe-ringsåtgärderna på så att av dem kan utföras inom tre år.Av propositionen framgår vidare att särskilda insatser kommer att göras förupprustning och underhåll av vägnätet. Regeringen avser tidigarelägga åt-gärder i de nationella och regionala planerna så att eftersatt underhåll kanbörja tas igen. Enligt propositionen kommer vidare rekonstruktionen avvägnätet att forceras liksom satsningar göras på att höja bärigheten. Rege-ringen bedömer att de planerade insatserna kommer att ha en särskild bety-delse för Norrlandslänen.Regeringen anger att E 4:ans sträckning vid utgör en besvärligflaskhals för stora delar av vägtrafiken till och från norra . Det ärdärför av stor vikt för hela vägtrafikstrukturen längs attprojekteringen av den nya förbifarten kan påbörjas . För närvarandeplaneras byggnationen i huvudsak komma att ske . Av proposi-tionen framgår att regeringen avser att medverka till att förberedelsearbetetkan fortsätta så att frågan om finansieringen kan behandlas i beslutet om dennationella väghållningsplanen inför nästa planperiod för perioden 2002-2011.2.2 MotionsförslagÖnskemål om ökade insatser för upprustning och underhåll av vägnätet iolika delar av landet framförs i ett flertal motioner.I motion A21 av m.fl. (c) framhålls att det finmaskigavägnätet utgör en viktig förutsättning för näringslivet. För att investeringarstörre transportförbindelser skall få avsedd effekt krävs att hela vägnätetharen tillfredsställande standard. Mot denna bakgrund föreslås att en tioårigplanläggs fast för att hårdbelägga grusvägar som har en trafikintensitet på 150fordon eller mer. anser vidare att de enskilda vägarnaskall återfå möjligheten att få del av medel avsatta för bärighetshöjandeåtgärder, det s.k. bärighetspaketet.Elver m.fl. (fp) påtalar i motion A33 att vägunderhållet länge harvarit eftersatt i skogslänen. Speciellt har problemen varit stora iVästernorr-lands och beroende på att det i dessa län finns färre riksvägarän på andra håll. Det är därför angeläget enligt motionärerna att vägarna idessa län förbättras så snart som möjligt.Kjell () betonar i motion A17 att det är väsentligt att vägarna iVärmland förbättras. Den i propositionen nämnda upprustningen av riksväg45 föreslås därför utsträckas till att även ske inom . Enligtmotionen behöver också E 18 förbättras på vissa sträckor. Det gäller exem-pelvis mellan och Hån, nära den norska gränsen. Andra viktigavägar som bedöms delvis ha för låg standard är riksvägarna 61, 62 och 63. Imotionen påtalas vidare vikten av att länets grusvägar rustas upp och hård-beläggs.Andre vice talman () anger i motion A23 att eftersattvägunderhåll orsakar trafikanterna i stora merkostnader.De planeringsramar som lagts fast för upprustning och underhåll räcker intetill för att inhämta det eftersläpande underhållet på länets vägar ens på tioåFör att vägarna i skall kunna få en standard som stämmeröverens med trafikflödet krävs därför att medel destineras direkt till länetutöver de medel som tillförs genom den ordinarie vägplaneringen.I motion A46 av () anges att är det land-skap som trots sin begränsade geografiska storlek har den största andelengrusvägar utanför skogslänen. Problemen med avstängningar under tjälloss-ningen har funnits , och kraven på förbättringar är mycket starka.Om regeringen skall leva upp till begreppet regional tillväxt måste enligtmotionären ett skogslän som tillföras ökade resurser för att avhjälpade mest akuta bristerna i vägnätet.Beträffande framhåller () i motion A59 attden högtrafikerade delen av inlandsvägen spelar en avgörande roll för före-tag och sysselsättning i de norra delarna av . För bilindustrins ut-vecklingsmöjligheter krävs snabba och säkra transporter såväl till de svenskabiltillverkarna i och som till hamn ochLandvetters flygplats. Mot denna bakgrund föreslås att utbyggnaden av riks-väg 45 på sträckan påskyndas och att i första handsträckan prioriteras.Birger m.fl. (mp) behandlar i motion A54 E 4:ans sträckning vidSundsvall. Enligt motionärerna kan kostnaden för projektet nedbringas omman i stället för en högbro väljer en billigare västlig förbifart somföresprå-kas av flera politiska partier, en bred folklig opinion och företrädare förinlandet.I tre motioner framhålls att den planerade fortsatta utbyggnaden av frånUppsala längs bör tidigareläggas.Barbro och (båda s) anger i motion A12 attE 4:ans sträckning genom län utgör en flaskhals i förbindelsernamed norra . Den nuvarande vägsträckningen är dessutom olycksdrab-bad och förorsakar miljöproblem för de omkringboende. Enligt motionärernaär det därför angeläget att en utbyggnad av sträckan kommer till stånd.Rolf och (båda m) påtalar i motion A18 att E 4är landets viktigaste vägtrafikled. Sträckan har dock enundermålig standard för att vara . Motionärerna föreslår därför attutbyggnaden av vägsträckningen Uppsala-Mehedeby tidigareläggs tillår 1998. Vidare föreslås att vägsträckan påbörjas år1999.Axel m.fl. (s) framhåller i motion A56 att den pågående ut-byggnaden av på sträckan beräknas bli klar under1999 eller tidigt . Genom att tidigarelägga den fortsatta utbyggna-den av vägetappen kan hela sträckan åtgärdas i ett sammanhang.Olof m.fl. (c) framhåller i motion A21 att många mindre turistfö-retag hindras att sätta upp vägskyltar. Ett stelbent resonemang om atttrafiksäkerheten försämras vid skyltning har på många håll resulterat i attföretagen i stället ställer upp bilar eller kärror med text. Motionärernaefterlyser därför en översyn av nuvarande reglering med ambitionen att underlättauppsättning av vägskyltar om lokala evenemang och sevärdheter.2.3 ställningstagandeUpprustning och underhåll av vägnätetTrafikutskottet delar regeringens uppfattning att det är angeläget medytterli-gare insatser för upprustning och underhåll av vägnätet. De åtgärder somanges i propositionen ligger vidare väl i linje med riksdagensinfrastrukturbe-slut om bl.a. utökade satsningar för att åtgärda eftersatt underhållpåvägnätet, rekonstruktion av vägar samt omfattande tjälsäkringsåtgärder. Närdet gäller den närmare medelsfördelningen mellan län och olika vägar harutskottet ingen erinran mot regeringens bedömning. Det betyder att särskildainsatser bör avsättas för . I övrigt bör det ankomma på Vägverketatt inom de ramar som statsmakterna angett fördela de tillkommande resur-serna för att bl.a. ta igen eftersatt underhåll. Det innebär också enligtutskotets bedömning att bristande vägunderhåll kan åtgärdas i Norrlandslänen menäven i vissa delar av . bör därför avslå samtliga nuaktuella motionsyrkanden. Det gäller motionerna A17 (c) i denna del, A21(c) yrkande 6, A23 (c) yrkande 4, A33 (fp) yrkande 3, A46 (c) yrkande 2och A59 (m). Syftet med flertalet motionsyrkanden torde dock till väsentligdel komma att tillgodoses.Beträffande motion A21 (c) yrkande 7, om särskilda medel för att förbättrabärigheten på enskilda vägar, vill trafikutskottet hänvisa till denriksdagsbe-handling som ägt rum av ett likartat motionsyrkande tidigare under (mot. 1997/98:T352 (c), bet. 1997/98:TU1 s. 45, rskr. 1997/98:104). betänkande framgår att anslagsnivån till enskilda vägar har,efter en temporär neddragning, återställts samt att en smärre an-slagsökning därefter skett. Vidare redovisas i betänkandet att det särskildaanslag som motionärerna hänvisar till för bärighetshöjande åtgärder harutbetalats som löpt till ända. Utskottet förutsatteockså att anslagsnivån för enskilda vägar i fortsättningen skulle vara stabil.Mot denna bakgrund avstyrktes det aktuella motionsyrkandet. Trafikutskottethar inte ändrat uppfattning och anser för sin del att bör avslå mo-tion A21 (c) yrkande 7.Utbyggnad av från längs södra NorrlandskustenBeträffande utbyggnaden av från längs södra Norrlandskustenkonstaterar trafikutskottet att de två vägprojekten som behandlas i motioner-na, nämligen utbyggnad av sträckorna Uppsala-Mehedeby och , ingår i förslag till nationell plan för vägtrans-portsystemet 1998-2007. förslag bereds av rege-ringen som kommer att fastställa den senare i vår enligt den planeringspro-cess som har lagt fast. anser att det inte bör an-komma på att besluta om när olika vägprojekt bör genomföras.Trafikutskottet anser därför för sin del att bör avslå motionernaA12 (s), A18 (m) yrkande 1 och A56 (s).E 4:ans sträckning vid SundsvallE 4:ans nuvarande sträckning vid medför enligt trafikutskottetsuppfattning både avsevärda effektivitetsförluster och dåliga miljöförhållan-den. Det är därför angeläget att lämpliga åtgärder vidtas för att lösa proble-men med genomfartstrafiken. Det bör dock inte ankomma på regering ellerriksdag att föregripa planeringsarbetet och lägga fast den närmare planut-formningen. avstyrker därför för sin del motion A54 (mp)yrkande 12.VägskyltningBeträffande motion A21 (c) om vägskyltar vill trafikutskottet hänvisa till attriksdagen tidigare under innevarande behandlat ett flertal likartademotionsyrkanden (bet. 1997/98:TU8, rskr. 1997/98:161). Av trafikutskottetsbetänkande framgår att inom pågår en översyn av vägmärkesför-ordningen som väntas bli klar . Enligt vad utskottet erfaritövervä-ger att tillåta vägskyltar för reklam o.d. i glesbygd ochturistområ-den i större utsträckning än . Av betänkandet framgår att ut-skottet såg positivt på denna inriktning av översynen och ansåg att resultatetav denna borde avvaktas varför berörda motionsyrkanden avstyrktes.Trafikutskottet förutsätter att det som ett resultat av den nämnda översynenkommer att bli lättare att sätta upp vägskyltar för att utveckla olikanäringarpå landsbygden och därmed också positivt stödja samhällets insatser för attförbättra den regionala balansen. Med hänvisning till det anförda anser ut-skottet för sin del att bör avslå motion A21 (c) yrkande 26.