bet · GL01JoU11 · 1998-01-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1997/98:13 Ekologisk hållbarhetsom ger en lägesbeskrivning av regeringens arbete för att föra motmålet ekologisk hållbarhet. Två motioner med sammanlagt 33 yrkanden har väcktsmed anledning av skrivelsen.Utskottet räknar med att flertalet av de frågor som tas upp i motion Jo19(mp) återkommer i samband med behandlingen av tidigare väckta motioner ochkommande förslag från regeringen. I de delar motionerna går in på andrautskotts ansvarsområden hänvisar jordbruksutskottet till vissa betänkanden somnyligen lagts fram av de berörda utskotten. Motionerna avstyrks.SkrivelsenRegeringen () har i skrivelse 1997/98:13 berett riksdagentillfälle att ta del av regeringens lägesbeskrivning av arbetet för att föraSverige mot målet ekologisk hållbarhet.Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen presenterar regeringen en lägesbeskrivning av arbetet för att föraSverige mot målet ekologisk hållbarhet.Sverige skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för enekologiskt hållbar utveckling. Det innebär en helhetssyn påsamhällsutvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med engod ekonomisk, social och kulturell utveckling. De övergripande målen för ettekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, attanvända jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörjning. Det krävslångsiktiga och uthålliga insatser inom samtliga politikområden för att föraSverige mot ekologisk hållbarhet. I skrivelsen görs en lägesredovisning avarbetet med sådana åtgärder. Betydande vikt läggs vid åtgärder med positivaeffekter på näringslivsutveckling och sysselsättning. En energipolitiskproposition har redan behandlats av . I årets budgetpropositionpresenterades ett omfattande lokalt investeringsprogram. ochvåren 1998 presenteras propositioner om bland annat jordbruk, en nytrafikpolitik samt miljö inklusive nya miljömål för 2000-talet. 1997/98:Jo19 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det första delmålet bör omformuleras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i det första delmålet bör framgå att det ekologiska utrymmetpå jorden måste fördelas solidariskt mellan alla människor,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det i regeringens andra delmål klart och tydligt skall framgåatt toxiska, resistenta och bioackumulerande ämnen skall fasas ut inom engeneration,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bestånden av arter skall bevaras minst på den nivå de är i dagmen att åtgärder och ambitioner skall vara att bestånden skall öka,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en registrering av en art på hotlistan alltid bör innebära atten konkret åtgärdsplan tas fram för arten och sätts i verket,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske i Sverigeutan att de rinnande vattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skall bevaras,7. att begär att regeringen utreder hotet mot lövskogar ochföreslår åtgärder så att hotet mot de lövskogsberoende arterna minimeras,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör se över utvecklingen av den biologiska mångfaldeni jordbrukslandskapet och ta fram konkreta åtgärdsplaner för att vändautvecklingen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avverkningsstopp i de kvarvarande urskogarna,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att av den produktiva skogsmarken nedanför skogsodlingsgränsenmåste skyddas och att det är bråttom att skydda de första ,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jakten i skall baseras på inventeringar av de arter somman vill jaga och att jaktens omfattning skall bestämmas utifrån dessa så attden blir långsiktigt ekologiskt hållbar,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att aktivt skall verka för att fisket av lax på blandadebestånd upphör i ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör gå före genom att flytta den kvot landet får tillfiske efter lax från uppväxningområdena i till områden utmed kusten,där fiske på blandbestånd kan undvikas,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att myrskyddsplanen kompletteras med och attkonkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar tas fram,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skyddet av våra älvar bör utvidgas till att gälla allexploatering av älvekosystemet, inte bara i själva älven utan även i en vältilltagen skyddszon,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att planen reservat i måste realiseras men ocksåkompletteras, speciellt beträffande skyddet av grunda kustområden medexempelvis mjukbottnar, ålgräsängar och musselbankar,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetet med att åtgärda de miljöskadade områden somNaturvårdsverket och länsstyrelserna har inlett kan fullföljas,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att som medlem i bör prioritera de globalamiljöfrågorna,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bör verka för att vattenproblemen förs upp som enpermanent punkt på säkerhetsrådets dagordning,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att stärka miljökunskapens ställning inom utbildning och forskning,21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att totalförsvaret måste ligga i täten när det gäller miljöfrågorna,22. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Försvarsmakten är undantagen de miljölagar som reglerar detcivila samhället,23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljömålet inom konsumentpolitiken måste ha samma tyngd somövriga konsumentpolitiska mål,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att bibehåller den nationella miljömärkningen,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att uttrycket långsiktigt hållbart i fortsättningen förtydligas medtillägget ekologisk/ekologiskt respektive ekonomisk/ekonomiskt, så att ingaosäkerheter eller missförstånd uppstår om den innehållsmässiga betydelsen,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av miljökonsekvensbeskrivningar i handelsavtalen iWTO,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioriteringen av miljöfrågor och miljökonsekvens ibiståndspolitiken, med resultat i det praktiska utvecklingssamarbetet,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att förbjuda drivgarn längre än i och att flyttaden svenska kvoten mot kusten och älvmynningar där den odlade laxen samlas såatt ett selektivt fiske kan ske,29. att avslår det nya stödet Program för resurshushållandekonventionellt jordbruk i den utformning regeringen föreslår.1997/98:Jo20 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma i vårpropositionen med ekonomiskt stödtill kulturmiljövårdens regionorganisationer för att de skall kunna planera ochbeskriva behovet av vårdinsatser på länets viktigaste byggnader,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma i samband med vårpropositionen om huren satsning på bygghyttor och materialdepåer kan utvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av utredning av utbildningsbehov och kompetensfrågor inombyggnadsvården,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga ROT-bidrag bör ges utan krav på ekologisk helhetssyn ochhållbarhet. SkrivelsenI en värld med växande befolkning förutsätter ekologisk hållbarhet en ökadekologisk effektivitet. Detta förtydligas i regeringens mål för ekologiskhållbarhet, som i grunden handlar om skyddet av miljön, en hållbar försörjningoch en effektiv användning av jordens resurser. Övergripande mål för dessa treområden kan formuleras på följande sätt.Skyddet av miljön innebär att utsläppen av föroreningar inte skall skadamänniskans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta nerdem. Naturligt förekommande ämnen skall användas på ett sådant sätt att denaturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljöskadliga ämnen börpå sikt inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden skall bevaras ochvärdefulla kulturmiljöer skyddas.Effektiv användning innebär att användning av energi och andra naturresurserskall bli mycket effektivare än den är . Flödena av energi och materialbör begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling.Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar bör också inriktas påresurssnåla produkter och processer.Hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktionsförmågamåste säkras. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ettlångsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser, vilket betyder attanvändningen inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken naturen skaparnya resurser och att material bör återvinnas i ett kretslopp. Vi skall hushållamed icke förnybara resurser och kontinuerligt sträva efter förnybaraersättningar.I en bilaga till betänkandet redovisas i korthet regeringens överväganden omåtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inom respektive departementsansvarsområde.MotionernaI motion Jo19 (mp) yrkas att det första delmålet bör omformuleras (yrkande 1).Vidare yrkas att det i det första delmålet bör framgå att det ekologiskautrymmet på jorden måste fördelas solidariskt mellan alla människor (yrkande2). Det bör i regeringens andra delmål klart och tydligt framgå att toxiska,resistenta och bioackumulerande ämnen skall fasas ut inom en generation(yrkande 3). Motionärerna anser att bestånden av arter skall bevaras minst påden nivå de är men att åtgärder och ambitioner skall vara att beståndenskall öka (yrkande 4). Vidare anförs att en registrering av en art på hotlistanalltid bör innebära att en konkret åtgärdsplan tas fram för arten och sätts iverket (yrkande 5). Ingen ytterligare utbyggnad av vattenkraft bör ske iSverige utan motionärerna anser att de rinnande vattendrag, oavsett storlek,som finns kvar skall bevaras (yrkande 6). I motionen yrkas att begäratt regeringen utreder hotet mot lövskogar och föreslår åtgärder så att hotetmot de lövskogsberoende arterna minimeras (yrkande 7). Många oersättligalövskogar flisas till energiråvara. Regeringen bör vidare se över utvecklingenav den biologiska mångfalden i jordbrukslandskapet och ta fram konkretaåtgärdsplaner för att vända utvecklingen (yrkande 8). Enligt motionen böravverkningsstopp beslutas i de kvarvarande urskogarna (yrkande 9). Vidare yrkastillkännagivande av att av den produktiva skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen måste skyddas och att det är bråttom att skydda de första 5procenten (yrkande 10). Jakten i bör enligt motionärerna baseras påinventeringar av de arter som man vill jaga och jaktens omfattning börbestämmas utifrån dessa så att den blir långsiktigt ekologiskt hållbar (yrkande11). Motionärerna yrkar att aktivt skall verka för att fisket av lax påblandade bestånd upphör i (yrkande 12). Den viltreproducerade laxenkan vara utrotad om inte drivgarnsfisket på blandade bestånd iÖstersjön upphör. Vidare yrkas att bör gå före genom att flytta denkvot landet får till fiske efter lax från uppväxningsområdena i tillområden utmed kusten, där fiske på blandbestånd kan undvikas (yrkande 13).Motionärerna anser att myrskyddsplanen bör kompletteras med ochatt konkreta åtgärdsprogram och skyddsplaner om rikkärr, sumpskogar, mader ochslättsjöar tas fram (yrkande 14). Vidare yrkas att skyddet av våra älvar börutvidgas till att gälla all exploatering av älvekosystemet, inte bara i självaälven utan även i en väl tilltagen skyddszon (yrkande 15). Älvsträckor ochvattenområden som är skyddade enligt 3 kap. 6 § naturresurslagenär endast skyddade mot vattenkraftsutbyggnad. Motionärerna anser att skyddet avälvar skall ta sin utgångspunkt i en samlad syn på hela älvekosystemet.I motionen yrkas tillkännagivande att planen reservat i måsterealiseras men också kompletteras, speciellt beträffande skyddet av grundakustområden (yrkande 16). Vidare yrkas att arbetet med att åtgärda demiljöskadade områdena som och länsstyrelserna har inlett börfullföljas (yrkande 17).Sverige som medlem i bör prioritera de globalamiljöfrågorna (yrkande 18). har mer än 20 av världens länder akutvattenbrist, och även länder i använder mer än mer vatten änvad som regenereras naturligt. Vidare yrkas att bör verka för attvattenproblemen förs upp som en permanent punkt på säkerhetsrådets dagordning(yrkande 19).I motionen yrkas tillkännagivande om att stärka miljökunskapens ställninginom utbildning och forskning (yrkande 20). Vidare anförs att totalförsvaretmåste ligga i täten när det gäller miljöfrågorna (yrkande 21). I motionenpåtalas att Försvarsmakten inte bör vara undantagen de miljölagar som reglerardet civila samhället (yrkande 22).Enligt motionärerna bör miljömålet inom konsumentpolitiken ha samma tyngd somövriga konsumentpolitiska mål (yrkande 23). Hållbart producerade varor kan varadyrare än icke hållbart producerade varor, vilket enligt motionärerna grundarsig på att politiken inte sätter pris på miljöförstöring. Vidare påtalasvikten av att bibehåller den nationella miljömärkningen (yrkande 24).Sverige bör verka för att bibehålla den nationella miljömärkningen och inte somi dag urholka den.I motionen anförs att uttrycket långsiktigt hållbart i fortsättningen börförtydligas med tillägget ekologisk/ekologiskt respektive ekonomisk/ekono-miskt, så att inga osäkerheter eller missförstånd uppstår om deninnehållsmässiga betydelsen (yrkande 25).Motionärerna yrkar tillkännagivande om nödvändigheten avmiljökonsekvensbeskrivningar i handelsavtalen i WTO (yrkande 26). Vidare anförsatt miljöfrågor och miljökonsekvens bör prioriteras i biståndspolitiken, medresultat i det praktiska utvecklingssamarbetet (yrkande 27).I motionen yrkas att drivgarn längre än i bör förbjudas ochatt den svenska kvoten bör flyttas mot kusten och älvmynningar där den odladelaxen samlas och ett selektivt fiske kan ske (yrkande 28). Vidare yrkas attriksdagen avslår det nya stödet program för resurshushållande konventionelltjordbruk i den utformning regeringen föreslår (yrkande 29).I motion Jo20 (mp) yrkas tillkännagivande att regeringen bör återkomma ivårpropositionen med ekonomiskt stöd till kulturmiljövårdensregionorganisationer för att de skall kunna planera och beskriva behovet avvårdinsatser på länets viktigaste byggnader (yrkande 1). Vidare anförs attregeringen bör återkomma i samband med vårpropositionen och ange hur ensatsning på bygghyttor och materialdepåer kan utvecklas (yrkande 2). I motionenpåtalas behovet av en utredning av utbildningsbehov och kompetensfrågor inombyggnadsvården (yrkande 3). Vidare yrkas tillkännagivande att inga ROT-bidragbör ges utan krav på ekologisk helhetssyn och hållbarhet (yrkande 4).Utskottets övervägandenEn politik för ekologisk hållbarhetRiksdagen fattade ett övergripande beslut om mål ochriktlinjer för miljöpolitiken (prop. 1990/91:90, bet. JoU30, rskr. Viddetta tillfälle gjordes en så gott som heltäckande genomgång av demiljöpolitiska frågorna. Mål och riktlinjer för den fortsatta miljöpolitikendiskuterades, liksom hur de miljöpolitiska ambitionerna skall förverkligasgenom ett brett, integrerat och decentraliserat arbete. I enlighet med vad somuttalades i det miljöpolitiska beslutet har fått enredovisning över utvecklingen på miljöområdet (bet. 1990/91:JoU30 s. 66).I mars 1997 behandlade jordbruksutskottet regeringens skrivelse På väg motett ekologiskt hållbart samhälle (skr. 1996/97:50, bet. 1996/97:JoU11, rskr.1996/97:187). I skrivelsen beskrevs regeringens arbete medomställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle med vissa framåtblickar. Enviktig del i detta arbete angavs vara att tydliggöra de olikasamhällssektorernas ansvar för hushållningen med naturresurser och för attinte-grera miljöhänsyn i sin verksamhet. I skrivelsen gavs en samladlägesbeskrivning av regeringens arbete med att ta fram miljöstrategier för ettantal samhällssektorer.I den nu framlagda skrivelsen redovisar regeringen en lägesbeskrivning avarbetet för att föra mot målet ekologisk hållbarhet. I skrivelsenanförs att skall vara en pådrivande kraft och ett föregångsland för enekologiskt hållbar utveckling. Det innebär en helhetssyn påsamhällsutvecklingen där hänsyn till ekologiska förutsättningar förenas med engod ekonomisk, social och kulturell utveckling. De övergripande målen för ettekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön och människors hälsa, attanvända jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörjning. Iskrivelsen konstateras att beslutade om nya riktlinjerför energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272).I en bilaga till detta betänkande redovisas i korthet regeringensöverväganden om åtgärdsprogram för ekologiskt hållbar utveckling inomrespektive departements ansvarsområden.Enligt utskottets uppfattning utgör skrivelsen ett värdefullt underlag fördet fortsatta miljöarbetet. Den samlade redovisningen av regeringens arbete motett ekologiskt hållbart samhälle kommer att utgöra en god grund för detfortsatta arbetet med dessa frågor.Det framgår av skrivelsen att regeringen avser att lämna en miljöpolitiskproposition . Regeringen anför i skrivelsen att det behövs nya ochtydligare miljömål som kan understödja och driva på arbetet mot en hållbarutveckling. Enligt skrivelsen bör målen brytas ner och i allt högre grad riktasig till och vara förankrade hos aktörer inom olika sektorer i samhället.Regeringen avser att närmare utveckla miljömålen i den kommande miljöpolitiskapropositionen.Regeringen har till överlämnat proposition1997/98:45 Miljöbalk. Förslaget omfattar den centrala miljölagstiftningen ochkommer enligt skrivelsen att förstärka miljöpolitiken med utökade styrmedelbl.a. i form av miljökvalitetsnormer. Miljöbrott skall kunna beivras bättre.Regeringen anför i propositionen att målet med är att främja enhållbar utveckling och att tillförsäkra levande och kommande generationer enhälsosam och god livsmiljö. I sammansmälts bestämmelserna icentrala miljö- och resurslagar som miljöskyddslagen (1969:387),naturvårdslagen (1964:822), lagen (1987:12) om hushållning med naturresurserm.m., vattenlagen (1983:291), lagen (1985:426) om kemiska produkter,renhållningslagen (1979:596) och hälsoskyddslagen (1982:1080) samt åtta andralagar till en sammanhållen och bred miljö- och resurslagstiftning.Utskottet får således anledning att ta upp frågor somkräver konkreta ställningstaganden från sida både i fråga ommiljöpolitik och miljölagstiftning. kommer utskottet vidareatt behandla ett antal motioner om skogspolitik, jakt och viltvård m.m. Iavvaktan härpå avstyrks motion Jo19 (mp) yrkandena 1-5, 8-11, 14-17 och 25.Utskottet har behandlat proposition 1997/98:2 Hållbart fiske ochjordbruk (1997/98:JoU9; riksdagsbeslut ). De yrkanden somframläggs i motion Jo19 yrkandena 12, 13, 28 och 29 utgör upprepningar avmotionsyrkanden som behandlades i angivna betänkande. Utskottet saknaranledning att ta upp frågorna till förnyad behandling i detta sammanhang.Motionen avstyrks i berörda delar.Vissa miljöfrågor i övrigtJordbruksutskottet redovisade vissa uttalanden ibudgetpropositionen att som en del av energiförsörjningen enligt den nyaenergipolitiken spelar en ökad användning av biobränslen en viktig roll(1997/98:JoU1 s. 43). En väsentlig del av biobränsleförsörjningen kommer attske från skogen. Bedömningarna av hur mycket skogsbränsle som kan tas utvarierar. Likaså varierar uppfattningarna om effekterna på skogsmarken och påden biologiska mångfalden av sådana uttag. Utskottet redovisade attSkogsstyrelsen gör en översyn av sina föreskrifter och allmännaråd. Som ett led i denna översyn görs en miljökonsekvensbeskrivning. Redan nukan emellertid sägas att skogsägare och avverkningsentreprenörer behöverinformation och utökade kunskaper om den hänsyn som behöver tas vidskogsbränsleuttag. Motion Jo19 yrkande 7 avstyrks i avvaktan på dennautredning.Utskottet påtalade i betänkandet internationella samarbete förhållbar utveckling (1996/97:JoU6 s. 9) vikten av att miljöhänsyn integrerasytterligare i de regler som ställs upp för den internationella handeln. Detfick enligt utskottet ses som positivt att den särskilda kommittén om miljö ochhandel fått förlängt mandat, och utskottet förutsatte att regeringen fortsättersitt arbete med att främja miljöaspekterna inom det internationellahandelsregelverket. Det var också positivt att man i slutsatserna från WTO:sministermöte uppmärksammar betydelsen av nationell samordning av miljö- ochhandelspolitik.I regeringens skrivelse 1997/98:13 Ekologisk hållbarhet anförs atterfarenheter från det pågående arbetet i WTO visar att några konkreta resultati miljöfrågan knappast kan uppnås isolerat, utan främst som en del av en störrehandelsförhandling i WTO. Sådana förhandlingar kan väntas starta om cirka tvåår. Det är viktigt att inför dessa förhandlingar klargöra de miljöpolitiskaprioriteringarna i förhållande till handelsregelverken, liksom de centralahandelspolitiska krav som aktualiseras i detta sammanhang. Motion Jo19 yrkande26 bör med det anförda lämnas utan ytterligare åtgärd.I de delar motionerna Jo19 och Jo20 inte berör utskottets beredningsområdebör till en början nämnas att utrikesutskottet anförde att globalamiljöproblem, däribland sötvattenfrågan, är av stor långsiktigsäkerhetspolitisk betydelse (bet. 1996/97:UU15 s. 34). Långsiktiga ochstrukturella säkerhetshot ( vare sig de gäller miljö eller exempelvis mänskligarättigheter ( behandlas inom FN-systemet i generalförsamlingen, Ecosoc och dessfunktionella kommittéer och ett stort antal specialorgan. Dessa organ harmandat, kompetens och bred representativ sammansättning som gör dem lämpligaför dessa uppgifter. har enligt inte mandat attbehandla denna typ av generella frågor. Däremot kan rådet när det behandlarkonkreta ländersituationer som rör internationell fred och säkerhet ocksåbeakta aspekter som exempelvis miljöhot. Utskottet hade noterat att Sverigeprioriterar globala miljöfrågor i FN-samarbetet. fann dock,mot bakgrund av vad som anförts, inte skäl att tillmötesgå vissa motionärerskrav på att verka för en särskild dagordningspunkt om vattenproblemen påsäkerhetsrådets agenda. Vidare anfördes (s. 36) att färskvattenanvändning är enbetydelsefull fråga och att det finns behov av någon form av internationelltsamförstånd för att uppnå ett hållbart utnyttjande av dessa resurser. Utskottetansåg att det är viktigt att ha ett helhetsperspektiv på biståndet och en högkvalitet som främjar en långsiktigt hållbar utveckling.Miljökonsekvensbedömningar av biståndet är härvid ett viktigt instrument. Meddet anförda är, enligt jordbruksutskottets bedömning, motion Jo19 yrkandena 18,19 och 27 huvudsakligen tillgodosedd. Motionen avstyrks.Utbildningsutskottet anförde i betänkande 1996/97:UbU8 Vissa läroplansfrågorm.m. (s. 12) i fråga om utbildning i miljökunskap att miljöperspektivet enligtde nya läroplanerna är ett av de övergripande perspektiv som skall anläggas iskolans olika ämnen och att miljöperspektivet finns i bl.a. kursplanerna för denaturorienterade ämnena i .