bet · GM01SoU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Utskottet vidhåller sininställning att kostnadsansvaret förläkemedelsförmånen bör ligga hos landstingen. Påsamma grunder som anfördes vid införandet av lagenom receptregister motsätter sig utskottet förslagetatt avskaffa registret. Utskottet anser inte att ettnytt högkostnadsskydd bör införas förläkemedelskostnader. Utskottet ställer sig inteheller bakom förslag om ytterligare besparingar inomläkemedelsområdet. Utskottet avvisar därmed motionSo423 (m) yrkandena 1-5 och 8.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget A 3 Bidrag till hälso- och sjukvård. I tremotioner begärs tillkännagivanden om statligt stödtill Rikskvinnocentrum (RKC). Utskottet anser attRKC bedriver en mycket angelägen verksamhet ochvidhåller att det är av stor betydelse att RKC kanfortsätta att verka som ett nationellt resurs- ochkompetenscentrum. För att ge RKC förutsättningar attfortsätta sin verksamhet och sprida erfarenheterfrån denna samt för att finansiera vissarikstäckande uppgifter lämnade regeringen för år1998 ytterligare ett ekonomiskt bidrag till centreti form av ett engångsbelopp om 3 miljoner kronor.Utskottet anser att det finns skäl att även för år1999 stödja RKC ekonomiskt, bl.a. för att bedrivaforskning om effekterna av våld mot kvinnor. Förframtiden bör dock finansieringsfrågan enligtutskottets mening lösas i annan ordning. RKC bör ifortsättningen söka anslag från ordinarieforskningsanslag. Utskottet anser dock att en miljonkronor nu bör avsättas för RKC genom att anslaget D1 : Forskningminskas med motsvarande belopp. Utskottet föreslårsåledes att anslaget A 3 Bidrag till hälso- ochsjukvården fastställs till 986 626 000 kr.Motionerna So293 (fp), So383 (v) och So411 (s) är ihuvudsak tillgodosedda.I budgetpropositionen föreslås att 51 622 000 kranvisas under anslaget A 4 Insatser mot aids.Moderaterna vill anslå mer änregeringen och vill öka anslaget med 14miljoner kronor. motsätter sig att medelöverförs från ifrågavarande anslag till anslag A 2under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag tillkommuner. Utskottet konstaterar att dethivpreventiva arbetet varit framgångsrikt och attförekomsten av hivinfektion i landet ligger kvar påen låg nivå. Utskottet vidhåller att insatserna mothiv/aids måste ges fortsatt hög prioritet på allasamhällsnivåer samt att de i ökad utsträckning börriktas mot de grupper där riskbeteendet är somstörst och där en fortsatt hög smittspridning sker.Enligt utskottets mening bör de preventivainsatserna så långt som möjligt integreras ikommunernas och landstingens reguljära verksamhet.Utskottet har därför inte något att invända mot attmedel från ifrågavarande anslag överförs tillutgiftsområde 25, anslag A 2, för att användas förförebyggande hiv/aidsverksamhet i storstadsområdena.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attöverföringen till ett annat utgiftsområde inteinnebär någon sänkning av ambitionsnivån när detgäller det hivpreventiva arbetet. Utskottet finnerden av regeringen föreslagna medelsanvisningen välavvägd. Motionerna So424 (m) yrkande 10, Fi211 (fp)yrkande 12 delvis och Sf283 (fp) yrkande 2 avvisas.Utskottet har inget att erinra mot de föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till WHO (A 5),Bidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar (A 6), Bidrag till Nordiskahälsovårdshögskolan (A 7), (A8), (A 9), Institutet förpsykosocial medicin (A 10), Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik (A 11) och Hälso-och sjukvårdens ansvarsnämnd (A 12). Förslagen harinte föranlett motioner.Social omsorg (B 1-B 23)I budgetpropositionen föreslås att 270 000 000 kranvisas under anslaget B 1 Stimulansbidrag ochåtgärder inom äldrepolitiken.Regeringen aviserade i proposition 1997/98:113Nationell handlingsplan för äldrepolitiken attsärskilda medel skulle avsättas för genomförande avprioriterade insatser för att förverkliga målen ihandlingsplanen. Vid behandlingen av regeringensförslag uttalade utskottet i ett tillkännagivandetill regeringen att medlen bl.a. borde användas föratt utveckla och stimulera de äldres inflytande övervård och omsorg, liksom äldres möjligheter tillaktiviteter och social samvaro. Utskottet ansåg detangeläget att ta till vara den särskilda kunskap somfinns inom olika frivillig- och anhörigföreningarmed inriktning på t.ex. olika typer avfunktionshinder och sjukdomar. Verksamhet bordekunna bedrivas såväl av pensionärsorganisationernasom av frivillig- och anhörigorganisationer.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:307).Utskottet vidhåller denna uppfattning ochtillstyrker den föreslagna medelsanvisningen somavser fyra prioriterade områden.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget B 4 Bidrag till viss verksamhet förpersoner med funktionshinder. Förslaget innebär attregeringen nu föreslår den nivå som utskottetförordade och som också blev riksdagensbeslut. Stödet till handikapporganisationernasrekreationsanläggningar föreslås därmed bibehållaspå också för . Moderaternayrkar i motion So425 yrkande 2 att ytterligare 2miljoner kronor bör anvisas till anslaget för stödtill rekreationsanläggningarna. Utskottet finner denföreslagna medelsanvis-ningen väl avvägd och avvisardärmed motionsyrkandet.I budgetpropositionen föreslås att 132 194 000 kranvisas under anslaget B 5 Bidrag till handikapp-och pensionärsorganisationer. Regeringen harredovisat att en särskild utredare har i uppdrag attbl.a. se över statsbidragen tillhandikapporganisationernas allmänna verksamhet,föreslå kriterier för statsbidragsberättigadehandikapporganisationer samt föreslå riktlinjer förhur bidraget skall fördelas mellan organisationerna.Vänsterpartiet har i motion So393 yrkande 1föreslagit tilläggsdirektiv till den särskildeutredaren om att frivilligorganisationernasredovisning bör baseras på kön. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det är värdefullt attfå en redovisning av hur organisationerna använtbidragen fördelat på kvinnor och män. Den särskildeutredaren bör därför, enligt utskottets mening, fåtilläggsdirektiv med den innebörden. Vad utskottetanfört med anledning av motionsyrkandet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet har inget att erinra mot den föreslagnamedelsanvisningen.Regeringen föreslår att 4 anvisasunder anslaget B 8 Kost-nader för statligassistansersättning. föreslår i motionSo425 yrkandena 3-6, 8 och 9 samt i motion So246 attassistansreformen återställs och utvecklas. Fördetta anvisar de ytterligare . Imotion So416 begärs tillkännagivande om enlagändring så att barn får rätt till personligassistans efter samma bedömning som när det gällervuxna med funktionshinder. föreslår imotion So286 yrkandena 1-7 tillkännagivanden omschablonersättningen och nya ersättningsregler, omkonkurrenskraftiga löner, brukarmedverkan iutbildningen av handläggare vid försäkringskassorna,om barns rätt till assistans och om rätt tillassistans oberoende av samlevnadsform. Motionärernaanser att någon av de pågående utredningarna bör fåi uppdrag att pröva de i motionen framlagdaförslagen och redovisa dessa inför regeringensekonomiska vårproposition. I motion So287 begärs etttillägg till 7 § LSS så att barns behov av assistansbedöms på samma sätt som vuxnas. Kristdemokraternaföreslår i motion So446 yrkande 10 att anslagettillförs ytterligare . Förslagenutvecklas i motion So376 yrkandena 8, 9 och 11. Härbegärs tillkännagivande om schabloniseringen och omåldersgränsen . Vidare begärs ett tillägg i 7 §LSS om att barn skall ha samma rätt till assistanssom vuxna. Också i motion So445 yrkandena 1-3 finnslikartade krav. föreslår i motionSo455 yrkandena 12-14 tillkännagivanden omschablonersättningen och om rätten till bibehållenpersonlig assistans även efter 65-årsdagen. Vidarebegärs lagförslag för att säkra barns rätt tillpersonlig assistans. föreslår i motionFi211 yrkande 12 (delvis) och i motion Sf283 yrkande3 att anslaget ökas med . Imotion So465 yrkandena 1-3 yrkas attassistansreformen återställs till sin ursprungligautformning och att 65-års gränsen avskaffas.Motionärerna anser vidare att RiksförsäkringsverketsAllmänna råd bör återkallas. begär imotion So274 flera tillkännagivanden om äkta makarsrätt till assistansersättning, om barns rätt tillassistansersättning, om rätt till assistans efter65-årsdagen och om schabloniseringen och nyaersättningsregler. Tillkännagivande angåendeschabloniseringen och att staten skall vara ensamhuvudman för reformen begärs också i motion So310(mp) yrkande 6. Frågan om barns rätt till personligassistans tas också upp i motion So325 (s). I motionSo419 (s) begärs tillkännagivande om ungdomar ochpersonlig assistans. Motionärerna anser att ungdomarmed funktionshinder måste få stöd att frigöra sigfrån sina föräldrar. Slutligen begärstillkännagivande om möjligheten att fåförhandsbesked om rätt till personlig assistans imotion So329 (s).Utskottet vill understryka att assistansreformen harinneburit ökad valfrihet, större inflytande ochbättre livskvalitet för många svårtfunktionshindrade personer. Syftet med reformen hardärmed uppnåtts. Kostnaderna för reformen var dockfrån början kraftigt underskattade ochlagstiftningen oklar, bland annat när det gällergränsdragningen mellan kommunerna och statensansvar. Detta har lett till att vid fleratillfällen tvingats gå in och tillföra ytterligareresurser och justera i reglerna.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attfunktionshindrade barns och vuxnas behov av särskiltstöd i t.ex. barnomsorg, skola och daglig verksamheti princip bör tillgodoses inom ramen för denkommunala verksamheten. Personlig assistans skall,enligt utskottets mening, inte ersätta den personalsom behövs för att bedriva verksamheten, t.ex. genomhöjd personaltäthet, specialpedagogiskt stöd ellerelevassistent. Det bör vara huvudmannens uppgift attse till att de resurser som krävs med hänsyn tillden funktionshindrades behov tillförs verksamheten.Utskottet vidhåller också att om särskilda skälföreligger kan statlig assistansersättning erhållasäven vid dessa verksamheter, nämligen omfunktionshindret är sådant eller kombinationen avfunktionshinder sådan att den funktionshindradebehöver tillgång till någon person med ingåendekunskap om den funktionshindrade och denneshälsotillstånd.Utskottet motsätter sig ett förstatligande av de 20första assistanstimmarna.Utskottet kan nu konstatera att den infördaschablonen för assistanser-sättningen har inneburiten dämpning av ökningstakten i den genomsnittligatimersättningen . Fleraassistansanordnare har dock framfört kritik motinförandet av schablonen. Detta framkom bl.a. vidutskottets offentliga utfrågning omassistansersättningen . Kritikernaanser att schablonen inte täcker alla kostnader förassistansen. har med anledningav kritiken fått i uppdrag att göra en översyn aversättningen för personlig assistans. I översyneningår att kartlägga om det finns nödvändigakostnader som inte täcks av den nuvarande schablonenoch vilka dessa i så fall är samt pröva om och i såfall hur det är möjligt att vid sidan avschablonersättningen ersätta denassistansberättigade för sådana eventuellakostnader. Verket skall vidare föreslå vilkenredovisning som skall krävas av assistansberättigaderespektive assistansanordnare samt vad som i övrigtbehövs i form av redovisning. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 februari1999. Utskottet, som noterat kritiken, är emellertidinte nu berett att föreslå några ändringar iregelverket angående schablonen och beräkningen aversättningen utan anser att Riksförsäkringsverketsredovisning av uppdraget bör avvaktas. MotionernaSo246 (m), So274 (mp) yrkandena 3-4, So286 (v)yrkandena 1 och 3, So310 (mp) yrkande 6, So376 (kd)yrkande 8, So425 (m) yrkandena 3-6, So445 (kd)yrkande 3, So455 (c) yrkande 12 och So465 (fp)yrkande 1 avvisas därmed.Riksförsäkringsverket skall i sin utredning ocksåpröva om det är möjligt att fastställa nivån påschablonen än vad som förnärvarande sker samt vilken beräkningsmetod somskall användas. Syftet skall vara att ökaförutsebarheten och därmed underlätta planeringen avverksamheten. Utskottet utgår från att verket vidsin bedömning tar hänsyn till aktuellt löneläge förassistenter och därmed jämförbara yrkesgrupper.Något uttalande med anledning av motion So286 (v)yrkande 4 behövs därför inte. Inte heller yrkande 6bör föranleda något initiativ från sida.Det ankommer på försäkringskassorna att tillse atthandläggarna får den fortbildning som krävs för attde skall kunna fullgöra sitt arbete.I budgetpropositionen redovisas att regeringen förnärvarande, efter initiativ från utskottet, utrederen eventuell utvidgning av rätten till personligassistans så att den som före sin 65-årsdag erhålliträtt till assistans skall få behålla denna rättockså efter 65-årsdagen. Utskottet utgår från attregeringen återkommer med ett förslag i frågan undervåren 1999. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna So274 (mp) yrkande 2, So376 (kd) yrkande11, So425 (m) yrkande 8, So455 (c) yrkande 13 ochSo465 (fp) yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna.I ett par motioner berörs frågan om makars ellersambors ansvar för hem och hushåll. Lagen om stödoch service för vissa funktionshindrade syftar tillatt främja jämlika levnadsvillkor och fulldelaktighet i samhällslivet för de personer somomfattas av lagen. Målet för verksamheten skall varaatt den enskilde får möjlighet att leva som andratrots sitt funktionshinder (5 § LSS). Av förarbetenatill lagen framgår att assistansersättning kan utgesför hjälp med skötsel av hushållssysslor, om dessainsatser utförs tillsammans med denfunktionshindrade personen som ett led i detpersonliga stödet. (Allmänna råd) innehåller närmareregler i vissa avseenden. Regeringsrätten har i tvådomar (mål nr 11598-1995 och 11599-1995) haft attbedöma frågan om äkta makars gemensamma ansvarenligt i förevarande sammanhang.Vid bedömningen av tidsåtgången för det personligastödet bör det enligt domarna beaktas att makar harett gemensamt ansvar för hushållet. Mot bakgrund avsyftet med den personliga assistansen - attfunktionshindrade personer så långt möjligt skallkunna leva som andra - fann Regeringsrätten attassistansen skulle omfatta en del uppgifter somavsåg makars gemensamma hushåll och skötseln avbarnen. Utskottet anser att regeringen bör följautvecklingen på området samt vid behov återkomma.Vad utskottet nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.Vad gäller barns rätt till personlig assistans harsocialministern i ett frågesvar i nyligenanfört att innebörden av formuleringen "omfattandeomvårdnadsbehov" är oklar. finnsingen Regeringsrättsdom som kan vara vägledande idenna fråga. I nya Allmännaråd framgår att verket rekommenderarförsäkringskassorna att ett omfattandeomvårdnadsbehov bör omfatta minst avdygnet. Denna rekommendation är ett led i verketsuppgift att driva fram rättspraxis. När ett barnsbehov av personlig assistans utreds gäller det förstatt utreda barnets totala behov av omvårdnad varjedygn. Denna omvårdnad kan tillgodoses av föräldrar,elevassistenter, resurspersoner, anhöriga m.fl. Förbarn med behov av omvårdnad minst halva dygnet, dvs.12 timmar , går vidare isin utredning och tar reda på hur omfattande behovetav hjälp med de grundläggande behoven är. Om dessabehov överstiger kan rätt tillassistansersättning föreligga. Socialministern anseratt det är viktigt att barn med omfattandefunktionshinder får sina behov av personligassistans tillgodosedda och avser att återkomma ifrågan om det behövs. Utskottet delar dennabedömning.Utskottet vill än en gång betona (se t.ex.1995/96:SoU15) att försäkringskassorna vid bedömningav barns rätt till personlig assistans skall tahänsyn till vad som normalt kan anses falla inomramen för det föräldraansvar som enligtföräldrabalken åvilar alla vårdnadshavare med hänsyntill barnets ålder, utveckling och omständigheter iövrigt. Det är således behovet av extra tillsyn ochomvårdnad med anledning av ett funktionshinder somskall ligga till grund för bedömning och beslut ompersonlig assistans. Utskottet vill också betona attuppfattningen att kompensation skall lämnas förextra omvårdnadsbehov, merarbete och merkostnadertill följd av funktionshinder ärvedertagen princip inom handikappområdet. Dentillämpas bl.a. vid bedömning av rätt tillvårdbidrag för handikappade barn och förhandikappersättning. Utskottet vidhåller attprincipen även skall tillämpas vid bedömning av rätttill personlig assistans. Utskottet utgår från attregeringen noga följer utvecklingen. Skulle detdärvid visa sig att barns möjligheter att erhållapersonlig assistans försämras till följd av atträttstillämpningen visar sig bli restriktivareutgår utskottet från att regeringen återkommer ifrågan. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna So274 (mp) yrkande 1, So286 (v)yrkandena 2, 5 och 7, So287 (v), So325 (s), So376(kd) yrkande 9, So416 (m), So445 (kd) yrkandena 1och 2, So455 (c) yrkande 14 och So465 (fp) yrkande 3bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Enligt 8 § lagen (1993:389) om assistansersättningkan redan nu fatta provisoriskabeslut om assistansersättning. Sådana beslut skallfattas av socialförsäkringsnämnd. Utskottetkonstaterar att här föreligger en skillnad jämförtmed regleringen i 20 kap. 2 a § lagen (1962:381) omallmän försäkring där provisoriska beslut kan fattasav tjänsteman efter delegation. Utskottet harerfarit att RFV överväger att behandla även dettavid redovisningen till regeringen den 1 februari1999. Motion So329 (s) är därmed i viss måntillgodosedd.Utskottet delar uppfattningen i motion So419 (s)att ungdomar med funktionshinder kan behöva stöd föratt våga ta steget att flytta till eget boende medstöd av personliga assistenter. Något initiativ medanledning av motionen behövs dock inte.Utskottet finner den föreslagna medelsanvisningentill anslaget B 8 Kostnader för statligassistansersättning väl avvägd och är inte berettatt föreslå ytterligare resurser. Motionerna So425(m) yrkande 9, So446 (kd) yrkande 10 (delvis),Fi211 (fp) yrkande 12 (delvis) och Sf283 (fp)yrkande 3 avvisas därmed.I budgetpropositionen föreslås att 63 000 000 kranvisas under anslaget B 9 Bidrag till ungdomsvårdoch missbrukarvård m.m. Utskottet välkomnar de 9miljoner kronor som regeringen föreslår för åtgärdermed anledning av regeringens proposition Strategiför att förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter i Sverige.I ett antal motioner begärs ytterligare resursertill stöd för åtgärder för människor som ärspelberoende. Utskottet delar motionärernas oro ochser därför mycket positivt på regeringens förslag omatt ytterligare avsätts föråtgärder mot spelberoende till totalt 4 miljonerkronor för . Utskottet har inget att invändamot att föreslås disponeramedlen och att användningsområdet vidgas till attutveckla formerna för förebyggande arbete i syfteatt hindra att människor fastnar i spelberoende.Motionerna So211 (fp) yrkandena 2-5, So347 (s),So457 (mp) yrkande 1, So461 (fp) yrkandena 21 och22, Kr518 (kd) yrkande 8 och Kr522 (v) yrkande 3 ärdärmed i viss mån tillgodosedda och avvisas.Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.I budgetpropositionen föreslås att 64 841 000 kranvisas under anslaget B 10 Bidrag tillorganisationer på det sociala området.Centerpartiet avvisar i motion Fi210 yrkande 41regeringens förslag om att stödet tillfrivilligorganisationerna på det sociala områdetskall administreras av . Förslagetavvisas också i en flerpartimotion, So428 (s, m, kd,fp, mp), och i motion So459 (kd) yrkande 7.Utskottet delar bedömningen att en myndighet börbesluta om bidragen. De kriterier som kan ställasupp inom området kan aldrig leda till någon form avautomatik, utan bidragsgivningen kommer alltid attha inslag av lämplighets- ellerskälighetsbedömningar. Inte minst mot denna bakgrundär det att föredra att bidragsmottagarna inte deltari det direkta beslutsfattandet. Utskottet godkännerde föreslagna riktlinjerna för statsbidragen tillfrivilligorganisationerna på det sociala området.Samma grund bör enligt utskottet gälla för berördaorganisationer beträffande dels kriterier för att fåbidrag, dels krav på återrapportering avanvändningen av erhållna bidrag. Statsbidraget böradministreras av . Ett råd, beståendeav representanter för berördafrivilligorganisationer, bör knytas till myndig-heten. Motionerna avvisas.Vänsterpartiet tar i motion So393 yrkande 2 upp attdet finns en rad organisationer som bedriversamhällsnyttig verksamhet som bör få bidrag viastatsbudgeten. Ett stort antal motionärer tar uppbehovet av stöd till Amningshjälpen. Utskottet delaruppfattningen i motionerna om amningens fördelar ochatt det finns behov av information om amning.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attutskottet uttalade att amning är en viktigförebyggande friskvårdsinsats samt att utskottetdärför såg mycket positivt på den ökandeamningsfrekvensen i . Den är sannolikt denhögsta bland i-länderna. Utskottet konstateradevidare att arbetet med att göra sjukhusenamningsvänliga och på andra sätt stimulera amningfortsätter men att inte borde ta någotinitiativ i frågan (1997/98:SoU13). Utskottetvidhåller denna bedömning. Rutiner, utbildning,information och attityder om amning i samband medförlossningen och vistelsen på BB, men även isamband med mödrahälsovården, är sådanaorganisatoriska frågor som det ankommer påsjukvårdshuvudmännen att besluta om. Utskottet harerfarit att Amningshjälpen är ett värdefulltkomplement som frivilligorga-nisation. MotionernaSo272 (mp, s, m, kd, c, fp), So281 (v), So297 (m),So360 (s), So366 (mp), So403 (s), So431 (c) ochSo464 (fp) yrkande 11 avvisas. Även motion So393 (v)yrkande 2 avvisas. Utskottet tillstyrker denföreslagna medelsanvisningen.I budgetpropositionen föreslås att 7 857 000 kranvisas under anslaget B 13 Handikappombudsmannen.Moderaterna föreslår i motion So425 yrkande 10 attHandikappombudsmannen tillförs ytterligare 4miljoner kronor för att kartlägga hur kommunernaföljer upp förfunktionshindrade. Utskottet konstaterar attHandikappombudsmannens verksamhet ärföremål för en översyn. Utskottet är inte berett attnu föreslå ändrade uppgifter och resurser förHandikappombudsmannen. Utskottet har inget atterinra mot den föreslagna medelsanvisningen ochavvisar därmed motionen.Regeringen föreslår att anvisas underanslaget B 14 . Centerpartietföreslår i motion Fi210 yrkande 8 (delvis) attBarnombudsmannen (BO) tillförs ytterligare 5miljoner kronor genom att anslaget C 1Socialstyrelsen minskas i motsvarande mån.Centerpartiet anser att BO bör få i uppdrag attutforma underlag för arbetet i kommuner ochfrivilligorganisationer med att genomföra FN:sbarnkonvention enligt de metoder som använts iAgenda 21-arbetet. Utskottet har ovan välkomnatregeringens initiativ till att öka anslaget B 9 med9 för åtgärder för att förverkligaFN:s konvention om barnets rättigheter i Sverige.Bl.a. föreslås BO erhålla avdessa medel för att utveckla modeller för barnplaneroch andra instrument i syfte att förbättra barn-perspektivet i olika beslutsprocesser inom kommuneroch landsting. Mot denna bakgrund finner utskottetden föreslagna medelstilldelningen väl avvägd ochavvisar därmed motionen.I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslaget B 17 Alkoholinspektionen. Moderaternaföreslår i motionerna So228 yrkande 15 och So425yrkande 11 att Alkoholinspektionen avskaffas och attdärmed inga medel anvisas under anslaget. Utskottetvidhåller sin uppfattning att Alkoholinspektionenhar en viktig roll på det alkoholpolitiska området.Förutom ansvar för att utfärda tillstånd förtillverkning av sprit samt tillverkning av ochpartihandel med spritdrycker, vin och starkölåligger det myndigheten att utöva aktiv tillsyn överatt lagar och bestämmelser avseendealkoholhanteringen efterlevs samt bidra till att deav fastställda alkoholpolitiska målenuppfylls.