bet · GM01AU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Utskottet kommer att undervåren 1999 i ett särskilt betänkande behandla övrigamotioner som väckts under den allmänna motionstidenoch som tar upp frågor om arbetslöshetsersättningen.När det gäller generationsväxlingen har bådeKristdemokraterna och framställt krav påatt åtgärden skall upphöra.I motion A261 (yrk. 9) motiverar Kristdemokraternasitt ställningstagande med att åtgärden är ettexempel på regeringens strategi att genom minskatarbetskraftsutbud komma till rätta med denbesvärande arbetslöshetsstatistiken.En liknande ståndpunkt för fram i motionA255 (yrk. Partiet anser att politiken måsteinriktas på att få fram flera arbeten i stället föratt genom åtgärder som generationsväxling "fasa ut"människor från arbetsmarknaden i syfte attåstadkomma nedgångar i arbetslöshetstalen.Laila m.fl. (s) anser i motion A207 attåtgärden är bra men vill att åldersgränsen på 63 årsänks. Motionärerna föreslår att en utredningtillsätts för att klara ut vad en sådan sänkningskulle kosta.När det sedan gäller anslagsfrågan har samtligapartier framställt yrkanden. ,har föreslagitbelopp som avviker från regeringens förslag. Deövriga partiernas yrkanden innebär inga förändringarav anslaget för men är förslag som rör andrabudgetrelaterade frågor.I kommittémotion A276 (yrk. 3) föreslår Moderaternaatt anslaget fastställs till 41,3 miljarder kronor.Partiet föreslår att de medel som finns på anslagetA 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder påutgiftsområde 14 och som är att hänföra till direktatransfereringar överförs till detta anslag. Somframgår av utskottets inledande behandling av denallmänna inriktningen av politiken förordar partietatt det fr.o.m. införs en allmänoch sammanhållen försäkring.Moderaterna föreslår att det införs en s.k. bortreparentes. Det bör också införas ett efterskydd underen övergångsperiod för dem som riskerar attutförsäkras. Skyddet skall vara längre för den äldrearbetskraften. Det grundläggande försäkringsskyddetbör kunna kompletteras med ett tilläggsskydd genomavtal. Dessa förslag påverkar inte budgeten för år1999. Däremot innebär det enligt motionen attstatsbudgeten kommer att avlastas med 1,7 miljarderkronor netto . Partiet anser ocksåatt kvalifikationskraven bör höjas och attersättningsnivån skall sänkas till . Vidare börden indexering som sker genom anknytning tilllöneökningstakten inom det berörda avtalsområdet tasbort. Den lägsta ersättningsnivån bör sänkas till210 kr fr.o.m. . De föreslagnaförändringarna motsvarar sammantaget enbudgetförstärkning med år 2001.När det sedan gäller finansieringen avarbetslöshetsförsäkringen anser partiet attkopplingen mellan inbetalda avgifter ochutbetalningar bör göras tydligare. Partiet föreslårdärför att finansieringen till en större del skallske genom från den enskilde. De högrepremierna bör kompenseras genom lägre fackligaavgifter. Den höjda egenfinansieringen innebärenligt partiet en inkomstökning motsvarande 2,4miljarder kronor . Från och med år 2000kommer det att inflyta frånförsäkringstagarna motsvarande ca 10 miljarderkronor.I motion A221 (yrk. 5) föreslår attdet införs ett anslag för omställningskostnader inomramen för utgiftsområde 14 och som inkluderar detnuvarande anslaget A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning. Utskottet kommer attbehandla detta yrkande i avsnitt 3.3.Kristdemokraterna föreslår i motion A261 attriksdagen för reducerar anslaget med10,(yrk. Enligt partiet ärdet angeläget att arbetslöshetsförsäkringen återblir en omställningsförsäkring som finansieras genomavgifter. Genom en högre avgiftsfinansiering uppnåsett bättre samband mellan lönebildning ocharbetslöshet. Partiet förordar attegenfinansieringen höjs till en tredjedel av vad somutges i arbetslöshetsersättningen. Den enskildeskall kompenseras genom en generell höjning avgrundavdraget. Inkomstförstärkningen förarbetslöshetsförsäkringen blir för ca 7,6miljarder kronor.Kristdemokraterna påpekar att deras förslag pånäringlivs- och arbetsmarknadsområdet leder till attarbetslösheten sjunker och därigenom minskarutgifterna för arbetslöshetsersättning. Vidareinnebär partiets förslag om sänkt skatt inomtjänstesektorn och förstärkning av kommunernas ochlandstingens ekonomiska resurser att det blirmöjligt med personalförstärkningar ute iverksamheterna. Till detta kommer en radföretagsfrämjande och tillväxtorienterade åtgärdersom bidrar till att ytterligare sänkaarbetslösheten. Sammantaget innebär dessasysselsättningsåtgärder att kostnaderna förarbetslöshetsförsäkringen minskar med 1,2 miljarderkronor. Vidare anser partiet att arbetsvillkoret börskärpas i enlighet med det förslag som förordade, dvs. att kvalificeringstidenskall vara . En förändring avarbetsvillkoret skulle innebära en besparing med 900miljoner kronor. Genom att avveckla den s.k.generationsväxlingen sparas 880 miljoner kronor.Centerpartiet påpekar i motion Fi210 att partietmedverkat till att en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring införts. Genom inrättandetav en från de enskilda fackförbunden friståendearbetslöshetskassa har valfriheten för de enskildaökat. Även möjligheten för företagare att kunnaerhålla arbetslöshetsersättning har ökat avsevärt.Enligt partiet återstår en del problem med gruppersom har svag anknytning till arbetsmarknaden. Dessahar svårt att kvalificera sig för arbetslös-hetsersättning. Det gäller inte minst ungdomar.Partiet anser därför att det bör införas en nyarbetslivs- och ohälsoförsäkring som bygger på attalla garanteras en miniminivå och eninkomstrelaterad del. Det skall även vara möjligtatt teckna egna försäkringar. anserockså att egenfinansieringen avarbetslöshetsförsäkringen bör höjas så att dengenomsnittliga medlemsavgiften höjs med permånad , och år 2001.Partiet föreslår inga förändringar vad gälleranslagen (yrk. 13).Folkpartiet anser i motion Fi211 att det krävstillväxtfrämjande åtgärder för att ökasysselsättningen och därmed minska arbetslösheten.Som exempel på sådana åtgärder anges attföretagsklimatet förbättras genom lägrearbetsgivaravgifter, bättre riskkapitalförsörjningoch förenklingar av de regelverk som påverkarföretagen. Vidare bör det göras en satsning påutbildning och kompetensutveckling. Genom dessaåtgärder anser partiet att kostnaderna förarbetslöshetsersättning minskar med 706 miljonerkronor (yrk. 14 delvis).Miljöpartiet föreslår i motion A275 inte någonförändring av anslaget för . Däremotanser partiet att utgiftsbehovet ökar för åren 2000och 2001 med 1,2 och jämförtmed regeringens förslag (yrk. Partiet anser attersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen börändras. Det bör införas ett tak motsvarande eninkomstnivå på 6,5 basbelopp, vilket motsvarar 619kr/dag nivå. Den högsta ersättningsnivåsom gäller , /dag, uppnås redan vidinkomster på ca 5,3 basbelopp. Vidare anser partietatt kvalifikationskravet för att erhållaarbetslöshetsersättning bör sänkas till fyramånaders arbete. Genom en sänkning blirarbetslöshetsförsäkringen mer heltäckande.Utskottets ställningstagandeInnan utskottet går in på anslagsfrågorna kommerutskottet att behandla de motionsyrkanden som gällergenerationsväxling.Generationsväxling är en tillfällig åtgärd sominfördes . Åtgärden innebär attanställda som fyllt efter överenskommelse medarbetsgivaren kan lämna arbetsmarknaden i förtid.Villkoret är att en arbetslös som uppfyller vissavillkor erhåller anställning hos arbetsgivaren. Näråtgärden infördes var den tidsbegränsad såtillvidaatt ansökan om generationsväxling skulle göras underperioden till den 31 augusti 1998.Efter förslag från regeringen beslöt isamband med behandlingen av vårpropositionen våren1998 att ansökningstiden skulle förlängas till den31 december 1998.Som framgår av redogörelsen ovan är åtgärden entillfällig åtgärd som kommer att avvecklas . Utskottet anser därför attKristdemokraternas och krav ärobehövliga. Det finns enligt utskottet inte hellerskäl till varför en utredning skulle tillsättas meduppdrag att se över åldersgränsen. Utskottet kandärför inte ställa sig bakom förslagen i motionernaA207 (s), A255 (fp) yrkande 9 och A261 (kd) yrkande9 som bör avslås. De två sistnämnda yrkandena ärbudgetrelaterade.Utskottet övergår nu till att behandla yrkanden somrör anslagsfrågor. I flera motioner förs det framförslag om att arbetslöshetsförsäkringen börförändras och att en allmän och sammanhållenarbetslöshetsförsäkring bör införas. Enligt vissapartier måste försäkringens roll somomställningsförsäkring särskilt betonas.Moderaterna, och Kristdemokraternabetonar att egenfinansieringen bör öka. När detgäller utformningen av finansieringen överensstämmeri huvudsak och Kristdemokraternasförslag. förordar däremot en annanlösning. Förslagen från de förstnämnda partiernabygger på att en höjd egenfinansiering minskarstatens utgifter för nu aktuellt anslag.Centerpartiets förslag utgår i stället från denfinansieringsmodell som gäller . Centerpartietanser att den s.k. finansieringsavgiften, dvs. denavgift som arbetslöshetskassorna betalar till statenför att delfinansiera statens kostnader förförsäkringen, skall höjas. En sådan höjningförutsätter att arbetslöshetskassorna höjermedlemsavgifterna. Det kan erinras om attförändringarna i fråga omarbetslöshetsförsäkringen bl.a. innebar attkompensationsnivån för de ersättningsberättigadehöjdes. Detta finansierades genom en höjning avfinansieringsavgiften som innebar att dengenomsnittliga medlemsavgiften ökade från ca 40 krtill ca /månad. förslag om höjdmedlemsavgift med ca /månad innebär enförstärkning av statsbudgetens inkomstsida, men ingaändringar på utgiftssidan.Enligt skulle en ökning avegenavgifterna påverka lönebildningen. Dennaståndpunkt utgår från att de fackligaorganisationernas lönekrav på branschnivå skulleanpassas mer till arbetslösheten bland de egnamedlemmarna om avgiften till kassan bättre spegladekostnaden för arbetslöshetsersättningen i kassan.Kristdemokraterna framför liknande ståndpunkter somModeraterna men påpekar att det finns en radövergångsproblem som bör utredas innan branschvisaavgifter införs.Det finns enligt utskottets mening flera skäl somtalar mot ett sådant system. För att systemet skullefungera i praktiken skulle det i princip krävas attvarje avtalsområde motsvarade en arbetslöshetskassasverksamhetsområde, vilket inte är fallet . SACO-området finns en gemensam kassa församtliga akademikerförbund. Ett rent statligt systemför arbetslöshetsförsäkringen skulle vara uteslutet,eftersom samtliga försäkrade då skulle tillhöra enoch samma arbetslöshetskassa. Alternativet skulle iså fall vara en ordning med differentieradeersättningar som grundade sig på yrkestillhörighet.En sådan ordning skulle kräva en omfattandebyråkrati. Till detta kommer att den nyaarbetslöshetskassan (ALFA) som inrättats kan ansluta alla yrkesgrupper.Införandet av ett differentierat avgiftssystemskulle innebära att man i vissa arbetslöshetskassormed hög arbetslöshet hos medlemmarna skulle varatvungen att höja avgifterna mycket kraftigt. Flerpersoner skulle då överväga att stå utanförförsäkringen eftersom de inte skulle anse sig ha rådatt betala dessa högre medlemsavgifter. Andra skullevälja att teckna egna försäkringar. Detta skulleframför allt gälla yrkesgrupper med lågarbetslöshet. Det nuvarande systemet med högastatsbidrag, som finansieras av arbetsgivaravgifter,och medlemsinsats i form av finansierings- ochutjämningsavgift, innebär att kostnaderna förarbetslösheten fördelas på alla arbetstagare, bådepå dem som är försäkrade och på dem som inte är det.Genom denna konstruktion uppnår man en höganslutningsgrad. Systemet har dessutom storafördelar från administrativ synpunkt.Även förslag skulle innebära attmedlemsavgifterna höjdes kraftigt. Utskottet kaninte se att det finns någon anledning att ökade enskildas insatser.När det sedan gäller de motionärer somtillgodoräknar sig besparingar genom att avvecklagenerationsväxlingen anser utskottet att den tänktabesparingen grundar sig på ett felaktigt antagande.Motionärerna beaktar inte det faktum att de personersom berörs i stället skulle vara berättigade tillarbetslöshetsersättning. Besparingarna skulle därförbli mycket blygsamma.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget omförlängning av försöksverksamheten med aktivareanvändning av arbetslöshetsersättning (yrk. 2).Sammanfattningsvis biträder utskottet regeringensförslag till medelstilldelning och avstyrkermotionerna A261 (kd) yrkande 10, A276 (m) yrkande 3och Fi211 (fp) yrkande 14 delvis. I avsnitt 2.2nedan finns en sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga om anslagen och motionernapå utgiftsområde 13 Utskottet avstyrker motionernaA275 (mp) yrkande 1 och Fi210 (c) yrkande 13 sominte avser budgetår.När det slutligen gäller regeringens förslag om enförändring av åldersgränsen för dem som ansöker omgrundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen - dvs. attersättning lämnas tidigast den dag då den arbetslösefyller - har inte utskottet någon invändningmot förslaget. Utskottet biträder även övrigaförslag till ändring av till följd av förslagetom arbetspraktik m.m. (prop. 1), dock med vissasmärre redaktionella ändringar. Förslaget omarbetspraktik sakbehandlas under utgiftsområde 14.Anslaget A 2 Bidrag tilllönegarantiersättningPropositionenTusental kronor-----------------------------------------------------------1997 Utfall 1 992 287 Anslags- 93 763sparande-----------------------------------------------------------1998 Anslag 2 042 022 Utgifts- 2 042 022prognos-----------------------------------------------------------1999 Förslag 993 000-----------------------------------------------------------2000 Beräknat 877 000-----------------------------------------------------------2001 Beräknat 918 000-----------------------------------------------------------Från anslaget finansieras utbetalning aversättningar till arbetstagare för lönefordringar ikonkurs i enlighet med lönegarantilagen (1992:497).Vidare finansieras amorteringar tillRiksgäldskontoret för den skuld som kvarstår frånlönegarantifonden. Slutligen betalas från anslagetersättningar till länsstyrelser för deras arbete medutbetalning av lönegarantimedel.Från och med utgången av kommerregeringen att besluta om en avveckling av denåterstående skulden till lönegarantifonden iRiksgäldskontoret. Kostnader för räntor ochamorteringar på skulden lyfts av anslaget förlönegarantiersättningar. Anslaget kommer att endast belastas med utgifter förlönegarantiersättningar och vissaadministrationskostnader.Det finns inga motionsyrkanden i denna del.Utskottet har inte något att invända mot regeringensförslag. I avsnitt 2.2 nedan finns ensammanställning av utskottets ställningstagande ifråga om anslagen på utgiftsområde 13.2.2 Sammanställning av utskottetsställningstagande i fråga omanslagen m.m. på utgiftsområde 13Av nedanstående tabell framgår regeringens ochoppositionspartiernas förslag om fördelning påanslag av utgifterna på utgiftsområde 13.Belopp i tusental kronor-------------------------------------------------Anslag Regeringens m kd fpförslag-------------------------------------------------A 1 Bidrag till 32 796 +8 512 -10 -706arbetslöshesersättning000 000 580-------------------------------------------------A 2 Bidrag till 993 000lönegarantiersättning-------------------------------------------------Summa 33 789 +8 512 -10 -706000 000 580-------------------------------------------------Som framgår av avsnittet 2:1 har utskottetsanslutit sig till regeringens förslag. Dettainnebär att propositionen tillstyrkts imotsvarande del (prop. 3) sommotionerna A261 (kd) yrkande 10, A276 (m) yrkande3 och Fi211 (fp) yrkande 14, delvis, avstyrkts.Utskottets förslag framgår av bilaga 1 tillutskottets hemställan.3 UTGIFTSOMRÅDE 14 -Arbetsmarknad och arbetsliv3.1 Mål för utgiftsområdet m.m.Propositionens avsnitt 3 samtinledningen till avsnitten 4 och5Utgiftsområde 14 - Arbetsmarknad och arbetslivhar i propositionen delats in i fyrahuvudområden, nämligen A Arbetsmarknad, BArbetsliv, C Jämställdhet mellan kvinnor och mänoch D Staten som arbetsgivare. Utgiftsområdetomfattar utgifter för (), ,, Rådets förarbetslivsforskning, Institutets förarbetsmarknadspolitisk utvärdering m.fl.myndigheters förvaltning. Vidare omfattasutgifter för arbetsmarknadspolitiska åtgärder,särskilda åtgärder för arbetshandikappade,Europeiska socialfonden m.m., Samhall AB:sverksamhet, jämställdhetspolitiska frågor ochstatliga arbetsgivarfrågor. Inom utgiftsområdetfinns också avgiftsfinansierad verksamhet bl.a.inom AMV rörande yrkesinriktad rehabilitering.Regeringens övergripande mål är att halvera denöppna arbetslösheten fram till slutet av år 2000.Därefter är målet full sysselsättning. Regeringenföreslår att det gamla arbetslöshetsmåletkompletteras med ett nytt mål försysselsättningen i takt med att arbetslöshetensjunker. Andelen sysselsatta av befolkningenskall öka från år år 2004.Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst attöka anpassningsförmågan på arbetsmarknaden. Detskall ske genom ett effektivtplatsförmedlingsarbete som tillsammans med främstkompetenshöjande insatser och övriga åtgärderleder till en hög rörlighet på arbetsmarknaden.Arbetslivspolitiken skall verka för en godarbetsmiljö och ett utvecklande arbetsliv som ärett viktigt bidrag för skapande av nya arbetenoch för att människor inte skall förslitas,skadas och slås ut i arbetslivet. En central deli arbetslivet och dess utveckling och därmed församhällets utveckling är jämställdhet mellankvinnor och män.Målen för utgiftsområdet Arbetsmarknad ocharbetsliv kan sammanfattas i att- hålla vakanstiderna nere för lediga platser,- minska långtidsarbetslösheten,- motverka långa tider utan reguljärt arbete,- skapa ett säkert och utvecklande arbetsliv och- uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män iarbets- och samhällsliv.Den omställning av arbetsmarknadspolitiken sompåbörjades och genomförtsunder i syfte att höja effektivitetenmåste enligt regeringen fortsätta även under år1999. Den yrkesinriktadearbetsmarknadsutbildningen måste prioriteras iökad utsträckning.Arbetet med att motverka långa tider utanreguljärt arbete samt att förhindra att individermed svag ställning på arbetsmarknaden, däriblandmånga invandrare och funktionshindrade, slås utfrån arbetsmarknaden måste prioriteras, liksomarbetet med att bryta den könsuppdeladearbetsmarknaden. Arbetsmarknads- ocharbetslivspolitiken är viktiga instrument för attförbättra jämställdheten mellan kvinnor och män iarbetslivet och därmed samhället i övrigt.Regeringen anser också att det är viktigt att desom ofrivilligt arbetar deltid skall få möjlighetatt arbeta den tid de önskar. Detta gäller, menarregeringen, inte minst inom vård- ochomsorgssektorn. Regeringen anser också att det ärviktigt att de personer som deltar i arbetslivetfår tillgång till kompetensutveckling. Det gälleräven äldre.Österrike har som ordförandeland i EU, i arbetetmed sysselsättningsriktlinjer, valt attsärskilt lyfta fram jämställdhetspolitiken. Detär en prioritet som ligger väl i linje med densvenska politiken.Såvitt avser området Arbetsmarknad (anslagen A1-A 6; propositionens avsnitt 4) anges i korthetföljande i fråga om Prioriteringar och Slutsatseroch övergripande mål år 1999.Omläggningen av arbetsmarknadspolitiken mot mertillväxtinriktad politik skall fortsätta. Antaletpersoner i olika yrkesinriktade utbildningarskall hållas på en hög nivå sompraktikåtgärderna skall fortsätta att minska.Under år 1999 skall målen förarbetsmarknadspolitiken och AMV vara att- hålla vakanstiderna nere för lediga platser,- minska långtidsarbetslösheten,- motverka långa tider utan reguljärt arbete.Åtgärder som prioriteras är delsatt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt,dels att öka effektiviteten och träffsäkerheten istödformer som riktas till arbetshandikappade.Regeringen skall se över volymkravet för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna och återkommai vårpropositionen 1999.På området Arbetsliv (anslagen B 1-B 13;propositionens avsnitt 5) anges följande omPrioriteringar och Slutsatser.Insatser för att motverka utslagningen frånarbetslivet med systematiskt förebyggandeinsatser skall ha fortsatt hög prioritet. Måletskall vara att arbetslivet skall vara säkert ochutvecklande med en arbetsorganisation somkännetecknas av möjligheter tillkompetensutveckling och jämställdhet. Möjlighetenför funktionshindrade att få och behålla ettarbete skall underlättas. Forskning ochutveckling liksom tillsyn bör i ökad utsträckningbedrivas i samverkan med regionala och lokalaaktörer. De nya arbeten som skapas skall präglasav goda utvecklingsmöjligheter och ekologiskhållbarhet.Arbetslivspolitiken skall inriktas på- ett säkert och utvecklande arbetsliv, enförutsättning för nya jobb- åtgärder för att få till stånd en godarbetsorganisation kännetecknad av delaktighet,jämställdhet, kompetensutveckling samtförebyggande av belastningssjukdomar, allvarligaolycksfall, allergier och psykiska belastningar,- åtgärder för att påskynda omställningen tillett ekologiskt hållbart ,- åtgärder som leder till att hälso- ochsäkerhetsfrågorna säkras genom en kontinuerligoch systematisk styrning i företagen ochförvaltningarna.3.2 ArbetsmarknadsverketArbetsförmedlingsverksamhetPropositionenAMS har inlett en satsningpå öppna kundsystem via Internet för bådearbetssökande och arbetsgivare. Regeringen görbedömningen att ett effektivt självservicesysteminnebär att arbetsförmedlingarna kan använda sinapersonalresurser mer effektivt. Därför avserregeringen att föreskriva att medel underanslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder fåranvändas för att genomföraen satsning på systemutveckling ochmarknadsbearbetning.Regeringen har också för avsikt att under enförsöksperiod fr.o.m. den1 avsätta tillett nytt statligt stöd till arbetsförmedlandeinsatser vid de s.k. centrumbildningarna förolika konstnärer, studieförbunden ochfolkparkerna. Syftet är att dessa institutionerunder försöksperioden skall ges ekonomisktutrymme att anställa arbetsförmedlare.Arbetsmarknadspolitiken skall enligt regeringensintentioner ges en tydligare tillväxtfrämjandeinriktning. Exempel på den nya inriktningen ärden ökade decentraliseringen avarbetsmarknadspolitiken i form av ökat lokaltinflytande via arbetsförmedlingsnämnderna,försöksverksamhet med en friare användning av dearbetsmarknadspolitiska medlen i ,, , och länsamt försöksverksamheten i 19 kommuner.MotionernaI ett antal parti- och kommittémotioner framförssynpunkter med anknytning tillarbetsförmedlingsverksamhet.Kristdemokraterna anser i kommittémotion Kr272(yrk. 6 delvis) vad gäller försök medarbetsförmedling vid centrumbildningar att denföreslagna försöksperioden på ett och ett halvtår är för kort. Den bör utökas till föratt det skall gå att dra säkra slutsatser avvärdet av verksamheten.I motion Sf608 (yrk. 11) anser attarbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning börpräglas av individualisering och flexibilitet ochatt förutsättningarna för det är att hjälp medintroduktion och praktik ges på lokal nivå ochinte genom centrala direktiv. På vissa orter ilandet finns internationella arbetsförmedlingarsom hjälper företag att få kontakt med personersom, förutom akademisk utbildning, harflerkulturell kompetens. Partiet anser att dessaarbetsförmedlingar bör få efterföljare på flerorter i landet.Miljöpartiet anser i motion Kr274 (yrk. 9) att demedel som disponerar förkulturutövare och kulturändamål skall föras övertill . Vidare ifrågasätterpartiet varför så givits åtförsöksverksamheten med arbetsförmedlare vidcentrumbildningarna och varförförsöksverksamhetens budget föreslås omfatta ävenstudieförbunden och folkparkerna utan attytterligare medel tillförs (yrk. Partietanser vidare att även förFolkmusik och bör ges i uppdrag att bedrivaförsöksverksamhet med kulturförmedling påmotsvarande sätt (yrk. 14).Synpunkter på arbetsförmedlingsverksamhetenframförs även i enskilda motioner.Catherine () pekar i motion A232 på atterfarenheterna från olikaarbetsförmedlingsnämnder är varierande.