bet · GM01AU2 · 1998-11-12 00:00:00 — Utveckling och rättvisa - en politik förstorstaden Utskottet behandlar i detta betänkande proposition1997/98:165 Utveckling och rättvisa - en politik förstorstaden . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om mål och inriktning förstorstadspolitiken. Utskottet anser med anledning avett motionsyrkande att en komplettering bör göras iett av de två mål som föreslagits av regeringen.Utskottet instämmer i regeringens förslag att detförsta av de båda målen för storstadspolitiken skallvara att ge storstadsregionerna goda förutsättningarför långsiktigt hållbar tillväxt; storstadspolitikenbör därmed kunna bidra till att nya arbetstillfällenskapas såväl inom storstadsregionerna som i övrigadelar av landet.Det andra målet bör enligt utskottet görastydligare och kompletteras med orden diskrimineranderespektive jämställda. Därmed anser utskottet attdet andra målet för storstadspolitiken bör varaföljande: att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsregionernaoch att verka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas invånare. Detta börges regeringen till känna.Enligt propositionen skall en storstadsdelegationtillsättas med uppgift att utveckla och samordna dennationella storstadspolitiken. Lokalautvecklingsavtal bör tecknas mellan stat och kommunför de mest utsatta bostadsområdena istorstadsregionerna.I propositionen redovisar regeringen hurorganisationen av är tänkt attse ut. Den organisatoriska formen bör enligtutskottet övervägas ytterligare. Utskottet betonarockså vikten av erfarenhetsutbyte mellanStorstadsdelegationen och Tvärdelegationen, dendelegation som i har övergripandeansvar för arbetet med regionala tillväxtavtal. Ibåda fallen är det fråga om en ny form för samarbetemellan olika aktörer på olika organisatoriskanivåer. De lokala utvecklingsavtalen bör enligtpropositionen ses som komplement till de regionalatillväxtavtalen. Utskottet anser därför att det ärväsentligt att de båda delegationerna kan ha ettfortlöpande erfarenhetsutbyte.Totalt har 27 reservationer avgivits i ärendet. Ifråga om mål och inriktning för storstadspolitikenhar en gemensam reservation avgetts av företrädareför , ochFolkpartiet. Också respektiveVänsterpartiets representanter har avgettreservationer rörande mål och inriktning. I proposition 1997/98:165 föreslår regeringen attriksdagengodkänner regeringens förslag om mål och inriktningför storstadspolitiken (avsnitt 4). Motioner väckta med anledning avproposition 1997/98:1651997/98:A63 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt en politik för storstaden skallutformas i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:A64 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en lokalmobiliseringspolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omStorstadsdelegationens arbetsformer,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkterna förstorstadspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attskapa fler jobb genom företag,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det kommunalakostnadsutjämningssystemet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attgenerellt införa en inomregional skatteutjämning,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om friare etablering avlivsmedelsaffärer,8. att beslutar avsluta de lokalainvesteringsprogrammen inom bostadsområdet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en social dimensioni bostadsplanerandet,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omintegrationspolitikens mål,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ennäringspolitik för förorten,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omplatstilldelningen till högskolan istorstadsregionerna,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om de lokalautvecklingsavtalen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att skapa "mermakt åt människorna",15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommedborgarkontrakt,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attsocialbidragskostnaderna skall delas lika mellanstat och kommun,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att bidrags-och avgiftssystem måste reformeras för att minskamarginal- och tröskeleffekter,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att alla barnskall erbjudas plats i förskolan,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lärarnas roll iskolorna i utsatta områden,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om magnetskolor,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om friskolor ochrätten att fritt välja skola,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omspråkkunskaperna i skolan,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommellanboendeformer för psykiskt sjuka,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om de frivilligaorganisationernas roll för de bostadslösa,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kvalitetskravinom Kunskapslyftet.1997/98:A65 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ny satsning pånärpolisen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att mermedel avsätts för bevarandet avkulturmiljöer i storstäder,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvecklingsavtal.1997/98:A66 av m.fl. (kd) variyrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om storstads- ochtillväxtpolitikens utformning.1998/99:A1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittet Allmänt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittet Integrationoch kvinnokamp,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittet Målen förstorstadspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittetStorstadsdelegation,5. att hos regeringen begär en utredningom översyn av PBL enligt vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittet En aktivbostadspolitik,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittetIntegrationspolitik,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i avsnittetNäringspolitiska insatser,9. att hos regeringen begär en utredningom en storstadsfond enligt vad som anförts imotionens näringspolitiska avsnitt,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetHögskolan,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetInvandrare och företagande,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittet Lokalautvecklingsavtal,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittet Detstatliga åtagandet,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittet Ensammanhållen verksamhet med åtgärder för arbetslösa,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetÖversyn av socialbidragen,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetEkonomisk trygghet för vissa äldre invandrare,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetDeltidsförskola i socialt utsatta stadsdelar,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mångkulturellamötesplatser,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts i avsnittetKommunala demokratireformer och försöksverksamheter.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:A216 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag ominriktning av storstadspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktning ochutformning av storstadspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellkommission för att bryta segregation ochbidragsberoende.1998/99:A256 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt främja sysselsättningen i Malmöregionen.1998/99:A289 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attbryta segregation och utanförskap i bostadsområden ioch utanför storstadsområdena.1998/99:A290 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av offentligservice i storstädernas förorter.1998/99:Sf634 av m.fl. (fp) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att metodenlokala utvecklingsavtal bör utgå och ersättas medmöjligheter för alla kommuner och stadsdelar att fådispenser från regelverk efter ansökan.1998/99:N329 av () vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag omhur frizoner kan utformas för att bidra till en ökadsocial rörlighet i utsatta storstadsområden ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att norra behandlas inom ramen för ett förslag omfrizoner.1998/99:Bo507 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om komplettering medmiljö- och jämställdhetsmål i storstadspolitiken,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafikplanering ochkollektivtrafiksystem,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om arbete ochföretagande,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om barnomsorg,skola och utbildning,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om högreutbildning och forskning i storstadsmiljö,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omserviceneddragningar inom statliga bolags ochmyndigheters verksamheter,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bibliotekensroll i utvecklingen mot en god stadsmiljö,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om de ideelltdrivna samlingslokalernas roll,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhälsoutvecklingen,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om närhet tillvårdinstitutioner. Om inte annat anges har de i betänkandet behandlademotionerna blivit avlämnade /99 årsriksmöte.1 BakgrundRiksdagen gjorde efter förslag avarbetsmarknadsutskottet (bet. 1997/98:AU2) etttillkännagivande till regeringen med innebörden attregeringen skulle återkomma till medförslag om hur segregation och utanförskap istorstäderna skall motverkas (se avsnitt 2.1 nedan).Livsvillkoren för invånarna i storstadsområdenavarierar starkt. I propositionen konstateras attsåväl de rikaste som de fattigaste människorna iSverige bor i storstadsområdena.Storstäderna är enligt propositionen ekonomiskt,socialt, etniskt och demografiskt segregerade.Segregationen har blivit mer påtaglig de senasteåren. I propositionen lägger regeringen fram förslagom en nationell storstadspolitik som syftar till attge förutsättningar för tillväxt och motverkasegregation.När det gäller olika begrepp med anknytning tillstorstadspolitiken anger propositionen vissadefinitioner. Begreppet storstad är inte tydligtdefinierat. Propositionen konstaterar att i ettstörre internationellt perspektiv kan knappast någonav de svenska stadsregionerna definieras somstorstad. När begreppet används i propositionen ärdet dock begränsat till , ochMalmö. Storstäderna är i propositionen liktydigt medstorstadsregionerna och inte storstadskommunerna.När propositionen redovisar statistik och åtgärderför socialt utsatta storstadsområden avsesstadsdelar inom sju kommuner: , ,, , , och Södertälje.I den bild som propositionen tecknar avstorstadsregionerna framträder de svenskastorstäderna som ekonomiskt, socialt, etniskt ochdemografiskt segregerade. Segregationen kan enligtpropositionen definieras som geografisk separationmellan olika befolkningsgrupper (definierade utifrånekonomiska, sociala, etniska eller demografiskakaraktäristika). Segregationen har fleradimensioner: ekonomiska, sociala, etniska ochdemografiska.Arbetsmarknadsutskottet knyter i betänkandet ihuvudsak an till de begrepp och definitioner somanvänds i propositionen.2 Storstadspolitiken2.1 Mål och inriktningPropositionenDen principiella utgångspunkten förstorstadspolitiken är densamma som för den regionalanäringspolitiken enligt propositionen för regionaltillväxt (prop. 1997/98:62, bet. AU11),nämligen att bidra till att utjämna de strukturellaorättvisor som finns mellan olika områden, såvälmellan olika regioner i riket som mellan olikaområden inom regionerna. Avsikten är dock inte attalla regioner skall utvecklas i samma riktning -varje region har unika resurser ochkonkurrensfördelar som skall tas till vara.Även om storstadsregionerna har godaförutsättningar för sysselsättning och tillväxt ärskillnaderna inom dessa regioner mycket stora. Vissautsatta områden har svårare problem än mångaglesbygdsområden.Den nationella storstadspolitiken skall bidra utjämning av villkoren inom storstadsregionerna:dels skall den regionala och lokala nivån fånödvändiga instrument för att motverka ökandeklyftor, dels skall staten direkt, via ekonomisktstöd och via styrning av de statliga myndigheterna,bidra till att stärka invånarna i de socialt utsattaområdena.Regeringen föreslår att målen för storstadspolitikenskall vara- för det första att ge storstadsregionerna godaförutsättningar för långsiktigt hållbar tillväxt;storstadspolitiken bör därmed kunna bidra till attnya arbetstillfällen skapas såväl inomstorstadsregionerna som i övriga delar av landet,-1. för det andra att bryta den sociala och etniskasegregationen i storstadsregionerna;storstadspolitiken bör därmed verka för jämlikalevnadsvillkor för storstädernas invånare.2.Det första målet kan brytas ner till följande merkonkreta målsättningar:- de svenska storstadsregionerna bör kunna hävda sigväl i konkurrensen om etableringar ochinvesteringar gentemot andra europeiskastorstadsregioner-- de svenska storstadsregionerna bör få bättremöjligheter att utveckla sin transnationellaregionala roll: i ,i och iÖresundsregionen-- de svenska storstadsregionerna bör ha tillgångtill välutbildad arbetskraft motsvarande det behovsom finns i regionernas näringsliv och offentligaverksamhet-- de statliga näringspolitiska insatserna bör istörre utsträckning anpassas till respektiveregions egna förutsättningar-- de svenska storstadsregionerna bör värna ochstärka sin attraktivitet.-Det andra målet kan enligt regeringen konkretiseraspå följande sätt:- sysselsättningsgraden i de socialt utsattabostadsområdena bör höjas för både män och kvinnor-- socialbidragsberoendet bör minskas-- det svenska språkets ställning bör stärkas, såvälbland barn och ungdomar som i den vuxnabefolkningen-- alla elever bör ges förutsättningar att nå målen igrundskolan. Det är särskilt viktigt att ingen elevlämnar utan tillräckliga kunskaper isvenska/svenska som andra språk, engelska ochmatematik-- utbildningsnivån hos den vuxna befolkningen börhöjas - de som saknar utbildning motsvarande svenskgymnasiekompetens bör erbjudas detta-- alla stadsdelar i storstäderna bör uppfattas somattraktiva och trygga av sina invånare och utgöragoda och hälsosamma livsmiljöer-- folkhälsoläget, både i form av ohälsotal ochsjälvupplevd hälsa, bör förbättras-- det demokratiska deltagandet och delaktigheten böröka i de utsatta bostadsområdena.-En framgångsrik storstadspolitik förutsätterinsatser från både statlig, regional och kommunalnivå. Propositionen redovisar huvuddragen i statens,den regionala nivåns och kommunernas ansvar.Regeringen föreslår att skall godkännaförslag om mål och inriktning förstorstadspolitiken.MotionerFlera motioner tar upp mål för och inriktning avstorstadspolitiken, däribland partimotioner frånModeraterna och , kommittémotionerfrån , ochFolkpartiet samt enskilda motioner.Moderaterna avvisar i motion A216 yrkandena 1, 2 och3 regeringens förslag om inriktning avstorstadspolitiken. menar attpropositionens förslag om mål för storstadspolitikeni och för sig inte är kontroversiellt. Problemet äratt den politik som föreslås i propositionen ärdensamma som har lett fram till dagens misslyckande.Moderaterna presenterar i motionen en alternativstorstadspolitik som utgår från stadens rikamöjligheter. Storstadspolitiken bör innefatta en radåtgärder av generell karaktär.Arbetsmarknadspolitiken är dåligt anpassad till dennya och modernare arbetsmarknad som växer fram.Arbetsmarknadslagarna måste moderniseras för attskapa förutsättningar för att framför allt de småföretagen skall kunna växa och nya arbetstillfällentillkomma - såväl i storstadsregionerna som i helalandet. Det måste löna sig att arbeta -arbetslöshetsförsäkringen måste reformeras och enbortre gräns för ersättning införas.Åtgärder måste vidtas för att underlätta ochstimulera företagande. Regler och villkor förföretagande måste renodlas och förbättras. Allaregler som rör företagare bör granskas i syfte attgenomföra förenklingar och att minska regelmängden.De förenklingsförslag som lagts fram avSmåföretagsdelegationen bör genomföras. Att riktainsatser enbart mot företag som drivs av invandrarevore fel. Reglerna måste vara lika för alla.Genom skattesänkningar för arbete, företagande ochtjänstesektorn kan betydande nyföretagande kommatill stånd. Offentliga monopol inom bl.a. skola,vård och omsorg måste avskaffas.Bostadsmarknaden måste avbördas politisk styrningoch detaljkontroll. principiella syn äratt bostadsägande och bostadsförvaltning inte är enegentlig uppgift. Det är angeläget attminska den politiska styrningen, kontrollen ochdetaljregleringen inom bostadssektorn. Genom sänktaskatter på boende sänks boendekostnaden istorstadsregionerna och det lokala näringslivetstimuleras.Betydelsen av en bra skola poängteras. Brautbildning är den enskilt viktigaste insatsen föratt förhindra framtida arbetslöshet. Det fria valetav skola måste garanteras, undervisningen i svenskaför invandrare förbättras och den högre utbildningeni storstadsområdena byggas ut. Rättssamhället måstefungera - brottsbekämpningen skall ses som en del avvälfärdspolitiken.I partimotionen föreslår en nationellkommission för att bryta segregation ochbidragsberoende. I det följande återkommer utskottettill förslag.Vänsterpartiet anser i motion A1 yrkandena 1, 2 och3 att målen för storstadspolitiken måste görastydligare. Partiet föreslår att det andra målet förstorstadspolitiken (jämför ovan) ändras tillföljande:- att bryta den sociala, etniska och diskriminerandesegregationen i storstadsregionerna och att verkaför jämlika och jämställda levnadsvillkor förstorstädernas invånare.-Vänsterpartiet pekar på brister i propositionen.Problemen med segregation och fattigdom istorstäderna kräver väsentligt kraftfullarepolitiska åtgärder än vad som föreslås där. Detgäller den generella välfärdspolitiken, däriblandkommunernas resurser, bostadspolitiken och insatserpå arbetsmarknaden. Vidare är Vänsterpartietkritiskt mot bristen på analys och förslag som harett könspolitiskt perspektiv.Kristdemokraterna är i sin kommittémotion1997/98:A66 positiva till regeringens förslagrörande målen för storstadspolitiken men anserdäremot att politiken är felaktig och bör ha ettannat innehåll.När det gäller det första målet (jämför ovan)förordar partiet i stora delar en annan och generellinriktning av resurserna. Storstadspolitiken måstegenomsyras av insikten att det endast är den privatasektorn som kan åstadkomma en expansion avsamhällsekonomin som leder till att det totalaantalet arbetstillfällen ökar. Inställningen tillföretagande måste förbättras,Småföretagsdelegationens förslag bör genomförasskyndsamt, kapitalförsörjningen för de mindreföretagen förbättras och arbetsrätten reformeras.Stora satsningar på forskning och utbildning ärnödvändiga. Större flexibilitet i arbetslivetställer större krav på fortlöpandekompetensutveckling.När det gäller det andra målet (jämför ovan) förstorstadspolitiken menar attåtgärder för att lösa de s.k. segregationsproblemenmåste beslutas på en lägre nivå än vad propositionenförordar. I de allra flesta fall bör beslut omresursanvändning fattas på regional och lokal nivåoch inte genom fjärrstyrning.Centerpartiet poängterar i kommittémotion Bo507yrkande 1 att stora städer inte står i motsättningtill en levande landsbygd. Däremot har ut- ochinflyttningen orsakat obalanser som i sin turinneburit en rad negativa effekter. Densocioekonomiska och etniska segregationen hartilltagit. finns en tendens att människorvill ta mer ansvar för sina liv. Politiker måstevåga ge ökat ansvar till medborgarna. Vällovligaprojekt presenteras enligt ipropositionen, men medlen bör fördelas direkt tilllokala organ så att den lokala nivån får ansvar förden egna utvecklingen. Statens roll skall vara atterbjuda förutsättningar för utveckling, exempelvisgenom att ge statsbidrag, sammanställa goda råd ochmedverka till erfarenhetsutbyte.Invånarna i staden har rätt att kräva en lika godlivsmiljö som på landsbygden. De av regeringenföreslagna målen för storstadspolitiken bör enligtCenterpartiet kompletteras med ett miljömål och ettjämställdhetsmål.Enligt i kommittémotion 1997/98:A64yrkandena 1 delvis, 3 och 10 bör utgångspunkternaför storstadspolitiken vara följande:- mer makt åt den enskilde-- bästa utbildningen åt den som bäst behöver den-- goda förutsättningar för jobb och företagande-Folkpartiet, som säger sig länge ha pläderat förlokal mobilisering i glesbygds- ochlandsbygdsområden, menar att sådan mobilisering ärminst lika viktig i storstadsområdena om man skallfå till stånd utveckling och tillväxt.Frågor om utveckling i storstädernas utsattaområden handlar i hög grad om integrationspolitik.Integrationspolitikens mål skall vara likarättigheter, möjligheter och skyldigheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund, ensamhällsgemenskap med mångfalden som grund och ensamhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidigrespekt och tolerans och som alla oavsett bakgrundskall vara delaktiga i och medansvariga för.Folkpartiet anser att det integrationspolitiskaarbetet skall inriktas på att ge förutsättningar förindividers egen försörjning och delaktighet isamhället, värna grundläggande demokratiska värdenoch verka för kvinnors och mäns lika rättigheter ochskyldigheter samt att förebygga och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Lars-Erik m.fl. (s) konstaterar i motion A256att de av fastslagna målen förregionalpolitiken - att skapa hållbar tillväxt,rättvisa och valfrihet så att likvärdigalevnadsvillkor skapas för medborgarna i hela riket -gäller även för storstadsregionerna. Storstädernafungerar som "tillväxtmotorer" för hela landet.Genom aktiv storstadspolitik måste statsmakternaaktivt undanröja hinder för den ekonomiskautvecklingen i storstäderna. Politiken måste ocksåmotverka segregation och skapa förutsättningar förutveckling och social gemenskap för helastorstadsbefolkningen. har en särskilt utsattsituation och motionärerna pekar ut en rad insatsernär det gäller närings- och arbetsmarknadspolitiksom är angelägna.Inger m.fl. (s) understryker i motion A289vikten av att åtgärder för att bryta segregation ochutanförskap inte begränsas till storstadsområdenautan skall genomsyra samhällsplaneringen i helalandet.