bet · GL01SoU12 · 1998-03-12 00:00:00 — I yrkandena 6 och 7 redovisar motionärernaskälen för respektive konstruktion av en allmän hälsoförsäkring.Hälsoförsäkringen skall enligt förslaget omfatta det som inryms iersättning till sjukvårdshuvudmännen, ersättningen för läkemedel, den del avsjukpenningförsäkringen och förtidspensionerna som avser rehabilitering. Dendel av landstingsskatten som avser sjukvård bör också föras till försäkringenenligt motionärerna. De beräknar att de totala resurserna torde uppgå till ca180 miljarder/år om man utgår från de resurser som åtgår 1997.Försäkringsavgiften skulle enligt förslaget fastställas av och bordevara inkomstrelaterad i enlighet med de principer som gäller för dagens skilda?försäkringssystem?. eftersom vissa av dessa skall ingå i hälsoförsäkringen.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om kostnadskontroll (yrkande 9).Motionärerna anser att patientavgifterna kan användas som styrmedel för attstyra patienterna till rätt vårdnivå. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om forskning och utveckling (yrkande 10). Att göragränsdragningar inom forskning och utveckling i den samlade hälso- ochsjukvården är mycket komplicerat. Gränserna mellan grundforskning och kliniskforskning förskjuts kontinuerligt. Vem som exakt finansierar vad har visat sigvara nästan omöjligt att utröna inom dagens landstingsmodell, enligtmotionärerna. I den försäkringsmodell som de föreslår bör vårdgivare som verkarinom den ha skyldighet att mot ersättning ta emot läkare och sjuksköterskor påspecialistutbildning. Motionärerna anser att en försäkringsgivare som harstarka ekonomiska incitament att ta ett helhetsansvar kommer att sträva efteratt introduktionen av ny teknik frigör resurser, snarare än att - som i dagofta är fallet - bara öka volymen på verksamheten eller vidga indikationerna såatt nya patientgrupper kan behandlas. Motionärerna begär vidare etttillkännagivande om samordning (yrkande 11). Ökad samordning ger bättreresursutnyttjande och mer vård för pengarna. Motionärerna anser attförtidspensionerna, sjukpenningen och läkemedelssubventionerna borde inordnas iden föreslagna hälsoförsäkringen. Motionärerna anser att det saknas etthelhetsgrepp över ohälsan. Ett system där den del av sjukförsäkringen ochförtidspensionen som rör rehabilitering därför, enligt deras mening, hörnaturligt hemma i den föreslagna sjukvårdsförsäkringen. I försäkringsmodellenfinns starka incitament för att satsa på verkningsfullförebyggande vård och på andra åtgärder som syftar till att minskasjukfrånvaron.I motion So279 av () begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om HSF-modellen. Motionären anseratt sjukvården behöver en väl avvägd incitamentstruktur. En kapitering avutbetalningarna till producenterna på årlig basis, där storleken är avvägd medhänsyn till patienternas ålder stimulerar vården att hålla patienterna friska -inte sjuka. Det stimulerar förebyggande åtgärder och kan bli basen i enekonomiskt sund allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Modellen borde utredasav HSU, heter det i motionen.I motion So280 av samme motionär (m) begärs att skall besluta attutreda behovet av en patienträttighetslagstiftning i . Motionärenframhåller att patienternas rättigheter får i internationella sammanhang enallt större plats i debatten.I motion So274 av och (båda m) begärs dels ettförslag om ny vårdgaranti inom sjukvården (yrkande 1) dels förslag om en allmänobligatorisk hälsoförsäkring (yrkande 2). Motionärerna anser att denvårdgaranti som infördes bör ersätta den besöksgaranti som gäller. Närdet gäller hälsoförsäkringen för de samma resonemang som i motion So223 (m).I motion So307 av m.fl. (c) begärs ett tillkännagivande angåendeatt stärka patientens makt (yrkande 2). Sjukvårdshuvudmännen arbetar på atttydligt informera patienterna om de rättigheter man har. Flera landsting harutarbetat s.k. rättighetskataloger, det är gott och väl men inte tillräckligt.Patientinformationen måste förbättras och det måste bli en rättighet attöverskådligt kunna följa hur och var man snabbast kan få en behandling.Lagstiftningen bör här ge utrymme för att stärka patientmakten. Motionärernabegär också ett tillkännagivande om fortsatta utbildningssatsningar (yrkande3). Det utökade ekonomiska utrymmet som saneringen av statsbudgeten har banatväg för måste enligt motionärerna användas för att stärka vårdpersonalenskompetens och utvecklingsmöjligheter. Inom de kommande 10-15 åren går en mycketstor del av dagens vårdpersonal i pension. Unga måste stimuleras att utbildasig och välja vården som yrke, enligt motionärerna. För att utvecklamorgondagens vård krävs mångfald och insikt om att det måste vara olika för attbli lika. För att den nära vården skall kunna möta den enskildes olika behovkrävs ökad samverkan mellan primärvård, specialistvård, ,, alternativvården och en rad andra kompetenser. Hälso- ochsjukvårdslagen bör därför enligt motionärernas uppfattning justeras för att geutrymme för denna mångfald inom ramen för den solidariskt finansierade vården(yrkande 4). Lagen måste skapa utrymme för att lokalt och regionalt träffaöverenskommelser som gör det möjligt för olika huvudmän att ta ansvar för dengrundläggande vården, primärvården. Vården måste kunna organiseras utifrånbehov och geografiska förutsättningar i olika delar av landet. Lokalaöverenskommelser om ansvarsfördelning av primärvården bör enligt motionärernaske inom ramen för en finansiering som ger möjlighet till regional utjämning,säkrar likvärdig och rättvis vård samt kostnadseffektivitet. Motionärerna begärockså ett tillkännagivande om en skyndsam utvidgning av vårdgarantin (yrkande5). De anser att de tre vägledande principerna som formulerades avPrioriteringsutredningen bör kunna utgöra en utgångspunkt för att forma engenerell vårdgaranti för alla diagnoser. Tidsgränsen på tremånader till operation ger en tydlighet som för den enskilde är värdefull.Ambitionen måste nu vara att skyndsamt arbeta bort köerna. Omfattningen avgarantin bör kunna justeras över tiden, heter det i motionen.I motion So282 av m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande om attaktivera försäkringspengar i syfte att korta vårdköer och förbättrarehabiliteringen m.m. (yrkande 2). De anser att FINSAM:s idé skall utvecklastill att gälla alla landsting. En aktiv rehabilitering och tidiga vårdinsatserleder till att färre människor behöver förtidspensioneras, vilket ger betydande mänskliga och ekonomiska vinster. Samverkansvinsterna skallenligt motionärerna oavkortat användas i vården, främst för att kortavårdköerna. Vidare begärs tillkännagivanden till regeringen om att patienterlättare skall kunna nå sin husläkare (yrkande 7) samt att det bör vara flerhusläkare i primärvården (yrkande 8). Motionärerna anser att husläkarreformeninnebar en påtaglig utökning av antalet läkare i primärvården och därmed enhöjd vårdkvalitet. Den stora tillströmningen till husläkarna visar attmänniskor har förtroende för sina husläkare. En av förutsättningarna för attpatienter skall välja att söka vård hos sin husläkare i stället för att vändasig till sjukhusen är enligt motionärerna att tillgängligheten förbättras ännumer. När husläkarmottagningen är stängd skall det alltid finnas en tydlighänvisning till vem som har jouransvar. Besöksgarantin, att få komma inom åttadagar, måste enligt motionärerna ses som ett minimikrav. I de flesta fall måstetillgängligheten vara bättre än så. Primärvården måste successivt förstärkasmed fler husläkare. Ett mål bör enligt motionärerna vara att sikta på ettgenomsnitt på ca 1 500 invånare per husläkare . Antaletläkare i primärvården bör således öka från dagens ca 4 000 till omkring 6 000läkare. Motionärerna begär vidare att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om valfrihet i mödrahälsovården (yrkande 10).Motionärerna anser att kostnaden för mödrahälsovård bör följa föräldrarna, somen mödravårdspeng. Blivande föräldrar skall i alla landsting kunna välja vilkenbarnmorska de skall gå till. De mottagningar som har vårdavtal med landstingetbör enligt motionärerna få ersättning för de föräldrapar som valt dem.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om bättre omvårdnad för patienter (yrkande 12). Motionärernaanser att insatserna för att stärka omvårdnaden måste ges tydliga mål. Det ären förutsättning för att omvårdnadskvaliteten skall kunna följas upp ochutvärderas. En god kvalitet på omvårdnaden förutsätter enligt motionärerna attomvårdnadsfrågorna, kvalitet och vårdutveckling har en central roll isjukvårdsorganisationen. När besparingar görs inom sjukvården är det oftaomvårdnaden som minskar. Personalgrupper som vårdbiträden och undersköterskorförsvinner i allt högre utsträckning från sjukhusen. Därmed finns allt mindretid för tröst på sängkanten för den patient som känner oro och sorg. Vidstrukturförändringar och rationaliseringar måste man särskilt beskrivakvalitetsaspekter i omvårdnaden så att man inte omedvetet, eller medvetet,försämrar omvårdnaden vid beslut om kostnadssänkningar, heter det i motionen. Iyrkande 13 i samma motion begärs ett tillkännagivande omkvalitetsutvärderingar. Metoder som inte har visat sig effektiva skall enligtmotionärerna sorteras ut ur sjukvården. SBU:s rapporter måste få störregenomslag i hälso- och sjukvårdens arbete. Klinikerna bör enligt motionärernaåläggas att metodiskt genomföra utrensning av det som inte har effekt enligtutvärderingarna. De enskilda läkarna måste också stimuleras till att utvärderasina metoder och arbetssätt. Det är också viktigt att utvärdera nya alternativametoder för att jämföra dem med beprövade arbetssätt. Vägen till framgång ikvalitetsarbetet ligger i att det blir en naturlig del av personalens arbete. Ikvalitetsarbetet ligger målstyrning från politiker och ekonomisk uppföljning,men detta leder inte automatiskt till kvalitetshöjningar om inte personalenförmås engagera sig i kvalitetsfrågorna , heter det i motionen.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om en parlamentarisk utredning ominvandrarkunskap i utbildningen av personal inom hälso- och sjukvården (yrkande14). Den etniska och kulturella mångfalden i innebär att i stort settall personal inom hälso- och sjukvården möter patienter med utländsk bakgrund.Av en undersökning som genomfört över förekomsten avinvandrarkunskap i sju högskoleutbildningar (bl.a. läkare och sjuksköterska)framgår att invandrarkunskap förekommer i begränsad omfattning i flera avgrundutbildningarna, att skillnaderna är relativt stora både inom och mellan deolika utbildningarna. Varje högskola har stor frihet att själv bestämmainnehållet i utbildningen. Motionärerna anser att detta lett till bristandekunskaper om invandrares behov och situation hos olika yrkesgrupper inom hälso-och sjukvården. De anser att det behövs en utredning med målsättning attsäkerställa personalens kompetens i invandrarkunskap och tillgodose behovet avtvåspråkig personal.Ett liknande yrkande finns i motion So303 av () (yrkande4).I motion So5 av och () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts om rehabiliteringm.m. (yrkande 1). Motionärerna anför att trots konsekvent goda erfarenheter avsamverkan och rehabiliteringssatsningar har regeringen fortsatt att skära i detstatliga stöd som bevisligen gav samhällsekonomiska och mänskliga vinster.Motionärerna pekar på olika utvärderingar som gjorts av Riksförsäkringsverket.I yrkande 2 begär motionärerna ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om vårdgarantin och finansiell samverkan. Motionärernaförordar en nationell vårdgaranti omfattande alla diagnoser och behandlingarsom ger patienten rätt till behandling . Om inte patienten kanpåräkna behandling skall rätt inträda att söka annanvårdgivare, privat eller offentlig, på hemlandstingets bekostnad. Motionärernaanser också att den finansiella samordningen (Finsam-projekten) bör utvidgasfullt ut med alla landsting och försäkringskassor i landet.I motion So285 av m.fl. (v) begärs att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utvecklingen avprimärvården (yrkande 3). Motionärerna anser att det är viktigt attutvecklingen av primärvården fortsätter för att tillgodose befolkningens behovav grundläggande medicinsk service. För att landstingen skall kunna uppfyllasina skyldigheter enligt hälso- och sjukvårdslagen och kunna erbjuda allainvånare i sjukvårdsområdet en god och tillgänglig vård, är det nödvändigt attsjukhusens utbud av öppen vård, ur ett resursperspektiv, kan omfördelas ochanvändas bl.a. för att utveckla primärvården. Att utveckla primärvården ochfolkhälsoarbetet kommer enligt motionärerna att innebära ekonomiska ochmänskliga fördelar. Det är kostnadseffektivt att förebygga ohälsa och det ärmindre kostsamt för sjukvården om patienterna på ett tidigt stadium fångas uppav en effektiv primärvård. Primärvården bör enligt motionärerna inrikta sittarbete mot områdesansvar, lagarbete och folkhälsoprofil. Motionärerna begärockså ett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omrehabiliteringsverksamheten (yrkande 9). Enligt deras mening är det nödvändigtatt höja rehabiliteringens status inom vården. Ett verkningsfullt sätt vore attinrätta ett antal professurer i rehabilitering med inriktning på de storafolksjukdomarna. Det är också viktigt att det finns ett tvärvetenskapligtsynsätt som ett komplement till de medicinska specialistkunskaperna. Det måstebetonas att det är viktigt att resurserna utnyttjas på bästa sätt, vilketkräver att ansvar och uppgifter klarläggs samt att samarbete utvecklas medandra områden inom vården. Motionärerna begär också ett tillkännagivande om enpatientlag (yrkande 20). De anser att patientens ställning måste förstärkas.Den splittrade lagstiftning som rör patienterna bör samlas till en överskådligpatientlag. Vidare bör ett patientombudsmannasy-stem införas eventuellt i formav ett patienternas förtroendemannaråd som på ett partiskt sätt tar till varapatienternas intressen. En tredje åtgärd som är nödvändig är att förstärkapatientförsäkringen. Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om vad imotionen anförts om behovet av styrsystem inom sjukvården (yrkande 21).Motionärerna förespråkar att sjukvården även fortsättningsvis bör styras på ettdemokratiskt sätt med folkvalda politiker som ytterst ansvariga. Meddemokratisk styrning garanteras allas rätt till en bra sjukvård. Motionärernaavvisar de ekonomiska experiment som förekommit i svensk sjukvård de senasteåren. I yrkande 14 begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om minskad arbetslöshet bland vårdpersonalen. Motionärernaanför att sjukvårdens del av samhällsekonomin minskar. Nedskärningarna innebärtill största del att vårdpersonal blir arbetslös. Arbetsbelastningen på denkvarvarande personalen ökar. Ökad arbetslöshet leder också till minskadlivskvalitet och risk för att människors hälsa försämras. Motionärerna villinte se fler nedskärningar i vården. De tycker tvärtom att sjukvården gärna kanfå större resurser . För att minska arbetslösheten måste enligtmotionärerna nya ekonomiska grepp tas. En större helhetssyn runt ekonomin måsteskapas. Pengar från landsting, försäkringskassa, a-kassa, AMS ocharbetslivsutveckling och olika sysselsättningsgarantier måste samordnas för attskapa ekonomiska möjligheter för bibehållen arbetsstyrka inom vården.Medelåldern bland vårdpersonalen blir allt högre och arbetsmiljön allt sämrevilket innebär en allvarlig risk för kompetensuttunning som de yngrefår allt svårare att få arbete inom vårdyrket. Vidare begärs etttillkännagivande om utbildning av personalen inom vården (yrkande 15).Motionärerna vill fortsätta integrationen av de medellångahögskoleutbildningarna (bl.a. sjuksköterske-) i den statliga högskolan. På såsätt kan en hög kvalitet hållas runt om i landet även om antalet studieorterkan behöva reduceras. I yrkande 16 begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning inomsjukvårdsområdet. Motionärerna anför att den medicinska forskningen har sittegenvärde som kunskapskälla och som grund för sjukvårdens utveckling. Den harockså en avgörande betydelse för det svenska näringslivets utveckling ochförnyelse i en mera kunskapsintensiv riktning. Det är därför viktigt, enligtmotionärerna, att medicinsk forskning även i fortsättningen får generösaresurser och goda möjligheter att utvecklas i samspel med den offentligasjukvården. är det angeläget att staten använder sina styrmedel föratt stimulera forskningen på sådana områden som är av stor betydelse förfolkhälsan, t.ex. när det gäller kvinnosjukdomar och nya typer av sjukdomar somutvecklas under nya samhällsförhållanden, heter det i motionen. I yrkande 17begärs ett tillkännagivande till regeringen om att på ett tidigt stadiumupptäcka etiska konflikter. Motionärerna poängterar att det är nödvändigt attmöjligheterna till dialog mellan forskarna och allmänheten förstärks. Det måsteskapas ett väl fungerande, demokratiskt förankrat system för forskningsetiskgranskning, heter det i motionen.I motion So235 av m.fl. (v) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförs om nödvändigheten av att frigöra ekonomiskaresurser för en breddning av den psykologiska och sociala kompetensen inomprimärvården (yrkande 8). Motionärerna anser att om intentionerna i hälso- ochsjukvårdslagen om god hälsa åt alla och helhetssyn på människan i vården skallförverkligas behöver nya arbetssätt utvecklas. Om ett av de störstahälsoproblemen i skall kunna åtgärdas och förebyggas behövs enligtmotionärerna en helhetssyn även inom primärvården, i likhet med denspecialiserade och kommunaliserade psykiatrin. För att förbättra det tidigaomhändertagandet av patienter som söker till primärvården med psykiska ellerpsykosomatiska eller oklara somatiska besvär är det nödvändigt att ekonomiskaresurser frigörs, detta för att bredda den psykologiska och sociala kompetenseninom primärvården, heter det i motionen.I motion So291 av m.fl. (v) finns ett liknande yrkande (yrkande2).I motion So308 av m.fl. (mp) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten avhälsokonsekvensanalyser samt att konsekvensbeskrivningar tillförs strukturellaförändringar (yrkandena 1 och 5). Motionärerna anser att begreppet ?en hållbarutveckling? bör införas när det gäller övergripande hälsopolitik. De anser attdet är svårt att förklara varför nya forskningsrön inom folkhälso-alternativmedicin och miljömedicinområdet haft så svårt att få genomslag i denövergripande ekonomiska politik som förs i . Motionärerna anser därföratt hälsokonsekvensanalyser skall följa alla ekonomiska beslut som rörmedborgarnas vardag, eller som berör utformningen av vård och omsorg. Ettsådant förfaringssätt skulle, enligt motionärerna, kunna fungera som en slags?hälsofostran? av politiska församlingar på skilda nivåer. Staten bör t.ex.tydligt tala om och kunna stå för vad t.ex. en neddragning av lönebidragenkostar individer i ökad psykisk ohälsa. Motionärerna begär också att riksdagenhos regeringen begär en utredning för att se över hur hela vårdkedjor skallkunna fungera och utvecklas (yrkande 8). Utifrån närhetsprincipen bör denprimära och närliggande vården och omsorgen ledas och organiseras avprimärkommunerna. Socialtjänst, primärvård, försäkringskassa och ävenarbetsförmedling kan i samverkan arbeta effektivare med såväl förebyggande sombehandlande insatser. För att uppnå en god och effektiv vård av hög kvalitetmåste hela vårdkedjor upprättas. Ekonomiska incitament till bevarande avbefintliga vårdkedjor måste enligt motionärerna skapas. De köp-och-säljsystemsom stora delar av landet använder sig av har lett till uppstyckande avvälfungerande och sammanhängande vård på skilda nivåer, enligt motionärerna.Därför bör en utredning tillsättas. Motionärerna begär också en utredning avvad en schemaläggning av läkarnas arbetstider skulle kunna få för konsekvenserför patienters säkerhet och vårdens kvalitet (yrkande 9). Motionärerna anseratt läkare som tillåts arbeta närmare i sträck kan vara en fara förpatienternas säkerhet.I motion So230 av Per m.fl. (mp) begärs att ger regeringen iuppdrag att utreda möjligheterna att upprätta ett register över den samladelediga operationskapaciteten i landet för att därmed kunna minskaoperationsköerna (yrkande 1).I motion So218 av m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om att personalen är nyckeln i vården(yrkande 5). En förutsättning för god vårdkvalitet är att det finns kompetentvårdpersonal. Det är angeläget att lyfta fram fortbildningen för vårdpersonalsom leder till reella möjligheter att ge patienterna det allra bästa. Undersenare år när besparingar i landsting och kommun skett har det enligtmotionärerna oftast varit omvårdnaden som blivit lidande. Motionärerna anseratt god omvårdnad måste lyftas fram som en avgörande faktor i allt vårdarbete.I yrkande 6 begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om denenskildes rätt till närhet i vården. Det skall vara lätt att komma i kontaktmed vården vare sig man bor i storstaden eller i glesbygd. Motionärerna villslå vakt om de små sjukhusen. Välfungerande små akutsjukhus bör inte läggas nerutan vidareutvecklas. Närsjukvård skapar trygghet för patient och närstående.I motion So283 av () begärs också ett tillkännagivande tillregeringen om bevarande av de mindre sjukhusen. Stordrift och storskalighet harenligt motionären inte varit kostnadseffektivt när det gäller sjukvård. En storöverbyggnad kostar mycket men tillför relativt litet till det förtroendefullamötet mellan patient och vårdare. Nedläggning av sjukhus innebär storapåfrestningar och försämrad livskvalitet för alla inte minst för de äldre. Dekommer att skjutsas fram och tillbaka på vägarna ellermånad. Möjligheterna till besök av närstående som också är gamla och kanskeslutat köra bil torde knappast existera. Det är inte en kvalitetsförbättring,heter det i motionen.I motion So218 (kd) begärs vidare ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om hemsjukvård (yrkande 7). Hemmet är för många den bästaplatsen för tillfrisknande. Hemmets möjligheter har inte i tillräcklig gradtillvaratagits. Så bör enligt motionärerna ske i större utsträckning i form avt.ex. Rehabilitering i hemmet liksom vård ilivets slutskede är viktiga komplement som måste byggas ut, enligtmotionärernas mening. Vidare begärs ett tillkännagivande om patientensställning (yrkande 9). Patienten måste vara i centrum inför varje beslut. Detgäller såväl vid planering som i mötet mellan vårdpersonal och patient. Vårdenmåste utformas efter människans behov. Hänsyn måste tas till den enskildesönskemål såväl vad gäller vård och behandling som var man skall bo underbehandlingstiden. För den enskilde är det viktigt att få ärliga och klarabesked . Att bli bemött med respekt är en bra grund förett gott behandlingsresultat. En annan viktig fråga är kontinuiteten i vården.Att så långt det är möjligt få träffa samma vårdpersonal ger en bra grund förtrygg vård. Motionärerna begär också ett tillkännagivande till regeringen omden enskildes rätt att välja (yrkande 10). När man blir sjuk och behöverläkarhjälp är det synnerligen viktigt att man får tala med någon man harförtroende för. Den personliga kontakten är grunden för ett gottbehandlingsresultat. Motionärerna vill stärka patientens ställning och gestörre möjligheter till fritt läkarval. En familj skall enligt motionärernasmening också kunna välja tandläkare, i privat eller offentlig regi.Motionärerna begär också ett tillkännagivande om vårdköer (yrkande 13). Långavårdköer betyder endast att man skjuter kostnaderna framför sig och att manunder tiden får ökade kostnader. Det finns inga vinnare när det gäller långavårdköer. För sjuka människor är det orimligt att behöva kännaoro inför operation eller annan behandling som det ofta krävs att manintar smärtstillande och andra mediciner.