bet · GL01JuU20 · 1998-05-19 00:00:00 — Motionärerna hemställer att fattar beslut omnämnda ändringar (yrkande 4).I motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) anförsatt det för att förebygga oavsiktliga kränkningar av enskilda personersintegritet och för att förhindra missbruk av registren krävs mycket klara ochentydiga bestämmelser om registrens innehåll. Motionärerna anser attregeringens förslag inte är tillfredsställande i detta avseende. Ett annatgrundläggande krav som förslaget inte når upp till är vilka personer som fårregistreras. Förslaget ger möjlighet till registrering av en alltför stor kretsav personer. Detta bör ges regeringen till känna (yrkande 5).Motionärerna hemställer vidare att avslår regeringens förslag tillpolisdatalag (yrkande 6). Motionärerna anser sammanfattningsvis att regeringeni alltför hög grad vill prioritera registerverksamheten framför skyddet av denenskilda integriteten.I motionen påpekas vidare att inom vetenskapen endast homosexualitet,heterosexualitet och bisexualitet räknas som sexuella läggningar. Det handlardå om personers känsloliv, inte om handlingarna. Motionärerna hänvisar tillutredningen om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning (SOU1997:175 s. 11 f.). Det som enligt motionärerna skulle kunna motivera enregistrering är i vilken mån en persons sexuella handlingar strider motgällande lag. Det kan anses försvarbart att i samband med spaningen efter enmisstänkt sexualförbrytare anteckna huruvida personen tidigare begått liknandehandlingar. Motionärerna konstaterar vidare att det enligt förslaget blirtillåtet att registrera uppgifter om etniskt ursprung och politisk åskådningm.m. Motionärerna ser här en uppenbar risk att denna bestämmelse kan missbrukaseftersom den är alltför lätt att kringgå. Vad som anförts om behandlingen avkänsliga personuppgifter bör ges regeringen till känna (yrkande 8).BakgrundBestämmelser i internationella konventioner m.m. om känsliga uppgifterI EG:s direktiv (95/46/EG) om skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifteranvänds i artikel 8, som innehåller bestämmelser om behandlingen av särskildauppgifter, begreppet ?sexualliv?. Detta begrepp används således också i dennyligen antagna personuppgiftslagen.I konvention till skydd för enskilda vid automatiskdatabehandling av personuppgifter, den s.k. dataskyddskonventionen, används iartikel 6, som rör särskilda kategorier av uppgifter, begreppet ?sexual life?eller ?la vie sexuelle?.I rekommendation om användningen av personuppgifter inompolissektorn (No. R (87) 15) används i artikel 2.4, som rör insamling avpersonuppgifter, begreppet ?sexual behaviour?.Utskottet har inhämtat att det inte finns någon auktoriserad svensköversättning av rekommendationen.Utredningen om förbudet mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggningUtredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggninglämnade betänkandet Förbud mot diskriminering i arbetslivet pågrund av sexuell läggning (SOU 1997:175). I betänkandet anförs att uttryckensexuell orientering eller sexuell preferens ofta används som en övergripandeterm för hetero-, homo- och bisexualitet i och internationellt. Sexuellpreferens leder enligt utredningen tanken till att den sexuella inriktningen ärnågot man väljer; något man föredrar framför något annat. Den kopplingen ansesnumera ofta olycklig. Utredningen använder därför inte vidare uttrycket sexuellpreferens.Utredningen konstaterar vidare att uttrycket sexuell läggning ofta används ijuridiskt språkbruk. I exempelvis betänkande (Homosexuella ochsamhället, SOU 1984:63) och under den efterföljande riksdagsbehandlingenanvändes det och i (BrB) diskrimineringsförbud talas omhomosexuell läggning. Även i förarbetena till BrB:s straffskärpningsstadgandetalas om sexuell läggning. betänkande användes sexuell läggning somen beteckning för ?vilket kön en människas sexuella känslor riktas mot?.Utredningen ansåg mot bakgrund av den bestämningen att sexuell läggning kundeförstås endast som hetero-, homo- eller bisexuell läggning.Utredningen anför att den innebörden kanske inte är självklar i allmäntspråkbruk eller vedertagen i vetenskapliga sammanhang. I den allmänna debattenförefaller enligt utredningen i själva verket uttrycket ibland användas med envid, ganska obestämd betydelse. Förmodligen låg denna av många uppfattadeganska allmänt hållna bestämning av uttrycket bakom uttalandet i proposition1986/87:124 om att i ?- - - begreppet ryms - - - böjelser för en rad beteendensom inte rimligen kan skyddas av lagstiftaren och varav vissa till och med ärstraffbara? (a. prop. s. 37). Det citerade uttalandet visar enligt utredningenatt det är viktigt att klargöra begreppen.Utredningen föredrar sexuell läggning, framför sexuell orientering, som enlagteknisk, övergripande term för hetero-, homo- och bisexualitet. Skälen äratt uttrycket sexuell läggning redan innan detta förslag lämnas kommit tillanvändning i flera sammanhang av juridisk art och att det förefaller passabättre in i svensk språkmiljö.Utredningen anför att begreppet sexuell läggning tar sikte på en individskänslomässiga relationer, erotiska fantasier och fysiska sexuella aktiviteter.Dessa relationer m.m. kan enligt utredningen vara riktade mot det motsattabiologiska könet, det egna biologiska könet eller båda könen. Sexuell läggningkan således förstås endast som heterosexuell, homosexuell eller bisexuellläggning.Vidare anför utredningen att en individs ?sexuella beteende? inte är sammasak som dennes sexuella läggning. Utredningen ger exempel som enligtutredningen torde visa att den sexuella läggningen inte är en förutsättning fördet sexuella beteendet och att det sexuella beteendet inte med nödvändighet ären följd av den sexuella läggningen. Utredningen påpekar också att en individssexuella beteende kan förändras under en människas liv och anta olikaskepnader. Däremot ändras inte en individs sexuella läggning.Sammanfattningsvis anför utredningen att i betänkandet avses med sexuellläggning hetero-, homo- och bisexuell läggning. Utredningen drar en avgörandeskiljelinje mellan den sexuella läggningen som sådan och sexuella beteendeneller handlingsmönster som återfinns hos såväl hetero-, homo- som bisexuellapersoner.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag att polisregisterlagen ersätts med enny lag, polisdatalagen. Regeringens förslag innebär att personuppgiftslagenskall gälla för behandling av personuppgifter i polisens verksamhet och attpolisdatalagen endast skall innehålla de särbestämmelser som är nödvändiga förpolisens verksamhet. Utskottet anser att den föreslagna ordningen innebär enändamålsenlig reglering av polisens hantering av personuppgifter. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion 1997/98:Ju48 yrkandena 5 och 6.När det gäller behandling av känsliga personuppgifter föreslår regeringen attundantag görs från det principiella förbudet i personuppgiftslagen mot sådanbehandling. Regeringen anför att polisen undantagsvis kan ha ett befogatintresse av att i en utredning eller i en särskild undersökning iunderrättelseverksamhet anteckna också känsliga personuppgifter. Om andrauppgifter gör att det finns anledning att behandla känsliga uppgifter om enperson bör polisen därför undantagsvis få behandla också sådana uppgifter.Utskottet konstaterar härvid att det således inte kan bli fråga om attsjälvständigt behandla känsliga personuppgifter. Enligt regeringens förslag börvidare uppställas krav på att behandlingen är oundgängligen nödvändig. Dettastämmer överens med vad som anges i rekommendation om användningav personuppgifter inom polisen. Utskottet har inget att invända emot attbestämmelsen i polisdatalagen om behandling av känsliga person-uppgifterutformas med utgångspunkt i artikel 2.4 i rekommendation. Vadgäller användningen av begreppet ?ras?, som ifrågasätts i motion 1997/98:Ju49,vill utskottet hänvisa till sitt betänkande 1997/98:KU29. Utskottetkonstaterade där att ordet ras förekommer i svensk lagstiftning så gott somuteslutande när det handlar om författningar som grundas på internationellakonventioner eller författningar som genomför EG-direktiv. Därför var detenligt utskottet inte möjligt att, såsom yrkades i en motion, utmönstra ordetras ur all lagstiftning. Utskottet delade dock motionärernas uppfattning attanvändningen av ordet ras i författningstexter riskerar att underblåsafördomar. Regeringen borde därför i internationella sammanhang verka för attras, använt om människor, i så stor utsträckning som möjligt undviks iofficiella texter, i likhet med vad som också förordas i en resolution frånEuropaparlamentet . Enligt utskottet borde regeringen också göra engenomgång av i vilket utsträckning ordet ras förekommer i svenska författningarsom inte grundas på internationella texter och där så är möjligt föreslå enannan definition.Utskottet konstaterar vidare att begreppet ?sexuell läggning? ifrågasätts iflera motioner. Som utskottet anfört ovan har utskottet inget att invända emotatt bestämmelsen om behandling av känsliga personuppgifter utformas i enlighetmed Europarådsrekommendationen. Enligt utskottets mening finns det dockanledning sätta i fråga om det i Europarådsrekommendationen använda begreppet?sexual behaviour? skall översättas till ?sexuell läggning?. Mot bakgrund avvad som anförts av Utredningen mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning och i de aktuella motionerna, finns det enligt utskottet ocskåanledning att ytterligare överväga innebörden av begreppet ?sexuell läggning?och, särskilt mot bakgrund av vad regeringen anför i författningskommentarentill den nu aktuella bestämmelsen, lämpligheten i att använda begreppet?sexuell läggning? i förevarande sammanhang. Med hänsyn till den knappa tid somhar stått till utskottets förfogande att avge detta yttrande, anser sigutskottet inte ha möjlighet att utöver vad som anförts ta ställning tillregeringens förslag i denna del eller till de aktuella motionsyrkandena.Utskottet lämnar därför denna fråga till justitieutskottet för närmarebehandling.Kvarstående brottsmisstankarPropositionenRegeringen föreslår att uppgifter om att en person anses misstänkt för brotttrots att förundersökningen mot honom eller henne lagts ned skall få ingå i enautomatiserad behandling endast under förutsättning att vederbörandefortfarande är skäligen misstänkt för brottet och uppgifterna behövs för attförundersökningen skall kunna tas upp på nytt. Om åtal mot en person har lagtsned eller ogillats skall enligt förslaget uppgifter om personen i fråga inte fåbehandlas annat än under speciella omständigheter.I skälen för sitt förslag erinrar regeringen om den föreslagna bestämmelsen i13 § polisdatalagen om att uppgifter som behandlas automatiserat skall gallrasnär de inte längre behövs för sitt ändamål. Enligt regeringens bedömning bördenna bestämmelse vara tillräcklig för att garantera att uppgifter omkvarstående brottsmisstankar inte behandlas längre än befogat. Någon särskildgallringsbestämmelse föreslås därför inte.Regeringen anför vidare att det ligger i sakens natur att den enskilde normaltinte bör få kännedom om att uppgifter om kvarstående misstankar fortfarandebehandlas. Uppgiften torde enligt regeringen i regel kunna sekretessbeläggasmed stöd av 5 kap. 1 § sekretesslagen. Någon information till den registreradebehöver i så fall inte lämnas (27 § personuppgiftslagen).MotionernaI motion 1997/98:Ju46 av m.fl. (m) anförs att det är orimligtfrån rättssäkerhetssynpunkt att införa en ordning som den föreslagna utan någonmer specificerad gallringsbestämmelse. Motionärerna förordar en ordning sominnebär att uppgifterna gallras om grund för misstanke inte längreföreligger. bör därför hos regeringen begära förslag tillgallringsbestämmelse vid registrering av kvarstående brottsmisstanke i enlighetmed vad som anförts (yrkande 4).I motion 1997/98:Ju48 av och (båda mp) hemställsatt beslutar om en sådan ändring i förslaget till polisdatalag attuppgifter om kvarstående brottsmisstanke enligt 10 § skall meddelas denregistrerade personen (yrkande 10).Motionärerna föreslår motsvarande ändring när det gäller kvarståendebrottsmisstankar enligt 11 § förslaget till polisdatalag efter beslut om attåtal mot en person har lagts ned eller denne genom lagakraftvunnen dom harfrikänts (yrkande 11).I motionen föreslås också att uppgifter om kvarstående brottsmisstankar skallgallras efter nedlagt åtal eller lagakraftvunnen dom (yrkande12).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag när det gäller behandling avuppgifter om kvarstående brottsmisstanke. När det gäller vad som anförs imotionerna 1997/98:Ju46 yrkande 4 och 1997/98:Ju48 yrkande 12 om att enspecifik gallringsbestämmelse bör införas vill utskottet framhålla att det inteframstår som ändamålsenligt att genom en absolut tidsregel fastställa näruppgifter om kvarstående misstankar inte längre får behandlas. Som regeringenanfört framgår av den föreslagna allmänna gallringsbestämmelsen ipolisdatalagen att uppgifter som behandlas automatiserat skall gallras när detinte längre behövs för sitt ändamål. Utskottet delar regeringens bedömning attdenna bestämmelse är tillräcklig för att garantera att uppgifter om kvarståendebrottsmisstankar inte behandlas längre än befogat. Därutöver vill utskotteterinra om att regeringen med stöd av 50 § personuppgiftslagen har möjlighet attmeddela tillämpningsföreskrifter om vilka krav som ställs på den person-uppgiftsansvarige vid behandlingen av uppgifter. För att ytterligare tillgodoserättssäkerheten utgår utskottet från att regeringen kommer att meddela sådanaföreskrifter som t.ex. innebär att tillgången till uppgifterna begränsas. Meddet anförda avstyrker utskottet de nämnda motionerna i aktuella delar.Utskottet instämmer vidare i regeringens uppfattning att det ligger i sakensnatur att den enskilde normalt inte bör få kännedom om att uppgifter omkvarstående misstankar fortfarande behandlas. Utskottet avstyrker därmed vadsom föreslås i motion 1997/98:Ju48 yrkandena 10 och 11.Andra registerPropositionenRegeringen bedömer att det inte bör införas några särskilda bestämmelser ominrättandet av andra register än de som utttryckligen föreslås regleras ipolisdatalagen.Regeringen anför att det med stöd av personuppgiftslagen blir möjligt förpolisen att behandla personuppgifter automatiserat. Av personuppgiftslagenframgår att uppgifter endast får samlas in för uttryckligt angivna ändamål ochsedan inte behandlas för något annat ändamål samt att uppgifterna inte fårbevaras längre än nödvändigt. Med hänsyn till detta och till att det kan varasvårt att avgöra när ett nytt register inrättas anser regeringen att det intefinns något behov av särskilda bestämmelser om inrättandet av register. Polisenkommer således med stöd av personuppgiftslagen att ha möjlighet att inrättaregister för uttryckligt angivna ändamål. Regeringens förslag innebär vidareatt uppgifter som behandlas i regel skall gallras när de inte längre behövs.Regeringen anser att det inte är nödvändigt att härutöver införa bestämmelserom inrättandet av register. I sammanhanget vill regeringen också framhålla attinförandet av personuppgiftslagen inte innebär någon avvikelse frånmålsättningen att myndighetsregister med ett stort antal registrerade och ettsärskilt känsligt innehåll skall regleras i lag (jfr prop. 1997/98:44 s. 41).I propositionen anför regeringen vidare när det gäller frågan om skyldighetatt anmäla behandling av personuppgifter till tillsynsmyndigheten att person-uppgiftslagens bestämmelser härom bör gälla även för polisen. I lagrådsremissenföreslogs att det skulle införas en bestämmelse om obligatoriskanmälningsskyldighet i avsikt att s.k. traditionella register hos polisen sominnehåller uppgifter om dömda eller misstänkta personer alltid skulleföranmälas till tillsynsmyndigheten. Lagrådet påpekade att den föreslagnabestämmelsen läst enligt sin ordalydelse innebar att anmälningsskyldighetförelåg så snart en polismyndighet exempelvis hämtade in uppgifter ombrottsmisstankar ur misstankeregistret m.m. Lagrådet ansåg därför attparagrafen borde arbetas om så att anmälningsskyldigheten inte omfattade flerbehandlingar än de som åsyftades. Regeringen, som instämmer i Lagrådets kritik,konstaterar att det i 41 § personuppgiftslagen finns ett bemyndigande tillregeringen att meddela föreskrifter om att sådana automatiserade behandlingarsom innebär särskilda risker för otillbörligt intrång i den personligaintegriteten skall förhandsanmälas till tillsynsmyndigheten. Efter närmareövervägande anser regeringen att bestämmelsen om obligatoriskanmälningsskyldighet kan utgå ur lagförslaget. Erforderliga bestämmelser kan istället meddelas i förordningsform med stöd av det nämnda bemyndigandet.MotionenI motion 1997/98:Ju44 av m.fl. (v) anförs att register inte börfå upprättas av polisen vid sidan av de särskilda bestämmelserna. Detta bör gesregeringen till känna (yrkande 7).Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att det enligt personuppgiftslagen blir möjligt förpolisen att på automatisk väg behandla personuppgifter. Personuppgiftslagensbestämmelser innebär att uppgifter endast får samlas in för uttryckligt angivnaändamål och sedan inte behandlas för något annat ändamål samt att uppgifternainte får bevaras längre än nödvändigt. Regeringens förslag innebär vidare attdet i polisdatalagen införs en allmän gallringsbestämmelse för uppgifter sombehandlas automatiserat och som innebär att gallring skall ske när uppgifternainte längre behövs för sitt ändamål. Regeringen anser att det utöverpersonuppgiftslagens bestämmelser och den allmänna gallringsregeln ipolisdatalagen inte är nödvändigt att införa ytterligare bestämmelser ominrättandet av register. Utskottet delar denna bedömning. I likhet medregeringen vill utskottet dock erinra om att målsättningen ändock står fast attmyndighetsregister med ett stort antal registrerade och ett särskilt känsligtinnehåll skall regleras i lag (se bet. 1990/91:KU11, rskr. 1990/91:160).Utskottet vill också framhålla att personuppgiftslagen innehåller ettbemyndigande till regeringen att meddela föreskrifter om att sådanaautomatiserade behandlingar som innebär särskilda risker för otillbörligtintrång i den personliga integriteten skall förhandsanmälas tilltillsynsmyndigheten. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion1997/98:Ju44 yrkande 7.KriminalunderrättelseverksamhetAutomatiserad behandling av personuppgifterRegeringens förslagRegeringen föreslår att polisen får möjlighet att under vissa förutsättningar ikriminalunderrättelseverksamhet utföra automatiserad behandling av person-uppgifter i särskilda undersökningar samt föra datoriseradekriminalunderrättelseregister.Enligt förslaget skall underrättelseverksamhet definieras som sådan polis-verksamhet som består i att samla in och bearbeta information för att klarläggaom brottslig verksamhet har utövats eller kan komma att utövas och som inteutgör förundersökning enligt 23 kap. . Medkriminalunderrättelseverksamhet skall avses annan underrättelseverksamhet änden som bedrivs av Säkerhetspolisen.Regeringens förslag innebär att automatiserad behandling av personuppgifter isärskilda undersökningar eller kriminalunderrättelseregister får förekommaendast vid kriminalunderrättelseverksamhet som avser misstanke om allvarligbrottslighet. Med allvarlig brottslighet skall avses brottslighet för vilken ärföreskrivet fängelse eller längre.Regeringen föreslår att helt eller delvis automatiserad behandling avpersonuppgifter tillåts om det finns anledning att anta att allvarlig brottsligverksamhet har utövats eller kan komma att utövas och en särskild undersökningav underrättelsekaraktär har inletts.Regeringen föreslår vidare att alla uppgifter som är nödvändiga för ändamåletmed den särskilda undersökningen skall få behandlas. Om uppgifter om en personsom det inte finns någon misstanke mot behandlas skall uppgiften förses med enanteckning om detta förhållande.När det gäller kriminalunderrättelseregister föreslår regeringen att sådantregister skall få användas för att ge underlag för särskilda undersökningaravseende allvarlig brottslig verksamhet samt för att underlätta tillgången tillallmänna uppgifter med anknytning till underrättelseverksamhet.Enligt förslaget får uppgifter som kan hänföras till en enskild person förasin i ett kriminalunderrättelseregister endast om uppgifterna ger anledning attanta att allvarlig brottslighet utövats eller kan komma att utövas och den somavses med uppgifterna skäligen kan misstänkas för att ha utövat eller komma attutöva den allvarliga brottsligheten.Därutöver föreslår regeringen att uppgifter om transportmedel eller om varorsom kan antas ha samband med allvarlig brottslighet eller om hjälpmedel kanantas ha använts i samband med sådan verksamhet får registreras även om de kanhänföras till en person som det inte finns någon misstanke mot. En sådanuppgift skall förses med en anteckning om att det inte finns någon misstankemot personen, s.k. indirekta personuppgifter.Skälen för regeringens förslagI skälen för sitt förslag rörande kriminalunderrättelseverksamhet konstaterarregeringen att polisens verksamhet för att förebygga, upptäcka och beivra brottkan bedrivas inom ramen för en förundersökning enlig regler,men kan också utgöra verksamhet som faller utanför en förundersökning. Denverksamhet som förekommer hos polisen innan förundersökningen inleds brukarbenämnas kriminalunderrättelseverksamhet eller förspaning. Den innebär enligtregeringen i korthet att polisen samlar in och bearbetar uppgifter om personersom kan antas ägna sig åt brottslig verksamhet utan att det finns misstanke omnågot konkret brott.När det gäller förslaget att polisen nu skall få möjlighet till automatiseradbehandling av personuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet anförregeringen att den alltmer välorganiserade och gränsöverskridandebrottsligheten gör det angeläget att polisen har tillgång till effektivahjälpmedel för att brott skall kunna upptäckas och förhindras. En utbyggdunderrättelseverksamhet och användning av modern informationsteknik är därförgrundläggande för att verksamheten skall fungera. Vid utformandet av de reglersom skall gälla för automatiserad behandling av personuppgifter måsteintegritetsfrågorna ställas i förgrunden. En utgångspunkt är härvidbestämmelserna i 2 kap. 3 § andra stycket regeringsformen att en person i denutsträckning som föreskrivs i lag skall skyddas mot att den personligaintegriteten kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras medhjälp av automatiserad databehandling. Regeringen konstaterar härvid attpersonuppgiftslagens bestämmelser i och för sig innebär att det - så länge deallmänna bestämmelserna för behandling av uppgifter är uppfyllda - skulle varamöjligt för polisen att behandla personuppgifter av underrättelsekaraktärautomatiserat, såväl i särskilda undersökningar som i datoriserade register.Enligt regeringen innebär detta ofrånkomligen ett ökat intrång i den personligaintegriteten i förhållande till vad som gäller . Behovet av datorstöd ipolisens underrättelseverksamhet måste därför noga vägas motintegritetsskyddsintresset. Regeringens uppfattning är därför att det behövssärskilda bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet. För att minska risken för kränkningar av denpersonliga integriteten som en automatiserad behandling av uppgifter ikriminalunderrättelseverksamhet kan innebära bör det enligt regeringen krävasatt verksamheten bedrivs på en viss nivå. Användningen av datorstöd bör vidareförbehållas den allvarliga brottsligheten. Regeringen anser att det är av storvikt att bestämmelserna utformas på ett sådant sätt att de kan accepteras avallmänheten som ett nödvändigt redskap i kampen mot den allvarligarebrottsligheten.Regeringen anför att som en förutsättning för automatiserad behandling avpersonuppgifter i kriminalunderrättelseverksamhet skall vara att en särskildundersökning har inletts.