bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — Medel utgår enligt särskilda beslutfrån regeringen också till försöksverksamhet ochutvecklingsarbete inom vuxenutbildningsområdet.I enlighet med vad som redovisats i propositionenUtveckling och rättvisa - en politik för storstadenpå (prop. 1997/98:165) avsätts för år1999 för utvecklingsinsatser isyfte att stimulera rekryteringen av lågutbildadevuxna i storstäderna till . Regeringeninformerar om att den avser att tillsätta enarbetsgrupp med representanter från berörda kommunerför att bedriva utvecklingsarbetet. Regeringen har iseptember 1998 beslutat om en särskild satsning föratt utveckla vuxenpedagogiken. Av anslagssparandetavsätts sammanlagt under åren1998 och 1999 för detta ändamål.En särskild utredare har haft i uppdrag (dir.1997:42) att se över det statliga stödet tillkompletterande skolor. Betänkandet Fristående skolormed statlig tillsyn inom olika områden (SOU 1998:11)har remissbehandlats. Ärendet bereds för närvarandei . Regeringen föreslår mot dennabakgrund ett oförändrat belopp för dessa skolor.Regeringen föreslår att försöver till detta anslag från utgiftsområde 1,anslaget C 1 m.m.U t s k o t t e t föreslår att det begärdaanslagsbeloppet, , anvisas för år1999.A 15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxnaUtskottet har i det föregående behandlat densärskilda vuxenutbildningssatsningen. Utskottetföreslår att med avslag påmotionsyrkandena anvisar det av regeringen begärdaanslagsbeloppet, 4 508 566 000 kr.A 16 för utbildning ochkompetensutvecklingSvenska EU-programkontoret administrerar EU:sutbildningsprogram, vissa program inom Europeiskasocialfonden och andra internationella program iSverige. Programkontorets verksamhet startade den 1juli 1995.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att programkontorets verksamhetsområde har utökatsoch att ansökningsvolymen i utbildningsprogrammenhar ökat i omfattning som denya program som skall träda i kraft ärunder utveckling. Programkontoret fick under år 1997regeringens uppdrag att bistå vissa stater inomÖstersjöområdet, särskilt de baltiska staterna, ideras förberedelser för att få delta i EU-samarbetepå utbildningsområdet.Regeringen föreslår mot bakgrund av de nya uppdragsom tillkommit och volymökningen iutbildningsprogrammen en medelsförstärkning om 2,5miljoner kronor för . Regeringen har beräknatanslaget till 11 915 000 kr.U t s k o t t e t föreslår att anvisardet begärda anslagsbeloppet.Vissa övriga resursfrågorI Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub802yrkande 2 föreslås att en nationell skolpeng införsoch för detta ändamål har motionärerna beräknat 50miljarder kronor . De anseratt en nationell skolpeng säkrar resurser tillskolan och elevers valfrihet samt bidrar till att gealla skolor ökad självständighet. De framhåller atten mer generaliserad fördelning av skolresursernainte utesluter att hänsyn tas till särskilda behov.U t s k o t t e t har tidigare vid ett flertaltillfällen, senast vid behandlingen avbudgetpropositionen för (bet. 1997/98:UbU1s. 35), avstyrkt motionsyrkanden om en nationellskolpeng. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.En schablonberäknad nationell skolpeng ger inte degrundläggande förutsättningarna för att kraven på enlikvärdig skola av hög kvalitet för alla eleverskall kunna uppfyllas. Utskottet har tidigarebetonat att resurser till skolans verksamhet skallfördelas med utgångspunkt i behov som enskildaelever, olika grupper av elever och skolor faktiskthar. Det är därför inte rimligt att återinföra encentral resursfördelning.Utskottet har också uppmärksammat att det finnsoroande signaler om att elever med behov av särskiltstöd inte får den undervisning de har rätt till.Utskottet vill betona att skolans verksamhet måstevara utformad så att den genom stöd och stimulansger varje elev möjlighet att nå målen. Eftersomolika individer har olika förutsättningar och behov,måste undervisningen anpassas efter dessa. Utskottetvill även i detta sammanhang peka på att kommuneroch landsting får ett utökat statsbidrag underperioden 1997- 2000 för att åstadkomma höjd kvaliteti skola, vård och omsorg. Regeringen har framhållitatt det är särskilt viktigt att kommunerna inomskolverksamheten prioriterar insatser för elever medbehov av särskilt stöd. Utskottet vill kraftigtunderstryka det angelägna i att så sker. Utskottetnoterar att enligt regleringsbrev för år1998 inom ramen för sina utvärderingsinsatser skallfölja hur det resurstillskott som kommunernatilldelas påverkar skolansutveckling och kvalitet.Utskottet anser att motion 1998/99:Ub802 yrkande 2med hänvisning till det anförda bör avslås avriksdagen.Kristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub246yrkandena 1 och 6 ett nytt resurstilldelningssystemför . De föreslår ett system som ger allaskolor en tillräcklig basresurs per elev, lika storför alla elever, och en tilläggsresurs som varierarmed de enskilda elevernas behov av hjälp och stöd.Bidrag till lokalkostnader och andra kringkostnaderbör anpassas efter den enskilda skolans faktiskakostnader (yrkande 1). Motionärerna framhållervidare att det är nödvändigt att elevvården inteutarmas på resurser. I tilläggsresursen för elevermed behov av särskilt stöd bör även ingå resurserför elevvården (yrkande 6).U t s k o t t e t har tidigare flera gångerbehandlat och avstyrkt motsvarande förslag, senast isamband med behandlingen av budgetpropositionen förår 1998 (bet. 1997/98:UbU1 s. 35). Utskottet fannatt motionärerna gav uttryck för en misstro motkommunernas förmåga att fullgöra sina åligganden påskolområdet, vilket utskottet inte ville instämma i.Trots det mycket kärva ekonomiska läge som mångakommuner befinner sig i borde hävda derasansvar för att skolans verksamhet bedrivs i enlighetmed de bestämmelser som har beslutat ochatt skolans undervisning når de mål somstatsmakterna har fastställt. Utskottet var inteberett att föreslå några förändringar i den gällandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun när detgäller skolans resurser, t.ex. genom att införacentrala föreskrifter för fördelningen av resurser.Det bör även framgent vara kommunerna själva sombeslutar hur resurser skall tilldelas respektiveskola i kommunen. Utskottet hänvisade också till attkommunsektorn kommer att fåhöjda generella statsbidrag, avsedda bl.a. förskolan. Utskottet vill även peka på vad utskottethar redovisat ovan om uppdrag att följahur det resurstillskott som kommunerna tilldelasunder åren1997-2000 påverkar skolans utveckling och kvalitet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /99:Ub246 yrkandena 1 och 6.3 Universitet och högskolorResultatredovisningI budgetbesluten och hösten 1997godkände vad regeringen i respektivebudgetproposition hade förordat om omfattningen avoch principerna för utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen respektive 1998-2000(prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr.108). Sammantaget innebär de beslut som fattades atthögskolan skulle tillföras resurser för ytterligare63 000 permanenta helårsplatser under perioden.Utbyggnadens tyngdpunkt skulle ligga pånaturvetenskaplig och teknisk utbildning. Enligtbeslutet skulle utbyggnaden och1999 huvudsakligen ske vid de mindre och medelstorahögskolorna.Regeringen redovisar i årets budgetproposition hurdet gått . Sammantaget har lärosätenaregistrerat ca 21 400 fler helårsstudenter än vadregeringen mot bakgrund av beslut harkrävt i utbildningsuppdrag till de olika lärosätena.Antalet helårsstudenter i naturvetenskaplig ochteknisk utbildning i hela landet överstegutbildningsuppdragens minimital med 7 %.Av redovisningarna i propositionen framgår ocksåatt antalet helårsprestationer vid universitet ochhögskolor betydligt överträffade detantal som lärosätena kunde få ersättning för enligtde s.k. takbeloppen inom respektive anslag. Denna"överproduktion" motsvarar knappt 685 miljonerkronor. Utskottet noterar att () i sin årliga rapport till regeringen harpåpekat att en majoritet av universiteten ochhögskolorna visat ett negativt resultat(årets kapitalförändring). Lärosätenas kostnader haralltså varit större än intäkterna för . RRVanser att ett antal universitet och högskolorfortfarande visar brister i rutinerna förbudgetering och uppföljning av verksamheten ochdärmed inte har tillfredsställande kontroll överintäkter och kostnader. Detta medför enligt RRV riskatt underskott eller befarade underskott inteupptäcks för att ledningen skall hinna vidtaåtgärder.När det gäller kvaliteten i verksamheten påpekarregeringen (prop. s. 79) att det ytterst ankommer påvarje enskild högskola att säkra och utveckla denna.Statsmakternas uppgift är att understödja ochkontrollera att kvaliteten inom olika områden avutbildning och forskning underhålls. Högskoleverketsutvärderingar och tillsynsansvar är ett led i dennauppgift. Regeringen anser det viktigt attHögskoleverket utvecklar goda metoder för att bedömakvaliteten.Intresset för högre utbildning har ökat. Mellanhösten 1994 och ökade antalet nyasökande (dvs. sökande som inte tidigare varithögskolestuderande) från under 100 000 till 123 500.Bland gymnasieungdomar är intresset för högreutbildning större . En jämförelse mellanåren 1993 och 1997 visar att andelen av befolkningensom sökt till högskolan har ökat i allaåldersgrupper. För åldersgruppen hardenna andel ökat från till . Att döma avstudieintresset bör det enligt regeringens meningvara möjligt att nå målet att av dagens20-åringar skall ha studerat i högskolan när defyllt 35 år.Regeringen konstaterar att det under femårsperioden1993-1998 har skett ett trendbrott vad gällerrekryteringen till naturvetenskapliga och tekniskautbildningar inom såväl gymnasieskolan somhögskolan. En viktig rekryteringsväg till sådanhögskoleutbildning har varit det s.k. basåret.Basåret har också visat sig ha en viktig roll irekryteringen av kvinnor till teknisk ochnaturvetenskaplig högskoleutbildning.I utbildningsuppdragen till lärosätena för perioden1997-1999 ingår mål för antalet examina av vissaslag. Ännu kan utfallet bara avläsas för det förstaåret i perioden, men enligt regeringen kan mankonstatera att en kraftig ökning av examinationenkrävs för att högskolorna skall nå målen för antaletgrundskollärarexamina med inriktning på årskurserna4-9, för antalet gymnasielärarexamina och förantalet apotekarexamina.För har statsmakterna för förstagången satt upp mål för antalet examina iforskarutbildningen inom olika vetenskapsområden.Resultaten av verksamheten visar enligtregeringen att en kraftig ökning av antaletforskarexamina inom det naturvetenskapliga områdetkrävs för att målet skall nås för dennatreårsperiod. Av dem som avlade doktorsexamen ellerlicentiatexamen är var tredje kvinna.Beslutsinstans för tilldelning av vetenskapsområdeRegeringen föreslår att 2 kap. 5 § högskolelagen(1992:1434) ändras så att det blir regeringen ochinte som skall besluta i ärenden dären högskola som inte är universitet ansöker om atttilldelas vetenskapsområde. har iskrivelse till regeringen påtalat problemet med attverket fattar beslut om vetenskapsområden men intebeslutar om resurserna för forskarutbildning vid enhögskola. Med den föreslagna ändringen skapas enbeslutsordning där inrättande av en verksamhet ochbeslut om resurser till denna blir sammanhängande.Kristdemokraterna avstyrker i motion 1998/99:Ub483den föreslagna ändringen (yrk. De anser attHögskoleverkets kvalitetsprövning är av stor vikt,att verkets roll bör utvecklas och att regeringensförslag är ett steg i fel riktning. Miljöpartietvill enligt motion 1998/99:Ub801 att regeringenskall besluta i dessa ärenden i samverkan medHögskoleverket, och att en ansökan skall avslås omregeringen och inte når enighet (yrk.50). Motionärerna hänvisar till vikten av garantierför att kvalitetsbedömningen sker på ett kompetentsätt.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lagändring och avslårmotionsyrkandena.Att en högskola som inte är universitet efterprövning skall kunna tilldelas ett eller fleravetenskapsområden, och därmed rätt att anordnaforskarutbildning inom detta eller dessa områden,beslutades av efter förslag iproposition 1996/97:141 (bet. 1997/98:UbU3, rskr.1997/98: 12). Regeringens förslag var då attHögskoleverket skulle besluta i dessa frågor, vilketriksdagen godtog. Varken i propositionen eller i demotioner som väcktes med anledning av den togsfrågan upp om det är lämpligt att beslut omvetenskapsområde fattas av en annan instans än densom beslutar om resurserna. När det gäller de nuväckta motionerna, där vikten av Högskoleverketsprövning framhålls, vill utskottet liksom regeringen(prop. s. 14) peka på att det följer av 7 kap. 2 §regeringsformen att regeringen vid sin beredning avsådana ärenden har att hämta in upplysningar ochyttranden från berörda myndigheter. En formligskyldighet för regeringen att avslå ansökningar somHögskoleverket avstyrkt är enligt utskottets meningotänkbar.Studenter med funktionshinderAntalet studenter i högskolan som harfunktionshinder har enligt vad som redovisas ipropositionen stigit i rad, från närmare500 /94 till drygt 1 100 budgetåret1997. För stöd till studenter med funktionshinder äruniversitet och högskolor skyldiga att i mån avbehov avsätta av sina anslag tillgrundläggande högskoleutbildning samt av ersättningsom de får från landsting för vårdutbildning. Förkostnader som överstiger dessa belopp kan lärosätenaansöka om täckning ur särskilda medel som disponerasav . räcktedessa centralt disponerade medel till att täcka 63 %av de kostnader vid lärosätena som översteg denobligatoriska avsättningen.Regeringen begär godkännande av att etttillskott av resurser om anvisasför stöd till funktionshindrade studenter. Utskottetåterkommer till anslagsbeloppet längre fram i dettaavsnitt.Med anledning av att antalet studenter medfunktionshinder kan förväntas öka i samband med denkraftiga utbyggnaden av högskolan avser regeringenatt tillsätta en utredning för att bl.a. se översystemet med stöd till studenter medfunktionshinder.Vänsterpartiet, som stöder förslaget om enutredning, vill enligt motion 1998/99:Ub454 attdirektiven till denna skall utformas så attuppdraget blir att granska funktionshindrades totalastudiesituation (yrk. framhåller imotion 1998/99:So465 att utredningen bör komma igång utan dröjsmål och att det i utredningsuppdragetbör ingå att göra en kartläggning avotillfredsställda stödbehov (yrk. Motionärernapekar också på vikten av att ansvariga förlokalutformningen vid universitet och högskolor hartillräckliga kunskaper om olika funktionshinder föratt kunna anpassa lokalernas utformning tillfunktionshindrade studenters behov. ÄvenKristdemokraterna pekar i motion 1998/99:So376 pålokalernas betydelse, men även på kringservice ochtillgång till tolktjänst (yrk. Rätten tilltolkhjälp i samband med högskoleutbildning tas ocksåupp i motion 1998/99:Ub457 (kd). anserenligt motion 1998/99:So455 det angeläget att encentral instans inrättas, som får till uppgift attbevaka, följa upp och utvärdera defunktionshindrades högskolesituation (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om tillkännagivanden i denna fråga.Den handikappolitiska reform som trädde i kraft den1 präglas av ett synsätt som innebäratt personer med funktionshinder skall ha samma rättsom andra till valfrihet, integritet och delaktigheti samhällslivet. Att högskolan skall varatillgänglig för alla är en viktig princip. Ensärskild utredare arbetar sedan ett drygt årtillbaka med att kartlägga och analysera frågan ombemötandet av personer med funktionshinder (dir.1997:24). I hans uppdrag ingår att se över hurkraven på bl.a. valfrihet, inflytande ochinformation till funktionshindrade personerrespekteras inom olika områden. Slutbetänkande frånutredningen väntas . Utskottethar erfarit att regeringen, mot bakgrund bl.a. avvissa publicerade resultat från utredningen, nyligenhar gett i uppdrag att inventerasituationen vid universitet och högskolor förstudenter med funktionshinder och analysera deframtida behoven av stöd till sådana studenter.Verket skall bl.a. granska hur universitet ochhögskolor lever upp till omdelaktighet och jämlikhet för funktionshindrade inomsamhällets alla områden. Uppdraget skall redovisastill regeringen . Innan utredningenom bemötandet har slutförts och hargenomfört det givna uppdraget är det enligtutskottets mening inte befogat att tarställning till behovet av en permanent centralinstans.Ersättningar för klinisk utbildning och forskningInom utgiftsområde 16 finns ett särskilt anslag tillersättningar för klinisk utbildning och forskning.Från anslaget utgår ersättning till vissa landstingoch kommuner (sjukvårds- respektivetandvårdshuvudmän) för att statlig utbildning ochforskning inom de medicinska och odontologiskaområdena får tillgång till respektive huvudmanssjukvårds- och tandvårdsorganisation. Utskottetåterkommer till anslagsbeloppet längre fram i dettaavsnitt.Ersättningen regleras i avtal mellan staten ochhuvudmännen. Enligt regeringen (prop. s. 90) äravtalen, som slöts respektive 1992, numera iväsentliga avseenden obsoleta därigenom attstyrsystemet för grundläggande högskoleutbildningkraftigt har förändrats. har de senasteåren upprepade gånger i motioner gjorts uppmärksampå att de gällande avtalen missgynnar vissalärosäten, bl.a. . I ett betänkandevåren 1997 skrev utbildningsutskottet, i samband medatt utskottet avstyrkte motioner i frågan, attutskottet utgick från att regeringen i kontakternamed eftersträvar en lösning sombåde ger större rättvisa mellan lärosätena ännuvarande avtal gör och tillgodoser lärosätenasbehov av att kunna styra användningen av medlen(bet. 1996/97:UbU9 s. 20). Avtalen gäller tillsvidare med en uppsägningstid . Sommeddelades redan i förra årets budgetproposition haren särskild utredare tillsatts för att biträdaUtbildningsdepartementet med att genomföra enöversyn och omförhandling av avtalen (prop.1997/98:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.2.2.2). Förnärvarande förs överläggningar medLandstingsförbundet (prop. s. 90).I motion 1998/99:Ub422 (m) påtalar motionären attbristerna i avtalet för det medicinska området () är uppenbara men likväl kvarstår, trotsutskottets återgivna uttalande. Det behövs enöversyn av anslags-tilldelningen till kliniskutbildning och forskning (yrk. För att kunnasäkerställa en hög kvalitet på läkarutbildning,forskning och forskarutbildning i , något som ärav avgörande betydelse för den framtidaförsörjningen med läkare i Norrlandslänen, krävs enrelevant medelstilldelning som likställer Umeåuniversitet med andra svenska lärosäten medmotsvarande uppgift, anser motionären (yrk. 2).Samma problem tas upp i motion 1998/99:Ub448 (fp),där motionären skriver att med kraft börverka för att det anslag för klinisk utbildning ochforskning som respektive lärosäte tilldelas skallbaseras på det studerandeantal i läkarutbildningenoch det statliga anslag för forskning ochforskarutbildning som respektive lärosäte har.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionerna och vill i sammanhanget anföra följande.I sak har utskottet samma uppfattning sommotionärerna om att det nuvarande ärotillfredsställande. Det senare har många orsaker.En är att antalet platser i läkarutbildningen numerainte bestäms av statsmakterna, vilket var fallet näravtalet slöts, utan av respektive lärosäte. Det ärsjälvfallet angeläget att regeringen så snart sommöjligt finner en lösning. Eftersom det är fråga omett avtal mellan flera parter och det nuvarandeavtalet dessutom har så lång uppsägningstid som femår kan dock varken eller regeringen medomedelbar verkan få till stånd en bättre ordning.Utskottet utgår från att regeringen med kraft driverpå en förändring av de nuvarande avtalsvillkoren. Deproblem som motionärerna påtalar är väl kända ochtillkännagivanden till regeringen enligtmotionsyrkandena därmed överflödiga.Ersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationerRegeringen begär godkännande av de ipropositionen (s. 112) föreslagna beloppen förersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationer inom de olikautbildningsområdena. De belopp som gäller har räknats upp med pris- ochlöneomräkning och därefter reducerats medbesparing . Ersättningsbeloppens storlek, des.k. pris- lapparna, skiljer sig kraftigt mellanolika utbildningsområden.U t s k o t t e t föreslår att godkännerde föreslagna ersättningsbeloppen.Inom vilka utbildningsområden ett visst lärosäte fårtillgodoräkna sig ersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationer - dvs. vilka prislappar som fårtillämpas - anges av regeringen i regleringsbrev. Imotion 1998/99:Ub479 (fp, m, kd) begärs attGöteborgs universitet skall få tillämpa prislappenför utbildningsområdet media för 18 helårsstudenterinom det nystartade filmprogrammet viduniversitetet. har hittillsinte fått rätt att tillämpa prislappen förutbildningsområdet media. Enligt motion1998/99:Ub462 (s) bör få tillämpaprislappen för utbildningsområdet design för fler än23 helårsstudenter inom designutbildningen vidhögskolan. Det totala antalet helårsstudenter idenna utbildning är 60, skriver motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.Anslagsbeloppen till de olika lärosätena ärberäknade utifrån vissa antaganden omutbildningsvolymen vid respektive lärosäte inomolika utbildningsområden. Regeringens beslut att enviss prislapp får tillämpas vid ett lärosäte innebäremellertid numera att lärosätet kan avräknahelårsstudenter och helårsprestationer enligt dennaprislapp utan annan begränsning än den som ligger idet takbelopp som åsatts lärosätet. Fram /96 (18 månader) fanns en sådanbegränsning, men den togs bort i och med budgetåret1997. När det gäller framgår detav propositionen att denna högskola budgetåret 1997haft avsevärt fler helårsstudenter ochhelårsprestationer än vad högskolan kunnat fåersättning för inom takbeloppet. Det är alltsåtakbeloppet, och därmed anslagsbeloppet förgrundläggande utbildning, som är problemet fördesignutbildningen vid . Utskottetär inte berett att föreslå ett högre anslagsbeloppän det som regeringen har föreslagit för år 1999.När det gäller filmutbildningen vid Göteborgsuniversitet noterar utskottet att harvalt att starta denna och inledningsvis avsättasärskilda resurser till den, fastän universitetetinte har haft rätt att tillämpa prislappen förutbildningsområdet media. Media har de högstaersättningsbeloppen av alla utbildningsområden.Genom att regeringen bestämmer vilkautbildningsområdens prislappar som får tillämpas vidolika lärosäten kan statsmakterna i någon månpåverka utbildningsutbudets fördelning över landet,utan att lärosätena fråntas möjligheten att görasina egna prioriteringar. Utskottet anser att detbör vara regeringen som gör en samlad bedömning av ivilka fall prislapparna för olika utbildningsområdenbör få tillämpas av fler lärosäten än . Detär därför inte lämpligt att med anledningav yrkanden i motioner som gäller ett enstakalärosäte gör uttalanden om utbildningsområden justvid detta lärosäte.Anslag till universitet och högskolor budgetåret1999De anslagsbelopp som regeringen föreslår förgrundläggande utbildning vid de olika lärosätenabygger på de tidigare besluten om omfattning ochinriktning av utbyggnaden av grundläggandehögskoleutbildning budgetåret 1999.Moderata samlingspartiet framför i motion1998/99:Ub802 invändningar när det gällerprinciperna för fördelning av resurser tillgrundläggande högskoleutbildning (yrk. Liksomtidigare anser attresursfördelningssystemet skall bygga på principernaom högskolans faktiska prestationer,kvalitetskriterier och studenternas val. Denviktigaste och grundläggande drivkraften förutbyggnad av den högre utbildningen skall varahögskolornas konkurrens om studenterna.