bet · GL01KU20 · 1998-05-14 00:00:00 — En sådan organisationsform skullegällaockså trossamfund som inte består av församling och inte har demokratiskföreningsstyrelse. De civilrättsliga och skatterättsliga regleringarna bordeanpassas till varandra. Den nya lagen om kyrkor bör omfatta alla så att detfinns tolkningsföreträde för de religioner och filosofier som ligger utanförden typiskt svenska religionen, som har en allsmäktig , och den skall intebegränsas av antalet utövare, utan hänsyn skall tas till den religiösa ochandliga utövningen (yrkandena 1-4).I motion 1997/98:K24 av m.fl. (kd) begärs att det i 8 kap. 6 §regeringsformen skall införas en bestämmelse som innebär att Svenska kyr-kan garanteras medinflytande i lagstiftning som rör dess angelägenheter(yrkande 1). Vidare begärs en definition av begreppet trossamfund (yrkande2).Bo Könberg m.fl. (fp) tar i motion 1997/98:K48 upp frågan om registreringav fria församlingar inom rörelser som saknar gemensam organisation pånationell nivå. Motionärerna hänvisar till att regeringen föreslår att ett sam-funds organisatoriska delar, t.ex. församlingar, stift och distrikt, skallkunnaregistreras endast om trossamfundet i sin helhet är registrerat. börtill ledning för rättstillämpningen uttala att vad som anförs i propositionen idenna del inte är bindande om den organisatoriska delen som önskar registre-ra sig i övrigt uppfyller kvalifikationerna för registrering (yrkande 2).Vidare bör riksdagsbeslutet innehålla en bestämmelse som gör det möjligtför en ekumenisk församling att registrera sig med hänvisning till samhörig-het med mer än ett nationellt trossamfund (yrkande 3).Utskottets bedömningHösten 1995 fattade ett principbeslut om ändrade relationer mellanstaten och . Beslutet innebär ett hänsynstagande såväl till deninomkyrkliga opinionen som till de förutsättningar som finns i samhället iövrigt. Beslutet syftade till att efter den mycket långa perioden av återkom-mande utredningar få till stånd en varaktig lösning av stat-kyrka-frågan.Utskottet konstaterar att principbeslut om ändrade rela-tioner mellan staten och innebar att en särskild lag omSvenska kyrkan borde stiftas. Principbeslutet innebar dessutom att i rege-ringsformen skall föras in särskilda regler om lagstiftning angående och andra trossamfund och särskilt konstitutionellt skydd för sådanlagstiftning. Den av regeringen nu föreslagna lydelsen av 8 kap. 6 § rege-ringsformen svarar väl mot principbeslut i denna del. Utskottetanser inte att det finns anledning att nu göra en annan bedömning än den somriksdagen ställde sig bakom . Enligt utskottets mening behövs intenågon särskild bestämmelse i 8 kap. 6 § regeringsformen som garanterarSvenska kyrkan medinflytande i lagstiftning som rör dess angelägenheter.Den beredningsskyldighet för regeringsärenden som föreskrivs i 7 kap. 2 §regeringsformen innebär att yttranden från kommer att be-höva inhämtas i lagstiftningsfrågor som gäller . Det kanförutsättas att stor vikt kommer att läggas vid de synpunkter som då fram-förs. Motionerna 1997/98:K24 yrkande 1 (kd), 1997/98:K26 yrkande 1 (fp)och 1997/98:K321 yrkande 3 (v) avstyrks därför.En särskild lag om borde enligt principbeslutet innehålladet som är principiellt och av grundläggande karaktär för ,nämligen att som trossamfund är ett eget rättssubjekt och attkyrkomötet är högsta beslutande organ. Vidare borde lagen innehålla be-stämmelser om stiften och församlingarna liksom om skyldighet att betala enlokalt respektive regionalt beslutad kyrkoavgift. Dessutom kunde enligtställningstagandet några grundläggande regler behövas om den kyrkligaegendomen. Utskottet gör inte nu någon annan bedömning i fråga om beho-vet av en särskild lag utan tillstyrker regeringens förslag såvitt avserstiftan-det av en särskild lag om . Utskottet anser att det är angelägetatt nu få till stånd en varaktig lösning och är inte berett förorda en tidsbe-gränsning av lagen. Motionerna 1997/98:K46 (v), 1997/98:K47 yrkandena 1och 2 (v), 1997/98:K48 yrkande 1 i denna del (fp), 1997/98:K321 yrkandena1 och 2 (v) och 1997/98:K340 yrkandena 1 och 2 avstyrks följaktligen.Utskottet anser mot bakgrund av detta ställningstagande i fråga om infö-rande av en särskild lag om att det är naturligt att lagen omtrossamfund innehåller bestämmelser som hänvisar till lagen om (6 §). Det finns enligt utskottets mening inte heller anledning attifrågasätta att mot bakgrund av sin historia, tradition ochomfattning skall anses som registrerat trossamfund (5 §) utan särskilt beslutom detta. Utskottet avstyrker således motion 1997/98:K48 (fp) yrkande 1 idenna del.Frågan om behovet av en definition av begreppet trossamfund tas upp imotion 1997/98:K24 yrkande 2 (kd). I lagen om trossamfund föreslås enbestämmelse (2 §) som anger att med trossamfund avses i lagen en gemen-skap för religiös verksamhet, i vilken det ingår att anordna gudstjänst. Mo-tionsyrkandet får därmed numera anses tillgodosett och avstyrks därför.Också motion 1996/97:K802 (mp) får anses i huvudsak tillgodosedd. Denföreslagna nya associationsformen registrerat trossamfund tillgodoser deönskemål om en ny juridisk organisationsform som begärs i motionsyrkan-dena 1 och 2. När det gäller yrkande 3 om tolkningsföreträde för andra reli-giösa verksamheter och filosofier vill utskottet hänvisa till att regeringen iproposition 1997/98:116 avvisar tanken på att ställa krav som på något sättanknyter till religiös åskådning. Motionsyrkande 4 om att religiös verksam-het skall kunna upprätthålla sin egen identitet och genuinitet tillgodosesockså till stor del av förslaget. Utskottet delar dock regeringens bedömningatt en grundläggande förutsättning för att ett trossamfund skall kunna använ-da den nya associationsformen är att det skall röra sig om en gemenskap förreligiös verksamhet, där det ingår att anordna gudstjänst, och att trossamfun-det dessutom bör ha en stabil organisatorisk uppbyggnad med stadgar av vissfullständighet. Motion 1996/97:K802 yrkandena 1-4 avstyrks följaktligen.När det gäller frågan om registrering av fria församlingar inom rörelsersom saknar gemensam organisation på nationell nivå gör utskottet ingenannan bedömning än den som förs fram i motion 1997/98:K48 yrkande 2(fp). För att en församling skall kunna utgöra en organisatorisk del av etttrossamfund på det sätt som avses i regeringens förslag, måste såväl trossam-fundet som församlingen ha en stabil organisatorisk uppbyggnad. I rörelsersom saknar formell gemensam organisation på nationell nivå kan de i rörel-sen ingående fria församlingarna inte anses utgöra sådana organisatoriskadelar som avses i den föreslagna lagen om trossamfund. En sådan fri försam-ling kan registreras som ett självständigt trossamfund under förutsättning attde krav som i övrigt ställs är uppfyllda. Enligt utskottets mening är med dettaklarläggande något särskilt uttalande från sida inte påkallat. Mo-tionsyrkandet får anses tillgodosett och avstyrks följaktligen.Utskottet är inte heller berett tillstyrka yrkande 3 i samma motion, somgäller möjlighet för ekumenisk församling att registrera sig med hänvisningtill samhörighet till mer än ett trossamfund. Om en ekumenisk församlingväljer att registrera sig som organisatorisk del av ett av trossamfunden bördet enligt utskottets mening inte finnas möjlighet att registreras som del avytterligare ett trossamfund. En tillhörighet till flera skilda trossamfundskullenämligen i vissa fall kunna medföra en osäkerhet om församlingens rättsligaställning. Den registrering som skall ske omfattar bl.a. stadgar. Om det avdessa framgår att församlingen är ansluten till eller har samhörighet med merän ett trossamfund, bör information om detta kunna intas i registret. Motion1997/98:K48 yrkande 3 avstyrks följaktligen.När det gäller den nya associationsformen registrerat trossamfund har ut-skottet uppmärksammat de svårigheter som ligger i att flera trossamfundbedriver verksamhet i ett inte ringa antal stiftelser. Stiftelserna har mångagånger tillkommit mot bakgrund av att det saknats en annan lämplig associa-tionsform för förvaltning av samfundets egendom, och det ter sig naturligt attdet nu ges reella möjligheter att föra över egendomen till den nya associa-tionsformen. Regeringen har i proposition 1997/98:116 framhållit sin avsiktatt närmare överväga om det finns behov av särskild reglering. Utskottet villunderstryka vikten av att frågan får en lösning som kan tillgodose det aktu-ella behovet.Statlig hjälp med avgift till trossamfund, m.m.PropositionernaAv principbeslut framgår att staten skall erbjuda hjälp att uppbära avgifter från dem som är medlemmar i eller tillhörtrossamfundet. Enligt principbeslutet skall vidare motsvarande erbjudande avjämställdhetsskäl kunna riktas även till andra trossamfund. än innebär principbeslutet att hjälpen villkorasav att staten får ta ställlning i varje enskilt fall och föreskriva de villkorsombehövs. Att hjälpen skall vara kostnadsfri framgår också av principbeslutet.När det gäller avgiftens utformning innebär principbeslutet att kyrkoavgiftenpå samma sätt som bör tas ut i förhållande till inkomsten för den somskall betala avgiften, dvs. efter bärkraft.Lagen om trossamfund föreslås i proposition 1997/98:116 innehålla en para-graf (16 §) om statlig hjälp med avgifter till registrerade trossamfund. Enligtparagrafen har rätt till hjälp av staten med beräkning, debite-ring och redovisning av avgifter från dem som tillhör samtmed att ta in avgifterna. Vidare föreskrivs att även andra registrerade tros-samfund kan beviljas sådan hjälp och att bestämmelser om förfarandet vidsådan hjälp meddelas i särskild lag. Lagrådet har mot bakgrund av att sam-funden bör bli behandlade på ett likvärdigt sätt ansett att i lagen om trossam-fund borde anges de principer enligt vilka frågan om rätt till hjälp med av-giften skall prövas. I propositionen hänvisas emellertid till att enarbetsgruppser över frågan om statens stöd till trossamfunden och till att förslag somRiksskatteverket lämnat i betänkandet Staten och trossamfunden, Statligmedverkan vid avgiftsbetalning (SOU 1997:46) bereds iRegeringskansliet. har föreslagit att annat trossamfund änSvenska kyrkan skall inhämta skriftligt medgivande för varje enskild somomfattas av avgiftsuppbörd via skattesystemet. En proposition med förslagtill närmare utformning av uppbördshjälpen kommer att föreläggas riksdagenhösten 1998. Regeringen understryker att en förutsättning för hjälp medavgiften enligt principbeslut är att hjälpen kan inordnas i detgällande skattebetalningssystemet.Lagen om föreslås innehålla två paragrafer om kyrkoav-gift. Enligt 7 § skall den som tillhör betala lokal och regionalkyrkoavgift. Enligt 8 § beslutar församlingen om lokal kyrkoavgift. Omförsamlingen ingår i en kyrklig samfällighet, får samfälligheten besluta omhela eller del av avgiften. Stiftet beslutar enligt förslaget om regionalkyrko-avgift.MotionernaI motion 1997/98:K47 yrkande 3 av m.fl. (v) begärs följanderubrik till och lydelse av 16 § lagen om trossamfund:Statlig hjälp med avgifter till Svenska kyrkan16 § har under högst från det att denna lag trätt i krafträtt till hjälp av staten med beräkning, debitering och redovisning av avgifterfrån dem som tillhör samt med att ta in avgifterna. NärSvenska kyrkan skapat former och organisation för av-giftsuppbörd i egen regi skall statens hjälp upphöra.Tidpunkten för när avgiftshanteringen övergår från staten till Svenska kyr-kan meddelas genom lag.Motionärerna ifrågasätter att staten skall erbjuda hjälp till religiösa samfundmen inte till profana organisationer och framhåller att det finns en konfliktmed religionsfriheten också när det gäller avgöranden om vilka trossamfundsom skall få hjälp med avgiftsuppbörden. Bestämmelserna i 2 kap. 2 § rege-ringsformen om att ingen skall tvingas att gentemot det allmänna ge tillkänna sin åskådning i religiöst hänseende åberopas också av motionärerna.Också m.fl. (fp) vänder sig i motion 1997/98:K48 yrkande 1 idenna del mot utformningen av rätten till uppbördshjälp. Det är enligt mo-tionärerna helt omotiverat att skall ha en ovillkorlig rätt tillsådan hjälp medan det beträffande övriga trossamfund endast ges en möjlig-het för regeringen att besluta om det.Lennart () framhåller i motion 1997/98:K44 att den föreslagnaordningen för kyrkoavgift kan få en rad märkliga effekter som kan leda tillatt kommer att förlora många medlemmar . Mo-tionären yrkar därför att framöver själv skall få besluta omsina framtida avgifter och deras grunder.Inger m.fl. (kd) begär i motion 1997/98:K24 ett tillkännagivandetill regeringen om att frågan om behandling av personuppgift bör beredasytterligare. Motionärerna ställer sig tveksamma till att behandling av person-uppgifter kan göras utan den enskildes samtycke. Detta bör dock enligt mo-tionen kunna lösas inom de enskilda trossamfunden (yrkande 3).Bengt Silfverstrand (s) tar i motion 1996/97:K801 upp frågan om ekono-miskt stöd från kyrkan. Regeringen bör enligt motionen ta initiativ för attåstadkomma någon form av socialt kontrakt med kyrkan innebärande attdenna med hänsyn till de ekonomiska och sociala omständigheterna främstinom kommuner och landsting lämnar ett ekonomiskt bidrag till de gemen-samma och underförsörjda verksamheterna inom vård- och omsorgs-sektorn.Utskottets bedömningEnligt uppdraget till den arbetsgrupp som tillsattes proposition1997/98:116 beslutades och som bl.a. skall behandla frågan om statlig hjälpmed avgifter till trossamfund bör om ett trossamfund skall kunna komma ifråga för statligt stöd krävas att det är stabilt och har en egen livskraft.Vida-re bör krävas att trossamfundet utövar sin verksamhet med respekt för allamänniskors lika värde samt bidrar till en normbildning i samhället som över-ensstämmer med demokratins idéer. Med utgångspunkt i dessa krav skallarbetsgruppen pröva att utveckla och föreslå kriterier som kan användas vidbeslut att berättiga trossamfund till statligt stöd.I det nuvarande bidragssystemet är det regeringen som beslutar vilka tros-samfund som skall vara berättigade till statsbidrag. Regeringen kommerenligt direktiven också att i varje enskilt fall - utom när det gäller - besluta om ett trossamfund skall beviljas statlig uppbördshjälp (seprop. 1995/96:80 s. 25 f.). Det bör därför vara regeringen som även i fort-sättningen fattar beslut om vilka trossamfund som skall vara berättigade tillstatligt stöd. Det kan dock enligt vad som sägs i uppdraget övervägas omkriterierna för stöd till trossamfund bör tas in i lag.Utskottet gör inte nu någon annan bedömning än den som gjordes i sambandmed principbeslut om att som en del i förändringen avrelationerna mellan staten och bör en varaktig lösning inne-fatta att staten kan medverka i uppbörden av avgifter från dem som är med-lemmar i trossamfund. Mot bakgrund av historia, traditionoch omfattning finns det anledning att fastställa att skall hadenna rätt till hjälp. Utskottet avstyrker därför motion 1997/98:K48 yrkande1 i denna del (fp). Mot bakgrund av detta behov av en varaktig lösning ärutskottet inte heller berett förorda en sådan tidsbegränsad ordning som före-slås i motion 1997/98:K47 yrkande 3 (v) och som utesluter andra trossam-fund än . Frågan om behovet av ytterligare regler med krite-rier för uppbördshjälpen övervägs i en arbetsgrupp inomRegeringskansliet. Enligt utskottets mening bör detta arbete avvaktas. Mo-tionen avstyrks.Riksdagens principbeslut innebar att regeringens förslag till riktlinjer i frå-ga om uppbördshjälpen godkändes också i den del som gäller att avgiftenskall tas ut i proportion till inkomsten. som senare utreddefrågan närmare har föreslagit lagregler som förutsätter att avgiften skallberäknas på samma underlag som den kommunala inkomstskatten. Utskottet anser att detta be-redningsarbete bör avvaktas och avstyrker motion 1997/98:K44 (m).När det gäller frågan om behandling av personuppgifter vill utskottet hän-visa till att också denna fråga bereds inom . har föreslagit att andra samfund än skall inhämtaskriftligt medgivande för varje enskild som omfattas av avgiftsuppbörd viaskattesystemet. Utskottet anser att det beredningsarbete som pågår inomRegeringskansliet med detta förslag som grund bör avvaktas. Motion1997/98:K24 yrkande 3 (kd) avstyrks.När det härefter gäller frågan om ekonomiskt stöd från Svenska kyrkankan nämnas att - mot bakgrund av att även de kyrkligakommunerna ansågs böra bidra till saneringen av statens finanser - beslutadeatt dessa skulle ersätta staten för administrationen av försam-lingsskatten. Ersättningen har fastställts till avdekyrkliga kommunernas skattefordran. Vidare kan nämnas att staten ochSvenska kyrkan genom det s.k. miljardprogrammet för kyrkliga arbeten 1998-2000 samarbetar för att skapa ökad sysselsättning inom kyrkan. Program-met beräknas enligt skapa ca 4 000 arbetstillfällen. Avkostnaderna för programmet, betalar Svenska kyrkanmerparten eller medan staten bidrar med 150 miljonerkronor.Den nuvarande lagstiftningen begränsar församlingarnas möjligheter attanvända sina medel. Av 11 kap. 1 och 4 §§ kyrkolagen framgår att försam-lingarna själva eller i samverkan skall sköta de församlingsangelägenhetersom anges i kyrkolagen och som har anknytning till deras område eller tillkyrkokommunernas medlemmar. Församlingsskatt får inte användas tillannan verksamhet. Medel från olika stiftelser o.d. får bara användas förändamål som är fastställda i stiftelseurkund eller lag.Genom relationsförändringarna mellan staten och kyrkan öppnas möjlig-heter för att på ett annat sätt än det finns utrymme för i dagbidra till samhällsverksamhet utanför kyrkan. Detta blir emellertid en inom-kyrklig fråga. Utskottet är inte berett att nu förorda ett tillkännagivandetillregeringen om behovet av ett socialt kontrakt med kyrkan i fråga om ekono-miskt bidrag till vård och omsorg inom kommuner och landsting. Utskottetavstyrker därför motion 1996/97:K801 (s).Den kyrkliga egendomen m.m.Proposition 1997/98:116I propositionen görs en indelning av den kyrkliga egendomen i olika katego-rier med hänsyn till egendomens ursprung och de rättsregler som styr. Denspecialreglerade kyrkliga egendomen består huvudsakligen av egendom aväldre ursprung med stiftelsekaraktär som skall tjäna vissa ändamål som lag-stiftaren ansett vara särskilt skyddsvärda som äldre kyrkor och domkyrkor,deras fastigheter och fastighetsfonder, prästgårdar och biskopsgårdar, präst-lönefastigheter och prästlönefonder (prästlönetillgångar) samt kyrkofondenoch kyrkofondsfastigheter. Huvuddelen av dessa tillgångar anses ha stiftelse-karaktär och vara självägande, men deras ursprung är ofta oklart. Omfatt-ningen av den del av denna egendom som ingår i finansförmögenheten upp-går till sammanlagt ca 560 000 ha, och det totala värdet av finansförmögen-heten har uppskattats till mellan åtta och . För förvalt-ningförmögenheten, som tjänar kyrkan genom sin användning, har någotekonomiskt värde inte kunnat fastställas.Kyrkokommunal egendom är sådan som förvärvats förkyrkokommunala medel. Det är fråga om sådan egendom som anskaffats förkommunala medel sedan församlingen blivit en självständig juridisk person(på landet och i stad). Det rör sig om bl.a. kyrkor, begrav-ningsplatser, församlingshem, kanslibyggnader och tjänstebostäder för an-ställda. I huvudsak sker beträffande den kyrkokommunala egendomen ingenförändring efter relationsförändringen.Den tredje kategorin kyrklig egendom är fri stiftelse- och föreningsegen-dom, som är egendom inom som i regel tillförts kyrkangenom insamlingar och donationer. Exempel på sådan egendom är stiftsgår-dar, folkhögskolor och sjömanshem samt stiftelseägda församlingshem ochsmåkyrkor. Egendomen ägs i allmänhet av en stiftelse eller en förening medsärskild anknytning till Svenska kyrkan.Regeringens förslag innebär att de äldre kyrkor som betraktas somegendom av stiftelsekaraktär med tillhörande inventarier, kyrkotomt ochkyrkogård skall ägas av den församling där kyrkan är belägen. Egendomenskall användas för samma ändamål som tidigare, tills annat beslutas avSvenska kyrkan.En församlingskyrkas fastighet och fastighetsfond eller en domkyrkas fas-tighet och fastighetsfond skall också ägas av den församling där kyrkan ärbelägen och användas för samma ändamål som . För ändring av än-damålet skall krävas tillstånd av Kammarkollegiet.Lunds domkyrka och fastigheter och fastighetsfond skall dockenligt förslaget behållas som självständig förmögenhet och förvaltas avSvenska kyrkan. Egendomen skall också i fortsättningen utgöra en egenjuridisk person och användas för samma ändamål som tidigare.De prästgårdar som betraktas som egendom av stiftelsekaraktär skallenligt förslaget ägas av den kyrkliga samfälligheten eller, om sådan intefinns, den församling där egendomen är belägen. Biskopsgårdar som intehyrs enligt särskilda avtal skall ägas av trossamfundet Svenska kyrkan.Kyrkofondens tillgångar skall enligt förslaget ägas av trossamfundetSvenska kyrkan och användas för kyrkliga ändamål, sedan ett så stort kapitalavskilts som motsvarar åtagandena för utgående pensioner och gjorda pen-sionsutfästelser för präster och biskopar. Kyrkofondsfastigheterna skall ock-så ägas av trossamfundet och användas för kyrkliga ända-mål.De s.k. kronoanslagen - kyrklig egendom som anslagits av kronan underhistoriens gång - skall enligt förslaget ägas av trossamfundet Svenska kyr-kan, olika organisatoriska delar av trossamfundet eller särskilda rättssubjektsom förvaltas av beroende på vilken typ av egendom det ärfråga om.Prästlönetillgångar är en gemensam benämning på prästlönefastigheter ochprästlönefonder. Prästlönefastigheter är fast egendom eller tomträtt varsavkastning är avsedd för avlöning åt kyrkoherde eller komminister i vissteller vissa pastorat. Med prästlönefond avses ersättning för prästlönefastighetpå grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång eller lik-nande och som skall fonderas. De enskilda tillgångarnas ursprung och ägar-förhållanden är oklara. En del av egendomen utgörs av kronoanslag somstaten efter reformationen har ställt till kyrkans förfogande. Kammarkollegiethar i en kartläggning visat att huvuddelen av tillgångarna emellertid harmedeltida ursprung. De har tillkommit genom gåvor och donationer och iregel har ändamålet varit att egendomens avkastning skulle utgöra avlöningtill den lokala prästen. Med hänsyn till detta har egendomen ansetts ha stif-telsekaraktär och regeringen ansluter sig till denna uppfattning.Sedan 1910 har gällt att avkastning från prästlönetillgångarna kan använ-das för andra församlingar vars lönetillgångar inte räckt för att täckaprästenslön. I nuvarande utjämningssystem gäller att av avkastningenav prästlönetillgångarna skall betalas in till kyrkofonden för att täckakostna-derna för utjämning.Från att helt ha förvaltats av den lokala församlingen har jorden, skogenoch fonderna övergått till att förvaltas av de kyrkokommunala egendoms-nämnderna.Vid valet mellan ett ägandealternativ och det nu föreslagna lagstiftnings-alternativet fäster regeringen särskild vikt vid att det i principbeslutet omändrade relationer mellan staten och slås fast att den lösningsom väljs skall trygga egendomens bestånd för avsedda ändamål. Det är ettallmänt intresse att de ändamål som är knutna till egendomen fullföljs ochmed den föreslagna ordningen tar samhället genom ett delansvarför att detta sker.Prästlönetillgångarna föreslås i propositionen bibehållas som självständigaförmögenheter och förvaltas av . Förmögenheten skall varaplacerad på ett godtagbart sätt. Prästlönetillgångarna skall ha till ändamålattbidra till de ekonomiska förutsättningarna för förkunnelse.Endast avkastningen får användas för ändamålet. De skall också i fortsätt-ningen utgöra juridiska personer. Regeringen får enligt förslaget besluta omtillsyn av förvaltningen. Enligt propositionen begränsas bestämmelserna tillde grundläggande stadganden som är nödvändiga för att ange egendomensställning.MotionernaAnders m.fl. (m) begär i motion 1997/98:K43 att prästlönetillgångar-na skall övergå med äganderätt till .