bet · GM01JuU1 · 1998-12-03 00:00:00 — Slutligen har vissa justeringargjorts av anslaget vilka motsvaras av ändradeutgifter.I ett antal motioner yrkas att anslaget tillpolisorganisationen skall ökas i förhållande tillregeringens förslag.Sålunda innehåller motionerna Ju202, Ju206, Ju207,Ju211, Ju901 och Ju904 (samtliga m) mer allmänthållna yrkanden om ökade resurser till polis-väsendet, bl.a. för att garantera en effektiv ochbrottsförebyggande närpolis. I motion Ju910 (kd)yrkas en höjning av anslaget med 200 miljoner kronorbl.a. för att ytterligare 500 civilanställda och 200poliser skall kunna anställas . Vidare anser motionärerna att det ärnödvändigt att höja statusen på och utvecklanärpolisverksamheten för att lyckas med bekämpningenav vardagsbrottsligheten. Frågan om ökad status förnärpolisverksamheten behandlas även i motion Ju911(fp). I denna motion och motion Fi211 (också den fp)yrkas en höjning med attanvändas för antagning av 300 aspiranter tillPolishögskolan , 600 åren 2000 och2001, för anställning av 400 civila samt fören intensifiering av polisens insatser mot dekriminella mc-gängen. Också i motion Fi210 (c) yrkasen höjning av anslaget, närmare bestämt med65 miljoner kronor.Utskottet behandlar anslagsyrkandena ovan iavsnittet Utgiftsramen och anslagen.SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett anslag till Säkerhetspolisenpå 514 134 000 kr.I motion Ju913 (m) yrkas att anslaget höjs med 10miljoner kronor så att Säkerhetspolisen skall kunnamöta utvecklingen beträffande brottslighet koppladtill rikets inre säkerhet.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Prioritering av olika slag av brottslighetI motionerna Ju203 (m) och Ju223 (kd) yrkas attpolisen skall prioritera åtgärder som syftar tillatt begränsa tillgången på vapen i samhället i stortför att förebygga våldsbrott. I motion Sf612 (v)begärs en prioritering av rasistisk brottslighet ochi motionerna So459 (kd) och So461 (fp) begärssärskilda åtgärder mot olovlig tillverkning ochsmuggling av alkoholhaltiga drycker.Utskottet vill inledningsvis framhålla att det ären uppgift för polisen att utifrån statsmakternasuttalanden om de prioriteringar som bör göras,tillämpliga straffskalor, lokala förhållanden m.m.,fatta beslut om insatser mot olika slag avbrottslighet. Utskottet anser i likhet medregeringen att polisen skall prioritera kampen motvåldsbrott, narkotikabrott och ekonomiskbrottslighet, att större uppmärksamhet skall ägnasmiljöbrotten, att särskild uppmärksamhet skall ägnasden grova och gränsöverskridande brottsligheten, dens.k. mc-brottsligheten, brott med rasistiska inslag,våld mot kvinnor och övergrepp mot barn samt attinsatserna mot vardagsbrottsligheten skall öka.Utskottet utgår därför från att polisen avsättertillräckliga resurser för att bekämpa dessa typer avbrottslighet. Redan av denna anledning behöver intemotionerna Ju203, Ju223, Sf612, So459 och So461föranleda någon särskild åtgärd från riksdagenssida. Utskottet avstyrker bifall till samtligamotioner.Resursfördelningen inom polisenInom anslaget till polisorganisationen skallRikspolisstyrelsen tilldela polismyndigheternalänsramar. Enligt regleringsbrevet för innevarandebudgetår skall vid fördelningenav medel mellan polismyndigheterna ta hänsyn tillmyndigheternas arbetsbelastning och medborgarnasbehov. Utgångspunkten för fördelningen mellan länenär enligt vad utskottet inhämtat den resultatdialogsom rikspolischefen håller med samtligalänspolismästare.I några motioner yrkas ökade resurser till ettsärskilt angivet län för, i vissa fall, särskiltangivna ändamål. I motion Ju201 (m) yrkas sålundaatt ytterligare resurser skall tillföras , imotion Ju209 (m, c) och i motion N338(fp) . Motionärerna bakom Ju907 (v) ochJu918 (mp) anser för sin del att hänsyn skall tastill glesbygdernas särskilda behov vid fördelningenav medel till polismyndigheterna.Utskottet har vid tidigare budgetbehandlingaravstyrkt motionsyrkanden liknande de nu aktuella,senast i betänkandet 1997/98:JuU1 (s. 28). Utskottetutgick då från att vidfördelningen av medel mellan olika län gör enavvägning av länens behov av polisiära insatser ienlighet med de anvisningar som regeringen lämnat.Det fanns enligt utskottet inte skäl för riksdagenatt göra något uttalande i frågan.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna Ju201, Ju209, Ju907, Ju918och N338. Såvitt angår sistnämnda motion med yrkandeom ytterligare resurser till bör härerinras om att regeringen i budgetpropositionenföreslagit att skall tilldelaspolisen för särskilda förstärkningar i demest belastade storstadsområdena.PolischefsförsörjningenRiksdagen ställde sig bakom att det dågällande kravet på fullständig juristutbildning förtillträde till polischefsbanan borde behållas (prop.1980/81:13, JuU24). Kravet på juris kandidatexamenföreligger alltjämt men med tiden har frågan omvilka formella krav som skall ställas blivit föremålför olika överväganden. Senast har regeringen i mars1998 givit i uppdrag att lämnaförslag till ett nytt system för rekrytering ochutbildning av chefer inom polisen. I september i åravlämnade rapportenChefsförsörjningen inom polisen (VKL-709-3916/98).I sitt förslag betonar attstrukturförändringarna inom polisen ställer nya kravpå dem som skall vara chefer. Även om detfortfarande är nödvändigt att det hospolismyndigheterna finns lika god juridisk kompetenssom på andra håll inom rättsväsendet behövs intesådan kompetens hos alla som har chefsbefattningarinom polisväsendet. I stället får frågor om t.ex.ekonomi, teknikutveckling och personalledning alltstörre betydelse. föreslår därföratt den nuvarande polischefsutbildningen avskaffasliksom kravet på juridisk examen. Rekrytering ochutbildning skall ske med utgångspunkt från denkompetens som behövs för de chefsuppgifter som äraktuella. Personer i polismanskarriären liksompersoner utanför polisväsendet skall kunnarekryteras till chefsbefattningar inom polisen.Enligt regeringens mening står förslaget iöverensstämmelse med de principer som bör gälla förden framtida polischefsutbildningen. Förslagetbereds vidare inom Regeringskansliet.Utskottet delar regeringens uppfattning såvittavser inriktningen på arbetet med att breddarekryteringsbasen för chefer inom polisväsendet. Detär enligt utskottets mening viktigt att understrykaatt detta ställningstagande inte innebär att avkallfår göras på de höga krav på juridisk kompetens sommåste ställas på en modern och rättssäkerpolisorganisation.Det får ankomma på regeringen att återkommatill med förslag till riktlinjer förrekrytering och utbildning av chefer inompolisväsendet. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.ÅklagarväsendetInledningMålet för åklagarverksamheten är att se till att densom begått brott lagförs. Åklagarverksamheten skallbedrivas rättssäkert, effektivt och i nära samarbetemed polisen.Åklagaren har en central roll inom rättsväsendetnär det gäller att bekämpa brottslighet. Tillåklagarens uppgifter hör att leda förundersökningar,fatta beslut i åtalsfrågor och föra talan om ansvarför brott vid domstol. Inom ramen förförundersökningsledningen beslutar åklagaren ompersonella och reella tvångsmedel avintegritetskränkande natur såsom anhållande, kropps-besiktning, reseförbud och husrannsakan. Åklagarenkan också begränsa eller lägga ned enförundersökning. Andra viktiga uppgifter somankommer på åklagaren är att under vissaförutsättningar utfärda strafföreläggande ochbesluta om åtalsunderlåtelse.Regeringen föreslår att åklagarväsendet under år1999 skall prioritera beivrandet av våldsbrott,narkotikabrott och ekonomisk brottslighet (inklusivemiljöbrott). Särskild uppmärksamhet skall ägnas grovoch gränsöverskridande brottslighet, s.k. mc-relaterad brottslighet, brott med rasistiska inslag,våld mot kvinnor samt övergrepp mot barn. Samverkanmed polisen för att förbättra den brottsutredandeverksamheten - vilken enligt utskottets meningpåbörjats på ett positivt sätt - skall utvecklasytterligare.Den nya , med uppgift attbekämpa ekonomisk brottslighet, inrättadesden . ärverksamheten i gång i den nya organisationen.ResultatuppföljningSom framgår av budgetpropositionen skedde under år1997 flera förändringar i positiv riktning. Blandannat ökade antalet avslutade ärenden och balansernaminskade; den positiva utvecklingen fortsatte underförsta . Även andelen lagföringar - somutskottet uppmärksammade i samband med behandlingenav förra årets budgetproposition - har ökatnågot.Av propositionen framgår vidare attarbetsproduktiviteten förbättrades ,att ett antal åtgärder har vidtagits när det gälleranvändningen av informationstekniken och att enomfattande utvecklingsverksamhet har bedrivits isamverkan med polisen på såväl central som lokalnivå. Slutligen har åklagarorganisationen underförsta väsentligt förbättrat sinekonomiska situation. Prognoser tyder på attutnyttjandet av anslagskrediten, som vid ingången avbudgetåret uppgick till , vidårets utgång kommer att ha minskats tillca 6 miljoner kronor.Regeringen konstaterar i propositionen attåklagarväsendet , efter en nedgång i samband medomorganisationen , har återtagit sinarbetskapacitet från tiden strax före reformen.Detta har skett som antalet anställdaminskat och ekonomin varit ansträngd. Regeringensbedömning är att det nu finns förutsättningar föratt ytterligare förbättra verksamhetsresultatet ochförverkliga syftet med reformen.Riksåklagaren har dock vid en utfrågning införutskottet uttryckt en påtaglig oro inför framtiden.Bortfallet av nu ca 60 åklagare har lett till ettenligt Riksåklagaren utomordentligt ansträngtarbetsläge. Arbetsmiljön har försämrats och detfinns på flera håll en tendens till utmattning.Utskottet ser med tillfredsställelse på denpositiva utvecklingen under år 1997.Verksamhetsresultatet från första halvåret 1998tyder också på att denna utveckling fortsätter.Först kan dock en mer säker bedömninggöras av organisationsförändringarna på helårsbasis.Mot bakgrund av den oro som uttryckts frånRiksåklagarens sida anser utskottet - i likhet medregeringen - att personalresurserna här är avsärskilt intresse, främst när det gäller denoperativa verksamheten.Såvitt gäller har denna somtidigare nämnts endast varit verksam i någramånader. Det är ännu för tidigt att säga hur den nyaorganisationen och arbetsformerna i detalj kommeratt påverka ekobrottsbekämpningen. Enligt utskottetsmening står det emellertid klart att det genommyndighetens inrättande skapats helt andraförutsättningar för en mer effektivekobrottsbekämpning.Sammantaget har ingenting framkommit som motsägerregeringens bedömning att åklagarväsendet i stortfår anses ha uppfyllt de mål som ställts förverksamheten under år 1997.AnslagenÅklagarorganisationenRegeringen föreslår ett anslag tillåklagarorganisationen på 620 140 000 kr.För tilldeladesåklagarorganisationen engångsvisför att det fortsatta reformarbetet inte skulleriskeras. Enligt regeringen bör anslaget även för år1999 engångsvis tillföras somöverförs från anslaget A2 Säkerhetspolisen.Resurstillskottet skall bl.a. användas till attytterligare utveckla samverkan med polisen och satsning på kompetensutveckling.Anslaget har också räknats upp med knappt13 som kompensation för beräknadeutgiftsökningar för löner, lokaler m.m. Vidare haranslaget minskats med som försöver till anslaget B2 tillföljd av övertagna hyreskontrakt. vissa tekniska justeringar gjorts av anslaget.I motion Ju910 (kd) begärs en ökning av anslagetmed . Anslagsökningen behövsenligt motionärerna för att ge åklagarorganisationenberedskap för ett ökat antal inkommande ärenden tillföljd av att fler poliser kommer i tjänst. Vidarebehövs enligt motionärerna kompetensförstärkning ochsärskilda ungdomsrotlar inom åklagarväsendet.I motionerna Ju911 och Fi211 (båda fp) yrkas attanslaget ökas med för attytterligare 18 åklagaraspiranter skall kunna antas.Motionärerna bakom motion Ju904 (m) motsätter sigatt låta Säkerhetspolisen bekosta resursökningentill åklagarorganisationen om ochanser att nya medel skall avsättas till den avregeringen föreslagna höjningen av anslaget. Vidarehar företrädarna för Moderata samlingspartiet underbudgetbehandlingen i utskottet yrkat att åklagar-väsendet skall tilldelas ytterligare 22 miljonerkronor, varav bör användas förantagning av åklagaraspiranter och 2 miljoner kronorför att man inom åklagarväsendet skall kunna anlitaexterna experter då sådana behövs. Detta finansierasgenom en motsvarande sänkning av partiets yrkande imotion Ju913 beträffande kriminalvården.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.EkobrottsmyndighetenRegeringen föreslår ett anslag tillEkobrottsmyndigheten på . Vidarekommer av andra huvudtitelnsanslag A20 Kontrollfunktionen i staten attdisponeras av under år 1999.Ekobrottsmyndigheten måste enligt regeringen ges deresurser som behövs för den omfattandekompetensutveckling de alltmer kvalificeradeekobrottmålen kräver, och regeringen föreslår attmyndigheten tillförs samtytterligare vardera åren 2000 och2001.Vidare höjs anslaget för att täcka kostnader förövertagande av hyreskontrakt med 5,7 miljoner kronorsamt för beräknade utgiftsökningar för löner,lokaler m.m. med drygt 3 miljoner kronor.I motion Ju913 (m) yrkas ett i förhållande tillregeringens förslag lägre anslagtill . Enligt motionärerna bordeanslaget avse en annan organisationsform förekobrottsbekämpning med tonvikt på polis- ochåklagarväsendet, varför man motsätter sig attEkobrottsmyndigheten tillförs ytterligare medelunder den kommande treårsperioden.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Domstolsväsendet m.m.InledningDomstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning.Härtill kommer ett antal avgränsade uppgifter avmera rättsvårdande natur. Ett övergripande mål förverksamheten är att domstolarna på ett rättssäkertoch effektivt sätt skall avgöra de mål och ärendensom de har att handlägga.Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet förde allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna,hyresnämnderna, och deallmänna advokatbyråerna. Verket har vidare tilluppgift att på det allmännas vägnar föra talan motbeslut i rättshjälpsfrågor.ResultatuppföljningSom inledningsvis nämnts är målet fördomstolsväsendet att avgöra mål och ärenden på etträttssäkert och effektivt sätt. Enligt vadregeringen anför i propositionen påverkasrättssäkerheten och effektiviteten av ett stortantal faktorer som inte är mätbara. Vissaindikatorer finns dock, som kan ge ett mått pårättssäkerheten och effektiviteten. Hit hör antaletinkomna, avgjorda och balanserade mål samtomloppstid och balansernas åldersstruktur. Vidare ärtillgången på personal och personalsammansättningensådana faktorer.Av regeringens redogörelse för arbetsläget idomstolarna framgår, att måltillströmningen under år1997 minskat i tingsrätterna, hovrätterna,kammarrätterna, ochRegeringsrätten, under det att den ökat något ilänsrätterna. Den minskade måltillströmningen iflertalet domstolar har emellertid inte lett tillnågon minskning av arbetsbelastningen, eftersom deti huvudsak är de enklare målen som försvunnit.Tingsrätternas arbetsbörda har dock totalt settminskat. Enligt regeringens uppfattning ärarbetsläget i tingsrätterna och Högsta domstolentillfredsställande; det är däremot besvärligt ihovrätterna, länsrätterna, kammarrätterna ochRegeringsrätten.Vad gäller målens omloppstider, anför regeringenatt dessa är alldeles för långa i länsrätterna ochkammarrätterna. Antalet äldre mål om skatter ochsocialförsäkringar är alltjämt otillfredsställandehögt i både länsrätter och kammarrätter. Regeringenunderstryker vidare att det är oacceptabelt att enmycket stor andel av de balanserade målen ilänsrätterna, hovrätterna och kammarrätterna intehade avgjorts trots att skrift-växlingen och övriga beredningsåtgärder redantidigare var avslutade.Såvitt gäller de allmänna domstolarna går det,enligt regeringen, att dra slutsatsen att målenavgörs inom rimlig tid, medan motsatt slutsats kandras beträffande förvaltningsdomstolarna när detgäller skatte- och socialförsäkringsmål. Även omunderlaget för att bedöma domstolarnas resultat harförbättrats är det alltjämt inte tillräckligt för ensäker bedömning av om domstolarna klarat av att iövrigt på ett rättssäkert och effektivt sätt avgörade mål och ärenden de har att handlägga.Regeringen framhåller dock att underlaget för ensådan bedömning kan förväntas bli bättre underkommande år. Inom pågår nämligen delsett arbete med att ta fram s.k. nyckeltal fördomstolsväsendet, dels projekt för att utvecklaverksamhets- och personalstatistiken. Domstolsverkethar också ändrat sin interna organisation i syfteatt kunna stödja domstolarna i derasverksamhetsuppföljning och verksamhetsanalys.Regeringen framhåller i propositionen att det ärsvårt att bedöma hur domstolarnas arbetsbelastningkommer att förändras . bedömning finns det totalt settanledning att räkna med en viss ökning av antaletinkomna brottmål medantvistemålen tros ligga kvar på en relativtoförändrad nivå. Vad gäller länsrätterna kanmåltillströmningen även i fortsättningen antas ökanågot till följd av instansordningsreformen. De nyaregler om socialbidrag som trädde i kraft den1 har å andra sidan lett till en såkraftig reducering av antalet biståndsmål att deförmodligen totalt sett kommer att leda till en vissminskning av måltillströmningen (prop. 1996/97:124,1996/97:SoU18, rskr. 1996/97:264).Regeringen anser sammanfattningsvis attresultatredovisningen tyder på att åtgärder snarastmåste vidtas i syfte att korta domstolarnashandläggningstider och att skapa en effektivaredomstolsorganisation.Rättshjälpsmyndighetens uppgift är att hanterarättshjälpsfrågor snabbt och korrekt samt att iövrigt lämna god service i frågor röranderättshjälp. Enligt regeringen har målet förmyndighetens verksamhet uppnåtts under budgetåret1997. Ett nytt ADB-system som är anpassat till dennya rättshjälpslagen har tagits i drift. DeADB-problem som stört myndighetens verksamhet underflera år kommer därmed att kunna lösas. Iregeringens proposition med förslag till nyrättshjälpslag förutskickades att i och med den nya lagens ikraftträdandeendast skulle ha underlag för sin verksamhet underytterligare tre till (prop. 1996/97:9s. 196 f). Regeringen har inlett förberedelser fören avveckling av under år2001.Utskottet kan konstatera att regeringen i åretsbudgetproposition, i likhet med budgetpropositionenför , givit en avsevärt fylligare redogörelseför måltillströmning, målavverkning och målbalanseri domstolarna än som skett i tidigare årsbudgetpropositioner. Av propositionen framgår vidareatt också mål- och resultatstyrningoch verkets redovisning kan förväntas bli utveckladoch förbättrad . Utskottet, somvälkomnar denna utveckling, vill framhållabetydelsen för arbete av en utförlig mål-och resultatredovisning från såväl regeringen somförvaltningsmyndigheterna.Av regeringens redovisning framgår atthandläggningstiderna i hovrätterna, länsrätterna ochkammarrätterna alltjämt är otillfredsställandelånga. Utskottet vill instämma i regeringensbedömning att åtgärder måste vidtas för att kommatill rätta med detta förhållande.Utskottet har vid sin granskning av mål- ochresultatredovisningen avseende domstolsväsendet intefunnit något som gör att regeringens slutsatser ifråga om måluppfyllnad bör ifrågasättas.AnslagetFrån anslaget betalas kostnaderna för de allmännadomstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,hyresnämnderna, arrendenämnderna och Domstolsverket.Dessutom betalas kostnader för vissa uppdrag somjuristerna vid de allmänna advokatbyråerna enligtförfattningsbestämmelser bör utföra, exempelvis somlikvidator, förmyndare eller god man samt vissadomstolskostnader. Härutöver betalas från anslagetkostnaderna för Rättshjälpsmyndigheten.Enligt vad regeringen anför i budgetpropositionenberäknas domstolsväsendets anslagsförbrukning underår 1998 överstiga anvisade medel med 48 miljonerkronor. Trots det, framhåller regeringen, kommerdomstolarna att ha ett relativt stortanslagssparande i behåll vid utgången av budgetåret.Vidare är tingsrätternas arbetsläge sådant att detbör vara möjligt att frigöra och omfördela resurserfrån tingsrättsorganisationen till övriga domstolar.Domstolsverkets behov av resursförstärkningar kommerunder att kunna tillgodoses genom attanslagssparandet tas i anspråk. Det anförda innebär,enligt regeringen, att domstolsväsendet inte kommeratt behöva något resurstillskott för att klaraverksamheten under år 1999.I fråga om anslaget för domstolsväsendet anförregeringen vidare i huvudsak följande. Anslagettillförs 28 miljoner kronor.Tillskottet är en följd av införandet av miljöbalkenoch av att miljödomstolarna fr.o.m. den 1 januari1999 övertar bl.a. den verksamhet som bedrivits . Av beloppet utgöromkring en överföring frånutgiftsområde 20 allmän miljö- och naturvård, underdet att utgör ökadeavgiftsintäkter som förväntas följa av miljöbalkensinförande. Vidare förs frånanslaget för domstolsväsendet till utgiftsområde25 Allmänna bidrag till kommuner till följd av attkommunerna i ökad utsträckning skall hjälpaföräldrar att träffa avtal om vårdnad, boende ochumgänge. Denna reform väntas medföra ökade kostnaderför kommunerna som domstolarnas kostnaderminskar. Härutöver överförs frånanslaget för domstolsväsendet till utgiftsområde24 Näringsliv. Denna överföring motiveras dels avatt fr.o.m. år 1999kommer att sköta utbetalningar till vissalikvidatorer, dels av att övertarvissa arbetsuppgifter från tingsrätt.Som kompensation för beräknade utgiftsökningar förlöner, lokaler m.m. räknas anslaget upp med drygt60 miljoner kronor.Slutligen har en teknisk justering gjorts vidberäkningen av anslaget. Justeringen innebär attanslaget ökas med med anledningav att metoden för finansiering avavtalsförsäkringar på det statliga områdetförändrades under år 1998.I budgetpropositionen föreslås att tillDomstolsväsendet m.m. för anvisar ettramanslag om 3 056 983 000 kr.I motion Ju913 (m) yrkas en höjning av anslaget med50 och i motion Ju910 (kd) yrkas enhöjning med som i första hand äravsedd att förstärka hovrätterna och de allmännaförvaltningsdomstolarna. Härutöver yrkas i motionJu904 (m) ett tillkännagivande av innebörd attanslaget skall höjas med 50 miljoner kronor.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittetUtgiftsramen och anslagen.Domstolarnas avdelningsindelningAv 11 kap. 4 § regeringsformen (RF) framgår bl.a.att föreskrifter om huvuddragen av domstolarnasorganisation meddelas i lag.I lagstiftningen finns regler omavdelningsindelning av såväl hovrätter ochtingsrätter som kammarrätter och länsrätter. Sålundagäller enligt 1 kap. 2 § andra stycketrättegångsbalken (RB) att tingsrätt må vara indeladi avdelningar medan det i 2 kap. 3 § andra stycketsamma balk föreskrivs att hovrätt skall vara indeladi avdelningar. På motsvarande sätt gäller enligt11 § lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar att kammarrätt är indelad iavdelningar och enligt 16 § samma lag att länsrätt,efter regeringens beslut, får vara indelad iavdelningar. De nämnda lagarna innehåller dessutomnärmare föreskrifter om avdelningarnassammansättning i vissa avseenden. Antaletavdelningar fastställs för såväl underrätterna somöverrätterna för närmast följande budgetår genomregeringens regleringsbrev för domstolsväsendet.Inom har upprättats enpromemoria med förslag till ändringar i såväl RB somlagen om allmänna förvaltningsdomstolar.