bet · GL01LU26 · 1998-05-12 00:00:00 — Den nyalagstiftningen - som i huvudsak baserar sig på EG:s fjärde och sjundebolagsdirektiv samt två redovisningsdirektiv på området för finansiellatjänster - skall tillämpas fullt ut fr.o.m. den 1 januari 1997.Av 5 kap. 19 § årsredovisningslagen framgår att förvaltningsberättelsen skallinnehålla uppgifter om hur stor del av lönerna och andra ersättningar som underräkenskapsåret utgått till styrelseledamöter, verkställande direktör ellermotsvarande befattningshavare. I 5 kap. 20 § föreskrivs att uppgifter skalllämnas om det sammanlagda beloppet av kostnader och förpliktelser som avserpensioner eller liknande förmåner till styrelseledamöter, verkställandedirektören eller motsvarande befattningshavare. Skyldigheten att lämnauppgifter om pension avser såväl uppgift om de sammanlagda kostnader somuppkommit för pensioner under räkenskapsåret som uppgift om det sammanlagdakapitaliserade värdet av föreliggande pensionsförpliktelser. Upplysningskravetomfattar således både resultat- och balansräkningarna. Vad som gäller förstyrelseledamöter och verkställande direktören gäller enligt 21 § i sammakapitel även tidigare styrelseledamöter och tidigare verkställande direktör.Denna reglering är bl.a. avsedd att tillmötesgå de krav som ställts i olikasammanhang på att företagen lämnar en mer detaljerad information om ledandebefattningshavares anställningsförmåner och förekommande avtal omavgångsvederlag och motsvarande.I lagstiftningsärendet uttalade utskottet att det fanns goda skäl för enutvidgad upplysningsskyldighet beträffande avtal om avgångsvederlag m.m. Detvar enligt utskottet i och för sig mycket tillfredsställande att börsbolagen påfrivillighetens väg redan syntes ha anpassat sig till den öppnare redovisningsom rekommendation från om avgångsvederlagföreskriver. Nya regler om en vidgad upplysningsplikt var enligt utskottetsmening av störst betydelse när det gäller de icke marknadsnoterade bolagen. Enmer öppen redovisning i dessa bolag är, framhöll utskottet, angelägen, inteminst när det gäller förtroendet för bolagens verksamhet. Enligt utskottettillfredsställde regeringens lagförslag i detta avseende de krav som börställas på en öppen redovisning av förmåner mot bakgrund av de integritets-,sekretess- och konkurrenshänsyn som gör sig gällande i sammanhanget.I motion 1996/97:A606 av m.fl. (v) framhålls att genom enöppen redovisning ökar förtroendet för bolagen som en allsidiggranskning möjliggörs beträffande förmåner till personer i ledande ställning ibolagen. I motionen yrkas ett tillkännagivande om obligatorisk redovisning avförmåner och ersättningar (yrkande 6).Nils T () anför i motion 1996/97:L208 att det är angeläget atttillämpningen av kraven på en öppnare redovisning av anställningsförmåner m.m.följs upp och utvärderas samt att resultatet redovisas till medeventuella förslag till skärpning av reglerna. I motionen begärs etttillkännagivande med denna inriktning.Vad först gäller motion 1996/97:A606 kan utskottet inte se annat än attmotionsyrkandet är tillgodosett genom den lagstadgade skyldighet om redovisningav nu aktuella förmåner som infördes genom den nyaårsredovisningslagstiftningen. Utskottet avstyrker därför bifall till yrkande 6i förevarande motion.När det sedan gäller motion 1996/97:L208 har också utskottet noterat att deti olika sammanhang framförts kritik mot hur förevaranderedovisningsbestämmelser tillämpas av vissa företag och att det därvid gjortsgällande att samtliga anställningsförmåner, avtal om avgångsvederlag m.m. tillledande befattningshavare inte redovisas på ett korrekt sätt. Mot dennabakgrund vill utskottet inte ställa sig avvisande till tanken på att enuppföljning och utvärdering kommer till stånd. I sammanhanget måste emellertidbeaktas att den nya lagstiftningen ännu inte varit i kraft särskilt . Detfinns därför enligt utskottets mening skäl att avvakta ytterligare någon tidinnan en utvärdering kan anses meningsfull. Utskottet finner således förnärvarande inte skäl att förorda något särskilt initiativ från sidaoch avstyrker därför bifall också till motion 1996/97:L208.Utskottet övergår därmed till att behandla två motioner som tar sikte på attföretagens jämställdhetssträvanden skall komma till uttryck i årsredovisningen.Carina () begär i motion 1997/98:L201 ett tillkännagivande om att kravbör införas att i årsredovisningen ange könsfördelningen på olika beslutsnivåeri företagen.I motion 1997/98:Fi209 av m.fl. (v) anförs attredovisningslagstiftningen bör innehålla krav på redovisning avjämställdhetsarbetet (yrkande 11 delvis).Som utskottet tidigare framhållit vid behandlingen av motionsyrkanden medliknande innehåll som de nu aktuella (se bl.a. bet. 1995/96:LU4) är syftet medreglerna i den redovisningsrättsliga lagstiftningen om upprättande ochoffentliggörande av årsredovisning i första hand att bolagets intressenter avskilda slag skall få upplysningar som är av betydelse för bedömningen avföretagets ekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. I den mån detfinns behov av en lagstadgad skyldighet för aktiebolag att redovisa sinajämställdhetssträvanden bör sådana bestämmelser i vart fall inte föras in i denredovisningsrättsliga eller associationsrättsliga lagstiftningen. Utskottetvill vidare framhålla att det i börsbolagens årsredovisningar regelmässigtnamnges såväl styrelsen som ledande befattningshavare inom koncernledningarna.Med hänsyn till det anförda anser utskottet lika lite nu som tidigare attmotionsönskemålen bör föranleda initiativ till lagstiftning om skyldighet föraktiebolag att redovisa sina jämställdhetssträvanden. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna 1997/98:L201 och 1997/98:Fi209 yrkande 11 i denna del.I motion 1997/98:Fi209 av m.fl. (v) tas upp frågor som gällerföretagens miljöredovisningar. I motionen yrkas att det skall införas enskyldighet för företagen att redovisa sitt miljöarbete (yrkande 11 delvis).Utskottet konstaterar att den nuvarande lagstiftningen på redovisningsområdetinte innefattar något uttryckligt krav på att miljörelaterad information skallsärredovisas i årsredovisningen. Frågan om en verksamhets miljömässiga effekterpå omvärlden är av sådan karaktär att de bör rapporteras i den externaredovisningen - i resultat- och balansräkningarna eller iförvaltningsberättelsen - avgörs enligt de bedömningsgrunder som gäller förföretagets affärsverksamhet i övrigt, t.ex. förpliktelser som följer av olikaslags avtal som företaget träffar, i verksamheten uppkommande garanti- ochskadeståndsanspråk osv. Detta innebär att sedvanliga regler för intäkts- ochkostnadsrapportering, såsom de grundläggande försiktighets- ochrealisationsprinciperna, är tillämpliga även på miljöanknutna händelser.Miljörelaterad information eller miljöredovisningar kan emellertid betraktasur ett vidare perspektiv varvid framkommer andra syften medinformationsgivningen än att på ett rättvisande sätt bedöma en verksamhetsställning och resultat. Informationen kan i sådant fall ha för avsikt attupplysa allmänheten om företagets miljöarbete i stort - oavsett om detta arbetepå balansdagen har någon mätbar effekt på företagets ställning och resultat -och om de miljöskyddsåtgärder som företaget vidtagit för att begränsaverksamhetens miljöpåverkan. Miljöredovisningen kan även innehålla informationom vilken miljömässig effekt företagens produkter har. En miljöredovisning avsådant slag kan - förutom att utgöra en upplysningskälla för utomståendeintressenter - vara ett värdefullt hjälpmedel för företagsledningen i detinterna arbetet eftersom dokumentationen i fråga kan bidra till att fästaledningens uppmärksamhet på miljöfarliga, och därmed i längden kostnadskrävandeoch ineffektiva, produkter och produktionsprocesser.Utanför redovisningslagstiftningens område finns uttryckliga bestämmelser ommiljörapportering. Enligt 38 b § miljöskyddslagen (1969:387) är de företag somutövar tillståndspliktig miljöfarlig verksamhet skyldiga att avge enrapport till eller den eller de kommunala nämnder som utövartillsyn över miljöfarlig verksamhet. I skall de åtgärderredovisas som har vidtagits för att uppfylla villkoren i ett tillståndsbeslutoch resultatet av dessa åtgärder. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer får föreskriva att en miljörapport skall innehålla en redovisning avanläggningens miljöpåverkan även i annat avseende än vad som omfattas avvillkoren i ett tillståndsbeslut.Utskottet vill erinra om att genom ändringar iårsredovisningslagstiftningen beslutat (prop. 1996/97:167, bet. JoU8, LU1y) ominförande av ett särskilt upplysningskrav i förvaltningsberättelsen för sådanabolag som är tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt miljöskyddslagen(1969:387). Upplysningskravet omfattar verksamhetens påverkan på den yttremiljön. Den närmare innebörden av upplysningskravet överlämnas till normgivandeorgan att fastställa inom ramen för vad som är god redovisningssed. De nyabestämmelserna gäller utöver tidigare skyldighet att förvaltningsberättelsenskall innehålla miljöanknuten information i den mån informationen är avbetydelse för bedömningen av ett bolags verksamhet, ställning och resultat ochdess utvecklingsmöjligheter och framtidsutsikter. Ändringarna träder i kraftden och skall tillämpas första gången i fråga om deträkenskapsår som inleds närmast efter den 31 december 1998.Utskottet anser inte att det finns anledning för att nu tainitiativ till ytterligare lagstiftningsåtgärder på ifrågavarande område. Istället bör man följa hur bolagens miljöredovisningar och miljöinformationutvecklas till följd av de nya reglerna. Skulle det visa sig att nuvarandebestämmelser inte är ändamålsenliga utgår utskottet från att regeringenåterkommer till . Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion 1997/98:Fi209 yrkande 11 i denna del. beträffande kooptationatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 2,2. beträffande beredning av styrelsevalatt avslår motionerna 1997/98:L16 yrkande 1 och 1997/98:L20 yrkande1,res. 1 (c, fp)3. beträffande antalet styrelseuppdragatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 9,4. beträffande val av styrelseatt med avslag på motionerna 1997/98:L16 yrkande 2 och 1997/98:L21yrkande 1 antar 8 kap. 7 § i regeringens förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385),res. 2 (c, fp, mp)5. beträffande styrelsens sammansättning m.m.att avslår motion 1997/98:Fi209 yrkandena 8 och 10,res. 3 (v)6. beträffande ställföreträdarjävatt med avslag på motion 1997/98:L16 yrkande 3 antar 8 kap. 20 § iregeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),res. 4 (m, fp, mp)7. beträffande jäv för styrelseledamöteratt avslår motion 1997/98:L20 yrkande 4,res. 5 (c)8. beträffande behörighet att företräda ett aktiebolagatt avslår motion 1997/98:L16 yrkande 4,res. 6 (c, fp)9. beträffande skadeståndsansvaratt avslår motion 1997/98:L16 yrkande 5,res. 7 (c, fp, mp)10. beträffande aktieägares ansvaratt avslår motion 1997/98:L21 yrkande 2,res. 8 (mp)11. beträffande miljöansvaratt avslår motionerna 1996/97:N270 yrkande 30 och 1997/98:Jo722yrkande 1,res. 9 (mp)12. beträffande bolagsstämmaatt med avslag på motion 1997/98:L20 yrkande 2 antar 9 kap. 10 § iregeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),13. beträffande aktieägares initiativrättatt med avslag på motion 1997/98:L20 yrkande 3 antar 9 kap. 11 § iregeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),res. 10 (c)14. beträffande aktiers röstvärdeatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 4,res. 11 (v)15. beträffande minoritetsskyddatt avslår motion 1997/98:L16 yrkande 6,res. 12 (fp)16. beträffande aktieägares insynsrättatt med avslag på motion 1997/98:L21 yrkande 3 antar 9 kap. 22-24 §§i regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),17. beträffande revisorsjävatt avslår motion 1997/98:L16 yrkandena 7 och 8,res. 13 (fp)18. beträffande jäv för homosexuella samboratt avslår motion 1997/98:L18,res. 14 (mp)19. beträffande lekmannarevisoratt avslår motion 1997/98:L17,res. 15 (m)20. beträffande verksamhet i aktiebolagsformatt avslår motion 1997/98:L19 yrkande 2,res. 16 (m)21. beträffande kommunala aktiebolagatt avslår motionerna 1996/97:L213 och 1997/98:K523,22. beträffande revisorssuppleantatt med avslag på motion 1997/98:L20 yrkande 6 antar 10 kap. 2 § iregeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),res. 17 (c)23. beträffande revisors skyldigheter vid brottsmisstankeatt med avslag på motionerna 1996/97:L210 och 1997/98:L19 yrkande 1antar 10 kap. 38-40 §§ i regeringens förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385),res. 18 (m)24. beträffande betalning av skulderatt avslår motion 1997/98:L20 yrkande 5,res. 19 (c)25. beträffande anmälningens adressatatt avslår motion 1997/98:L16 yrkande 9,res. 20 (fp)26. beträffande straffbestämmelseratt avslår motion 1997/98:L20 yrkande 7,res. 21 (c)27. beträffande aktiebolagslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385) i den mån det inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan,28. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554),dels lag om ändring i lagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaföretag,dels lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,dels lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet,dels lag om ändring i kommunallagen (1991:900),dels lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelsem.m.,dels lag om ändring i lagen (1975:1386) om införande av aktiebolagslagen(1975:1385),dels lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar,dels lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,dels lag om ändring i lagen (1990:1114) om värdepappersfonder,dels lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel,dels lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitutoch värdepappersbolag,dels ock lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti,29. beträffande redovisning av förmåneratt avslår motion 1996/97:A606 yrkande 6,30. beträffande uppföljning av redovisningslagstiftningenatt avslår motion 1996/97:L208,31. beträffande redovisning av jämställdhetssträvandenatt avslår motionerna 1997/98:L201 och 1997/98:Fi209 yrkande 11 idenna del,32. beträffande miljöredovisningatt avslår motion 1997/98:Fi209 yrkande 11 i denna del.Stockholm den 12 maj 1998På lagutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(m), (), (), (), (), (), (),de (), () och (). Beredning av styrelseval (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjar med ?Utskotteterinrar? och på s. 9 slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen att det inte är tillfredsställande attstyrelsevalen förbereds inom en relativt liten krets runt styrelsensordförande, vilket utestänger många enskilda aktieägare från insyn ochpåverkansmöjligheter i ett tidigt skede. En i lag fastlagd informations- ochberedningsprocess skulle ge bättre förutsättningar för att åstadkomma enändamålsenlig och gentemot aktieägarna öppen urvalsprocess. NBK:srekommendation innebär ett steg i rätt riktning och en framkomlig väg kan varaatt, såsom föreslås i en av motionerna, inarbeta rekommendationen som ettobligatoriskt moment i aktiebolagslagen. En annan lösning är att införa någonform av valberedning. Regeringen bör återkomma med ett förslag, som tillgodoseralla aktieägares intresse av största möjliga information och inflytande iberedningsprocessen. Detta bör , med bifall till motionerna1997/98:L16 yrkande 1 och 1997/98:L20 yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande beredning av styrelsevalatt med bifall till motionerna 1997/98:L16 yrkande 1 och 1997/98:L20yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Val av styrelse (mom. 4)(), (), () och KerstinHeinemann (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottet gör?och på s. 11 slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att information om den föreslagnastyrelsens sammansättning, liksom om de föreslagna personernas övriga uppdragbör lämnas redan i kallelsen till bolagsstämman. En sådan ordning är enligtutskottets mening en förutsättning för att i vart fall de mindre aktieägarnaskall ha en rimlig möjlighet att i dessa frågor förbereda sittställningstagande inför bolagsstämman. Regeringen bör därför återkommatill med ett lagförslag av denna innebörd. Tills dess får den avregeringen föreslagna ordningen godtas. Detta bör , med bifall tillmotionerna 1997/98:L16 yrkande 2 och 1997/98:L21 yrkande 1, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande val av styrelseatt riksdagendels med bifall till motionerna 1997/98:L16 yrkande 2 och 1997/98:L21yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels antar 8 kap. 7 § i regeringens förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385).3. Styrelsens sammansättning m.m. (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med ?Vad först? ochslutar med ?och 10? bort ha följande lydelse:När det gäller spörsmålet om kvinnorepresentationen i bolagsstyrelserna harutskottet samma uppfattning som motionärerna att dagens förhållanden inte ärtillfredsställande. Av betänkandet (SOU 1997:135) Ledare, makt och kön, enrapport om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellankvinnor och män, framgår att andelen kvinnor bland ordinarie styrelseledamöteri börsnoterade företag utgör . Vidare framgår att ett enda av 229börsnoterade företag har en kvinnlig verkställande direktör. Utskottet nödgassåledes konstatera att könsfördelningen i bolagens ledning ligger långt efterutvecklingen i samhället i stort. Förhållandena är enligt utskottets mening iså hög grad uppseendeväckande att det finns skäl att övervägalagstiftningsåtgärder för att komma till rätta med den snedvridna situationen.Med fler kvinnor i styrelser och företagsledningar skulle ett mer långsiktigtägaransvar stärkas. Detsamma gäller fler anställda i styrelserna. Regeringenbör återkomma till med förslag i denna riktning. Detta bör ,med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkandena 8 och 10, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande styrelsens sammansättning m.m.att med bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkandena 8 och 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Ställföreträdarjäv (mom. 6)(), (m), (), dePourbaix-Lundin (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med ?Utskottetvälkomnar? och slutar med ?yrkande 3? bort ha följande lydelse:Den föreslagna regeln om ställföreträdarjäv är enligt utskottets meningvälkommen och innebär en betydelsefull skärpning av aktiebolagslagens nuvarandejävsbestämmelser. Enligt utskottets mening är det emellertid önskvärt med enbestämmelse som omfattar så många som möjligt av de situationer där enställföreträdare för ett bolag är ställföreträdare för bolagetsmotpart. Enligt utskottet finns det all anledning att minimera risken förjävssituationer även inom kommuner och landsting och utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att den föreslagna regeln om ställföreträdarjäv intebör förses med något undantag för kommunala bolag. Det får ankomma påregeringen att återkomma med erforderliga lagförslag. Detta bör , medbifall till motion 1997/98:L16 yrkande 3, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande ställföreträdarjävatt riksdagendels med bifall till motion 1997/98:L16 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,dels antar 8 kap. 20 § i regeringens förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385).5. Jäv för styrelseledamöter (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?Somredovisats? och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Aktiebolagslagens jävsregler tar, som tidigare redovisats, sikte på avtal dären ställföreträdare har ett egenintresse som kan vara stridande mot bolagets.Till följd härav torde det inte vara en särskilt vanligt förekommande situationatt en bolagsstyrelse på grund av jäv är förhindrad att fatta beslut i ettärende. Enligt utskottets mening bör dock det förhållandet att en sådansituation inte kan uteslutas föranleda att det skapas regler i aktiebolagslagensom gör det möjligt för styrelsen att i den typ av situationer som motionärernasyftar på överlämna till bolagsstämman att fatta beslut i styrelsens ställe.Regeringen bör närmare överväga frågan och återkomma till med förslagtill lagstiftning i linje med vad som anförts.Till följd av det anförda bör med bifall till motion 1997/98:L20yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande jäv för styrelseledamöteratt med bifall till motion 1997/98:L20 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Behörighet att företräda ett aktiebolag (mom. 8)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med ?Med hänsyn?och slutar med ?yrkande 4? bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det angeläget att åstadkomma en ordning som innebär atträtten att civilrättsligt företräda ett aktiebolag görs beroende av att enregistrering har skett hos . Det av regeringenaviserade utredningsuppdraget bör därför bedrivas med inriktning på att föreslåregler för en sådan ordning. Detta bör , med bifall till motion1997/98:L16 yrkande 4, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande behörighet att företräda ett aktiebolagatt med bifall till motion 1997/98:L16 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. Skadeståndsansvar (mom. 9)(), (), () och KerstinHeinemann (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning utan anser att styrelsensskadeståndsansvar är otillräckligt och därför måste skärpas. Den närmareutformningen bör anstå i avvaktan på hur frågan kommer att lösas i ett kommandeEG-direktiv. Det anförda bör , med bifall till motion 1997/98:L16yrkande 5, som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande skadeståndsansvaratt med bifall till motion 1997/98:L16 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Aktieägares ansvar (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar med ?När det? ochpå s. 16 slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening får tiden nu anses mogen att pröva nya vägar för attetablera en ökad kontroll över att bolagsledningen håller sig till givnaspelregler. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att på det sätt motionärenanger söka utveckla system som innebär att de större aktieägarna tvingas ta ettstörre ansvar för företagens verksamhet. Frågan bör bli föremål för enutredning. Detta bör med bifall till motion 1997/98:L21 yrkande 2 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande aktieägares ansvaratt med bifall till motion 1997/98:L21 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.9. Miljöansvar (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?yrkande 1? bort ha följande lydelse:I fråga om önskvärdheten av att företagen tar ett miljöansvar för sinaverksamheter har utskottet ingen annan uppfattning än motionärerna.