bet · GM01SfU2 · 1998-12-03 00:00:00 — Många av dessa kvinnor har svårt attfinna någon att prata med om sina problem. Oftavänder de sig till kvinnor verksamma i de projektför invandrarkvinnor som pågår i många kommuner.Därför är det viktigt att den sortens verksamhetbibehålls och utvecklas.Lennart m.fl. (c) begär i motion Sf608yrkande 2 ett tillkännagivande om stöd tillinvandrarorganisationer. Motionärerna anför att likamöjlighet till information, både via de formella ochinformella beslutsgångarna, är en förutsättning föratt vara delaktig i den demokratiska processen.Människor har varierande förutsättningar att ta delav systemet och de som flyttat till har idetta sammanhang ett handikapp. Dörrarna till depolitiska beslutssystemen måste vara tydligt öppnaockså för dem som är inflyttade till Sverige.Invandrarorganisationerna skall ha möjlighet attverka i samhället, och förutom resultatstyrda stödbör det finnas ett grundstöd till organisationerna.Utskottets bedömningSom ovan nämnts har systemet för statsbidrag tillinvandrares riksorganisationer setts över av ensärskild utredare (1998:73). Enligtbudgetpropositionen remissbehandlas utredarensförslag och skall beredas ytterligare under hösten.Utskottet anser att den fortsatta beredningen skallavvaktas och avstyrker motion Sf608 yrkande 2.I det ovan nämnda betänkandet, SOU 1998:73, angesvad gäller redovisning, uppföljning och utvärderingatt i det nya bidragssystemet detta kommer att skepå olika nivåer. Det kommer att åläggasIntegrationsverket att följa uppanvändningen av bidragsmedlen och uppnådda resultatsamt redovisa detta för regeringen. Detta innebärenligt utredningen att organisationerna varje årmåste lämna sin redovisning till verket. Verketskall även göra en utvärdering av bidragenseffekt på integrationen. Utredarens förslag är somnämnts under beredning och utskottet utgår från attdärvid även vikten av att redovisning skall kunnaske ur ett könsperspektiv uppmärksammas. Det anfördafår anses tillgodose syftet med motion Sf612 yrkande7.Vad avser unga invandrade kvinnors situation ocholika projektverksamheter kan utskottet delamotionärernas uppfattning om vikten av sådanverksamhet. Utskottet har ovan tillstyrkt att medelbeviljas under anslaget B 3 Integrationsåtgärdervari ingår medel till bl.a. olika projekt. Även iSOU 1998:73 tas frågan om projektbidrag upp.Utredningen föreslår bl.a. att förutom den störredel av det nya föreslagna statsbidragssystemet, sombestår av organisations- och verksamhetsbidrag,skall en tredjedel av det sammanhållnabidragssystemet utgöras av projektbidrag. Utskottetförutsätter att unga invandrade kvinnors situationsärskilt uppmärksammas vid beviljande avprojektbidrag. Utskottet avstyrker motion So380yrkande 10.Diskrimineringsombudsmannens ställningMotionerI motion Sf634 yrkande 4 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om DO:ssjälvständiga ställning. Motionärerna menar att DObör ha en självständig ställning och varaunderställd riksdagen.Yvonne Ruwaida (mp) anför i motion Sf635 att vissaprinciper och värderingar är så grundläggande isamhället, att de bör bekräftas i lag. Sådanlagstiftning finns, men är enligt motionären intetillräcklig. Trots lagstiftning förekommer detdiskriminering. För att DO skall ha möjlighet attutreda alla fall av diskriminering måste dessresurser och befogenheter ökas. I yrkande 8 begärsett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningUnder föregående år avslog regeringensförslag (prop. 1997/98:16, bet. 1997/98:SfU6, rskr.1997/98:68) om att inordna Ombudsmannen mot etniskdiskriminering i den nya myndigheten,. DO har således alltjämt ensjälvständig ställning. Utskottet har ovan underanslaget B 6 tillstyrkt att DO tillförs kraftigtökade resurser. behandlar riksdagentre olika propositioner (bl.a. prop. 1997/98:177 omen ny lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet),varigenom DO kan komma att få utvidgadebefogenheter. Utskottet anser att den fortsattabehandlingen av propositionerna bör avvaktas.Frågan om DO skall vara en myndighet underriksdagen bör enligt utskottets mening inte sesisolerat utan i sammanhang med övrigaombudsmannainstitut.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf634 yrkande 4 och Sf635 yrkande 8.Mottagande av asylsökande och flyktingar m.m.SkrivelsenI skrivelsen redovisas den svenska migrations- ochasylpolitiken och invandringen till Sverige.Redovisningen avser 1997. I vissaavseenden redovisas också utvecklingen under år1998. I avsnitt 7, som behandlas i detta betänkande,redovisas uppgifter om mottagandet av asylsökandeunder den tid asylansökan prövas samt det kommunalaflyktingmottagandet.Utskottet behandlar nedan flera motioner som tar uppfrågor som berörs i detta avsnitt av skrivelsen,dvs. dels frågor om hälso- och sjukvård förasylsökande m.fl., dels frågor med avseende på detkommunala flyktingmottagandet.Hälso- och sjukvård för asylsökandeEnligt överenskommelse mellan regeringen ochföreträdare för sjukvårdshuvudmännen gäller fr.o.m.den 1 januari 1997 och enligt förordning (1996:1357)om statlig ersättning för hälso- och sjukvård tillasylsökande i huvudsak följande.- skall ge vuxna asylsökande akut tand-och sjukvård och vård som inte kan anstå,mödrahälsovård, förlossningsvård,preventivmedelsrådgivning, vård vid abort samt vårdoch åtgärder enligt smittskyddslagen.- Asylsökande barn (under ) skall få sammahälso- och sjukvård samt tandvård som barn bosatta iSverige.- Landstingen får schabloniseradåldersdifferentierad ersättning per asylsökande.- Ersättning lämnas inte för vård som ges tillutlänningar som håller sig undan verkställighet avbeslut om avvisning eller utvisning och som enligtlagen om mottagande av asylsökande inte har rätttill bistånd.En överenskommelse har också träffats mellan statenoch om landstingens åtagandenoch statens ersättning i samband med den hälso- ochsjukvård som lämnas till förvarstagna. Enligtöverenskommelsen skall staten efter ansökan lämnaersättning för de faktiska kostnaderna motsvarandeden vård som avses i den tidigare nämndaöverenskommelsen.MotionerI motion Sf1 yrkande 9 av m.fl. (v)anser motionärerna att av regeringen börbegära en sådan översyn av sekretesslagen att densom söker vård inte skall behöva riskera att tas iförvar och avvisas. I yrkande 11 begärs att enutredning tillsätts med uppgift att föreslå hurfrågan om vuxna asylsökandes rätt till annan än akutsjukvård skall tillgodoses. Eftersom det kan dröjaflera år innan en asylsökande vuxen kan få besked itillståndsärendet kan många sjukdomstillståndförvärras under tiden.I motion So465 av m.fl. (fp) uppgesatt funktionshindrade flyktingars och invandraresbehov av stöd och hjälp inte alltid tillgodoses itillräcklig utsträckning. Detta gäller enligtmotionärerna i synnerhet kvinnliga flyktingar ochinvandrare. Det är därför viktigt att de vidankomsten till får en bedömning av sinafunktionshinder och att det läggs upp en plan förhur deras behov skall tillgodoses. I yrkande 24begärs ett tillkännagivande härom.Bo Könberg och () begär imotion Sf632 yrkande 12 ett tillkännagivande omsegregation och ohälsa. Motionärerna uppger att enflykting kan bära med sig minnen av tortyr, såvälfysisk som psykisk. I många fall förträngs minnenanär de som drabbats kommer i säkerhet. ellersenare återkommer dock dessa minnen. Motionärernaanser att nyanlända flyktingars hälsoproblem måsteuppmärksammas bättre än vad som är fallet. Detbehövs lokala policyprogram för samarbete mellanmottagandet i kommunen, primärvården och psykiatrin.Det behövs också integrering av mångkulturellkunskap i vårdutbildningen och kontinuerligkompetenshöjning för personal i mottagningssystemetom traumans effekter på hälsan. I yrkande 13 begärsett tillkännagivande om lokala policyprogram.Motionärerna anför vidare att det behövs forskningkring tortyr och krigstraumans inverkan på hälsanoch begär i yrkande 14 ett tillkännagivande härom.Många flyktingar som drabbats av tortyr och andratraumatiska upplevelser är i stort behov avsvenskundervisning. Många får inte sådan därför attansvariga inom kommuner och landsting menar attflyktingen först måste rehabiliteras. Enligtmotionärerna är det endast 18 av landets kommunersom haft specialgrupper för dem som drabbats avkrigstrauman. I yrkande 15 begärs etttillkännagivande om individanpassad undervisning förtortyrskadade. Slutligen begär motionärerna iyrkande 16 ett tillkännagivande om stöd och hjälptill tortyrskadade.Utskottets bedömningSådana yrkanden som framställs i motion Sf1behandlades av utskottet i det nämnda betänkandet1997/98:SfU2. Utskottet anförde därvid bl.a.följande. Utskottet anser inte att fullständigsjukvård behöver erbjudas vuxna asylsökande, utanäven fortsättningsvis skall den statligaersättningen begränsas till akut tand- och sjukvårdoch vård som inte kan anstå. Ersättning utgesdessutom för särskilt angivna vårdbehov såsommödravård, förlossningsvård, vård vid abort m.m. Vadgällde sekretessfrågan noterade utskottet att denöverenskommelse som ingåtts mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen innebär att varje vårdinsatsinte behöver faktureras. I stället skalllandstingens kostnader kompenseras genom enschabloniserad ersättning per asylsökande. Utskottetavstyrkte motionsyrkandena.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ställningoch avstyrker motion Sf1 yrkandena 9 och 11.Utskottet delar motionärernas uppfattning i motionSo465 om vikten av att funktionshindrade invandrarefår ett bra bemötande vid ankomsten till . Ibetänkandet En särskild utsatthet - Om personer medfunktionshinder från andra länder (SOU 1998:139)uppges att invandrare med funktionshinder mötermånga och stora problem. Många upplever en dubbeldiskriminering, dels därför att de är invandrare,dels för att de har ett funktionshinder. Enligtbetänkandet är det extra viktigt att samhällets stödtill och bemötande av personer med funktionshinderskall fungera. I betänkandet läggs inte fram någrakonkreta förslag däremot anges att betänkandet merskall användas i olika sammanhang där dessa frågorbehöver diskuteras och åtgärdas. Utskottet delar deframförda uppfattningarna. Syftet med motion So465yrkande 24 får anses tillgodosett med det anförda.I samband med behandlingen av den förut nämndaproposition 1997/98:16 , framtiden ochmångfalden - från invandrarpolitik tillintegrationspolitik anförde utskottet i betänkande1997/98:SfU6, med anledning av några motionsyrkandenom behovet av en utredning om tortyrskadadesrehabiliteringsbehov och tortyrskadades behov avsvenskundervisning och särskild vägledning, bl.a.att det är nödvändigt att regeringen särskiltuppmärksammar tortyrskadades behov. Utskottetbetonade vidare vikten av att det finns tillgångtill erforderlig vård och rehabilitering förtortyrskadade i hela landet. Utskottet vill ånyoframhålla det angelägna i att de tortyrskadadessärskilda behov på olika sätt särskiltuppmärksammas. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Sf632 yrkandena 12-16.Det kommunala flyktingmottagandetEnligt det system för flyktingmottagande sominfördes är det kommunerna som tar emotflyktingar som beviljats uppehållstillstånd ochstaten som har det övergripande ekonomiska ansvaret.Invandrarverket träffar överenskommelser medkommunerna om att ta emot flyktingar, och kommunernahar därefter ansvaret för att flyktingarna får enbra introduktion i det svenska samhället.Enligt skrivelsen har kommunerna lyckatsupprätthålla ett flyktingmottagande som svarar motdet stora behov av kommunplatser som funnits underde senare åren. Storstadskommunerna har haft en storinflyttning. kan asylsökandeordna bostad på egen hand, och väljermerparten av de asylsökande att bo hos släktingaroch vänner . Det innebär att endel kommuner som inte har någon överenskommelse medInvandrarverket får ta emot flyktingar, i den månasylsökande som redan bor i en kommun fåruppehållstillstånd.Under den första tiden i kommunen får flyktingarsom regel sin försörjning tillgodosedd genomsocialbidrag. harkommunerna, genom införandet av lagen (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar, getts möjlighet att under enintroduktionsperiod bevilja introduktionsersättningi stället för socialbidrag till flyktingar somomfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Ettvillkor för att introduktionsersättning skall kunnabeviljas är att flyktingen följer denintroduktionsplan som upprättats av kommunen eftersamråd med den enskilde flyktingen. Ett sextiotalkommuner använder sig av introduktionsersättningen.Enligt skrivelsen har flera kommuner som användersig av introduktionsersättning uppgett attflyktingen stimuleras att ta ansvar för sin egenekonomi och att bidragstänkandet minskar, dåersättningen liknar en lön på många sätt.MotionerGöran m.fl. (s) anför i motion Sf625 attmånga kommuner tar ett stort ansvar för att Sverigesflyktingmottagande skall fungera på etttillfredsställande sätt. Ett faktum är enligtmotionärerna att olika invandrargrupper har olikamöjligheter att få fäste på arbetsmarknaden.Kartläggningar har visat att utbildningsnivån är lågbland vissa grupper, vilket i sin tur innebärsvårigheter för dessa att uppnå den s.k. sfi-nivån(svenska för invandrare). Detta försämrarytterligare möjligheterna att vinna insteg påarbetsmarknaden. Därmed ökar trycket på kommunernassocialbidragskonton. Enligt motionärerna har dekommuner som har en högre andel flyktingar av romsktursprung särskilda svårigheter. Olikheten i romernaslivsstil och deras tradition att hålla sammankulturen och gruppen ställer speciella krav påkunskaper och resurser i integrationsarbetet.Socialbidragsberoendet för denna grupp är särskiltstor. Motionärerna begär ett tillkännagivande omkostnadsutvecklingen i samband medintegrationsarbete för flyktingar.I motion Sf623 yrkandena 7 och 8 av . (kd) begärs tillkännagivanden om avskaffandeav kommunavtal för flyktingmottagning och omintroduktionsersättning för den nyanländeflyktingen. Motionärerna anser att den nyanländeflyktingen bör erhålls en s.k. flyktingpeng somföljer med honom eller henne till den ort där denneväljer att bosätta sig. I stort sett skall deinvandrarpolitiska åtgärderna begränsas till attgälla av en flyktingsvistelse i . I fortsättningen bör det varaförsäkringskassorna som betalar ut ersättningen ochkommunerna bör endast erhålla medel för denödvändiga kringresurserna.I motion Sf626 yrkande 5 av m.fl(mp) begärs ett tillkännagivande omintegrationsåtgärder. Motionärerna anför att mångaintegrationsåtgärder hör till kommunerna. Omman skall kunna möjliggöra en god integration krävsförst en bra introduktion. Hur introduktionen skallutformas skall diskuteras mellan den sökande och desociala myndigheterna.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion Sf635 yrkande 3ett tillkännagivande om att ge dem som har rätt tillasyl i eller har andra flyktingskäl ochderas anhöriga ett skattepliktigt bidrag. Detta börske för att komma ifrån dagens socialbidragstänkandeoch för att möjliggöra att människor tar ansvar försina liv. Nivån på bidraget bör vara högre änsocialbidragen, i den meningen att det skall märkasen skillnad mellan att få ersättning och att ansökaom socialbidrag.Utskottets bedömningUtskottet är väl medvetet om att systemet medkommunmottagande för vissa kommuner inneburit storaproblem. Detta har påtalats avutskottet (se senast bet. 1997/98:SfU2). Hur denstatliga ersättningen täcker kommunernas kostnaderför flyktingmottagandet följs också fortlöpande upp.Utskottet framhöll betydelsen av den nyaintegrationspolitik som följer av proposition1997/98:16, vilken utskottet behandlat i betänkande1997/98:SfU6. Utskottet anförde vidare att detintegrationspolitiska arbetet särskilt skallinriktas på att bl.a. ge stöd till individens egenförsörjning. De särskilda insatser för nyanländainvandrare som föreslogs i propositionen skulleenligt utskottets mening komma att betydligtminska kommunernas kostnader förflyktingmottagandet. Utskottet vill nu dessutomframhålla att en av Integrationsverketsmålsättningar, enligt den ovan nämnda planen, är attgenomföra en studie av regelsy-stemen påarbetsmarknaden och inom vissa andraarbetsmarknadsrelaterade försäkringssystem och deraseffekter för invandrares möjlighet tillsjälvförsörjning. Eventuella förslag tillförändringar härvidlag skall läggas fram tillberörda beslutsfattare.I det tidigare nämnda betänkande 1997/98:SfU6anförde utskottet med anledning av någramotionsyrkanden om bl.a. skattepliktigt bidrag istället för socialbidrag ellerintroduktionsersättning att i sitt slutbetänkande SOU 1996:55 föreslogen enhetlig statlig introduktionsersättning somskulle utgå med samma belopp till alla. Ersättningenskulle vara skattepliktig och bestå av engrundersättning som motsvarade den lägstaersättningen som utbetalas vid deltagande iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. I proposition1997/98:16 anförde regeringen därvidlag att det avflera skäl skulle vara önskvärt med en enhetliggenerell ersättning, men att det inte var möjligtatt införa. Som en viktig orsak härtill anförderegeringen att ersättningen skulle bli orättvis förden enskilde, eftersom skillnaderna i hyreskostnaderär betydande mellan olika hushåll och mellan olikadelar av landet. Regeringen motsatte sig vidare ettförslag om att staten skulle svara förintroduktionsersättningen i sin helhet, eftersom deekonomiska incitamenten för kommunerna att bedrivaen effektiv introduktionsverksamhet då delvis skullegå förlorad. Utskottet delade regeringensbedömningar.I handlingsplan anges attnuvarande system med överenskommelser med kommunerom mottagande av nyanlända skyddsbehövande ochdärtill hörande ersättningssystem är otidsenligt.Integrationsverket kommer att utveckla eninformation om förutsättningarna för att bo iSverige i allmänhet. I samband med översynen avsystemet med överenskommelser är det enligtIntegrationsverket ofrånkomligt att också föra indiskussionen om ersättningssystemet förflyktingmottagandet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf625, Sf623 yrkandena 7 och 8 samt Sf635yrkande 3.I utskottets betänkande 1997/98:SfU6 poängteradeutskottet betydelsen av en god introduktion för attde övergripande integrationspolitiska målen skallkunna uppnås. Utskottet delade också regeringensuppfattning att ansvaret för genomförandet avintroduktionsverksamheten även fortsättningsvisskulle ligga kvar hos kommunerna. Utskottetavstyrker motion Sf626 yrkande 5. beträffande anslag inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingara) att godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet förhemutrustningslån intill ett belopp av högst ,b) att med bifall till regeringensförslag anvisar anslagen inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar för budgetåret 1999enligt utskottets förslag i bilaga,c) att avslår motionerna 1998/99:Sf1yrkande 8, 1998/99:Sf610, 1998/99:Sf612 yrkande9, 1998/99:Sf614, 1998/99:Sf627, 1998/99:Sf634 yrkande 11 och1998/99:Sf635 yrkande 22,2. beträffande serviceatt avslår motion 1998/99:Sf615,3. beträffande invandrare medfunktionshinderatt avslår motion 1998/99:Sf621,4. beträffande direktvaldastadsdelsnämnderatt avslår motion 1998/99:Sf634 yrkande 15,res. 1 (fp)5. beträffande utsatta bostadsområdenatt avslår motionerna 1998/99:Sf623 yrkande 9,1998/99:Sf626 yrkande 4 och 1998/99:Sf635yrkande 19,res. 2 (kd, mp)6. beträffande nationellt institutatt avslår motion 1998/99:Sf624,res. 3 (kd)7. beträffande stöd tillinvandrarorganisationeratt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 2,res. 4 (c)8. beträffande unga invandrade kvinnorm.m.att avslår motionerna 1998/99:Sf612 yrkande 7 och1998/99:So380 yrkande 10,9. beträffandeDiskrimineringsombudsmannens ställningatt avslår motion 1998/99:Sf634 yrkande 4,10. beträffandeDiskrimineringsombudsmannens resurseratt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 8,res. 5 (mp)11. beträffande asylsökande och sjukvårdatt avslår motion 1998/99:Sf1 yrkandena 9 och 11,res. 6 (v)12. beträffande tortyrskadade m.m.att avslår motionerna 1998/99:Sf632 yrkandena 12-16 och 1998/99:So465 yrkande 24,res. 7 (fp)13. beträffande integrationsarbete ochkostnadsutvecklingatt avslår motion 1998/99:Sf625,14. beträffande avskaffande av kommunavtalför flyktingmottagningatt avslår motion 1998/99:Sf623 yrkandena 7 och 8,res. 8 (kd)15. beträffande integrationsåtgärderm.m.att avslår motionerna 1998/99:Sf626 yrkande 5 och1998/99:Sf635 yrkande 3,res. 9 (mp)16. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1998/99:9 i dennadel till handlingarna.Stockholm den 3 december 1998På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (),(), (), LennartKlockare (s), (), (),(), (),(), (),() och (). Direktvalda stadsdelsnämnder (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetUtsatta bostadsområden som börjar med "Allmännaval" och slutar med "yrkande 15" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det låga valdeltagandeti utsatta bostadsområden en yttring av vanmakt ochutanförskap. Det finns ett samband mellan maktenöver den egna vardagen och makten över samhälletsframtid. Invandrarna är kraftigt underrepresenteradei de politiska församlingarna såväl på nivåsom på riksnivå. Ett personval ger enligt utskottetsuppfattning nya möjligheter för väljarna. Mångainvandrare bor i storstädernas förorter medstadsdelsnämnder men de har inte rätt att välja sinaegna representanter. Utskottet anser att direktvaldastadsdelsnämnder och ökade inslag av personval ärnågra viktiga förändringar som kan ge verkligmöjlighet till ett högre valdeltagande samtmöjlighet till lokalt självstyre och lokalutveckling.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande direktvalda stadsdelsnämnderatt med bifall till motion 1998/99:Sf634 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Utsatta bostadsområden (mom. 5)(), () ochKerstin-Maria Stalín (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetUtsatta bostadsområden som börjar med "Iutskottets" och slutar med "anses tillgodosedda"bort ha följande lydelse:I de eftersatta bostadsområdena föreligger risk förflera negativa faktorer som t.ex. att de socialakontakterna mellan svenskar och invandrare tenderaratt bli alltför få och att svenska språketsställning som sammanhållande språk försvagas.Bostäderna i områdena är i många fall bristfälligaoch områdena betraktas som lågstatusområden.Bostäderna behöver därför upprustning och underhållså att en god boendemiljö kan uppnås.Enligt utskottets mening är den viktigasteintegrationsfaktorn en politik som ser till attarbetsföra får arbete. Förbättringar påarbetsmarknaden skapar arbeten även i invandrartätaområden. För att ytterligare öka invandrarnasmöjligheter till arbete bör staten föregå med gottexempel och placera ut myndigheter och institutionertill sådana områden. Vidare bör företagsetableringartill dessa områden stimuleras.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande utsatta bostadsområdenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf623 yrkande9, 1998/99:Sf626 yrkande 4 och 1998/99:Sf635yrkande 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. (mom. 6)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetUtsatta bostadsområden som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "av " bort haföljande lydelse:I budgetpropositionen lägger regeringen stor viktvid behovet av att motverka segregationen och ökaengagemanget i de stora allmännyttigabostadsområdena. Detta kommer enligt utskottetsmening att kräva stora mobiliseringsinsatser ochockså utveckling av nya metoder för att engageramänniskor i sin egen vardag och miljö. Staten börbidra till att Stiftelsen i gesmöjlighet att utvecklas till ett nationellt institutför lokal demokrati och social utveckling. Därmedskulle enligt utskottets uppfattning ilikhet med flera andra europeiska länder få tillgångtill en gemensam kunskapsbas och ett nätverk mellande många grupper, som driver ett viktigtpionjärarbete.