bet · GL01SoU12 · 1998-03-12 00:00:00 — Många har upplevt hur livet på ett ögonblickförändrats och lett till andra prioriteringar. Också för den friske är vård ochomsorg en väsentlig fråga om trygghet. Trygghet att veta att det finns hjälp pånära håll om man plötsligt skulle drabbas av olyckshändelse eller sjukdom. Förnärstående är det också av avgörande betydelse att det finns god vård ochomsorg och att såväl den sjuke som de närstående behandlas med förståelse ochrespekt. Ett vänligt bemötande kan aldrig överskattas och är för många enförutsättning för ett lyckat behandlingsresultat.Utskottet anser att smärtgränsen är nådd. Det går inte att spara mer inomvården utan att vårdkvaliteten försämras eller att viktiga vårdformer raseras.I det direkta omvårdnadsarbetet finns stora brister. Många sjukakänner att vårdpersonalen är stressad, och många sängliggande patienter fårvänta innan hjälp kommer. Vårdpersonalen gör sitt bästa men hinner heltenkelt inte med. En förutsättning för god vårdkvalitet är att det finnskompetent vårdpersonal. Det krävs både etisk och yrkesmässigt god utbildning.Det är angeläget att lyfta fram fortbildningen för vårdpersonal som leder tillreella möjligheter att ge patienterna det allra bästa. närbesparingar i landsting och kommun skett har det oftast varit omvårdnaden somblivit lidande. Det finns en klar tendens att den materiella standarden taröverhanden. Det är lättare att acceptera investering i dyr utrustning än enytterligare anställd i det arbetslag som svarar för omvårdnad.Utskottet anser att det måste vara lätt att komma i kontakt med vården varesig man bor i storstaden eller i glesbygd. Välfungerande små akutsjukhus börinte läggas ner utan vidareutvecklas.Samarbete mellan olika yrkesgrupper måste betonas i allt arbete med svårtsjuka. Rehabilitering i hemmet liksom vård i livets slutskede är viktigakomplement som måste byggas ut. I hemsjukvården är distriktssköterskan ennyckelperson enligt utskottets bedömning. För att garantera rätt vårdnivå börhemsjukvården byggas ut.Patienten måste vara i centrum i varje beslut. Det gäller såväl vid planeringsom i mötet mellan vårdpersonal och patient. tenderar organisationen attta över. Vården måste utformas efter människans behov. Utskottet anser att detär den enskilde vårdtagaren som skall bestämma vilken läkare man skall ha. Närman blir sjuk är det synnerligen viktigt att man får tala med någon man harförtroende för. Den personliga kontakten är grunden för ett gottbehandlingsresultat. En familj skall kunna välja samma läkare.Systematiserad samverkan mellan olika kompetenser, t.ex. medicinsk ochpsykologisk är sett ur både patientens och samhällets perspektiv det mesteffektiva. Redan i primärvården måste patienten träffa rätt kompetens.Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftas fram som något mycketangeläget. Inom primärvården behärskas inte dessa metoder. Genom ett sådantsystem skulle med största sannolikhet patienter redan från början komma rätt ivårdkedjan som minskat lidande uppnås för den enskilde patienten.Problem med läkemedelsberoende kan antas minska och en avlastning förpsykiatrin kan uppnås.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So217 (kd),So218 (kd) yrkandena 5-7, 9 och 10 och So283 (kd) ge regeringen till känna.Motionerna So223 (m) yrkandena 1-7, 9-11, So230 (mp) yrkande 1, So235 (v)yrkande 8, So240 (m) yrkandena 2 och 8, So274 (m) yrkande 2, So279 (m), So280(m), So282 (fp) yrkandena 2, 7 och 8, 10, 12-14, So285 (v) yrkandena 3, 9,14-17, 20 och 21, So291 (v) yrkande 2, So303 (fp) yrkande 4, So307 (c)yrkandena 2-4, So308 (mp) yrkandena 1, 5, 8 och 9 och So4 (m) yrkande 1avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande hälso- och sjukvårdens finansiering, organisation m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:So217, 1997/98:So218 yrkandena 5-7, 9 och 10 och 1997/98:So283 och med avslag påmotionerna 1997/98:So223 yrkandena 1-7, 9-11, 1997/98:So230 yrkande 1,1997/98:So235 yrkande 8, 1997/98:So240 yrkandena 2 och 8, 1997/98:So274yrkande 2, 1997/98:So279, 1997/98:So280, 1997/98:So282 yrkandena 2, 7 och8, 10, 12-14, 1997/98:So285 yrkandena 3, 9, 14-17, 20 och 21,1997/98:So291 yrkande 2, 1997/98:So303 yrkande 4, 1997/98:So307 yrkandena2-4, 1997/98:So308 yrkandena 1, 5, 8 och 9 och 1997/98:So4 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Vårdgaranti (mom. 2)(), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 40 börjar med ?Engrundläggande? och på s. 41 slutar med ?Motionerna avstyrks? bort ha följandelydelse:Det dominerande problemet inom hälso- och sjukvården är vårdköerna. Förmänniskor som står i kö till behandling eller operation är av väntanen dag av smärta och onödigt lidande. Det är viktigt att det slås fast attvårdköerna inte är något ofrånkomligt utan ett problem som det går att lösarelativt snabbt om den politiska viljan finns.Ett av den borgerliga regeringens första beslut var att införa envårdgaranti för ett antal behandlingar. Vårdgarantin innebar att patienten haderätt att få erbjudande om operation/behandling . Vårdgarantinreglerades via ett särskilt statsbidrag. Garantin i kombination med ettomfattande förnyelsearbete i de borgerligt styrda landstingen, kopplat tillhusläkarsystemet och den fria etableringen för läkare och sjukgymnaster,innebar att vårdköer snabbt minskade eller helt försvann. Mellan 1991 och 1992behandlade fler patienter till enprocents lägre kostnader. I ökade produktiviteten inom vården med fyraprocent 1993.Husläkarreformen och den fria etableringen innebar att områden som tidigarehaft läkarbrist nu kunde ge god närservice i områden som av landstingen inteansetts ?lönsamma?.Vi är nu tillbaka vid den kösituation som den borgerliga regeringen fick ärva1991. Tragedin för de enskilda patienterna är uppenbar. Köerna till operationeroch behandling växer igen, som en följd av att Socialdemokraterna återigenmonopoliserar all sjukvård. Trots att man inte hade någon längre erfarenhet avden fria etableringen av läkare och sjukgymnaster avskaffade densocialdemokratiska regeringen snabbt rätten att välja läkare. Ideologin ochoviljan mot alternativa lösningar var som utskottet ser det viktigare än att geenskilda patienter en god vård.Utskottet anser att den införda vårdgarantin bör vidareutvecklas.Utgångspunkterna för en sådan vidareutveckling bör enligt utskottet varaföljande:* Patienten skall för samtliga medicinskt motiverade diagnoser ha rätt tillbehandling från första undersökningstillfället dåvårdbehovet konstaterats. * Patienten skall ha valfrihet att välja såväl vårdgivare som adekvatbehandlingsmetod. Denna valfrihet skall omfatta samtliga godkända vårdgivarei såväl sluten som öppen vård, inklusive privata vårdgivare. * Patienten skall ha rätt att välja sjukhus i hela landet, även om ?det egna?sjukhuset kan ge samma vård utan dröjsmål. * Patienten skall ha rätt till en s.k. ?second opinion?, dvs. rätt att inhämtaen kompletterande bedömning från en annan läkare. * Remisskrav till privata vårdgivare skall ej få förekomma.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So218 (kd)yrkande 13, So240 (m) yrkande 3, So274 (m) yrkande 1, So307 (c) yrkande 5, So347 (kd) yrkande 2, So4 (m) yrkande 2 och So5 (fp) yrkande 2 ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande vårdgarantiatt med anledning av motionerna 1997/98:So218 yrkande 13,1997/98:So240 yrkande 3, 1997/98:So274 yrkande 1, 1997/98:So307 yrkande 5,1997/98:So347 yrkande 2, 1997/98:So4 yrkande 2 och 1997/98: So5 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Medel för rehabiliteringsinsatser (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 41 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att omfattande utvärderingar visat attsamverkan mellan olika finansiärer och mellan olika sjukvårdshuvudmän ger storamänskliga vinster. Trots dessa konsekvent goda erfarenheter har regeringenfortsatt att skära i det statliga stöd som infördes efter idogt arbete frånFolkpartiets sida 1991 och kallades 430 (efter antalet miljoner kronorsom fördes över från kassorna). Bakgrunden var att staten ochsjukvårdshuvudmännen var överens om vikten av att förbättra rehabilitering ochmedicinsk behandling. Sjukvården förstärktes av den anledningen med merresurser. Av regeringen beställda utvärderingar har visat att dessa pengargjorde nytta. har i röstat emot dessaneddragningar av en väsentlig verksamhet. Utskottet delar sålunda bedömningen imotion So5 (fp) yrkande 1. Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande medel för rehabiliteringsinsatseratt med anledning av motion 1997/98:So5 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,9. Privata vårdgivare (mom. 5)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 50 börjar med ?Utskottetvidhåller? och slutar med ? (m) avstyrks därför? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motionerna So240 (m) och So282 (fp) attförbudet mot ersättningsetableringar skall avskaffas samt att fri etableringbör gälla för läkare och sjukgymnaster. Ersättningsetablering innebär attyrkeskåren hålls intakt. Rätten att överlämna sinverksamhet till yngre krafter garanterar fortlevnad och en tryggad rätt attfortsatt bedriva verksamhet. Men den garanterar också att verksamheten bedrivspå en modern kvalificerad nivå ända till överlåtelsetillfället. Utskottet delarockså uppfattningen att åldersgränsen för rätten att erhålla sjuk-vårdsersättning bör slopas . Åldersgränsen strider motriksdagens beslut att införa en flexibel pensionsålder. Den innebär att sedanlänge etablerade läkarkontakter bryts. Det är enligt utskottet särskiltallvarligt för äldre patienter som förlorar en läkare de känt stort förtroendeför. Möjligheten att göra en god insats i vården kan inte enbart kopplas tillåldern utan måste också bedömas utifrån andra kriterier.Patienternas valfrihet i vården bör enligt utskottet öka. Även effektiviteteni vården bör öka. Villkoren för privata vårdgivare måste förbättras så att enkonkurrensneutralitet skapas mellan offentliga och privata vårdgivare.Utskottet anser att regeringen bör återkomma till med ettlagförslag som beaktar vad utskottet anfört och som tar sin utgångspunkt bl.a.i den tidigare husläkarlagen.Utskottet delar också uppfattningen att det inte bör finnas något generelltremisstvång inom vården. Privatvården präglas av stor kontinuitet därlångvariga relationer ofta byggs upp mellan patienter, sjukgymnaster ochläkare. Ett remisstvång medför slutet på sådana relationer.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motionerna So202 (m),So212 (m), So213 (s), So240 (m) yrkandena 4-7, So273 (m), So282 (fp) yrkandena3-6 och So299 (m) som sin mening ge regeringen till känna. Motion So285 (v)yrkande 19 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande privata vårdgivareatt med anledning av motionerna 1997/98:So202, 1997/98:So212,1997/98:So213, 1997/98:So240 yrkandena 4-7, 1997/98:So273, 1997/98:So282yrkandena 3-6, 1997/98:So299 och med avslag på motion 1997/98:So285yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Andra vårdgivare än läkare och sjukgymnaster (mom. 6), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 51 börjar med?Samverkansdelegationen? och slutar med ?So342 (s) avstyrks? bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det är viktigt att även andra legitimeradevårdgivargrupper än läkare och sjukgymnaster ges möjlighet att bedrivaverksamhet i alternativa driftformer. Det är viktigt för såväl patienter somvårdgivare att vårdgivaren kan bedriva verksamhet som enskild vårdgivare medfinansiering av . För patienten innebär det en ökad valfrihet omvårdgivarna kan bedriva sin verksamhet i andra former än som anställda hos iprincip en enda arbetsgivare. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motionerna So224 (m), So238 (m), So268 (m) och So293 (m), som sinmening ge regeringen till känna. Motionerna So216 (v), So235 (v) yrkande 6,So291 (v) yrkande 4, So310 (fp), So311 (fp), So323 (mp) och So342 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande andra vårdgivare än läkare och sjukgymnasteratt med anledning av motionerna 1997/98:So224, 1997/98:So238,1997/98:So268, 1997/98:So293, samt med avslag på motionerna 1997/98:So216,1997/98:So235 yrkande 6, 1997/98: So291 yrkande 4, 1997/98:So310,1997/98:So311, 1997/98:So323 och 1997/98:So342 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Andra vårdgivare än läkare och sjukgymnaster (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 51 börjar med?Samverkansdelegationen? och slutar med ?So342 (s) avstyrks? bort ha följandelydelse:Utskottet delar bedömningen att det behövs en översyn av ersättningssy-stemetoch patientavgifterna inom området för utredning, vård och behandling avpersoner med psykisk störning eller psykiska funktionshinder med syfte attpatienterna till en mindre kostnad kan välja legitimerade behandlare inom såvälden privata som den offentliga vården. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed bifall till motionerna So235 (v) yrkande 6 och So291 (v) yrkande 4 och medanledning av motionerna So293 (m) och So342 (s) som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna So216 (v), So224 (m), So238 (m), So268 (m), So310 (fp),So311 (fp) och So323 (mp) avstyrks.dels att utskottet under mom. 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande andra vårdgivare än läkare och sjukgymnasteratt med bifall till motionerna 1997/98:So235 yrkande 6 och1997/98:So291 yrkande 4 och med anledning av motionerna 1997/98: So293 och1997/98:So342 samt med avslag på motionerna 1997/98: So216, 1997/98:So224,1997/98:So238, 1997/98:So268, 1997/98: So310, 1997/98:So311 och1997/98:So323 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. Högkostnadsskydd (mom. 8), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 54 börjar med ?Det nugällande? och slutar med ?10 och 11? bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare utvecklat tankarna kring en obligatoriskhälsoförsäkring. Utskottet föreslår också ett modifierat högkostnadsskydd samten utredning om möjligheterna att inrätta ett medicinskt sparkonto ellermedborgarkonto i den öppna vården. Ett sådant system går enligt utskottetsmening mycket väl att kombinera med en allmän hälsoförsäkring.Utskottet förordar närmast ett system som innebär att den enskilde själv fårvälja högkostnadsskydd enligt två olika modeller. Det ena alternativet innebäratt ingen skall behöva betala mer än per läkarbesök/behandling. Oavsettom kostnaden är högre betalar patienten maximalt per gång. Den modellenkan vara attraktiv för den som inte tror sig ha sjukvårdskostnader somöverstiger . Det andra alternativet innebär att man betalar 100kr eller . Eftersom en enskild individ aldrig kan vetaom de egna sjukvårdskostnaderna kommer att överstiga det beloppet bedömerutskottet att benägenheten att ansluta sig till systemet skulle vara relativtstor. I den senare modellen betalar patienten per läkarbesök i form av enadministrativ avgift. I övrigt skulle vården vara kostnadsfri för den enskilde.Inbetalningen av denna försäkring kan ske antingen genom inbetalning av helaårsbeloppet eller genom månatliga inbetalningar. I ett första skede börlandstingen ha ansvar för avgiften men i ett senare skede skulle systemet blinationellt. Utskottet anser att en utredning bör tillsättas för att närmarestudera detaljerna kring förslaget såsom det här skisserats av utskottet.Utskottet vill emellertid tillägga att såväl nationellt som internationelltär dessa frågeställningar föremål för utredningar. Utskottet anser att ävenandra vägar kan vara tänkbara när det gäller utformningen av etthögkostnadsskydd. En kommande utredning bör därför överväga även det somföreslås i motion So203 (m). Vad utskottet nu anfört bör med bifalltill motion So251 (m) och med anledning av motion So203 (m) som sin mening geregeringen till känna. Motionerna So218 (kd) yrkande 4, So262 (c) och So308(mp) yrkandena 10 och 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande högkostnadsskyddatt med bifall till motion 1997/98:So251 och med anledning av motion1997/98:So203 samt med avslag på motionerna 1997/98:So218 yrkande 4,1997/98:So262 och 1997/98:So308 yrkandena 10 och 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Högkostnadsskydd (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 54 börjar med ?Det nugällande? och på s. 55 slutar med ?10 och 11? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det behöver göras en översyn så att högkostnadsskyddetverkligen omfattar alla vårdavgifter. har avgifterna för denenskilde ökat dramatiskt dels genom att högkostnadsskyddet höjts, dels därföratt flera vårdavgifter inte omfattas av högkostnadsskyddet. bör enligtutskottets mening åtminstone alla avgifter för läkemedel, läkarvård, tandvård,handikapphjälpmedel och sjukresor samordnas i ett högkostnadsskydd. nu anfört bör med anledning av motionerna So218 (kd)yrkande 4 och So308 (m) yrkandena 10 och 11 som sin mening ge regeringen tillkänna. Motionerna So203 (m), So251 (m) och So262 (c) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande högkostnadsskyddatt med anledning av motionerna 1997/98:So218 yrkande 4 och1997/98:So308 yrkandena 10 och 11 samt med avslag på motionerna1997/98:So203, 1997/98:So251 och 1997/98:So262 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Psykiatrisk tvångsvård (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 57 börjar med?Tvångspsykiatrikommittén? och slutar med ?avstyrks därför? bort ha följandelydelse:De frågor som tas upp i motionerna So208 (m) och So328 (mp) bör avvaktaregeringens kommande förslag med anledning av Tvångspsykiatrikommitténsbetänkande. Motionerna avstyrks därför.Utskottet anser dock att personer som tvångsvårdas skall ha fri vård och frialäkemedel. Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So308(mp) yrkande 33 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande psykiatrisk tvångsvårdatt med anledning av motion 1997/98:So308 yrkande 33 och med avslagpå motionerna 1997/98:So208 och 1997/98:So328 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Situationen för de psykiskt störda (mom.12), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 62 börjar med ?Genom dens.k.? och på s. 63 slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Det är uppenbart att de förändringar som har skett genom bl.a. den s.k.Psykädel inte har fungerat tillfredsställande för de psykisktfunktionshindrade. Det blir allt fler uteliggare och missbrukare, vilket inteär värdigt ett välfärdssamhälle. Regeringen bör återkomma till medett förslag som innebär att även de psykiskt sjuka omfattas av personkretsenenligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). I sambandmed budgetbehandlingen föreslog Moderata samlingspartiet att iavvaktan på en lagändring ett särskilt stimulansbidrag med 300 miljoner kronorborde utgå till kommunerna för att dessa mer aktivt än skall kunna arbetamed denna glömda grupp funktionshindrade. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motionerna So254 (m) och So403 (m) yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna. Motionerna So218 (kd) yrkande 2, So235 (v) yrkandena 3och 7, So282 (fp) yrkande 16, So285 (v) yrkande 7 och So320 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande situationen för de psykiskt stördaatt med anledning av motionerna 1997/98:So254 och 1997/98So403yrkande 6 och med avslag på motionerna 1997/98:So218 yrkande 2, 1997/98:So235 yrkandena 3 och 7, 1997/98:So282 yrkande16, 1997/98:So285 yrkande 7 och 1997/98:So320 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Situationen för de psykiskt störda (mom.12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 62 börjar med ?Genom dens.k.? och på s. 63 slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Under senare år har det skett stora förändringar inom den psykiatriska vården.Alltfler psykiskt sjuka personer, som förr tillbringade större delen av sina lipå mentalsjukhus eller vårdhem, bor numera utanför institutionerna och får sinvård på hemorten. För att detta skall fungera väl måste enligt utskottet vårdenoch servicen samordnas mellan de olika vårdgivarna och anpassas till patientensbehov.De psykiskt störda är utsatta människor. Som regel har de betydligt sämrelevnadsförhållanden än andra. fastslog att de problem somgällde bl.a. inom äldreomsorgen med det dubbla huvudmannaskapet i lika storutsträckning gällde de psykiskt långtidssjuka. I utredningen föreslogs också atdet borde införas nya styrformer med syfte att ge kommunerna incitament attprioritera alternativ till den dåvarande vården. Psykiatrireformen innebär attansvaret för service och vård till personer med långvariga och allvarligapsykiska störningar skall preciseras. De omfattas också av ett kommunaltbetalningsansvar, på samma sätt som gäller för äldre personer och personer medfunktionshinder. Kommunerna fick alltså ett obligatoriskt betalningsansvar förvissa psykiskt långtidssjuka. Kommunerna skall också tillgodose behovet avservice, sysselsättning, stöd och vård men inte nödvändigtvis själva produceradessa insatser. De skall också se till att den psykiskt störde får ett ombud sokan tillvarata dennes rättigheter.Fler problem i psykiatrin bör uppmärksammas. För unga människor som drabbas avpsykoser är det viktigt att psykosförloppet stoppas och hävs så fort som möjligför att undvika ett livslångt lidande. En förutsättning för att detta skallkunna ske är enligt utskottet att vården är lättillgänglig för såväl patientersom anhöriga. Vård i hemmet fungerar om denna lättillgänglighet till akutavårdinsatser finns. Regeringen bör tillsätta en utredning som ser överpatientens behov av rätt diagnostik på ett tidigt stadium. En sådan utredningskulle också kunna se över behovet av en rättighetslagstiftning liknande den fömänniskor med funktionshinder, LSS och , även för vissa kategorier avmänniskor med psykiska sjukdomar.Ett annat relativt nytillkommet problemområde är invandrare med psykiskaproblem. Det är viktigt att vårdpersonalen inom psykiatrin är väl förtrogen medde psykiska problem som olika invandrargrupper kan förete mot bakgrund av vad dtidigare upplevt i livet.För att kunna uppfylla hälso- och sjukvårdslagens målsättning om en god hälsaåt alla och en helhetssyn i vården måste sjukvården utveckla ett arbetssätt därsåväl medicinsk-biologisk som psykologisk kompetens tas tillvara.Vad utskottet nu anfört bör med anledning av motion So282 (fp)yrkande 16 som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna So218 (kd)yrkande 2, So235 (v) yrkandena 3 och 7, So285 (v) yrkande 7, So254 (m), So320(s) och So403 (m) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande situationen för de psykiskt stördaatt med anledning av motion 1997/98:So282 yrkande 16 och med avslagpå motionerna 1997/98:So218 yrkande 2, 1997/98:So235 yrkandena 3 och 7,1997/98:So285 yrkande 7 1997/98:So254, 1997/98:So320 och 1997/98:So403yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Situationen för de psykiskt störda (mom.12)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s. 62 börjar med ?Genom dens.k.? och på s. 63 slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:Den psykiatriska vården har i traditionellt byggts upp kringmentalsjukhusen.