bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — (avsnitt 3)1997/98:T920 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av avreglering av denlångvägalinjetrafiken. (avsnitt 7)1997/98:T921 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av interregionalasamhällskostnadskalkyler. (avsnitt 1)1997/98:A454 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omvikten av att lägga mer pengar på att upprusta länsvägar och mindre vägar iVästernorrland, (avsnitt 8)4. att beslutar att någon bro för E 4 över Sundsvallsfjärden inteskall byggas. (avsnitt 8)1997/98:A456 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enrimlig andel av länstrafikanslaget, (avsnitt 8)7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om väg73 och järnvägen till . (avsnitt 8)1997/98:A457 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om enutredning om möjligheterna till regionala snabbtågsförbindelser, (avsnitt 8)9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om attsnarast påbörja projektering och arbete med Ostkustbanan för sträckning längsNorrlandskusten till , (avsnitt 4)10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omunderhåll till landsbygdens vägar och stöd till enskilda vägar. (avsnitt 7)1997/98:A460 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omtjälsäkring, (avsnitt 7)10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omupprustning av vägnätet, (avsnitt 7)11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omhårdbeläggning av grusvägar, (avsnitt 7)12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts ommöjligheterna till goda kommunikationer. (avsnitt 7)1997/98:Bo528 av tredje vice talman () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omutbyggnaden av dubbelspåret på , (avsnitt 8)3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omförbättrade tvärförbindelser genom . (avsnitt 8)1997/98:Fö216 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omstöd till järnvägsförbindelser och ökad tillgänglighet. (avsnitt 8)1997/98:N302 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts ombehovet av ytterligare satsningar på det glesare länsvägnätet. (avsnitt 7)1997/98:N309 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om attta bort etableringshindret för långväga busslinjetrafik. (avsnitt 7)1997/98:Sk305 av och (båda m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om en utredning gällande bilensbetydelse iett fungerande samhälle i enlighet med vad som angetts i motionen. (avsnitt 7)1997/98:So403 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omfärdtjänsten. (avsnitt 3)1997/98:So443 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts ombättre tillgänglighet i trafiken. (avsnitt 3)1997/98:So444 av m.fl. (v) vari yrkas23. att begär förslag till om rättigheter för färdtjänst enligt vadi motionenanförts om att garantera kollektivtaxa, servicenivå, tidpassning, tillgängligafordon m.m.(avsnitt 3)Motion med anledning av proposition 1996/97:53 Infrastrukturinriktning förframtidatransporter1996/97:T50 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omavvecklandet av . (avsnitt 5)Motion med anledning av proposition 1996/97:160 Långsiktigt hållbaratrafiklösningar iStockholm och Göteborg1996/97:T95 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att iplanering och byggande av en ny bilväg skall vägas in att motsvarande ellermindreviktiga vägar tas bort någon annanstans, (avsnitt 1)7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om attom miljöklassade områden tas i anspråk måste nya områden med samma kvalitetertillskapas någon annanstans. (avsnitt 1)Motioner från den allmänna motionstiden /97:T201 av m.fl. (m) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts ombehovet av att behålla , (avsnitt 5)24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts omflygsäkerheten. (avsnitt 5)1996/97:T701 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt flygtrafik till ochfrånStockholm. (avsnitt 5)1996/97:T702 av () vari yrkas att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av . (avsnitt 5)1996/97:T708 av och (båda c) vari yrkas attriksdagenbeslutar att avveckla senast . (avsnitt 5)1996/97:A430 av m.fl. (mp) vari yrkas6. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförtsom upprustning och framtida utveckling av . (avsnitt 8)1996/97:A434 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om attBromma flygplats skall läggas ned . (avsnitt 5)InledningI detta betänkande behandlar utskottet proposition 1997/98:56 Transportpolitikför enhållbar utveckling. I betänkandet behandlas också regeringens förslag omBotniabanan iproposition 1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd.Vidare behandlas 166 motioner som väckts med anledning av proposition1997/98:56och under den allmänna motionstiden och samt medanledningav vissa andra propositioner.I betänkandet redovisas först de propositions- och motionsyrkanden sombehandlas ibetänkandet (s. 4-34). Efter varje yrkande anges i vilket avsnitt yrkandetbehandlas.Utskottet har i samband med sin beredning av ärendet mottagit en radsynpunkter i formav uppvaktningar och skrivelser från olika myndigheter, organisationer ochenskildapersoner.Yttranden från andra utskottFinansutskottet har avgett yttrande över förslaget om iproposition1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd, punkt 5, jämte demotioner somsom tar upp denna fråga (yttr. 1997/98:FiU4y). Yttrandet återfinns i bilaga 4tillbetänkandet.Skatteutskottet har avgett yttrande över de förslag i proposition 1997/98:56jämtemotioner i de delar som berör skatteutskottets beredningsområde (yttr.1997/98:SkU2y).Yttrandet återfinns i bilaga 5 till betänkandet. 1 Transportpolitikens mål och inriktning1.1 Regeringens förslag1.1.1 Transportpolitikens målRegeringen anser att de transportpolitiska målen bör underordnas andra övergripsamhällsmål. Transporternas betydelse som en central drivkraft i samhällsutveckoch det långsiktiga perspektiv som är nödvändigt i transportpolitiken gör det nmed tydliga politiska riktlinjer för utvecklingen av transportsystemet. Enligtbör transportpolitiken vägledas dels av ett övergripande mål med ett antal delmanger ambitionsnivån på lång sikt, dels av etappmål som anger lämpliga steg påmot de långsiktiga målen. De förslag till övergripande mål och delmål förtransportpolitiken som föreslås i propositionen ansluter i hög grad till nu gälsom fastställdes av år 1988.De långsiktiga målen, dvs. övergripande mål och delmål, bör formuleras så att dligga fast över en längre tidsperiod och ge uttryck för behovet av kontinuitetlångsiktighet i transportpolitiken. Av detta skäl bör det inte heller göras någprioritering mellan de långsiktiga delmålen. Etappmålen bör fastställas av regeoch vara kvantifierade på en nivå som är uppföljningsbar. De bör också utformastidsbundna mål med en målhorisont som inte är alltför avlägsen. De etappmål somfastläggs av regeringen bör fortlöpande redovisas för inom ramen förförstärkta uppföljning av transportpolitiken som regeringen föreslår i propositRegeringen föreslår att det övergripande målet för transportpolitiken skall varsäkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transportförsför medborgarna och näringslivet i hela landet. Detta allmänt hållna övergripanbör, liksom , preciseras i ett antal långsiktigt inriktade delmål. Dessa är:Ett tillgängligt transportsystem.En hög transportkvalitet.En säker trafik.En god miljö.En positiv regional utveckling.Ett tillgängligt transportsystemRegeringens förslag till delmål är att transportsystemet utformas så att medboroch näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. Metoder och måtatt precisera och följa upp tillgänglighetsmålet genom etappmål bör utvecklas.för tillgänglighet till transportsystemet för funktionshindrade bör särskilt prEn hög transportkvalitetDelmålet föreslås vara att transportsystemets utformning och funktion medger entransportkvalitet för näringslivet. De etappmål för beläggning, beläggningsundeoch minskad tjälavstängning av vägar som anges i propositionen (1996/97:53)Infrastrukturinriktning för framtida transporter bör enligt regeringen ligga faoch mått för att precisera ytterligare etappmål bör utvecklas.En säker trafikDet långsiktiga delmålet föreslås vara att ingen skall dödas eller skadas allvaföljd av trafikolyckor. Detta mål överensstämmer med den s.k. nollvisionen somriksdagen beslutade om . Med nollvisionen som det långsiktiga måltrafiksäkerheten blir omsorgen om människors liv och hälsa ett grundläggande krtransportsystemets utformning och funktion.Regeringen bedömer att följande etappmål bör ställas upp. Antalet dödade och alskadade till följd av trafikolyckor bör fortlöpande minskas för alla trafikantkAntalet personer som dödas till följd av vägtrafik- olyckor bör ha minskattill räknat års nivå. För den tunga kommersiella luftfarten betappmålet vara att halvera haverifrekvensen så att högst ett allvarligt haveriunder . Antalet haverier inom privatflyget bör likaså halveradenna period. För handelssjöfarten och för trafiken med fiske- och fritidsfartenligt regeringen målet vara att antalet allvarliga olyckor under perioden 1998halveras. För färjetrafiken och övrig passagerarsjöfart bör målet vara att ingaolyckor skall inträffa. Antalet olyckor vid plankorsningar mellan järnväg och vhalveras. Kvantifierade etappmål för säkerheten inom transportsystemet bör utvevidare.En god miljöRegeringens förslag till delmål är att transportsystemets utformning och funktianpassas till krav på en god livsmiljö för alla, där natur och miljö skyddas föeffektiv hushållning med energi, mark, vatten och andra naturresurser skall fräEnligt regeringen bör följande etappmål gälla för utsläpp av luftföroreningar oklimatgaser:- utsläppen av koldioxid från transporter i bör ha stabiliserats nivå,- med räknat års nivå,- utsläppen av svavel från transporter i bör ha minskat med minst15 % räknat års nivå,- utsläppen av flyktiga organiska ämnen (VOC) från transporter i Sverigebör ha minskat med räknat års nivå.De etappmål för störningar från trafikbuller som beslutat omfast (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Etappmål avseendehälsoeffekter, kretsloppsanpassning och transporternas inverkan på natur-, kultbebyggelsemiljön samt på den biologiska mångfalden bör utvecklas.En positiv regional utvecklingDelmålet föreslås vara att transportsystemet skall främja en positiv regional ugenom att utjämna skillnader i utvecklingsförutsättningar i olika delar av landmotverka nackdelar av långa transportavstånd. Det är, enligt regeringen, svårtnärvarande fastställa heltäckande etappmål för transportpolitikens bidrag tillregional utveckling. Metoder och mått för att precisera och följa upp delmåletutvecklas.1.1.2 Transportpolitikens principer, medel och uppföljningRegeringen anser att den grundläggande transportpolitiska principen ävenfortsättningsvis skall vara att de enskilda människorna och företagen skall havalfrihet som möjligt att själva avgöra hur de skall ordna sina transporter. Enviktig princip skall vara ambitionen att stärka samverkan mellan olika transporSektorstänkandet måste överges till förmån för samverkan mellan trafikslagen. Vskall en effektiv konkurrens mellan olika trafikutövare och transportalternativBeslut om transportproduktion skall ske i så decentraliserade former som möjligEnligt regeringen bör samhällets påverkan på transportkonsumtionen i första hanmed hjälp av sådana styrmedel som ger konsumenterna så stor valfrihet som möjliinom ramen för det befintliga trafikutbudet själva avgöra hur de skall ordna sitransporter. Det medel som i första hand står till buds och som gör det möjligtåstadkomma en sådan valfrihet med hänsyn tagen till även andras välfärd är ensamhällsekonomiskt grundad marginalkostnadsprissättning av transporter. Andrastyrmedel måste användas som komplement. Regleringar kommer att behövas bl.a. fatt uppnå miljö- och trafiksäkerhetsmålen.De skatter och avgifter som tas ut av trafiken och är transportpolitiskt motivegrundas på ett väl definierat kostnadsansvar som även tar hänsyn till de externsom trafiken medför.Enligt trafikpolitiska beslut skall de skatter och avgifter som tas utersättning för utnyttjandet av trafikanläggningarna i princip utformas så att dde samhällsekonomiska marginalkostnaderna, även täcker de övriga kostnader somtrafiken förorsakar samhället. Regeringen anser att förutsättningar saknas förutkräva ett fullt kostnadsansvar på ett ändamålsenligt sätt. Principen om fulltkostnadsansvar enligt beslut bör därför ersättas av ett samhällsekonommarginalkostnadsansvar.Tillämpningen av principen om full marginalkostnadstäckning skall anpassas tillförutsättningar som råder på den internationella transportmarknaden och till deoch administrativa möjligheterna att tillämpa en differentierad avgiftssättningexterna effekter skall fortlöpande beräknas och stämmas av mot det faktiska skaavgiftsuttaget inom olika delar av transportsektorn.Planeringen bör syfta till att samordna och prioritera åtgärder inom infrastrukåtgärder inom transportsystemet utifrån ett trafikslagsövergripande perspektiv.Kopplingen i planeringsprocessen mellan investeringar i infrastrukturanläggningden senare trafikeringen av dessa anläggningar bör stärkas.Sverige skall inom EU prioritera och driva transportfrågor som har en tydliggemenskapsdimension. Stat och kommun skall även i fortsättningen ha ansvar förtrafikanläggningar som behövs för allmänna transportbehov kommer till utförandeRegeringen skall i samband med budgetpropositionen redogöra för hur detransportpolitiska målen har uppfyllts. Uppföljningen av de transportpolitiskaskall förbättras och metoderna för att genomföra uppföljningen skall utvecklas.1.2 Parti- och kommittémotionerModerata samlingspartietModeraterna framhåller i motion 1997/98:T45 att den offentliga sektorns ansvarkoncentreras till planering, upphandling, finansiering och myndighetsutövning.Transportpolitikens övergripande mål bör inbegripa näringslivets och medborgarnbehov av transporter. Fortsatta kraftfulla investeringar är nödvändiga för atttidigare misskötsel och för att ge näringslivet en rimlig konkurrenssituation.och bör omvandlas till affärsverk och finansieringen kopplas tilltrafikvolymen. Annan verksamhet bör så långt som möjligt vara konkurrensutsattdrivas privat. bör ombildas till ett av staten hbolag.I motion 1997/98:T202 framhålls att konkurrensen måste vårdas, upprätthållas ocinom de områden där detta är möjligt. Fortsatta avregleringar och fri företagsvär därför av stor betydelse. Konkurrensen leder både till att den tekniska utvepåskyndas och till att nya effektiva och miljövänliga transportalternativ kan vDen trafik som kan motiveras vara helt eller delvis offentligt finansierad skalalternativa anbudsgivare finns alltid upphandlas i konkurrens. De statliga verksom är konkurrensutsatta eller kan konkurrensutsättas skulle lika bbättre fungera som privat drivna företag. Detta ger dessa företag en bättre tilriskkapital och därmed bättre framtida utvecklingsmöjligheter, vilket i sin turen bra utveckling av infrastrukturen. De verksamheter eller företag som i ett fbör privatiseras är , den svenska andelen i SAS, Posten, Luftfartsverketsaffärsmässiga verksamhet och . SJ bör omedelbartbolagiseras. En ökad marknadsstyrning via skatter och avgifter som relateras tinyttjandet av infrastrukturen gör det möjligt att skapa ett tydligt resultat- oledningsansvar för . Det är vidare enligt motionen viktigt att förbättuppföljningen av trafikinvesteringar.CenterpartietEnligt motion 1997/98:T30 bör det övergripande transportpolitiska målet vara aterbjuda medborgarna och näringslivet i alla delar av landet en god, miljövänligsäker transportförsörjning som är samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hDelmålet för miljö bör vara att transportsystemet skall bidra till en god livsmanpassas efter vad människans hälsa och naturen tål. Hushållningen med naturresskall främjas. Etappmålet för låginblandning av motoralkoholer bör vara attinblandningsdelen skall motsvara . Vidare framhåller motionäratt det bör läggas fast en plan för hur fossila bränslen successivt kan ersättaförnybara bränslen. Samma yrkande framförs i motion T231. Det regionalpolitiskadelmålet bör vara att transportsystemet skall främja en positiv regional utveckgenom att dels utjämna skillnader i möjligheter för olika delar av landet att udels kompensera nackdelar av långa transportavstånd. När det gäller vägavgifterkonflikten mellan nationellt högt ställda miljömål och det kommunala genomförananalyseras.Folkpartiet liberalernaFolkpartiet vill, enligt motion 1997/98:T28, skapa ett samhälle där människor,varor kan resa, förmedlas och transporteras snabbt och effektivt. Den fria konkbör vara grundbulten för trafikpoltiken. De statliga affärsverken bör möta merkonkurrens och privatiseringar genomföras på ett sådant sätt att konkurrensen fDe funktionshindrades tillgång till transportsystem bör prioriteras som ett mållandets transportpolitik. Regeringen bör inom EU driva frågor om hur man kan minegativa miljökonsekvenser. Transportsektorn måste kännetecknas av ett riktigtkostnadsansvar, beräknat med samhällsekonomiska kalkyler, så att rimlig hänsynolyckor, miljöskador och trängsel.Enligt motion 1997/98:T214 har staten ett övergripande ansvar för kommunikationgoda funktion. Insatser i kommunikationssystemen är i princip av två slag. Detdels åtgärder för att undanröja flaskhalsproblem, dels offensiva insatser för aen önskvärd utveckling. Rätt utformade ekonomiska styrmedel kan leda titotal miljöbelastning. Trafiksektorn kännetecknas fortfarande av alltför mångaregleringar och monopolbildningar. Konkurrensen bör främjas mellan företag förkonsumenternas behov skall kunna tillgodoses till rimliga priser. De statligaaffärsverken bör möta mer konkurrens och privatiseringar genomföras på ett sättgör att konkurrensen verkligen främjas. Regeringen bör verka för att s.k. BOT-putnyttjas i större utsträckning än vad som är fallet. Sådana projekt inneprivata konsortier bygger anläggningar och efter färdigställandet driver dem.VänsterpartietEnligt motion 1997/98:T39 måste miljömålen prioriteras eftersom det är svårt atkorrigera misstag på detta område. Miljökonsekvensbeskrivningar bör göras för vpreciserad metod att följa upp de andra delmålen. Detta för att de miljöpolitisinte skall motverkas. Delmålet för en god miljö bör vara: "Transportsystemetsutformning och funktion skall uppfylla krav på en god och hälsosam livsmiljö ocanpassas efter vad människans hälsa, miljö och naturen tål. Natur- och kulturmiskyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, energi och andranaturresurser skall främjas." anser vidare att miljön skall gesprioriterad roll vid tillämpningen av principen om kostnadsansvar.I motion 1996/97:T95 framhålls att i städer och tätorter bör den totala ytan avinfrastrukturanläggningar inte öka. Det betyder att då nya vägar planeras att bbeaktas att vägar skall tas bort någon annanstans. På landsbygden bör som minimen kompensationsprincip användas som innebär att om miljöklassade områden tas ianspråk måste nya områden med samma kvaliteter tillskapas på andra ställen.I motion 1997/98:T216 framhålls att man varit ganska överens om att SJ, PostenTelia skall vara ryggraden i kommunikationsinfrastrukturen. Det som händer närkonkurrensen drivs till det yttersta inom kommunikationssektorn är att det börjdåligt för företag som Posten och som har ett samhällsansvar att erbjudatill samma pris i hela landet. De privata medtävlarna tar de bästa och mest lönbitarna, medan statens företag måste betala även för olönsamma glesbygder vilketill dålig ekonomi. Enligt motionen bör en utredning tillsättas som skall se övom ett nationellt infrastrukturverk. Ett sådant verk skall samordna de olikakommunikationsslagen, inklusive IT. I detta sammanhang bör också frautredas. Eftersom landets vägnät i stort sett är färdigutbyggt behövs förmodlignationellt vägverk. Övriga uppgifter verket har, vägunderhåll och trafiksäkerheläggas ut på regional nivå.Miljöpartiet de grönaRegeringens förslag till miljömål för transportsektorn är enligt motion 1997/98otillräckliga för att klara målen om ett långsiktigt hållbart samhälle. Delmålebör lyda som följer: "Transportsystemet skall anpassas efter vad människans hälnaturen långsiktigt tål och därmed bidra till en god och hälsosam livsmiljö förKulturmiljön skall skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten, eneoch andra naturresurser skal främjas". anser att bör beskoldioxidutsläppen från transportsektorn skall reduceras till år 2050med . Etappmålet för bör vara en minskning av utsläppen med 11 %motionen föreslås också att beslutar om långsiktiga mål och etappmålandra typer av utsläpp från vägtrafiken samt om energimål. Transportsektornsenergiförbrukning bör minska jämfört med år 1995.I motionen föreslås en strategi i tre steg för hur målen skall uppnås. Det gällbegränsning av det totala trafikarbetet, överföring av transporter till energismiljövänliga transportslag samt ökad energi- och miljöeffektivitet inom varjetransportslag. anser att regeringen inte på något sätt i konkretaupp till sina egna föresatser om en samhällsekonomiskt grundad prissättning. Ilämnas förslag till en successiv höjning av energi- och miljörelaterade skatteravgifter det närmaste decenniet inom ramen för en skatteväxling. I avvaktan påinternationella avtal bör ligga före utlandet när det gäller användningekonomiska styrmedel i transportpolitiken. Vidare framhålls att en utredning bötillsättas som skall granska insyn och inflytande i transportfrågornRegeringens arbete med att skapa ett regelverk för tätortsavgifter bör bedrivasskyndsamt. Berörda regioner och kommuner bör få ta slutlig ställning till om ocavgiftssystem skall införas.I motion 1997/98:T220 framhålls att sektorsansvar för miljön bör övetill , att bör se till att bullerproblemen åtgärdas ssamt att bör ges i uppdrag att ta fram offensivare strategier för attbilismens negativa inverkan på miljön.KristdemokraternaKristdemokraterna framhåller i motion 1997/98:T30 att det är nödvändigt att detrafikpolitiska delmålen preciseras och att de görs tydligt mätbara och därmedatt utvärdera. Det bör enligt motionen finnas mål om tillgänglighet förfunktionshindrade. Såväl intern som extern konkurrens krävs på transportmarknadDen externa konkurrensen består i att olika trafikslag konkurrerar om kunderna,interna i att det finns ett flertal aktörer inom varje trafikslag. Regeringen btill med förslag som bygger på hållbara beräkningar och en genomtänktinternaliseringsmodell i syfte att skapa en prissättning av transporttjänster fpersoner och gods som styr marknadens efterfrågan till miljövänliga, energisnåleffektiva transporter.I motion 1997/98:T213 framhålls att statens roll för att uppnå ett väl fungerantransport- och kommunikationssystem är tvådelad. För det första är det de offenmyndigheternas uppgift att tillse att vi har en väl utbyggd och underhållen infFör det andra skall staten genom ökat konkurrens- tryck och fortsatt avreglerinatt marknaderna fungerar effektivare. Rätt genomförda investeringar i infrastrukan ge positiva regionalpoli-tiska effekter.