bet · GL01JoU26 · 1998-03-26 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om producentansvar inom folkhälsoområdet.1997/98:So345 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att följa upp hur handlingsplanen mot buller har uppfyllts.1997/98:So346 av och andre vice talman ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljöavgifter på kvicksilver,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbete i EU.1997/98:T912 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om producentansvar för uttjänta elektroniska varor. Miljöpolitik m.m.InledningUtskottet uttalar sitt missnöje med att regeringens proposition ommiljöpolitikens mål och medel, trots tidigare avisering, blivit så försenad attden inte kan behandlas under innevarande . Detta har medfört attförutsättningarna för motionsarbetet i efterhand har förändrats på ettolyckligt sätt.Trots att miljöfrågorna är högt prioriterade har förseningen inneburit attriksdagen under hela inte fått möjlighet att samlatdiskutera och behandla miljöpolitikens mål och medel.MotionernaI motion Jo707 (m) begärs beslut om en ny inriktning av den svenskamiljöpolitiken. Utgångspunkt skall vara den enskilda människans ansvar förmiljön, medan statens ansvar bör begränsas till de uppgifter ingen annan kanåta sig. Det internationella miljösamarbetet bör betonas. Även i motion Jo784(c) tas frågan upp om principerna för miljöpolitiken (yrkande 1). Kretslopps-principen skall utgöra grund för framtidens samhälle, åtgärder bör vidtas föratt minska miljöskulden, skatteväxling bör införas och producentansvaretutvecklas. Enligt motion Jo722 (v) bör en diskussion initieras om tillväxt,välfärd och uthållig utveckling (yrkande 5). I motion Jo726 (mp) yrkande 8föreslås ett tillkännagivande om det rättvisa miljöutrymmet för alla på jorden.Sambandet mellan miljöpolitik och familjepolitik betonas i motion Jo757 (kd)yrkande 3. Projekt rörande faktor 10 efterlyses i motion Jo784 (c) yrkande 4. (Med begreppet faktor 10 menas att användningen av naturresurser behöver bli igenomsnitt 10 gånger mer effektiv under ett par generationer.) Motionärernabakom motion Jo752 (mp) begär att olika ?miljöbegrepp? skall definieras när deanvänds i t.ex. direktiv till myndigheter (yrkande 1), och en utredning börtillsättas om inrättande av ett hotbildsdepartement (yrkande 3).Enligt motionerna Jo732 yrkande 1 och Jo784 yrkande 2 (båda c) bör ett Agenda21-forum inrättas. En nationell Agenda 21-organisation och ett nationellthandlingsprogram för efterlyses i motion Jo722 (v) yrkandena 2respektive 3. Resurser bör anslås för nationella informationsinsatser för attbekantgöra och accelerera Agenda 21-processen i (yrkande 4). Ett antalkommuner bör enligt motion Jo732 (c) förklaras som frikommuner med avseende påmiljöplaneringen och den lokala (yrkande 2).Miljöarbetet för och tas upp i motion Jo756 (m).Östersjösamarbetet behöver stärkas, och frågan om en gemensam finansiering avsärskilda utpekade miljöproblem bör lösas (yrkande 8).Flera motioner behandlar frågor som rör ?skoterlagstiftningen?. Enligt motionJo703 (m) bör skoterlagstiftningen upphävas. Behovet av huvudman för regionaloch länsövergripande snöskotertrafik påtalas i motion Jo772 (s). I motion Jo706(m) föreslås att terrängskoterkörningen i sin helhet skall regleras avkommunerna (yrkande 1). Den generella hastighetsbegränsningen förterrängskotrar bör avskaffas (yrkande 2). Även det nuvarande kravet påtraktorkörkort bör avskaffas och ersättas med ett särskilt förarbevis (yrkande3). Hjälmtvång bör införas (yrkande 4). Även i motion Jo780 (c) begärs attkravet på traktorkörkort avskaffas.Enligt motion So346 (c) bör miljöavgift införas på kvicksilver (yrkande 2).Utskottets övervägandenI samband med beslut om mål och riktlinjer förmiljöpolitiken (prop. 1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30) gjordes en så gott somheltäckande genomgång av de miljöpolitiska frågorna. Mål och riktlinjer för denfortsatta miljöpolitiken diskuterades, liksom hur de miljöpolitiskaambitionerna skall förverkligas genom ett brett, integrerat och decentraliseratarbete. I enlighet med beslutet har därefter och senasthösten 1997 fått en redovisning av utvecklingen på miljöområdet (bet.1990/91:JoU30 s. 66 och 1997/98:JoU11). I den då framlagda skrivelsen(1997/98:13) redovisade regeringen en lägesbeskrivning av arbetet för att föraSverige mot målet ekologisk hållbarhet. I skrivelsen anfördes att skallvara en pådrivande kraft och ett föregångsland för en ekologiskt hållbarutveckling. Detta innebär en helhetssyn på samhällsutvecklingen där hänsyn tillekologiska förutsättningar förenas med en god ekonomisk, social och kulturellutveckling. De övergripande målen för ett ekologiskt hållbart samhälle är attskydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt ochatt nå en hållbar försörjning. I skrivelsen konstateras att i juni1997 beslutade om nya riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12).I skrivelsen anför regeringen vidare att det behövs nya och tydligaremiljömål som kan understödja och driva på arbetet för en hållbar utveckling.Enligt regeringen bör målen brytas ned och i allt högre grad rikta sig till ochvara förankrade hos aktörer inom olika sektorer i samhället. Regeringen avseratt närmare utveckla miljömålen i den miljöpolitiska proposition som äraviserad till . I samband med behandling av denmiljöpolitiska propositionen kommer utskottet således att få anledning attbehandla frågor som kräver konkreta ställningstaganden från sida närdet gäller både mål och medel för den framtida miljöpolitiken. Utskottet kangivetvis i stor utsträckning instämma i de mycket allmänt hållna synpunkterna iberörda motioner om t.ex. sambandet mellan tillväxt, välfärd och uthålligutveckling och om behovet av en effektiv och rättvis fördelning av debegränsade globala resurserna. Motioner med denna inriktning kräver emellertidett betydande mått av precisering och vidare bearbetning för att kunna läggastill grund för ett riksdagsbeslut om konkreta åtgärder från regeringens sidaeller om en viss handlingslinje i det internationella miljöarbetet. Också dessaöverväganden bör enligt utskottets mening göras i ett sammanhang där riksdagenhar ett mer fullständigt beslutsunderlag. Det bör tilläggas att utskottetvintern redogjorde utförligt för engagemang i det internationellasamarbetet för en hållbar utveckling och de övergripande svenskaprioriteringarna i detta sammanhang (bet. 1996/97:JoU6). Eftersom det knappasttorde behöva upprepas att vårt land av hävd varit ett föregångsland och enpådrivande kraft i internationella miljösammanhang finner utskottet det intepåkallat med något särskilt uttalande härom. När det gäller behovetav att precisera vissa begrepp i miljöarbetet vill utskottet tillägga att dennya innehåller bestämmelser om balkens mål och tillämpningsområdenm.m. vilka, i förening med de motivuttalanden som görs, också tillgodoserbehovet av preciseringar och definitioner för både myndigheter och enskilda.Mot denna bakgrund anser utskottet att motionerna Jo707 (m), Jo726 (mp) yrkande8, Jo752 (mp) yrkande 1, Jo757 (kd) yrkande 3 och Jo784 (c) yrkandena 1 och 4inte bör föranleda någon vidare åtgärd från sida.På samma grund föreslår utskottet att även motion Jo722 (v) yrkande 5 lämnasutan åtgärd.Med anledning av motion Jo752 (mp) yrkande 3 om ett hotbildsdepartement villutskottet erinra om sitt ställningstagande till en motion från sammaparti angående ärendefördelningen inom (bet. 1996/97:JoU15).Utskottet anförde då att vissa bestämmelser om ansvarsfördelningen mellanriksdagen och regeringen har ansetts vara av så grundläggande principiellkaraktär att de fått sin plats i regeringsformen (RF). Hit hör t.ex. reglernaom den institutionella ramen för regeringsarbetet och om förfarandet iregeringsärenden. Enligt 7 kap. 1 § RF fördelar regeringen ärendena mellandepartementen. Detaljfördelningen anges av regeringen idepartementsförordningen (1982:1177). Av förarbetena till 7 kap. 1 § RF framgåratt detta är regeringens exklusiva kompetensområde, och i /Stjern-quists kommentar till grundlagarna framhålls bl.a. att departementsförordningenär regeringens ensak. Utskottet ansåg det således vara en självklar princip attriksdagen inte skall göra uttalanden i en fråga som gäller regeringens internaarbetsfördelning; lika självklart som att regeringen aldrig framlägger förslagtill om t.ex. ärendefördelningen mellan utskotten. Utskottet, varsställningstagande givetvis kvarstår, avstyrker motionen i denna del.Våren 1995 tillsatte regeringen en nationalkommitté, den s.k. , för att medverka i arbetet med att utveckla, fördjupa och förankraAgenda 21 och för att medverka inför utarbetandet av till om hållbar utveckling (dir. 1995:34). Uppdragethar nu avslutats. Enligt vad utskottet erfarit pågår diskussioner om formernaför det fortsatta arbetet. Regeringens överväganden härom kommer att redovisasi den samlade miljöpolitiska proposition som avses presenteras för riksdagenunder . I avvaktan härpå bör motionerna Jo732 och Jo784 (båda c) iberörda delar inte föranleda någon vidare åtgärd från sida.Med hänvisning till det anförda bör även motion Jo722 (v) yrkandena 2 och 3lämnas utan någon ytterligare åtgärd.När det gäller kommunernas ställning i fråga om miljöplanering och lokalaAgenda 21 vill utskottet erinra om de lokala investeringsprogrammen för enekologiskt hållbar utveckling, där sammanlagt för perioden1998-2000 har anslagits för att främja det lokala miljöarbetet. De lokalaprojekten skall bl.a. bidra till effektivare energi- och naturresursanvändning,ökad kretsloppsanpassning, delaktighet i miljöarbetet på lokal nivå och flerarbetstillfällen. Enligt vad utskottet erfarit är intresset för programmenmycket stort, och 286 av landets 288 kommuner har anmält intresse förprogrammen. har ca 120 kommuner ansökt om stöd och beslutom bidrag till kommunerna fattas successivt . Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo732 (c) yrkande 2 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet bör inte föranleda någon vidare åtgärd.Med anledning av motion Jo722 (v) yrkande 4 vill utskottet erinra om att detövergripande ansvaret för information om Agenda 21-arbetet åvilarNaturvårdsverket. Av budgetpropositionen för , utgiftsområde 20, framgåratt ett informationssamarbete har inletts via , , och Utbildningsradion.Utskottet vill erinra om att de lokala investeringsprogrammen även omfattarstöd till Agenda 21-satsningar om projektens syfte är informationsinsatser inomramen för t.ex. kommunernas Agenda 21-arbete. Med det anförda avstyrks motioneni denna del i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Alltsedan de genomgripande politiska förändringarna ägde rum i Central- ochÖsteuropa intar samarbetet med länderna i dessa regioner en central plats isvensk utrikes- och biståndspolitik, och det är av grundläggande svensktintresse att verka för de fyra övergripande mål som uppställts för det svenskasamarbetet. Ett av dessa övergripande mål är att stödja en miljömässigt hållbarutveckling (bet. 1996/97:UU16). Dessa mål utgör fortfarande samarbetetshuvudområden men regeringen avser att bl.a. intensifierasinsatserna för att bistå de länder som förhandlar om medlemskap i , särskiltde baltiska länderna och (prop. 1997/98:100 utg.omr. 7, bet.1997/98:UU2). Vidare kommer regional utveckling att främjas, bl.a. genomÖstersjöstaternas råd och Barents Euro-Arktiska råd, där under år 1997innehade ordförandeskapet. Utskottet vill i sammanhanget erinra om de trehandlingsprogram för som antogs vid Östersjöstaternas rådsfemte ministermöte och som innehåller åtaganden när det gällerdemokratifrågor, ekonomiskt samarbete och miljö. Inom området för kärnsäkerhethar samarbete inletts för att öka säkerheten vid kärnkraftverken i ,Sosnovyj Bor och Kola. Utskottet vill även erinra om att våren 1996anvisade i syfte att stärkasamarbete och utveckling i (prop. 1995/96:222, bet.1996/97:FiU15). Medlen, som bl.a. skall användas för att skydda miljön runtÖstersjön, har tillförts en fond som fördelas efter förslag frånstatsministerns Östersjöråd. Härtill bör läggas att det svenska sekretariatetför för arbetar med en aktionsplan förregionen med inriktning på hållbar utveckling inom områdena jordbruk,skogsbruk, fiske, industri, energi och turism. Aktionsplanen förväntas bliantagen vid . Slutligen erinrarutskottet om att regeringen lagt fram en proposition om Sverigesutvecklingssamarbete med (prop.1997/98:70). Ett av målen för detta arbete är att bevara och förbättra miljön,särskilt i och kring . Vidare anförs (prop. s. 102) att regeringenavser att öka sina insatser för , särskilt beträffande energi-,miljö- och säkerhetsfrågor samt för ökade mänskliga kontakter i regionen. Meddet anförda anser utskottet att syftet med motion Jo756 (m) yrkande 8 i alltväsentligt kan anses tillgodosett. Motionsyrkandet bör inte föranleda någonytterligare åtgärd från sida.Nya regler för skotertrafiken trädde i kraft respektive den1 (prop. 1996/97:226, bet. 1996/97:JoU5). Riksdagsbeslutet i dennafråga innebär bl.a. inrättande av nya regleringsområden, utökat skydd motterrängkörning på jordbruksmark, en generell hastighetsgräns och obligatoriskabuller- och avgaskrav för nya terrängskotrar från . I sittbetänkande underströk utskottet att beslut om reglering av skotertrafiken m.m.bör fattas i nära samråd med kommuner och andra lokala intressen. Mot bakgrundav den korta tid som den nya lagstiftningen varit gällande anser utskottet sigsakna grund att tillmötesgå de motioner som föreslår ett flertal ändringar iterrängkörningslagen och närliggande författningar. Motionerna Jo703 (m), Jo706(m) yrkandena 1, 2 och 4 och Jo772 (s) avstyrks således.Med anledning av motionerna Jo706 (m) yrkande 3 och Jo780 (c) om förarbevisför snöskoter vill utskottet erinra om det frågesvar somkommunikationsministern gav i kammaren (prot. 1997/98:73, svar på fråga1997/98:476). Av svaret framgår att , som haft regeringens uppdrag attutreda frågan om en särskild förarlicens för förare av terrängskoter, den 23december 1997 överlämnade en utredning med förslag till utformning av en sådanförarlicens. I förslaget har aviserat att verket avser att snarastmöjligt komplettera utredningen med förslag till författningslösningar och attkomma in med dessa kompletteringar . Regeringen kommer därefteratt ta ställning i frågan. I avvaktan härpå avstyrker utskottet motionerna iberörda delar i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Som utskottet anförde (bet. 1996/97:JoU20) ingick inte kvicksilverbland s.k. undantag i medlemskapsförhandlingarna inför vårt inträde iEU. Inom ramen för direktiv /769/EEG om begränsning och utsläppande påmarknaden av vissa farliga ämnen och preparat diskuteras frågan om en eventuellbegränsning av försäljning och användning av kvicksilver. I dessa samtal verkarSverige för ökad begränsning av kvicksilver på EU-nivå till skydd för hälsa ochmiljö. Inom EU arbetar även en grupp med att bedöma behovet av eventuellaåtgärder rörande användningen av amalgam som tandfyllnadsmaterial och desseventuella hälsoeffekter på personal och patienter. Enligt vad utskottetinhämtat kommer frågan dessutom att behandlas i den miljöpolitiskapropositionen. I avvaktan härpå och med hänvisning till vad utskottet anförtovan avstyrker utskottet motion So346 (c) yrkande 2.Vatten- och luftvårdMotionernaKlimatfrågorEnligt motion Jo755 (v) bör ett handlingsprogram utarbetas i syfte att följaklimatkonventionen och reducera klimathotet (yrkande 1). Ett klimatpolitiskthandlingsprogram efterlyses även i motion Jo757 (kd) yrkande 1. Ett sekretariatför klimatfrågor bör upprättas (yrkande 2). I motionerna Jo756 (m) och Jo785(fp) framställs krav på att det av fastställda koldioxidmåletupprätthålls (yrkandena 11 respektive 2).Marina frågorI motion Jo731 (m) krävs åtgärder mot oljespill och fartygsolyckor (yrkande16). I motion Jo717 (m) framhålls behovet av miljöstationer för fritidsbåtar.Behovet av ett snart och effektivt samlat miljöprogram för reningpåtalas i motion Jo702 (c). Enligt motionärerna i motion Jo773 (mp) måstearbetet med miljö prioriteras ytterligare. Behovet av snara ochsamlade åtgärder för minskning av oljeutsläppen i betonas i motionJo705 (c).Enligt motion Jo745 (mp) bör ta bestämt avstånd från de av Norgeplanerade provborrningarna i (yrkande 3). I samma motion begärsfredning av (yrkande 4). I motion Jo754 (fp) betonas vikten av attoljeletningen i stoppas (yrkande 1). bör begära att Norgefullt ut uppfyller den nordiska miljökonventionens krav på samråd (yrkande 2).En bred konsekvensutredning bör göras av den planerade olje- och gasutvinningeni (yrkande 3). Enligt motion Jo740 (fp) bör bevaras somett levande gränsvatten.Växtnäringsläckage m.m.Frågor om försurning och övergödning tas upp i ett antal motioner. Enligtmotion Jo756 (m) bör en strategi utarbetas för minskad försurning ochövergödning (yrkande 9). Försurningsfrågan bör enligt motion Jo709 (fp) drivasmer kraftfullt (yrkande 3). I motion Jo731 (m) begärs en utredning omeffekterna på försurningen och övergödningen till följd av en förtidakärnkraftsavveckling (yrkande 2). Behovet av åtgärder mot övergödningen av vårakustnära hav tas upp i motionerna Jo749 (kd) och Jo770 (s). Ytterligareinsatser för att minska närsaltbelastningen på efterlyses i motionJo745 (mp) yrkande 2.I motion Jo738 (v) begärs en rad åtgärder inom olika samhällssektorer för attminska kväveläckaget. Åtgärder bör vidtas inom jordbruket (yrkande 1),avloppssektorn och industrin (yrkande 2) samt inom skogsbruket (yrkande 3).Dessutom bör regeringen föreslå att ytterligare medel inom EU används förändamålet (yrkande 4).Enligt motion Jo734 (kd) är det nödvändigt att utarbeta en strategi för attutveckla och implementera den metod som beskrivs i motionen för ökadkolbildning, bl.a. plöjningsfria odlingssystem med gröngödslingsvallar ochhumanurin som tillsatskväve. Försiktighetsprincipen bör enligt motion Jo775 (v)tillämpas vid kalkningsverksamhet (yrkande 1). I motion Jo726 (mp) framhållsatt vi i måste komma ifrån att använda friskt vatten för transport avurin och fekalier (yrkande 4). Motionärerna i motion Jo758 (m) anser att densom orsakat fiskdöd som skadat allmänt intresse också skall ersätta skadan(yrkande 3).Den positiva betydelse som skyddszonerna vid åar och vattendrag har förnärsaltflödet till haven och för lax- och havsöring påpekas i motion Jo758 (m)yrkande 1. Enligt motion Jo759 (s) bör reglerna för stöd till anläggande avkantzoner vid vattendrag förbättras (yrkande 4). Möjligheterna att införa ettsystem för reningsverk med köp- och säljbara utsläppsrätter för närsalter börenligt motion Jo731 (m) utredas. Staten bör ta ett visst ekonomiskt ansvar föranläggande och återställande av fler våtmarker (yrkande 4). I motion Jo760 frånsamma parti framhålls kostnadseffektiviteten i anläggandet av våtmarker förnäringsreduktion (yrkande 1). Vattenorganisationernas åtgärdsprogram börmedfinansieras av staten (yrkande 2). Staten bör ta ansvar även förrestaureringen av det sydsvenska landskapet vid anläggande av dammar,småvatten, våtmarker och skyddszoner (yrkande 3). Inom ramen för EU:s miljöstödbör ytterligare medel riktas till sådana anläggningar (yrkande 4). I motionenbetonas också vikten av information och kunskapsspridning till markägare(yrkande 5). Reglerna för EU:s miljöstöd bör ändras så att de i högre grad ännu uppmuntrar markägarna att vidta åtgärder (yrkande 6).Enligt motion Jo762 (c) bör statsbidrag utgå även för olivinbehandling avförsurade vattendrag. Behovet av restaurering och sanering av ,Jungnerholmarna och framhålls i motion Jo713 (c) yrkandena 1respektive 2.Buller m.m.I flera motioner behandlas frågor om buller. Enligt motion Jo783 (fp) behövertakten i bullerarbetet öka (yrkande 1). bör få ett tydligt ochlångsiktigt uppdrag att driva bullerfrågorna på ett samlat och bättre sätt(yrkande 2). Regeringen bör med hög prioritet driva bullerfrågorna iinternationella sammanhang och särskilt inom EU (yrkande 3). En uppföljning avhandlingsplanen mot buller begärs i motion So345 (fp) yrkande 5. Behovet avskärpning och precisering av de bestämmelser som rör störningar på grund avbuller och infraljud påtalas i motion Jo741 (m). Bullerstörningar från militärverksamhet tas upp i motion Jo724 (mp). Vid nästa försvarsbeslut måste hänsyntas till bullerproblematiken (yrkande 1). Åtgärder måste genast vidtas motbuller motsvarande (A) (yrkande 2). Finansieringsfrågan för dessaåtgärder måste få en lösning (yrkande 3).Behovet av ändringar i bilavgaslagen (1986:1386) tas upp i två motioner.Enligt motion N270 (v) bör regeringen utarbeta förslag till sådan ändring ibilavgaslagen att det blir möjligt att använda vätgas i (yrkande 5).Vätgas bör inte omfattas av utsläppsparametrarna i gällandebilavgaslagstiftning (yrkande 6). Enligt motion Jo714 (kd) bör förbud införasefter för icke-katalysatorrenade bensin- och dieselbilar.Utskottets övervägandenInledningInledningsvis kan utskottet konstatera att vatten- och luftvård är det delämneinom miljövården som föranleder flest motioner och som har behandlats vid flesttillfällen i , senast i betänkandena /97:JoU15 och 1997/98:JoU5.Enligt vad utskottet erfarit kommer övergripande målsättningar vad gällervatten- och luftvård att presenteras i den miljöpolitiska proposition somkommer att framläggas för under våren 1998.KlimatfrågorUnder pågick förhandlingar om ett protokoll till förklimatförändringar, och frågan behandlades vid konventionens tredje partsmöte iKyoto . Under det globala förhandlingsarbetet har EU varitpådrivande, och i rådsslutsatser presenterades EU:sförslag till reduktionsåtaganden som innebar att alla industriländer skallminska sina sammanlagda utsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid med 15 %till år 2010 och med . Medlemsländerna har också söktprecisera vilka gemensamma åtgärder som behöver genomföras för att uppfyllaEU:s klimatmål och pekat ut ett antal åtgärdsområden för reduktion avväxthusgaser.Vid lyckades de deltagande länderna åstadkomma ett protokollsom innebär bindande reduktioner av växthusgaserna koldioxid, metan,dikväveoxid, freoner och svavelhexafluorid. Sammanlagt innebär överenskommelsenen minskning av dessa gaser från de s.k. annex-1-länderna (OECD+EIT,Economies in Transition, dvs. forna öststatsekonomier) års nivå.Reduktionerna skall uppnås . EU har åtagit sig attgemensamt minska utsläppen för de ifrågavarande gaserna , vilketmotsvarar en reduktion på för de tre gaser som ingick i EU:sutgångsbud, dvs. koldioxid, metan och dikväveoxid. EU hade tidigare deklareratsin avsikt att uppfylla sina åtaganden gentemot det kommande protokolletgemensamt i en s.k. utsläppsbubbla och fick i förhandlingarna gehör för dennametod. Arbetet med en slutlig bördefördelning kommer att inledas under våren1998 för att notifieras till konventionssekretariatet inför det fjärdepartsmötet i hösten 1998.Som framgår av utskottets redogörelse ovan är de frågor som tas upp imotionerna Jo755 (v), Jo756 (m), Jo757 (kd) och Jo785 (fp) föremål för ettomfattande arbete såväl globalt som inom EU. Frågan om ett nationellthandlingsprogram kommer utskottet att få ta ställning till i samband medriksdagens behandling av den miljöpolitiska propositionen. I avvaktan härpå börmotionerna i berörda delar lämnas utan vidare åtgärd från sida.Marina frågorVåren 1997 behandlade utskottet ett stort antal motioner om oljeföroreningartill havs och redogjorde utförligt för det arbete som pågår såväl nationelltsom internationellt för att motverka dessa problem (prop. 1996/97:75, bet.1996/97:JoU15). Sammanfattningsvis framhöll utskottet det angelägna i attåtgärder vidtas mot tillförseln av oljeföroreningar till våra hav. Utskottetansåg det emellertid i första hand ankomma på regeringen att överväga vilkaytterligare åtgärder som kan anses erforderliga på detta område och iförekommande fall lägga fram förslag om åtgärder.