bet · GL01BoU9 · 1998-02-19 00:00:00 — Vissa frågor om länsförvaltningen m.m. I betänkandet behandlas under allmänna motionstiden väckta motioner om denregionala organisationen, länsindelningen samt den kommunala indelningen.Samtliga motionsförslag avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tre reservationer och ett särskilt yttrande. I betänkandet behandlas de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna1997/98:Bo303 av Per m.fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att resultatet avfolkomröstningen i skall tillmätas avgörande betydelse för beslutom länstillhörigheten för kommun.1997/98:Bo304 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om organisation av statligamyndigheter.1997/98:Bo539 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utredning och utvärdering av serviceneddragning av statligamyndigheters och bolags verksamheter.1997/98:A456 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försöksverksamhet med vidgat regionalt självstyrelseansvar iStockholms län.1997/98:A460 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en samlad länsförvaltning.1997/98:K525 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning av förutsättningarna för att bilda egenkommun.1997/98:K528 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om länsgränser,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett renodlat regionalt förvaltningskontor. Den regionala organisationenFörsöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelningRiksdagen fattade beslut om att en försöksverksamhet med ändradregional ansvarsfördelning som omfattar , och län skallgenomföras till (yttr.1996/97:BoU3y, bet. 1996/97:KU4). I samband med beslutet om att fr.o.m. den 1januari 1998 bilda beslutade dessutom attförsöksverksamheten skall omfatta också det nybildade länet (bet.1996/97:BoU13). Försöksperioden börjar här löpa , medan denavslutas som för övriga försökslän.Regeringen har tillkallat en parlamentarisk kommitté - Kommitténom den regionala samhällsorganisationen - med uppgift att följa upp ochutvärdera försöksverksamheten med den ändrade regionala ansvarsfördelningen.Enligt direktiven (dir. 1997:80) skall en av utgångspunkterna för kommitténsöverväganden vara att det bör utvecklas former för en fördjupad demokratiskförankring av det regionala utvecklingsansvaret och att det bör finnas eneffektiv statlig organisation på regional nivå som kan svara för tillsyn ochrättstillämpning samt följa upp och utvärdera statsmakternas beslut. I den del uppdraget avsergenerella överväganden om den statliga länsförvaltningens struktur ochuppgifter skall en delredovisning ske den 1 oktober 1998.Som en del i ett samlat förslag för föreslås i motion1997/98:A456 (fp) yrkande 1 att en försöksverksamhet med vidgad regionalsjälvstyrelse skall genomföras i . Enligt motionen är dennuvarande arbetsfördelningen mellan länsstyrelse och landsting på flera områdenotydlig och svårbegriplig för medborgarna. Genom ett vidgat regionaltsjälvstyre skulle folkvalda organ få ett ökat direkt inflytande. Det angesvidare främja regionens utveckling liksom ett rationellt utnyttjande avbegränsade resurser.Som framgår av sammanfattningen ovan har beslutat att enförsöksverksamhet med vidgad regional självstyrelse skall genomföras i fyralän. Det kan naturligtvis diskuteras om detta innebär att försöksverksamhetengivits en tillräcklig omfattning för att de erfarenheter skall vinnas som denär avsedd att ge. Som utskottet anförde (bet. 1996/97:BoU13 s. 14) vid sinbehandling av ett motsvarande motionsyrkande kan det å ena sidanhävdas att en breddning av försöket till flera län kan ge ytterligareerfarenheter. Å andra sidan kan det hävdas att det är välbetänkt attinledningsvis inte ge försöksverksamheten för stor omfattning. Utskottet harinte underlag för någon annan bedömning än att den beslutade omfattningen fåranses vara lämplig. En utvidgning av försöksverksamheten till att omfatta ocksåStockholms län i enlighet med förslaget i motion 1997/98:A456 (fp) yrkande 1bör därför inte göras.Den regionala statliga förvaltningenEnligt motion 1997/98:K528 (c) måste en renodling av den regionala nivån kommatill stånd där landsting och länsstyrelse ersätts med ett folkvalt region-parlament. Vid en sådan reform bör enligt motionens yrkande 3 kvarvarande delarav nuvarande funktioner föras över till ett renodlat statligtförvaltningskontor, dvs. ett organ som på länsnivå har att svara enbart förstatliga förvaltnings- och kontrollfunktioner.De frågor som tas upp i motionen avser hur det demokratiska inflytandet skallkomma till uttryck på regional nivå och hur den regionala statligaförvaltningen skall utformas. Som framgår ovan är ett av huvudsyftena med dennu pågående försöksverksamheten med vidgad regional självstyrelse att utvecklaformer för en bättre demokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. I det uppdrag att utvärdera och följa upp försöket somKommittén om den regionala samhällsorganisationen har ingår bl.a. att ocksålägga fram förslag om hur uppgifterna mellan staten och den kommunalasjälvstyrelsen på regional nivå skall fördelas . En utgångspunkt förutredningsarbetet är att det bör finnas en effektiv statlig organisation påregional nivå som kan svara för tillsyn och rättstillämpning samt följa uppstatsmakternas beslut. Det innebär att kommittén skall göra mer generellaöverväganden om statens organisation på regional nivå.Den nu pågående försöksverksamheten och den utvärdering och uppföljning avden som inletts syftar bl.a. till att ge underlag för ett ställningstagande ifrågan om den statliga regionala förvaltningens framtida utformning ochomfattning. Utskottet är mot bakgrund härav inte berett att ställa sig bakomförslaget i motion 1997/98:K528 (c) yrkande 3. Enligt utskottets mening börresultatet av den pågående försöksverksamheten och utvärderingen av denavvaktas.Samordning av statliga myndigheters regionala organisation m.m.Den omfattande omorganisation av statliga myndigheter som pågår har enligtmotion 1997/98:Bo304 (m) lett till problem genom att den regionala indelningenför de olika myndigheterna inte sammanfaller. Att myndigheterna omorganiserasär enligt motionen nödvändigt, men det få inte leda till att desamordningsmöjligheter som finns äventyras. Det rimliga anges vara att statligamyndigheter organiseras efter samma geografiska indelning. Det bör enligtförslaget därför uppdras åt regeringen att se över hur omorganisationen avstatliga myndigheter sker.Även i partimotion 1997/98:A460 (c) riktas kritik motomorganisationen av den statliga verksamheten på regional nivå. Enligt motionenhar den sektorsvisa övergången från länsbaserade organisationer till ett färreantal storregioner försvårat rationaliseringar liksom möjligheterna tillsektorsövergripande samverkan. Det anges därför vara angeläget att ökamöjligheterna till en genomgripande samlad länsförvaltning som ett alternativtill sektorsvisa storregioner. förordas att en demokratireforminitieras där makt, resurser och ansvar flyttas till de folkvalda organen.Enligt motionens yrkande 6 bör detta ges regeringen till känna.I motion 1997/98:Bo539 (c) läggs fram ett förslag till ett program för en godstadsmiljö. Som en del i detta program förordas i motionens yrkande 14 att enutredning och utvärdering av serviceneddragningen hos statliga myndigheter ochföretag skall göras. Den neddragning av servicen från statliga myndigheter ochföretag som sker påverkar enligt motionen såväl den grundläggande trygghetensom utvecklingsmöjligheterna i stadsmiljön negativt.Med anledning av vad som i motionerna förordats om samordning av statligamyndigheters regionala organisation m.m. vill utskottet anföra följande.Styrningen av de statliga myndigheterna har genomgått storaförändringar. Genom omdaningen har myndigheterna bl.a. givits en större frihetatt själva organisera sin verksamhet på såväl central som regional nivå.Reformeringen av sättet att styra myndigheterna har bl.a. genomförts motbakgrund av de krav på ökad effektivitet som ställts. Det torde också råda enbred enighet om att effektiviseringar har varit och är nödvändiga. Ur ettregionalt perspektiv har dock de omorganisationer som vidtagits förstärkt vissaproblem. Det gäller framför allt den brist på samverkan och samordning somblivit följden av de nya regionala indelningar som många myndigheter gjort föratt effektivisera sin verksamhet. har myndigheterna på regional nivå ibetydande utsträckning haft länen som verksamhetsområde. är detta långtifrån alltid fallet. I stället har en mängd olika regionala indelningar som ärstörre än länen vuxit fram.Den statliga förvaltningens uppgifter och organisation i vid mening har settsöver av en särskild kommission - Förvaltningspolitiska kommissionen.Kommissionen, som avslutade sitt arbete , har i en radbetänkanden beskrivit, analyserat och prövat den statliga verksamheten urförvaltningspolitisk synvinkel. I sitt slutbetänkande - I medborgarnas tjänst(SOU 1997:57) - fäster den bl.a. uppmärksamheten på frågan om den regionalaindelningen av statlig verksamhet. I betänkandet anförs bl.a. attmyndigheternas regionala indelning har blivit alltmer disparat, vilketförsvårar samverkan både inom statsförvaltningen och mellan denna och landstingoch kommuner. Enligt kommissionen har den regionala indelningen en sådan viktatt statsmakterna bör utöva ett samordnande ansvar på området. Kommissionensförslag bereds inom . En proposition med ettförvaltningspolitiskt program har aviserats till den 12 mars 1998.Genom att senare års förändringar i myndigheternas regionala struktur harförsvårat möjligheterna till samverkan och samordning riskerar också denregionala balansen att påverkas negativt. Förutsättningarna för att åstadkommasektorsövergripande gemensamma insatser från berörda myndigheter försämrasnaturligtvis om deras geografiska verksamhetsområden på regionnivå intesammanfaller. På samma sätt försvåras liknande insatser där myndigheternasamverkar med kommuner, företag och andra aktörer. Svårigheterna att få tillstånd ett samordnat regionalt agerande riskerar att förstärka de regionalaobalanser som finns . Frågan om myndighetsorganisationensgeografiska struktur ur ett regionalpolitiskt perspektiv har ocksåuppmärksammats i olika sammanhang. Bl.a. har näringsministern i ettinterpellationssvar uttalat att regeringen i en kommanderegionalpolitisk proposition avser att återkomma till frågan om statliga verksoch myndigheters ansvar för en positiv regional utveckling. Denregionalpolitiska propositionen har aviserats till den 26 februari.Som framgår av framställningen ovan kommer att föreläggastvå förslag som ur olika aspekter berör samordningen av de statligamyndigheternas regionala organisation. Enligt utskottets mening bör förslagenavvaktas. Motionerna 1997/98:Bo304 (m), 1997/98:Bo539 (c) yrkande 14 samtpartimotionen 1997/98:A460 (c) yrkande 6 avstyrks.LänsindelningenDen försöksverksamhet med förändrad regional beslutsstruktur som inletts inågra län är enligt motion 1997/98:K528 (c) välkommen. Enligt motionen börförsöket utvärderas för att ge underlag för en nationellt genomförd reform somger ett förstärkt demokratiskt inflytande på regional nivå. Däremot får inteförsöksverksamheten eller de beslutade ändringarna i länsindelningen i Skåneoch i tas till intäkt för att genomföra en ändring avlänsgränserna. Enligt motionens yrkande 2 bör därför uttala attnuvarande länsgränser bör gälla.De förändringar i länsindelningen som har beslutats i och i VästraGötaland har tillkommit mot bakgrund av de regionala förhållanden m.m. som därråder. Förändringarna har främst motiverats av att samhällsutvecklingen gradvislett till att länsindelningen i dessa regioner inte helt och hållet kommit attmotsvara en funktionell administrativ indelning och till behovet av regionalplanering och interkommunal samverkan inom ett större område än de tidigarelänen. Det kan naturligtvis inte uteslutas att liknande eller andra skäl i enframtid gör sig gällande också i andra regioner. Inte heller kan det uteslutasatt det kan uppkomma situationer där det kan visa sig motiverat att genomdelning eller på annat sätt tillskapa nya län i någon region. Styrkan i dessaskäl måste då kunna prövas med utgångspunkt i de förhållanden som i övrigtråder . Det framstår enligt utskottets mening mot bakgrundhärav inte som lämpligt att lägga fast dagens länsindelning pådet sätt som föreslås i motion 1997/98:K528 (c) yrkande 2. Motionen avstyrks.Dagens länsgränser hindrar enligt motion 1997/98:Bo303 (m) i en del fallutvecklingen i ett område. Ett exempel på detta anges utgöra.Kommunen tillhör i administrativt hänseende . Ur kulturell,näringsgeografisk och arbetsmarknadsmässig synpunkt utgör enligt motionendäremot en del av . Kommunen ämnar därför genomföra enfolkomröstning om den framtida länstillhörigheten. Om omröstningen skulle visaatt kommunens invånare vill byta länstillhörighet till län börregeringen enligt förslaget i motionen skyndsamt möjliggöra ett sådant byte.Någon direkt reglering av rikets indelning i län finns inte.Länsindelningen framgår däremot indirekt av det tillkännagivande (1997:824) omlänens indelning i kommuner som regeringen utfärdat. Av tillkännagivandetframgår bl.a. att en av de kommuner som ingår i är Hebykommun. Som framgår av motion 1997/98:Bo303 (m) har i kommunen väckts frågan omatt i stället skall utgöra en del av län. Kommunfullmäktige i Hebykommun har mot bakgrund härav beslutat att i samband med val genomföraen folkomröstning som bl.a. skall omfatta frågan om den framtidalänstillhörigheten. Om valet visar att en majoritet av de röstande vill attkommunen fortsätttningsvis skall tillhöra län är det kommunens avsiktatt hos regeringen begära att en sådan ändring kommer till stånd. I den mån detfinns en majoritet för att överföra från tillUppsala län kommer sålunda frågan att underställas regeringen för prövning. Detfinns enligt utskottets mening grundad anledning förutsätta att tillbörlighänsyn kommer att tas till den lokala opinionen vid en sådan prövning utannågot tillkännagivande om detta. Motionen avstyrks sålunda.Den kommunala indelningenFörutsättningarna för ändring av kommunindelningen regleras i lagen (1979:411)om ändringar i indelning i kommuner och landsting - indelningslagen.Lagen innebär i korthet bl.a. följande:- Regeringen får besluta om ändring i kommunindelningen, om ändringen kan antasmedföra bestående fördel för en kommun eller en del av en kommun eller andrafördelar ur allmän synpunkt. Vid prövningen skall särskild hänsyn tas tillönskemål och synpunkter från den eller de kommuner som berörs. Särskildhänsyn skall också tas till befolkningens önskemål och synpunkter (1 kap. 1§).- Fråga om ändring i den kommunala indelningen kan väckas av kommun ellermedlem av kommun som skulle beröras av ändringen. Ansökan skall inges tillKammarkollegiet (1 kap. 20 §).- Kammarkollegiet skall göra den utredning som behövs. Om det bedöms lämpligtkan kollegiet överlämna åt eller särskild utredare att görautredningen (1 kap. 21 §).- När det finns särskilda skäl skall en särskild undersökning göras ombefolkningens inställning till ändringen (1 kap. 24 §).Tätorten ingår i kommun. Framtill denna tidpunkt bildade en egen landskommun. I Ljungs-kile harbildats en intresseförening - - med syfte attverka för att åter skall bli en egen kommun. Föreningen har hosKammarkollegiet ansökt om en utredning av frågan om delning av kommunoch om en folkomröstning. Utredningen skall enligt ansökan avseförutsättningarna för Forshälla, Resteröds, Ljungs och Grinneröds församlingaratt bilda en egen kommun - kommun.Efter remiss från Kammarkollegiet har kommun samt ochLänsstyrelsen i yttrat sig över intresseföreningensframställan. Av remissvaren framgår bl.a. att ingen av dessa instansermotsätter sig att en utredning genomförs.Kammarkollegiet har avslagit ansökan med hänvisning till att förutsättningarför att närmare utreda frågan inte föreligger. Av kollegiets motivering framgårbl.a. att befolkningsunderlaget för en ny kommun blir litet och attskattekraften kommer att ligga under medelskattekraften. Räknat på befolkningenvid /97 kan den nya kommunen som mest få knappt 7 800 invånareoch som minst drygt 5 000 invånare - detta om inte kommeratt ingå. Vidare anges att det i saknas många kommunala?basfunktioner?, något som skulle göra en ny kommun beroende av att träffaavtal med kommun om service för sina invånare. Det finns enligtKammarkollegiet därför anledning anta att indelningslagens krav på att enindelningsändring skall innebära bestående fördelar för den berörda kommuneneller kommundelen eller för samhället i övrigt inte uppfylls.Kammarkollegiets beslut har överklagats till regeringen av . Regeringen har avslagit överklagandet. Som skälför sitt beslut anför regeringen att det för att en utredning om ändring avkommunindelningen skall startas krävs att en preliminär analys visar attförutsättningar kan bedömas föreligga för att genomföra en sådan ändring.Enligt regeringen föreligger sådana förutsättningar inte i ärendet.Enligt motion 1997/98:K525 (c) är det ytterst förvånande att Kammarkollegiethar beslutat att någon utredning om att bilda en egen kommun inte skallgenomföras, liksom att regeringen avvisade besvären över detta beslut. Dettyder enligt motionen på en storebrorsmentalitet där regeringen anser sigbättre skickad än de boende i att avgöra vad som är bäst för dem. Imotionens yrkande 2 föreslås därför att skall ge regeringen tillkänna att en utredning bör tilllsättas för att utreda förutsättningarnaför att bilda en egen kommun.Det är enligt utskottets mening viktigt att den kommunala indelningen delssvarar mot kraven på ett lokalt inflytande, dels är ändamålsenlig med avseendepå de uppgifter kommunerna ålagts. Det innebär att den kommunala indelningenkan behöva anpassas till utvecklingen i samhället. Sedan kommunreformengenomfördes har också flera nya kommuner tillkommit genom att de dåbildade kommunerna delats. Stor vikt har i dessa fall bl.a. lagts vid att denybildade kommunerna skall få en naturlig geografisk avgränsning och att deskall ha förutsättningar att fullgöra de uppgifter som åvilar en kommun.Förutsättningarna för och förfarandet vid ändringar i kommunindelningenregleras, som redovisats ovan, i indelningslagen. Av lagen framgår attKammarkollegiet har att tillse att den utredning av frågan om delning sombehövs kommer till stånd. I fallet har Kammarkollegiet vid sinpreliminära analys funnit att de förutsättningar för en delning som lagenställer upp inte föreligger. Vid sin prövning av frågan har regeringen gjortsamma bedömning.I motion 1997/98:K525 (c) riktas kritik mot hur frågan om att låta Ljungs-kile bilda en egen kommun har utretts. Förslaget synes dock inte vara avsettatt få till stånd en ny prövning enligt den ordning som indelningslagenföreskriver, utan det torde avse att frågan skall utredas i särskildordning. Det kan naturligtvis diskuteras hur omfattande en utredning behövervara för att det skall finnas ett tillräckligt underlag för ett beslut i fråganom en delning skall ske eller inte. Utskottet har därvid inte grund för annanbedömning än den som gjorts av regeringen och av Kammarkollegiet. Utskottet ärmot bakgrund härav inte berett förorda att den i motion 1997/98:K525 (c)yrkande 2 föreslagna utredningen kommer till stånd. Frågan får avgöras i denordning lagstiftningen anger. beträffande utvidgning av försöksverksamhetenatt avslår motion 1997/98:A456 yrkande 1,res. 1 (fp)2. beträffande den regionala statliga förvaltningenatt avslår motion 1997/98:K528 yrkande 3,3. beträffande samordning av statliga myndigheters regionalaorganisation m.m.att avslår motionerna 1997/98:Bo304, 1997/98:Bo539 yrkande 14 samt1997/98:A460 yrkande 6,res. 2 (c)4. beträffande länsindelningenatt avslår motion 1997/98:K528 yrkande 2,5. beträffande kommunatt avslår motion 1997/98:Bo303,6. beträffande Ljungskileatt avslår motion 1997/98:K525 yrkande 2.res. 3 (c, mp, kd)den 19 februari 1998På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), RigmorAhlstedt (c), (), (), (), OweHellberg (v), (), Per (), (), CarinaMoberg (s), () och (). Utvidgning av försöksverksamheten (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med ?Som framgår?och på s. 3 slutar med ?inte göras? bort ha följande lydelse:En reformering av den regionala ansvarsfördelningen framstår enligtutskottets mening som alltmer angelägen. Det är därför bra att enförsöksverksamhet nu har inletts. måste försöksverksamheten ges ensådan omfattning och bredd att den ger ett fullgott underlag för reformer påområdet. I ett sådant perspektiv kan utskottet konstatera att de län somhittills omfattas av försöksverksamheten är av olika karaktär och storlek. Iförsöket ingår län med så skilda förutsättningar som och det nybildadestorlänet . Trots detta finns det enligt utskottets meningskäl att utvidga försöksverksamheten till att också omfatta län.Genom sin uttalade storstadsprägel måste anses som så passsärpräglat att de erfarenheter som här kan vinnas svårligen kan erhållas inågot annat län. Enligt utskottets mening bör därför en försöksverksamhetgenomföras i som den för , dvs. till den 31 december 2002.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion 1997/98:A456 (fp)yrkande 1 anfört om att försöksverksamheten med ändrad regionalansvarsfördelning skall utvidgas till att också omfatta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande utvidgning av försöksverksamhetenatt med anledning av motion 1997/98:A456 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Samordning av statliga myndigheters regionala organisation m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med ?Styrningen av?och på s. 5 slutar med ?yrkande 6 avstyrks? bort ha följande lydelse:De statliga myndigheternas regionala organisation har tidigare i storutsträckning motsvarat länsindelningen. I takt med att myndigheterna har givitsen större frihet att själva organisera sin verksamhet på såväl central somregional nivå har dock den regionala strukturen kommit att förändras. Det är vanligt att myndigheterna som grund har regionala indelningar som är störreän länen. Ur ett regionalt perspektiv har dessa omorganisationer inneburitvissa problem. Förutsättningarna för att åstadkomma sektorsövergripandegemensamma insatser från berörda myndigheter försämras naturligtvis om derasgeografiska verksamhetsområden på regionnivå inte sammanfaller. På samma sättförsvåras liknande insatser där myndigheterna samverkar med kommuner, företagoch andra aktörer. Svårigheterna att få till stånd ett samordnat regionaltagerande riskerar att förstärka de regionala obalanser som finns.Utskottet delar mot bakgrund av den hittillsvarande utvecklingen den kritikmot omorganisationen av de statliga myndigheterna på regional nivå som försfram i partimotion 1997/98:A460 (c). Som anförs i motionen sektorsvisa övergången från länsbaserade organisationer till ett färreantal storregioner försvårat möjligheterna till sektorsövergripande samverkan.Det framstår enligt utskottets mening därför som angeläget att nu ökamöjligheterna till att skapa en genomgripande samlad länsförvaltning som ettalternativ till sektorsvisa storregioner. En förutsättning för att dennaomstrukturering verkligen skall leda till en samordning av statens resurser ärdock att den följs av en demokratireform där makt, resurser och ansvar flyttastill folkvalda regionala organ.Även om frågan om myndigheternas regionala struktur har uppmärksammats iolika sammanhang är detta enligt utskottets mening inte tillräckligt.