bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Mål för budgetpolitiken(mom. 6) (kd)och (bådakd) anserdels att finansutskottetsställningstagande i avsnitt 2.3 Målför budgetpolitiken bort haföljande lydelse:Riksdagen har som långsiktigt målför budgetpolitiken lagt fast ettkrav på överskott i de offentligafinanserna på i genomsnitt avBNP över en konjunkturcykel. mening leder ett sådantmål till att det offentliga iorimlig utsträckning försvårarmöjligheterna till hushållssparandeoch personligt ansvarstagande samtförsämrar effektiviteten i densvenska ekonomin.I ett medelfristigt perspektiv börman därför i stället inrikta sig påett överskott på i genomsnitt 1 %av BNP.För år 2000 har tidigarepreciserat överskottsmålet till1,och föreslås att detta målhöjs till 2,0 %.Mot bakgrund av vad utskottet härsagt bör detta förslag avstyrkas.Målet bör detta år vara oförändrat1,av BNP.Vad utskottet här har sagt börriksdagen som sin mening geregeringen till känna. Med detanförda tillstyrker utskottetmotion Fi209 (kd) yrkande 12.Samtidigt avstyrker utskottetpropositionens förslag (yrkande 4)och motion Fi208 (m) yrkande 4.dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande mål förbudgetpolitikenatt med bifall tillmotion 1998/99:Fi209 yrkande 12samt med avslag på proposition1998/99:1 Förslag till statsbudgetoch finansplan m.m. yrkande 4 ochmotion 1998/99:Fi208 yrkande 4 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört omoförändrat mål på av BNP förår 2000,16. Budgetförslagen för (mom. 7) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrandesom i avsnitt 2.4.3Finansutskottets sammanfattandebedömning av budgetförslagen börjarmed "" och som längrefram i avsnitt 4.1.28Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten slutar med "" bort ha följandelydelse:Trots världens högsta skatter ochen gynnsam ekonomisk utvecklingförmår inte det politiska systemetleva upp till sina löften när detgäller grundläggande gemensammauppgifter som vård, skola ochrättstrygghet. För många familjerhar dessutom marginalerna snävatsin så kraftigt attarbetsinkomsterna inte längreräcker till för försörjningen.Huvudorsaken till denna utvecklingär den felaktiga föreställningenatt välstånd kan skapas genompolitiska beslut och att begreppetvälfärd i har kommit attbli synonymt med offentligverksamhet. Välstånd skapasemellertid inte genom politiskabeslut utan genom enskildamänniskors arbete, företagande ochinitiativkraft. Skall vi åter kunnabygga upp vårt välstånd måste dessakrafter frigöras. Det kan bara skeom den privata sektorn tillåtsväxa.Medborgarna måste ges valfrihet ochrätt att själva bestämma om sintrygghet. Lägre skatter och lägreutgifter i stat och kommun betyderstörre frihet för enskilda ochfamiljer att själva välja. Det gerdem större möjlighet att prioriteraoch forma sin framtid, vilket i sigär en utveckling värd att strävaefter.I likhet med Moderatasamlingspartiet anser utskottet attbudgetpolitiken bör ges en sådaninriktning att man nårjämvikt mellan privat och offentligsektor. De offentliga utgifternabör därför tas ned mot av BNP,vilket medför attskattetrycket kan sänkas tillgenomsnittlig europeisk nivå.De offentliga finanserna är starktkonjunkturkänsliga, framför alltberoende på den offentliga sektornsstorlek. Minskas omfattningen pådenna sektor begränsas också riskenför framtida obalanser.Ett första steg i denna riktningtar Moderata samlingspartiet imotion Fi208, där partiet redovisarett budgetalternativ som innebäratt utgifts- och skattekvotenbegränsas med 3 respektive 4procentenheter fram till år 2000och 2001.De överordnade målen för Moderatasamlingspartiets budgetalternativär:· att skapa förutsättningarför så många nya arbetstillfällen iföretagen att arbetslöshetenavskaffas som samhällsproblem,·· att växla lägre skatter påarbetsinkomster mot bidrag ochsubventioner så att det blirmöjligt att leva på sin lön ochbygga upp ett eget sparande,·· att återskapa förtroendetför att stat och kommun klarar sinagrund-läggande åtaganden.·I överensstämmelse med dessa målföreslår Moderata samlingspartietbesparingar som uppgårtill och för2000 och 2001 till 56,7 respektive66,5 miljarder kronor.I det moderata budgetalternativetger besparingarna utrymme försänkta skatter med 30,5 miljarderkronor , 60,8 miljarder kronor2000 och 86,0 miljarder kronor2001.Moderata samlingspartiet föreslåren långtgående växling frånsubventioner och bidrag tillskattesänkningar som särskiltinriktas på de breda grupperna avlåg- och medelinkomsttagare.Det är framför allt vanligafamiljer med låga och medelstorainkomster som har drabbats av desenaste årens skattechocker. mening är detdärför naturligt att man - såsomModerata samlingspartiet förordar -i första hand sänker skatten påarbetsinkomster för dessa grupper,men även andra skatter vilkabegränsar vanliga hushållsmarginaler, såsom fastighetsskattsamt skatt på bensin och resor medkollektivtrafik. Med de konkretaförslag som Moderatasamlingspartiet lägger fram sänksskatten på arbetsinkomster i sådanomfattning att de mål som låg tillgrund skattereformuppnås, dvs. högst 30 %genomsnittlig kommunalskatt ochhögst marginalskatt. I detmoderata budgetalternativetfördelas skattesänkningarna så attnärmare användsför att minska skatten påföretagande och kapitalbildning,medan hela ,eller fyra femtedelar, avser lägreskatt på arbete, familj och boende.Skattesänkningar utformade på dettasätt skapar enligt utskottetsmening större trygghet för enskildaoch familjer.De skattesänkningar Moderatasamlingspartiet föreslår framgår avefterföljande tabell där angivnavärden avser förslagens effekt påden konsoliderade offentligasektorn. Utskottet ansluter sigtill Moderata samlingspartietsförslag och förordar att demoderata skattesänkningsförslagengenomförs och får ligga till grundför beräkningen av statsbudgetensinkomster för 1999.Tabell. Moderata samlingspartietsförslag till skattesänkningar1999-2001Finansiell effekt för konsolideradoffentlig sektorBelopp i *Skattesänkningarna uppgår 2001 tilltotalt 86 miljarder kronor.Tyngdpunkten ligger i tre förslagsom ensamma svarar för tvåtredjedelar av skattesänkningarnaoch som har det gemensamt att de ärinriktade på att sänka denkommunala inkomstskatten, dvs. denskatt som omfattar praktiskt tagetsamtliga inkomsttagare.Det viktigaste inslaget är ettsuccessivt ökat förvärvsavdrag somfår göras endast mot den kommunalttaxerade inkomsten och endast påinkomster understigande 7,5basbelopp, dvs. 273 000 kr.Avdraget, som är en kompensationför egenavgifterna tillpensionsförsäkringen, omfattar allatyper av pensionsgrundandeinkomster, således ävensjukpenning- och a-kasseersättning.Det införs stegvis och trappasunder upp från7 till av inkomsten. Ioch med att inkomstunderlaget ärmaximerat och avdraget görs mot enproportionell skatt står avdragetsvärde i direkt proportion till denkommunalskatt en inkomsttagarebetalar, men bara för den del avinkomsten som understiger 273 000kr. Störst utbyte ger avdraget fördem som bor i högskattekommuner.Moderata samlingspartiet föreslårockså att kommunalskatten skallsänkas med en krona och medytterligare en krona 2001 genom attstaten övertar kostnadermotsvarande skattebortfallet förkommunerna.Dessutom vill man införa ettgrundavdrag på per barnvid den kommunala beskattningenfrån och med 1999. Avdraget skallfungera som ett komplement tilldagens barnbidrag. För familjervars inkomst inte är tillräckligtstor för att man skall kunnatillgodogöra sig avdraget fullt utskall ett bidrag utgå.I övrigt föreslår Moderatasamlingspartiet bl.a. att uttagetav statlig inkomstskatt begränsastill , att enpermanent skattereduktion införsför hushållstjänster samt attfastighetsskatten på bostäder sänkstill av taxeringsvärdet frånoch med 1999 och därefter medytterligare 0,1 procentenhetersåväl 2000 som 2001. Vidberäkningen av fastighetsskattskall markvärdet dessutom tas uppmed endast halvt belopp för attlindra de orimliga regionalaskillnaderna.De besparingsförslag Moderatasamlingspartiet för fram är enligtfinansutskottets mening välavvägda. Utskottet noterar särskiltatt de grupper som har svårt atttillgodogöra sig skattesänkningarnaär undantagna från partietsbesparingar. Tvärtom föreslår manbetydande förbättringar iförhållande till regeringen förexempelvis handikappade ochpensionärer. Till detta kommer detnyss nämnda bidraget som skall utgåtill de barnfamiljer som inte kantillgodogöra sig det särskildagrundavdraget för barn.Moderata samlingspartiet föreslårinte heller några besparingar somberör sjukvård, äldreomsorg ellerundervisningen i grundskola ochgymnasium.I stället innebär besparingarna skall återgå till den 75-procentiga ersättningsnivå somanvändes fram till och med 1997inom socialförsäkringssystemen ocharbetslöshetsförsäkringen samtinföra ytterligare en karensdag isjukförsäkringen.Arbetslöshetsförsäkringen bördessutom omvandlas till enomställningsförsäkring med ökadegenfinansiering för medlemmarna.Utgiftsminskningar bör ocksååstadkommas genom minskatföretagsstöd, minskade bidrag tillorganisationer och politiskapartier, en snabbare avveckling avbostadssubventionerna, slopat stödtill lokala investeringsprogram,effektivare rehabilitering ochbesparingar inom den statligaadmini- strationen.I likhet med Moderatasamlingspartiet anser utskottet attsådana grundläggandesamhällsfunktioner somrättsväsendet bör tillföras ökaderesurser i förhållande till vadregeringen föreslagit. Partiet villockså anslå 1,9 miljarder kronormer än regeringen för handikappade.Likaså bör medel avdelas för attstärka IT-kompetensen i skolan.Ytterligare medel bör ocksåtillföras forskningen samtuniversiteten i , ochÖrebro.Enligt utskottets mening kan maninte på det sätt regeringenföreslår åstadkomma en nödvändigförnyelse av kommunsektorn genomutfästelser om ytterligarestatsbidrag. Erfarenheterna av vadsom skett efter tidigare tillskottbekräftar detta.Statens viktigaste uppgift i dettasammanhang bör i stället vara attfrämja sysselsättningen och på såsätt bredda kommunernasskatteunderlag. Staten bör ocksågenomföra omfattande avregleringaroch konkurrensutsätta kommunalaverksamhet, som även i övrigt böreffektiviseras och rationaliserasför att medborgarna skall få valutaför sina skattepengar. I likhet medModerata samlingspartiet föreslårutskottet en omfattande avregleringoch konkurrensutsättning. Utskottetbiträder också det moderataförslaget om en översyn av vilkauppgifter en kommun bör få ägna sigåt.Den kommunala verksamheten börsålunda renodlas ocheffektiviseras. Dessutom börtidigare tillskott av statsbidragutnyttjas. Om man därtill beaktaratt ekonomin torde utvecklasstarkare med den av utskottet härförordade politiken uppkommer ettutrymme för att sänka den kommunalautdebiteringen. I vissa kommunerkan skattesänkningar genomförasredan på kort sikt.Kommunalskatten bör därutöversänkas genom att staten övertarkostnader som åvilar kommunerna.Utskottet föreslår att man inför ennationell skolpeng av det slagModerata samlingspartiet förordarför att lyfta överfinansieringsansvaret för skolan(men inte ansvaret förundervisningen som sådan) tillstaten. skapas därmed ettutrymme som motsvarar en sänkningav den kommunala utdebiteringen med1 kr och med ytterligare 1kr.Utskottet avvisar regeringensförslag att tillfälligt omvandladen statliga skatt på somalla skattskyldiga betalar tillkommunal skatt vid 2000 årstaxering eftersom förfarandetstrider motbruttoredovisningsprincipen ochdessutom endast är ett sätt attmotverka att man på grund av ökadeutgifter bryter igenomutgiftstaket. Ett lika stort beloppbör i stället överföras tillkommunerna i form av ett ökatstatsbidrag.Finansutskottet har tidigare ställtsig bakom Moderata samlingspartietsförslag till besparingar. Deutgiftsminskningar som följer avdessa förslag innebär attutgiftstaket för staten under dekommande tre budgetåren börbestämmas till 743 miljarder kronor1999, 2000 och761 miljarder kronor 2001. Det ären minskning med 10 respektive 19och jämfört medregeringens förslag.Vid beräkningen av utgiftstaket harutskottet i likhet med Moderatasamlingspartiet inte inkluderatnågon budgeteringsmarginal eftersomden påverkar budgetdisciplinennegativt. Om de föreslagna takenför statens utgifter under denärmaste tre åren behöveröverskridas, får regeringenåterkomma till med enförklaring och ett förslag till debesparingar som krävs för att detursprungligen fastställda taketskall kunna upprätthållas.Utgiftstaket för den offentligasektorn bör på motsvarande sättberäknas till 1 019 miljarderkronor , 1 014 miljarder kronor2000 och 1 029 miljarder kronor2001. Det är en minskning med 31respektive 61 och 84 miljarderkronor jämfört med regeringensförslag . Attavvikelsen från regeringens förslagblir större i detta fall än förutgiftstaket för staten förklarasfrämst av att merparten av demoderata skattesänkningarna ledertill minskade skatteinkomster förkommunerna, och att dessakompenseras fullt ut för dettabortfall genom ökade statsbidrag.Den finansiella effekten avModerata samlingspartietsbudgetalternativ kan sammanfattaspå det sätt som framgår avnedanstående tabell. Den visar attmed det moderata budgetalternativetkommer sparandet att ligga på ennivå som med bred marginalöverstiger även de av regeringenanvända budgetmålen de kommande treåren. Budgetarbetet bör ha en sådaninriktning att man uppnår balans ide offentliga finanserna sett överen konjunkturcykel. I nuvarandekonjunkturläge innebär detta bör ha överskotti budgeten för att därefter kunnatillåta sig underskott i nästalågkonjunktur. Det moderataalternativet är utformat i enlighetmed detta synsätt.Tabell. Finansiellt sparande i denkonsoliderade offentliga sektornmed utskottets och Moderatasamlingspartiets budgetalternativBelopp i miljarder kronor*Sammanfattningsvis anser utskottetsåledes att Moderatasamlingspartiets budgetförslag för1999 bör ligga till grund förbudgetpolitiken. Det innebär attutskottet tillstyrker de av dettaparti i motion Fi208 föreslagnanivåerna för utgiftstaket under1999-2001 (yrkande 3), liksompartiets förslag till beräkning avde offentliga utgifterna för1999-2001 (yrkande 5) och beräkningav statsbudgetens inkomster ochförändrade skatte- ochavgiftsregler (yrkande 7) vilketfinns intaget i appendix 1 tillutskottets betänkande somreservation 16 (m). Vidaretillstyrker utskottet Moderatasamlingspartiets förslag tillfördelning av utgifter påutgiftsområden (yrkande 8) somåterfinns dels i efterföljandetabell, dels i reservation 16 (m) idet till utskottets betänkandefogade appendix 1. Slutligenbiträder utskottet även övriga avModerata samlingspartiet i dettasammanhang framförda förslag.Tabell. Utskottets och Moderatasamlingspartiets förslag tillutgiftstak och utgiftsramar m.m.för 1999Belopp i miljoner kronorFörändring i förhållande tillregeringens förslag*Med hänvisning till det anfördabiträder utskottet såledesmotionerna- Fi208 (m) yrkandena 3 och 5 samt7-9,- Fi507 (m) yrkande 11,- Sk301 (m),- Sk302 (m) yrkandena 1-6,- Sk303 (m, kd, fp),- Sk306 (c) yrkande 14,- Sk310 (m) yrkandena 1-6,- Sk311 (m),- Sk629 (m),- Sk647 (m) yrkandena 1, 2 och 4,- U213 (m) yrkande 5,- U304 (m) yrkande 5,- U806 (m) yrkande 4,- MJ256 (m) yrkande 3 samt- Bo209 (m) yrkandena 4 och 6.Regeringens förslag i berörda delaravstyrks. Vidare avstyrks övrigamotioner som är aktuella i dettasammanhang.dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande budgetförslagenför år 1999att riksdagena) med bifall till motion1998/99:Fi208 yrkande 3 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 3 medanledning av ålderspensionsreformenfastställer utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten för år1999 till , förår 2000 till 742 miljarder kronoroch för till 761 miljarderkronor,b) med bifall till motion1998/99:Fi208 yrkande 5 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 5 godkännerden reviderade beräkningen av deoffentliga utgifterna för åren1999-2001,c) med bifall till motion1998/99:Fi208 yrkande 8 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 9 beslutarom fördelning av utgifterna på utgiftsområdenenligt det med reservation 16 (m)betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,d) med bifall till motion1998/99:Fi208 yrkande 9 ochproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 10 godkänner beräkningen avförändringar avanslagsbehållningarna ,e) om godkännande av beräkningen avförändringar av myndigheters m.fl.in- och utlåning iRiksgäldskontoret för budgetåret1999 samt beräkningen av överföringav medel från AP-fonden förbudgetåret 1999= utskottet,f) med bifall till motion1998/99:Sk311 yrkande 7 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 30 i denna del omskattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare,g) med bifall till motion1998/99:Sk306 yrkande 14 avslårproposition 1998/99:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m.yrkande 31 i denna del om det fastabeloppet vid beskattningen avförvärvsinkomster,h) med bifall till motionerna1998/99:Sk311 yrkandena 11-15,1998/99:Sk647 yrkandena 1, 2 och 4samt 1998/99:Bo209 yrkandena 4 och6 och med avslag på proposition1998/99:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 32 i dennadel godkänner vad utskottet anförtom fastighetsbeskattningen,i) med bifall till motion1998/99:Fi208 yrkande 7 och medavslag på proposition 1998/99:1Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 8 godkännerberäkningen av statsbudgetensinkomster för budgetåret 1999enligt det med reservation 16 (m)betecknade förslaget i appendix 1till hemställan,j) dels med bifall till motion1998/99:Sk311 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion1998/99:Sk311 yrkandena 2, 3, 5samt 8-10 som sin mening gerregeringen till känna vad somanförs i motionen ominkomstskatteskalan,dels med bifall till motion1998/99:Sk311 yrkandena 19-21 somsin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionen omresor till och från arbetet,dels med bifall till motion1998/99:Sk311 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen ompensionssparande,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk302 yrkandena 1 och 2,1998/99:Sk303, 1998/99:Sk310yrkandena 5 och 6 samt1998/99:Sk629 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna omtjänstesektorn och F-skattsedel,dels med bifall till motion1998/99:Sk302 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen ombeskattning av royalty,dels med bifall till motion1998/99:Sk302 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen ominkomst av kapital,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk301 och 1998/99:Sk311yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad somanförs i motionerna ompensionärernas särskildagrundavdrag,dels med bifall till motion1998/99:Sk310 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen omägarbeskattning,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk310 yrkande 2 samt1998/99:Sk629 yrkandena 1-10 somsin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionernaom fåmansföretag,dels med bifall till motion1998/99:Sk310 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen omredovisning av moms och annanskatt,dels med bifall till motion1998/99:Sk302 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen omsärskild löneskatt på vinstandelar,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk310 yrkande 3 samt1998/99:Sk311 yrkandena 16 och 17som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionernaom förmögenhetsskatten,dels med bifall till motion1998/99:MJ256 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionen omjordbrukets energiskatter,dels med bifall till motionerna1998/99:Sk302 yrkande 5 samt1998/99:Sk311 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna omtrafikområdet,dels med bifall till motionerna1998/99:Fi507 yrkande 11,1998/99:Sk311 yrkande 4,1998/99:U213 yrkande 5,1998/99:U304 yrkande 5 samt1998/99: U806 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad som anförs i motionerna omenskilda utgiftsområden,dels avslår övriga i appendix 2till hemställan upptagnamotionsyrkandena,17. Budgetförslagen för (mom. 7) (kd)och (bådakd) anserdels att utskottets yttrande som iavsnitt 2.4.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning avbudgetförslagen börjar med orden"" och ca 113 sidorlängre fram i avsnitt 4.1.28Ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten slutar med orden"till "bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser, i likhet medvad som sägs i Kristdemokraternasmotion Fi209, att sex områden börstyra inriktningen avbudgetpolitiken under de närmasteåren. Det gäller skapande avlångsiktigt godatillväxtförutsättningar som kanbidra till att minskaarbetslösheten och öka välfärden.För att göra det möjligt att fleraskall kunna leva på sin lön samtöka rättvisan bör skatterna sänkasför låg- och medelinkomsttagaresamt barnfamiljers och pensionärersekonomiska situation förbättras.Vidare bör vården, omsorgen ochskolan inom kommunsektorn gesbättre förutsättningar. Slutligenbör ett återupprättande avrättssamhället prioriteras.För barnfamiljer föreslås ett nyttbeskattat vårdnadsbidrag samt atten del av medlen för barnbidraget istället används för att höja nivånpå de inkomstprövadebostadsbidragen.Barnomsorgskostnader upp till 10 %av basbeloppet föreslås bliavdragsgilla för barn mellan 1 och3 år. Vidare börföräldraförsäkringen förändrasgenom att kontaktdagarna återinförssamt att garantibeloppet höjs från60 kr till per dag.Slutligen anser utskottet, i likhetmed , attfribeloppet för underhållsskyldigabör höjas till 48 000 kr.De sämst ställda pensionärernassituation bör förbättras genom attpensionstillskottet höjs. Detta böri enlighet med Kristdemokraternasförslag ske i två steg med en totalhöjning efter andra steget år 2000på . Vidare anserutskottet att inkomstprövningen avänkepensionen bör slopas samt attomställningspensionen förefterlevande skall förlängas till12 månader.För att återupprätta rättsväsendetföreslår utskottet attKristdemokraternas förslaggenomförs. Det innebär ökade anslagtill polis- , åklagar- ochdomstolsväsendet. Ävenkriminalvården bör tillförasytterligare medel. Slutligen börskattemyndigheternas möjlighetertill uppföljning och bekämpning avskattefusk förbättras somtullen och fårutökade resurser.Satsningar på vården, skolan ochomsorgen bör ges hög prioritet. Detkristdemokratiska förslaget atthöja statsbidragen till kommunernamed 1 miljard och 800miljoner kronor utöverregeringens förslag välkomnasdärför av utskottet. I likhet medvad som sägs i denkristdemokratiska motionen anserutskottet att utrymme även kanskapas genom strukturförändringarinom kommunsektorn. Det kan gällaett väsentligt utvecklande av denoffentliga upphandlingen, minskadadministration genom ökadanvändning av informationsteknik,lokal samordning avarbetsmarknadsmedel samtutförsäljningar av kommunalabostadsbestånd.Utskottet kan lika litet somKristdemokraterna accepteranedskärningar på handikappområdet.Därför bör 300 miljoner utöverregeringens förslag tillförasassistansersättningen. Detkristdemokratiska förslaget om enutredning som skall se övermöjligheterna att samordnatandvårds- och sjukförsäkringentillstyrks av utskottet. I avvaktanpå denna utredning bör docktandvårdsförsäkringen tillförasytterligare 200 miljoner kronor.Enligt utskottets mening är detangeläget att resurser satsas pårehabilitering.