bet · GL01NU10 · 1998-03-10 00:00:00 — Stiftelsen bildades budgetåret1994/95 och har ett kapital på som får förbrukas som stiftelsen skall verka. Stiftelsen samarbetar med bl.a. ochSvenska . I samarbete med byggt upp en ny internetstruktur i syfte att samlariskkapitalmarknadens aktörer på en gemensam hemsida.Frågan om insatser för att främja bildande av BIC, som tas upp i motion1997/98:N208 (m), har tidigare behandlats av utskottet, t.ex. (bet.1993/94:NU15 s. 45). BIC-konceptet har utvecklats inom EU i syfte att förbättraekonomin i speciellt utsatta regioner i . Syftet med BIC är att genom innovationer skapa nyaindustriella aktiviteter, nya företag eller utveckling av befintliga företag.NUTEK har analyserat BIC-systemet i en särskild rapport, Business andInnovation Centres ( ett europeiskt program för regional näringslivsutveckling(T 1992:47). följer utvecklingen av BIC i och ses gärna, enligtuppgift, av befintliga BIC som samordnare av dessa. Något formellt uppdragfinns dock inte. Det kan noteras att till stora delar arbetar på liknandesätt som ett BIC.Teknikspridning m.m.MotionernaDet bör inrättas en marknadsplats för idéer, teknik och kunskap, anförs det imotion 1997/98:N262 (s, m, c, fp, kd). Genom att utveckla en sådan, på modernteknik uppbyggd, starkt decentraliserad förmedlingsorganisation där privataföretags efterfrågan på berörda tjänsteprodukter lotsas till de mest lämpadeaktörerna, privata eller offentliga, kan få möjlighet att hämta inandra länders försprång på marknaden för idéer, teknik och kunskap, menarmotionärerna. De erinrar om att det i regi har bedrivitsen experimentverksamhet kring tekniköverföring för småföretag på detta område.Det behövs dock ytterligare försöksverksamhet innan ställningstagande tillmarknadsplatsens slutliga struktur kan ske, anser motionärerna och uppger atthittillsvarande medel beräknades vara slut /98.Det är glädjande att regeringen stödjer bildandet av industriellautvecklingscentrum (IUC), sägs det i motion 1997/98:N218 (s). Dessa har förregio- nerna bidragit till att behålla och utveckla kompetenser, till att tafram nya produkter och till att skapa ett nätverk mellan små och medelstoraföretag, anför motionärerna och föreslår att IUC skall få ett utökat ansvar ochökade medel. Med en fungerande teknikspridning kan många småföretag stärka sinkonkurrenskraft. Staten föreslås därför förenkla de regler som styr IUC ochstödja arbetet med tekniköverföring.Det behövs ett spetsteknologiskt kunskapslyft för svensk industri, anförs deti motion 1997/98:N207 (m). Kompetensinnehållet och förädlingsvärdet i svenskaindustriprodukter är för lågt, säger motionären. Den erforderliga satsningenmåste göras inom näringslivet självt, men samhället måste göra de ändringar iregelverken som är nödvändiga, anser motionären. Han föreslår att detta skallutredas i nära samverkan med några av de företag som finns i deninternationella forskningsfronten.I motion 1997/98:N274 (kd) föreslås att skall göra uttalanden delsom samhällets stöd till mindre företags möjlighet att ta del i forsknings- ochutvecklingsarbete, dels om innovativ teknikupphandling. Det är avgörande försvenskt näringslivs konkurrenskraft att tillräckliga resurser satsas påforskning och utveckling, anför motionärerna. De anser att grundförutsättningenär ett bra allmänt företagsklimat med lönsamma företag, men det är dessutomnödvändigt att samhället bistår de små företagen för att dessa skall kunna tadel i forsknings- och utvecklingsarbete. Det mest naturliga är att skatteregleroch lagstiftning utformas så att de små företagens forsknings- ochproduktionsutveckling underlättas, i kombination med att de får möjligheter attsöka särskilda forskningsbidrag, menar motionärerna. De anser vidare att enutökad satsning på innovativ teknikupphandling till små företag och uppfinnarebör ske. Erfarenheter från , och Nederländernapekar på framgångar med sådan riktad upphandling, sägs det. I Förenta staternauppges av all statlig teknikupphandling kanaliseras till små ochmedelstora företag ( ett system som, enligt motionärerna, bör prövas även iSverige.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner om teknikspridning liknande de häraktuella (bet. 1996/97:NU10). Utskottet hänvisade till de åtgärder somstatsmakterna vidtagit.I regleringsbrev anges under programmet Teknik att ett verksamhetsmålär att skall stimulera introduktion och användning av ny teknik, nyasamarbetsformer och arbetsorganisationer genom följande: (i) bygga nätverk förteknik- och kunskapsöverföring, (ii) aktivt skapa och utnyttja nätverk mellanolika teknik- och kunskapsområden, (iii) göra insatser på IT-området somfrämjar användningen av informationsteknik såväl inom privat som inom offentligverksamhet, innefattande tjänsteutvecklingen inom kommuner och landsting samt(iv) verka för ökad samverkan mellan de organisationer som har till uppgift attstärka främst små och medelstora företags kunskaps- och kompetensutveckling ochbidra till deras teknikförsörjning. Allmänt sett är tekniköverföringsprojekt entyp av verksamhet som prioriteras av . Som tidigare nämnts har underanslaget Småföretagsutveckling t.ex. medel beräknats för bidrag till s.k.teknopoler för rådgivning m.m. åt teknikbaserade företag.Inom ramen för småföretagsprogrammet fick i uppdrag avregeringen att utforma ett program för samverkan mellan mindre högskolor ochnäringsliv. Aktiviteterna avser samverkan med små och medelstora företag underen treårsperiod i syfte att stärka företagens konkurrenskraft genom höjdkunskapsnivå och kostnadsberäknades till . fick också iuppdrag att genomföra ett vidgat program förtekniköverföring till små och medelstora företag viaindustriforskningsinstituten, vilket kostnadsberäknades till 20 miljonerkronor. och Kompetensutveckling () hartagit över finansieringen av dessa båda projekt.Den verksamhet kring tekniköverföring i regi som nämns i motion1997/98:N262 (s, m, c, fp, kd) hänför sig till beslut av våren 1995om ett engångsanslag på för uppbyggnad av ett nätverk förtekniköverföring till små och medelstora företag (prop. 1994/95:100 bil. 13,bet. NU18, prop. 1994/95:150, bet. Dessa medel beräknas enligt uppgifträcka (maj 1998.Industriella utvecklingscentrum (IUC) är föremål för yrkande i motion1997/98:N218 (s). Regeringen fattade beslut om att inom ramenför småföretagsprogrammet avsätta föratt utveckla IUC på nio orter i . Dessa orter är , ,, , , , , och Skellefteå.Kommuner, landsting, länsstyrelser och bidrar också medmedel. Syftet med IUC är att stimulera utveckling och nya jobb i små ochmedelstora företag. Verksamheten skall bedrivas inom framför allt följande treområden: uppsökande verksamhet, produktutveckling och förstudier föravknoppning. Ett enskilt IUC bestämmer självt vilka småföretagsprojekt det villsatsa på. Det finns inga hinder för att kommuner är representerade i styrelsenför ett IUC. IUC-konceptet innebär att beslut skall fattas så nära verksamhetensom möjligt i syfte att förenkla verksamheten. Närings- ochhandelsdepartementet har, enligt uppgift, inte heller fått några indikationerpå att företrädare för upplever villkoren och reglerna kring IUC som?stelbenta?.Frågan om teknikupphandling, som är föremål för yrkande i motion 1997/98:N274(kd), behandlades senast av utskottet (bet. 1996/97:NU10). Utskottethänvisade då till , som har haft i uppgift attutreda frågan om en mer aktiv teknikupphandling från statens och övrigaoffentliga aktörers sida. Utredningen lämnade sitt betänkande, Upphandling förutveckling (SOU 1997:88), . Enligt en undersökning som utredningengjort används teknikupphandling i begränsad omfattning i andra länder och iförsta hand för upphandling av stora komplexa system inom försvaret ochkollektivtrafiken.Utredningens slutsats är att teknikupphandling har en roll att fylla även iframtiden, i första hand i samband med upphandling av stora komplexa systeminom försvars-, bygg- och kollektivtransportområdena. Offentligteknikupphandling anses också ha en viktig roll att fylla när det gäller attdriva på den tekniska utvecklingen inom områden där samhället har viktigaintressen att främja, såsom energisparande, miljö och trafiksäkerhet.Utredningen betonar teknikupphandling som en metod att använda tillsammans medandra teknikpåverkande åtgärder. Utrymmet för att använda teknikupphandlinganses emellertid ha minskat till följd av ändrade villkor förproduktutveckling. Utredningen pekar på behovet av utveckling bl.a. inomutbildningsområdet och vården och föreslår att nya, kreativa upphandlingsformerutvecklas där brukare engageras i öppen upphandling så att nya aktörerstimuleras att bidra med förslag.Betänkandet har remissbehandlats ( remisstiden utgick i slutet av januari1998. Frågan kommer att beredas inom Närings- och handelsdepartementet.Beträffande förslaget om att av all statlig teknikupphandling skallkanaliseras till små och medelstora företag bör noteras att detta står i stridmed lagen (1992:1317) om offentlig upphandling. Däremot finns det inga hinderför att informera alla berörda om de möjligheter en statlig teknikupphandlingger. Därvid kan småföretag ha behov av extra, anpassad information för att?komma i nivå? med andra större företag. Sådan information bör dock helst integes av den som svarar för den offentliga upphandlingen.Kvinnors företagandeMotionernaI motion 1997/98:N217 (m, fp, kd) begärs riksdagsuttalanden i följandeavseenden: om att ALMI:s statistik avseende stöd till företagen bör varakönsuppdelad, om att riskkapitalbolag i ökad utsträckning bör riktas tilltjänsteproducerande företag, om att personer med erfarenheter frånsmåföretagande ( gärna kvinnor ( bör ingå i riskkapitalbolagen, om detoffentliga stödet till olika företagsformer samt om att delar av den verksamhetsom bedrivs inom offentliga monopol bör öppnas för egenföretagande och entre-prenader. När det gäller ALMI:s verksamhet förefaller det fortfarande vara såatt största delen av stödet går till manligt företagande; det är svårt attutläsa det verkliga utfallet eftersom någon könsuppdelad statistik inte förs,konstaterar motionärerna. De anser därför att en sådan bör införas. Det finnsgott om riskkapital hos investmentbolag och fonder, men det finns en benägenhetatt satsa på traditionella verksamheter, framför allt i tillverkningsindustrin,säger motionärerna vidare och noterar att de flesta företag som startas avkvinnor är tjänsteproducerande företag. Delar av det befintliga riskkapitaletbör speciellt riktas till tjänsteproducerande företag inom nya verksamheter,anser motionärerna och föreslår att det i riskkapitalbolagen skall ingåpersoner som har erfarenhet av ensam- eller småföretagande, gärna kvinnor.Samhällsstödet, lagstiftningen och även finansiärer förutsätter oftastaktiebolag eller handelsbolag, anför motionärerna vidare. Kvinnor tar, genomatt välja enskild näringsverksamhet eller ekonomisk förening, ofta en störrepersonlig risk. Motionärerna anser att stödet från samhället skall varaneutralt till olika företagsformer och att lånesystemet inte skall missgynnanågon företagsform. Under den borgerliga regeringsperioden ökades möjligheternaför vård- och omsorgspersonal att bedriva egen verksamhet, säger motionärerna.Ålderdomshem, sjukhem och daghem öpnades för entreprenader i många kommuner.Sedan Socialdemokraterna kom till makten har många av dessa möjligheterstävjats, hävdar motionärerna. De anser att den verksamhet som för närvarandebedrivs inom offentliga monopol bör öppnas för egenföretagande ochentreprenader.Ett tioårigt program som innehåller rådgivning, utbildning och finansieringför kvinnors företagande bör utarbetas, anförs det i motion 1997/98:N247 (c).Den traditionella näringspolitiken har varit ensidigt inriktad på mänsföretagande och på de branscher där företag traditionellt startas och drivs avmän, hävdar motionärerna. Det behövs därför en ökad satsning på kvinnorsföretagande. Kvinnor startar ofta företag med mindre lån och bidrag,konstaterar motionärerna. rör det sig om tjänsteföretag på en lokalmarknad. Samhället bör på olika sätt underlätta avknoppning från den offentligasektorn, anför motionärerna vidare. De anser att kooperativa verksamhetsformerskall ges samma företagsmässiga förutsättningar som andra företagsformer. Detär viktigt att bevara och utveckla de särskilda kvinnolånen, på vilkaefterfrågan har varit stor, sägs det avslutningsvis.En utredning om att starta en kvinnobank har utförts på initiativ av bl.a.andre vice talman , konstateras det i motion 1997/98:A273 (c).NUTEK bör, tillsammans med initiativtagarna, ges uppdraget att fortsättautvecklingsarbetet med kvinnobanken, anför motionärerna och föreslår att medeltill startkapital skall beviljas . Kunskapen kring kvinnorsföretagande och drivkrafterna till att kvinnor startar företag måste öka genomsystematisk forskning, anser motionärerna. Som underlag är därvid en köns-uppdelad statistik avseende företagandet nödvändig.Det behövs ökade satsningar på kvinnors företagande, anförs det i motion1997/98:A803 (c). Alltför få kvinnor startar företag, anser motionärerna. Demenar att näringspolitiken ofta bygger på traditionella manliga föreställningarom företagsamhet. Den tidigare fyrpartiregeringen satsade kraftigt på stöd tillkvinnors företagande, ett stöd som enligt motionärerna är viktigt att bevaraoch utveckla. För att öka resurserna för lån till kvinnors företag harriksdagen beslutat att skall avsätta en särskild ram inom sin totalakapitalmängd för kvinnolån och till kooperativt företagande, konstaterarmotionärerna. De anser att denna ram bör ökas ytterligare.Också i motion 1997/98:N205 (fp) sägs att det behövs ökad forskning omkvinnors företagande. Traditionell företagsteori har i princip utvecklats frånstudier av manliga företagare, säger motionärerna och konstaterar att det trotsatt kvinnors företagande har gamla anor fortfarande finns litet forskning påområdet i . Intresset för kvinnors företagande ökar, men kunskaperna omdetta är bristfälliga, och för att bättre kunna utforma näringspolitiken,arbetsmarknadspolitiken, utbildningspolitiken och regionalpolitiken krävs detforskning för att öka kunskapen om kvinnors företagande, anför motionärerna.Företagarlånet för kvinnor som har hand om bör förändras så attlåntagarens egeninsats sänks från till , sägs det i motion 1997/98:A804 (mp). Stöd och åtgärder som beaktar kvinnors tillvägagångssätt vidföretagande måste förbättras och utvecklas, anför motionärerna och hänvisartill att kvinnor ofta har svårigheter att få banklån.Riksdagen bör uttala sig för ett mentorsprogram för kvinnliga företagare,anförs det i motion 1997/98:N274 (kd). Det kvinnliga företagandet har en storpotential och bör uppmuntras och stödjas, menar motionärerna och hänvisar tillatt mentorskap för kvinnor har visat sig fungera som uppmuntran i chefsrollen.Projekt av detta slag bör därför inrättas även för kvinnliga företagare.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog och motioner med föreslag om att påolika sätt främja kvinnors företagande (bet. 1996/97:NU10 resp. bet.1997/98:NU1). Utskottet hänvisade till de olika åtgärder som statsmakternavidtagit.Enligt regleringsbrev är ett av de fem verksamhetsmålen underprogrammet Företagsutveckling att öka antalet kvinnliga företagare ochstimulera vidareutveckling av företag med kvinnliga ägare och ledare. NUTEKskall redovisa det totala antalet respektive antaletnya kvinnliga företagare samt verkets åtgärder för att främjakvinnors företagande.I den ekonomiska vårpropositionen 1997 avsattes per årunder en treårsperiod för att främja kvinnors företagande (prop. 1996/97:150,bet. Anslaget Småföretagsutveckling (A 2) tillfördes sålunda 10miljoner kronor i budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1, bet. NU1)för rådgivning till kvinnliga företagare. Av dessa medel har, enligt , avsatts till för information ochrådgivning riktad till kvinnliga företagare i enlighet med de planer som harutarbetats inom . har anvisats förinformation, rådgivning m.m. för att främja kvinnliga företagares verksamhet,varav skall avsättas för att finansiera forskning om kvinnorsföretagande (se vidare i det följande). verksamhet på området skallinnefatta stöd till affärsrådgivare, informationsspridning, metoder förinformation, utbildning och rådgivning samt internationellt samarbete.Enligt statens ägardirektiv till skall bolaget sträva efter att aktivtbedriva verksamhet med lån till kvinnliga företagare. För lån till kvinnligaföretagare har staten tillfört särskilda medel på sammanlagt 199 miljonerkronor. Inklusive dessa medel har för denna verksamhet avsatt en medelsrampå totalt ca . Enligt uppgift hade vid årsskiftet1997/1998 använt ca av den tillgängliga ramen. Det finnsytterligare ca kvar, vilket bedöms räcka till augusti 1998.Verksamheten kan komma att tillföras ytterligare medel, sägs det iägardirektiven. Flertalet ALMI-bolag har en särskilt utbildad handledare somarbetar med att koppla ihop kvinnliga företagare med erfarna mentorer.Beträffande yrkandet i motion 1997/98:N217 (m) om att ALMI:s statistik börvara könsuppdelad kan noteras att det inom har påbörjats ett arbete underår 1997 med att införa ett system som möjliggör en redovisning av hur kvinnoroch män tar del av ALMI:s finansieringsmöjligheter. Enligt uppgift kan visskönsrelaterad statistik komma att finnas tillgänglig . Uppgifter avliknande karaktär avseende bolagets rådgivnings- och utbildningsverksamhetplaneras att tas fram senare under år 1998.När det gäller förslaget i motion 1997/98:A804 (mp) om att sänka kraven påegeninsats för ALMI:s företagarlån till kvinnor kan noteras att reglerna fördessa lån är mer förmånliga än vad som gäller för deallmänna nyföretagarlånen. För företagarlånen till kvinnor gäller att ALMIfinansierar högst av kapitalbehovet och att resterande del skall täckas avlåntagaren själv eller av banklån. För nyföretagarlånen gäller att ALMIfinansierar högst av kapitalbehovet och att låntagaren skall bidra medminst själv.I motion 1997/98:A273 (c) föreslås att skall fortsättautvecklingsarbetet med en kvinnobank. Enligt uppgift har inte för avsiktatt arbeta vidare med utredningen om en särskild kvinnobank.Kostnaderna för en sådan bank har uppskattats till ca 20(. Istället har startat ett projekt med kompetensutveckling avkredithandläggare i befintliga banker i syfte att uppnå ökad förståelse förkvinnors företagande.När det gäller yrkandena i motionerna 1997/98:A273 (c) och 1997/98: N205 (fp)om forskning kring kvinnors företagande kan noteras att tillNärings- och överlämnade ett förslag tillforskningsprogram om kvinnors företagande (R 1996:32). I programmet avsesföljande sex projekt ingå: Företagande som strategi att undkommamarginalisering, Kooperation och franchising som kvinnliga organisationsformer,Omvandling av offentlig sektor och kvinnors förflyttning, Familje-företagandetsom fenomen, Service och handel som tillväxtgenerator samt Samspelet mellankvinnors och mäns företagande. Forskningsprogrammet är kostnadsberäknat till 4miljoner kronor . för Småföretagsforskningtilldelades av Närings- och handelsdepartementetför ett flerårigt forskningsprogram på området små och medelstora företag. Inomramen för detta program fattade stiftelsen beslut om att 2miljoner kronor skulle avsättas för det nyssnämnda forskningsprogrammet omkvinnors företagande . I regleringsbrev för år1998 anges, som tidigare nämnts, för anslaget Småföretagutveckling (A 2) attNUTEK skall ( av de medel på som avsatts för information,rådgivning m.m. för att främja kvinnliga företagares verksamhet ( utanrekvisition betala till Stiftelsen Forum förSmåföretagsforskning för att finansiera forskning om kvinnors företagande.Beträffande yrkandet i motion 1997/98:N274 (kd) om mentorsprogram förkvinnliga företagare kan nämnas att inom ramen för verksamhet med attfrämja kvinnors företagande har olika pilotprojekt genomförts. Ett pilotprojektsom bedrivits i avsåg fadderverksamhet för nystartade företag och harsom syfte att sprida verksamheten till andra delar av landet. Ett annatpilotprojekt avser företagarskolor för kvinnliga företagare, därförsöksverksamhet bedrivits av i och . Etttredje projekt berör nätverksbyggande för kvinnliga företagare och harbedrivits av dotterbolaget i Halland.DesignMotionenDet behövs ökade designinsatser inom miljösektorn, anförs det i motion1997/98:N237 (s). Den s.k. kretsloppsmiljarden skall bidra till nya jobb imiljösektorn och stimulera näringslivets utveckling, säger motionärerna. Dehävdar emellertid att den relativt nya marknaden för miljöprodukter inneburitatt företagen ägnat större uppmärksamhet åt den tekniska utvecklingenav miljöprodukter än åt design och marknadsföring av produkterna.Designinsatser kan, enligt motionärerna, spela en stor roll för att ökaintresset för miljöprodukter. De anser att uppsökande verksamhet medindustridesign bland företag verksamma inom miljösektorn, liksom renodladedesigncheckar, väl tillgodoser syftet med kretsloppsmiljarden och bör kunnakomma i fråga för stöd.Vissa kompletterande uppgifterStaten stödjer designfrämjande verksamhet i främst små och medelstora företagvia Stiftelsen Svensk Industridesign. Denna har i uppgift att främja, genereraoch förmedla kunskap och kompetens inom industriell design som ett medel föratt öka konkurrensförmågan och lönsamheten i svenskt näringsliv.Svensk Industridesign driver ett projekt, Ekodesign, i syfte att stimulera enmiljöanpassad produktutveckling i små och medelstora företag med hjälp avdesigninsatser och genom att tillföra annan relevant kompetens. Närings- ochhandelsdepartementet har beviljat projektet . Någraytterligare extra resurser för att främja designinsatser inom miljösektornfinns, enligt uppgift, inte.Den s.k. kretsloppsmiljarden, som är ett femårigt program för stöd tillinvesteringar för en ekologiskt hållbar samhällsutveckling, beslutades sommaren1996 (prop. 1995/96:222, bet. Programmet, som tillhörjordbruksutskottets ansvarsområde, syftar till att ge kommuner, företag ochorganisationer möjlighet att pröva ny miljöteknik och nya metoder och därigenomdriva på utvecklingen mot ekologisk två motioner ( 1997/98:N287 (s) och 1997/98:N248 (c) - föreslås medlikalydande motivering att ett centrum för småföretagsutveckling skallförläggas till . Framväxten av nya former av småföretag ställer bl.a.krav på associations- och skatterättsliga lösningar, säger motionärerna, somanser att det behövs bättre kunskaper och kraftfullare stöd från den offentligasidan. En översyn bör därför göras av olika slags regelverk, och det bör ske enkraftsamling genom en sammanläggning av statens resurser för regionalsmåföretags- och glesbygdsutveckling. En sammanläggning av kompetensoch erfarenheter inom företagsutvecklingsområdet och Glesbygdsverketsinriktning på nya entreprenörer i landsbygdsområden och den breda kompetens somfinns inom bör, enligt motionärerna, gemöjligheter till rationella organisatoriska lösningar med placering iÖstersund.Kooperativa frågorMotionernaRegeringen bör anmodas att låta utreda hur den sociala ekonomin kan användasför att lösa olika ekonomiska och samhälleliga problem, anförs det i motion1997/98:N281 (s). Den sociala ekonomin utgår från att genom mobilisering avlokala resurser, samarbete och bildande av olika nätverk utveckla såvälnäringslivsstrukturer som sociala strukturer, säger motionärerna. För att dettaskall komma till stånd krävs följande tre förutsättningar: (i) en positivinställning hos det politiska systemet, genom t.ex. adekvat lagstiftning ochinstitutionell infrastruktur och ett lämpligt utbildningssystem, (ii) ett välutvecklat rådgivningssystem samt (iii) tillgång till finansiella instrument.Det som främst saknas är tillgång till särskilda finansiella instrument och enpositiv attityd hos myndigheter och näringslivsorganisationer, menarmotionärerna.