bet · GL01NU14 · 1998-05-26 00:00:00 — I propositionen sägs beträffande promemoriansförslag om ett kapitaltillskott att , enligt regeringens bedömning, förnärvarande inte har något kapitalbehov.I motion 1997/98:N17 (m) anförs bl.a. att en privatisering av börgenomföras skyndsamt för att undvika en minskning av Telias värde. Enligt enrapport av fondkommissionärsfirman uppskattadesTelias värde ligga i intervallet . I en tidigare rapportfrån uppskattades värdet till ,motsvarande i prisläget . Med hänsyn tagen tillutdelningar beräknades värdeförlusten mellan åren 1995och 1997 till enligt . Enligt en annan rapport, avden franska banken analysts i augusti1997, ger Telias profil fram upphov till en bred spridning avvärderingar - från till ett maximum på 80 miljarder kronor.Författarna till rapporten gör bedömningen att ett troligt värde ligger på 66miljarder kronor.I den nyssnämnda motionen sägs också att en börsintroduktion av kanskapa en ny folkaktie, på liknande sätt som vid privatiseringarna av . Enligt uppgift uppgick antalet aktieägare vid privatiseringen avAssi Domän till 600 000 - hade antalet aktieägare sjunkittill 300 000. Motsvarande antalsuppgifter för var 500 000 respektive180 000. Som jämförelse kan nämnas att antalet aktieägare i är ca100 000.Beträffande yrkandena i motion 1997/98:N19 (v) om allas tillgång tillinformationstekniken och informationstjänster kan noteras vad som anförs ipropositionen beträffande s.k. bredbandsanslutning (s. 11). Där sägs följande:?Telia har som inriktning att erbjuda tillgång till ny teknik för snabbdataöverföring till rimliga priser i alla delar av landet. Ingen annan operatörhar ambitioner att leverera dessa tjänster i hela landet. Staten som ägare avbolaget kommer att utveckla bolaget så att det utnyttjar dessa möjligheter ocherbjuder tillgång till bredbandsanslutning och annnan teknik för högkvalitativdataöverföring i sådan utsträckning att företag och offentlig sektor,utbildning etc. kan utvecklas spritt i hela landet. Även hushållens behov börbeaktas. Särskilt viktigt är då att åstadkomma minskade prisskillnader i olikadelar av landet. ?Det bör också erinras om att det ekonomiska vårproposition (prop.1997/98:150) finns ett särskilt avsnitt (1.5.2) i finansplanen om delaktighet iinformationssamhället. Där sägs bl.a. att i den nya informationstekniken finnsbåde tillväxtpotential för samhället som helhet och utsikter att nå ökadeffektivitet, bekvämare vardag och bättre liv; därför måste hela Sverigesbefolkning bli delaktig i informationssamhället. Regeringen har ansvar för attIT och kunskap om IT skall komma så många människor som möjligt till del, sägsdet vidare. I propositionen redovisas vad som gjorts på olika områden -formulering av mål, utformande av olika program, utbildningsinsatser ochanvisande av medel. Under utgiftsområde 24 Näringsliv beräknas medel inom ramenför denna IT-satsning för att underlätta för små ochmedelstora företag att utnyttja IT i syfte att öka konkurrenskraften hos dessaföretag.Kommunikationsminister besvarade eninterpellation (1997/98:135) av () om IT och regionalutveckling. I sitt svar anförde kommunikationsministern att det är viktigt attglesbygden får tillgång till den nya tekniken. Hon meddelade att regeringennoga följer de försök med distansarbetscentraler som startats på olika platseri landet. Vidare redovisades att under åren 1996och 1997 beviljat medel om till 31 stycken IT-projektför nya användarkategorier. Kommunikationsministern nämnde också att Teliasatsar stora belopp på en utbyggnad av bredband i befintliga nät. Fram till år2004 räknar med att av landets hushåll har tillgång tillbredbandstjänster.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning att måste gesverksamhetsförutsättningar som i huvudsak överensstämmer med konkurrenternasförutsättningar. Telekommunikationer i vid mening bör således vara bolagetsarbetsområde. Tjänsterna kan därmed utvecklas mot högre förädling och ökatinnehåll. Utskottet ser det också som naturligt att det geografiskaarbetsområdet vidgas till att omfatta - förutom - övriga Norden ochÖstersjöområdet.Verksamhet utanför den angivna huvudinriktningen bör, som anförs ipropositionen, bedrivas med det högre avkastningskrav som en ökad risknivå kanställa och under förutsättning att den kompletterar huvudinriktningen. Det börankomma på regeringen att fatta närmare beslut om verksamheten. Detgrundläggande är därvid att skall ha i huvudsak samma förutsättningar försin verksamhet som övriga aktörer och att staten skall ha fullgod avkastning pådet kapital som arbetar i . Det åligger regeringen att göra de ändringar ibolagsordningen för som följer av beslut. Det blir sedanstyrelsens uppgift att operativt utforma mål och strategier för Teliasverksamhet.I flera av de här aktuella motionerna förordas en privatisering av . Somskäl nämns bl.a. behov av kapitaltillskott och likvärdiga konkurrensvillkorjämfört med andra operatörer. Regeringen anser inte att det äraktuellt med ändringar i Telias ägarstruktur. Inte heller anses nu habehov av ytterligare kapitaltillskott. Skulle dessa två förhållanden ändrasmeddelar regeringen sin avsikt att återkomma till . Utskottet får dåanledning att ta ställning till de förslag som kan bli aktuella. Att riksdagenå andra sidan nu skulle göra ett uttalande om att staten skall bibehålla ochaktivera sitt ägande - som förordas i två motioner - kan utskottet inte senågot skäl för. I det fall ändrade förutsättningar skulle ge anledning förregeringen att lämna ett förslag till , får ställning tas vid dettillfället.När det gäller konkurrensförhållandena anser utskottet - i likhet med vad somanförs i propositionen - att det är angeläget att ges med andraoperatörer likvärdiga förutsättningar. Därför är den modell som förordas ipropositionen och som innebär att regeringen skall fatta närmare beslut omverksamheten om så erfordras en lämplig och praktisk modell. Att skall hamed konkurrenterna likvärdiga förutsättningar innebär också att bolaget skalldrivas enligt gängse företagsekonomiska principer och inte åläggas någotsamhällsekonomiskt ansvar som inte följer av bolagsordning eller gällandelagstiftning.Utskottet anser - i likhet med vad som anförs i motion 1997/98:N19 (v) - attdet är angeläget att alla hushåll och företag i hela landet ges tillgång tillinformationstekniken och informationstjänster. Regeringens politik har justdenna inriktning, vilket framgår såväl av den här aktuella propositionen som avden ekonomiska vårpropositionen och som redogjorts för.Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionernai berörda delar. Utskottet hemställerbeträffande riktlinjer för AB:s framtida verksamhetatt med bifall till proposition 1997/98:121 och med avslag påmotionerna 1996/97:T917 yrkande 15, 1997/98:Fi209 yrkande 14,1997/98:Kr302 yrkande 12, 1997/98:N17, 1997/98:N18, 1997/98: N19,1997/98:N20 och 1997/98:N209 yrkande 2 godkänner i propositionen angivnariktlinjer för AB:s framtida verksamhet.res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (v)res. 3 (mp)den 26 maj 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande bort ha följande lydelse:Regeringens förslag bör - enligt utskottets mening och i likhet med vad somanförs i motionerna 1997/98:N17 (m), 1997/98:N18 (fp) och 1997/98: N20 (kd) -avslås. I stället bör , som förordas i de nämnda motionerna, liksom imotionerna 1997/98:N209 (m), 1997/98:Kr302 (fp) och 1996/97:T917 (kd), anmodaregeringen att genomföra en privatisering av . Det finns flera skäl för enprivatisering. Det principiella skälet är att konkurrensutsatt verksamhet inteskall bedrivas i statlig regi. Statens främsta näringspolitiska uppgift är attange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till attskapa betingelser för långsiktig tillväxt. Om staten uppträder somägare och som utformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhetuppstår en rad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samt svårigheteratt tillföra kapital till företag som behöver kapital för expansion.Beträffande gäller vidare att bolaget är i behov av kapitaltillskottför att kunna ta till vara de expansions- och investeringsmöjligheter som enavreglerad, internationaliserad marknad erbjuder. En privatisering skulle ocksåge större operationell flexibilitet. Ytterligare ett argument för enförsäljning är att en sådan har stöd såväl i bolagets ledning som hos dessanställda. Att styrelsen förordar en privatisering har framkommit bl.a. genommassmediernas rapportering från den avhållna bolagsstämman.Det är viktigt att en privatisering genomförs skyndsamt, eftersom ettdröjsmål innebär en risk för att Telias värde skall minska ytterligare. Enligten tidigare redovisad bedömning av fondkommissionärsfirman harvärdet på minskat med . Islutändan drabbar denna värdeminskning skattebetalarna; vid en försäljning avTelia skulle de intäkter som staten erhåller användas till amortering avstatsskulden, vilket i sin tur leder till minskade ränteutgifter för staten ochett ökat utrymme av motsvarande storlek i statsbudgeten.Innehållstjänster är ett område som för allt fler teleoperatörer kompletterardet traditionella telefoniområdet. Enligt utskottets mening är en satsning påatt producera eller sätta samman program till traditionella radio- eller TV-kanaler inte förenlig med ett statligt ägande. En satsning på innehållstjänsterär mycket kapitalkrävande och skulle kräva ett kapitaltillskott via endelprivatisering. Eftersom en sådan är ideologiskt blockerad för regeringengörs i propositionen bara ett konstaterande att innehållstjänster anses liggautanför en naturlig utveckling för . Villkoren för en eventuell framtidasatsning på innehållstjänster måste utredas, t.ex. när det gäller attkonkurrera med andra som har intresse av att distribuera sådana kanaler iTelias nät.Sammanfattningsvis anser utskottet således att skall avslåpropositionen och i stället bemyndiga regeringen att privatisera . Vidarebör regeringen återkomma till med förslag till nya riktlinjerbeträffande innehållstjänster i enlighet med vad utskottet angett. Meddetta tillstyrker utskottet de tidigare nämnda sex motionerna i berörda delaroch avstyrker de båda övriga motionerna i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande riktlinjer för AB:s framtida verksamhetatt med bifall till motionerna 1996/97:T917 yrkande 15, 1997/98:Kr302yrkande 12, 1997/98:N17, 1997/98:N18, 1997/98:N20 och 1997/98:N209 yrkande2 och med avslag på motionerna 1997/98:Fi209 yrkande 14 och 1997/98:N19a) avslår proposition 1997/98:121,b) bemyndigar regeringen att privatisera ,c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet i övrigt anfört.2. () anserdels att utskottets ställningstagande bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening - och i likhet med vad som anförs i motion1997/98:N19 (v) - är det tillfredsställande att nu ges möjlighet attbedriva verksamhet på nya områden. Telekommunikationer i vid mening bör såledesvara bolagets arbetsområde. Tjänsterna kan därmed utvecklas mot högre förädlingoch ökat innehåll. Utskottet ser det också som naturligt att det geografiskaarbetsområdet vidgas till att omfatta - förutom - övriga Norden ochÖstersjöområdet.Riktlinjerna bör dock kompletteras med att skall få i uppgift att bidratill att informationstekniken görs tillgänglig för alla i landet, påmotsvarande sätt som gäller för post och telefoni. Lika förutsättningar i helalandet är en mycket viktig regionalpolitisk fråga. Målet skall vara att allaskall ha tillgång till lättanvända tele- och IT-baserade informationstjänsterpå lika villkor.Utskottet anser vidare att bör klarlägga att för skall gällaatt det samhällsekonomiska ansvaret skall komma före det företagsekonomiskalönsamhetskravet. Att - som regeringen gör - ställa krav på att Teliasavkastning skall ligga på en nivå som gäller för övriga konkurrensutsattateleoperatörer i motverkar det grundläggande syftet med Teliasverksamhet. Det finns flera exempel på att kravet på avkastning lett tillrationaliseringar som ger negativa konsekvenser för både kunder och personal,t.ex SJ och Posten. Dessa verksamheter tillkom inte för att genereraföretagsekonomiska vinster i första hand, utan för att garantera alla människori hela landet en god service till rimliga priser.Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringen i propositionenuttalar att någon ändring av Telias ägarstruktur inte är aktuell.Näringsminister har också i sagt att någonprivatisering av inte är aktuell. Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i den tidigare nämnda motionen liksom i motion 1997/98:Fi209 (v) - attstaten även framöver skall stå som ägare till . Om ytterligarekapitalinsatser krävs, får detta lösas på annat sätt.Riksdagen bör således anmoda regeringen att utforma riktlinjer för ienlighet med vad som här har anförts. Med denna ändring tillstyrkspropositionen och de båda nämnda motionerna i berörda delar. Övriga motioneravstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande riktlinjer för AB:s framtida verksamhetatt med anledning av proposition 1997/98:121, med bifall tillmotionerna 1997/98:Fi209 yrkande 14 och 1997/98:N19 och med avslag påmotionerna 1996/97:T917 yrkande 15, 1997/98:Kr302 yrkande 12, 1997/98:N17,1997/98:N18, 1997/98:N20 och 1997/98: N209 yrkande 2 godkänner avutskottet angivna riktlinjer för AB:s framtida verksamhet.3. () anserdels att utskottets ställningstagande bort ha följande lydelse:Utskottet har inget att invända mot att ges möjlighet att bedrivaverksamhet på vissa nya områden och menar att telekommunikationer i vid meningbör vara bolagets arbetsområde. Utskottet delar bedömningen att teletjänster itakt med den tekniska utvecklingen blir ett allt vidare begrepp men menar attnär det gäller mediegrenarna inom så är det mer än konkurrensaspekten sombör beaktas. Det är direkt vanskligt ur demokratisk synpunkt om staten skullebli en operatör på mediemarknaden och utifrån rent kommersiella syften vara medoch påverka medie- och informationsutbuden.Utskottet avser att återkomma i denna fråga men är ännu inte berett attföreslå någon åtgärd, i form av privatisering. En privatisering skulle i mycketbegränsad utsträckning gynna mångfalden på mediemarknaden. Med hänsyn till hurägarförhållandena ser ut är det knappast troligt att enprivatisering är en lösning på de existerande problemen. Risken är tvärtom storför att en privatisering - hel eller delvis - snarare skulle ge den motsattaeffekten.När det gäller glesbygd vill utskottet särskilt poängtera att statsmakternaskall eftersträva en utveckling med hög tillänglighet till teletjänster på likavillkor i hela landet. Detta bör vara ett prioriterat ansvar för Telia.Med ett tillägg till de i propositionen framlagda riktlinjerna i enlighet medvad som här anförts tillstyrks denna. Motion 1997/98:N19 (v) blir i saktillgodosedd vad avser de två yrkandena om allas tillgång tillinformationstekniken och tele- och IT-baserade informationstjänster. I övrigtavstyrks motionen, liksom övriga motioner i berörda delar.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande riktlinjer för AB:s framtida verksamhetatt med anledning av proposition 1997/98:121 och motion 1997/98:N19yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna 1996/97:T917 yrkande 15,1997/98:Fi209 yrkande 14, 1997/98:Kr302 yrkande 12, 1997/98:N17,1997/98:N18, 1997/98:N19 yrkande 3, 1997/98:N20 och 1997/98:N209 yrkande 2godkänner av utskottet angivna riktlinjer för AB:s framtidaverksamhet.Särskilt yttrandeKerstin Warnerbring (c) anför:Jag vill framhålla vikten av att alla i hela landet ges tillgång tillinformationstekniken på lika villkor. Tillgången till god och väl utbyggdinfrastruktur är en av de viktigaste grunderna för t.ex. företagsetablering. Enav de mest angelägna infrastrukturutbyggnaderna i gles- och landsbygd är ökadkapacitet för moderna telekommunikationer.På motsvarande sätt som gäller för Posten och SJ och deras rikstäckandeansvar för sina tjänster, bör åläggas ett ansvar att tillse att alla ihela landet ges tillgång till informationstekniken och tele- och IT-baseradeinformationstjänster till samma kostnad. Ärendet.............................................1Sammanfattning......................................1Propositionen.......................................1Motionerna..........................................1Utskottet...........................................3Propositionen.....................................3Bakgrund........................................3Förvaltningen av och Telias huvudinriktning4Motionerna........................................5Vissa kompletterande uppgifter....................8Utskottets ställningstagande.....................11Hemställan.......................................12Reservationer......................................121. (m, fp, kd)...................................122. (v)...........................................143. (mp)..........................................15Särskilt yttrande (c)..............................15