bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Anslagen under utgiftsområde 7Internationellt bistånd för (mom. 5)() anför:Biståndet från världens rika länder till världensfattiga är ett uttryck för solidaritet och rättvisa och för detgemensamma ansvaret att, efterförmåga, medverka till att lösa globala problem. är i jämförelsemed de flesta andra länder ett oerhört rikt och välmående land. Det ären självklarhet att skallta på sig sin del av ansvaret också för de globala problemens lösning. Imotion U204 utvecklar sinsyn på internationella bistånd.För utgiftsområde 7 Internationellt bistånd harregeringen föreslagit att anslaget sänks till 11 900 miljoner kronorjämfört med förslaget i proposition1997/98:150, där anslaget för utgiftsområdet beräknades till . var överens med regeringenom denna utgiftsram för utgiftsområde 7 ochser ingen anledning att ändra vår hållning på denna punkt. Centerpartietmenar därför att ramen förutgiftsområde 7 borde höjas med . Ett tillkännagivandemed denna innebörd återfinns i ekonomisk-politiskamotion.Centerpartiet gör ingen annan bedömning än regeringen vadgäller de kostnader för EU:s gemensamma bistånd, för mottagande avasylsökande samt för administrationsom avräknas från biståndsramen. förespråkar en höjning avanslag B inom utgiftsområde 7 Samarbete med Central- ochÖsteuropa med och beräknarsamma höjning för . Anslaget för utgiftsområde 7 anslagsposten AInternationelltutvecklingssamarbete bör höjas med jämfört medregeringens förslag.Anslagsposten A 1.1 Multilateralt utvecklingssamarbeteStarka principiella skäl talar för multilateraltbistånd snarare än bilateralt. Det bilaterala biståndet skapar lättberoendeförhållanden mellan givareoch mottagare och kan få karaktär av välgörenhet. Det multilateralabiståndet är ett uttryck för ett gemensamt ansvar att, efter förmåga,medverka till att lösa globala problem.Med det ökade koordineringsansvar för FN respektive EU som Centerpartietovan pläderat för bör de problemsom är förknippade med den bilaterala biståndsgivningen minska.Centerpartiet förespråkar för anslagsposten A 1.1 samma volym ochfördelning som regeringenföreslår. Det är angelägetatt FN förmår göra kraftsamlingar och agera problemorienterat.Multilaterala biståndsansträngningar är utomordentligt viktiga,exempelvis för att bemästra gemensammamiljö- och resursproblem, såsom bristen på rent vatten,ökenutbredningen, jordförstöringen ellerstorskaliga insatser vid exempelvis naturkatastrofer. FN-biståndetspelar också en viktig roll för fattigdomsbekämpningen.EU-medlemskapet har skapat en ny arena för densvenska biståndspolitiken. Dels har EU en av världens störstabiståndsbudgetar, dels finnsambitionen att åstadkomma en samordning av alla medlemsländers bistånd,vilka omfattar mer än hälften av allt offentligt bistånd i världen. Detär viktigt att agerande iEU blir en integrerad del av vår biståndspolitik. bidrag till EU:sgemensamma utvecklingssamarbete uppgår1999 till . välkomnar att regeringendeklarerar att den avser ägna ökat engagemang åt EU:sutvecklingssamarbete. Det ärviktigt att Europeiska utvecklingsfonden blir föremål för en kritiskgranskning på liknande sätt som skett vad beträffar A 1.2 Bilateralt utvecklingssamarbeteCenterpartiet har i särskild reservationställt sig kritiskt till modellen med landramar och förespråkar enproblemorienterad anslagsmodellkombinerad med regionala anslag. En sådan omläggning harriksdagsmajoriteten tidigare avvisat. Något detaljerat förslag tillomfördelning mellan olika landramarlämnar därför inte. Vi förespråkar däremot en omfördelningfrån landramarna till de regionala anslagen för Afrikarespektive genom en generell neddragning avrespektive landram . Regeringen bör dessutom återkomma tillriksdagen med förslag till hur detbilaterala anslaget kan problemorienteras och regionaliseras.Centerpartiet vill höja anslagen försärskilda utvecklingsprogram på miljö- och demokratiområdena. På såsätt kan insatser kanaliseras tillprojekt med global och regional inriktning. Enskilda organisationers arbetepå miljö- och demokratiområdena kan därmed ges ökat stöd. Angelägnavatten- och markvårdsprojekt kantillåtas expandera. menar att anslaget till särskildamiljöprogram borde ökas med 47 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag och att 15 miljoner kronorytterligare avsätts till program för demokrati och mänskligarättigheter. Centerpartietstår bakom regeringens beslut om uppsägning av samarbetsavtalet medIndien efter landets provsprängningar av kärnvapen. Det ärrimligt att en ny avstämning görs av relationernatill och . För att ge möjlighet till insatser, i det fallavstämningen ger stöd för detta,bör resurser avsättas för regionala insatser i Asien.Till följd av revolten i har Sverigeavbrutit sitt utvecklingssamarbete med landet. I stället har Sverigegivit humanitärt stöd.Centerpartiet gör bedömningen att även framgent är i akutbehov av bistånd. Mot bakgrund av de stora värden som raserats ilandet till följd av kriget finnerCenterpartiet det inte välbetänkt att i detta läge ytterligare minskalandramen till . Den nya inriktningav biståndet till , som regeringen förespråkar,är alltför snäv. Medel motsvarande landramen , med en tioprocentigreduktion, bör reserveras i detfall utvecklingen gör det möjligt att återuppta annat bistånd än det renthumanitära. Stödet till deav länder som klassas som utvecklingsländer behöversamordnas inom EU och FN. Sida kommer att utvärdera dethittillsvarande biståndet till Bosnien-Hercegovina.Avtalet om Kosovo kan öppna möjligheter för samordnade och långsiktigaåteruppbyggnadsinsatser samt förstöd till demokratisk utveckling. Regeringen lyfter i propositionen framflera angelägna samarbetsprojekt för utvecklingsländer.Mot denna bakgrund finner skälatt höja anslaget för samarbete med utvecklingsländer. Regeringen har i sin propositionföreslagit en storsatsning på forskningssamarbete inom ramen för biståndet.Regeringen vidhåller också fjolåretsgenerösa ram för information till allmänheten om det svenska biståndet.Regeringen vill också anslå mer pengar för rekrytering och vad mankallar resursbasutveckling. Motbakgrund av att regeringen, enligt , satsar otillräckligaresurser på det svenska biståndet, bör en hårdareprioritering göras av de svenska insatserna. Det svenskabiståndet bör kraftsamlas där det gör störst nytta. Centerpartietmotsätter sig ovan nämndaprioriteringar. Fattigdoms-respektive miljöinriktningen skall förstärkas och insatser skall i högregrad koncentreras på att ge människor på den lokala nivånmöjlighet att i första hand tillgodose sinagrundläggande behov. folkrörelser och frivilligorganisationerframstår vidare som bättrebudbärare och marknadsförare av svenskt bistånd än vad Sida är eller börbli. anser slutligen att det mycket vällovligainitiativet med stipendier ochutbytesprogram för studenter och forskare i utvecklingsländerna bör görastill ett europeiskt projekt i stället för ettsvenskt. Regeringen bör verka för att det inom ramenför EU:s utbildningsprogram skapas möjlighet för denna typ avstudentutbyte ochutbildningsstipendier.Givetvis är det glädjande att regeringen föreslagit att delpost 8Enskilda organisationer ökas med till 850 miljonerkronor . Men Centerpartietförespråkar, mot bakgrund av den viktiga roll enskilda organisationerspelar, att anslaget till dessa ökas medytterligare till 900 miljoner kronor.Centerpartiet stödjer regeringensambition att aktivt verka för att det finns beslut eller enplan som erbjuder en tillräckligskuldreduktion. anser mot denna bakgrund att 30 miljonerkronor utöver regeringens förslag bör tillföras delpost 10Ekonomiska reformer.Jämfört med regeringen föreslår Centerpartietbl.a. : + 50 miljoner kronortill bistånd genom Enskilda organisationer+ till miljöprogram+ till program för demokrati ochmänskliga rättigheter + 30miljoner kronor till Ekonomiska reformer+ till utvecklingsländer+ till samarbete medCentral- och + 116miljoner kronor till regionala insatser i Afrika+ till regionala insatser i förslag tilländringar inom anslagsposten A 1.2 framgår också av de bilagda tabellerna 3och 4. Anslagen underutgiftsområde 7 Internationellt bistånd för (mom. 5) ()anför: Folkpartietliberalerna har i motioner föreslagit en alternativ budget . Vårtbudgetförslag innebär i sina huvuddrag sänkta skatter förfler jobb genom ökat företagande och höjdtillväxt med utgiftsökningar framför allt när det gäller vård ochomsorg men även för utbildning,bistånd, miljö och rättssäkerhet (för en utförligare redovisning sereservationerna nr 1, 29 och 34 i bet. 1998/99:FiU1). Förutgiftsområde 7 föreslog vi 1 360mkr utöver Socialdemokraternas, och förslag.Vårt förslag till utgiftsram har emellertid avslagitsav i budgetprocessens första steg och vi är nuförhindrade att fullfölja våra anslagsyrkanden.Folkpartiet liberalerna avvisar utskottsmajoritetensförslag att nivån på det svenska biståndet endast skall uppgå till 0,av BNI, vilketSocialdemokraterna, ställt sig bakom. Ivarje sparpaket som den socialdemokratiska regeringen lagt fram harbesparingar gjorts på biståndet tillutvecklingsländerna. liberalerna håller fast vid attenprocentsmålet för det totala svenska u-landsbiståndet skall vara något mer än bara vackra ord. För oss ärdet ett moraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som återbör uppfyllas möjligt. situation med enorma behov av katastrofhjälp och omfattandebehov av bistånd till stöd för ekonomiskareformprocesser är det inte svårt att se angelägna ändamål föru-hjälp. Enligt liberalerna skall vägen mot enprocentsmåletanträdas . Folkpartietliberalerna anslår därför i sitt budgetalternativ ytterligare till anslag A Internationelltutvecklingssamarbete utöver regeringens ochutskottsmajoritetens förslag.De ytterligare som liberalerna tillförbiståndet fördelas enligt följande.Multilateralt utvecklingssamarbeteDe internationella biståndsorganisationerna befinner sig iomvandling och brottas med stora ekonomiska bekymmer. Utvecklingen ivärlden gör att nya hot haruppstått och många nya problem skall hanteras. Speciellt konflikthanteringhar varit ett område där det fordrasett radikalt omtänkande. Att de flesta väpnadekonflikter nu är interna ställer ökade krav på ett effektivtkonfliktförebyggande bistånd. Om despirande nya demokratierna skall ha en chans måste skuldlättnader ske.Folkpartiet liberalerna menar att det är olyckligt att i detta läge draner på bidrag till dettaarbete. Folkpartietliberalerna sa nej till den neddragning av anslaget till somutskottsmajoriteten ställde sig bakom för budgetåret 1998.Regeringen har föreslagit en viss uppräkning för1999. Men med tanke på den angelägna verksamhet för u-landsbarnen somorganisationen bedriver föreslår viett anslag på , vilket är utöverregeringens förslag.Katastroferna och flyktingsituationen i världen innebär en kraftig ökningav UNHCR:s arbetsuppgifter. liberalerna föreslår därför attytterligare utöverregeringens förslag tillförs UNHCR. Totalbeloppet för UNHCR för budgetåret1998 blir då 290 miljoner kronor.Folkpartiet liberalerna har pläderat för attbefolkningsfrågan skall få en mer framskjuten plats inom det svenskabiståndet. tog aktiv deli i . gäller det att gå frånord till handling. Mot den bakgrunden föreslårFolkpartiet liberalerna att UNFPA får etthögre bidrag än det utskottsmajoriteten beslutat, nämligen ettpåslag på 40 miljoner kronor.Totalbeloppet för UNFPA under skulle då bli 180 miljonerkronor. Att förebyggaohälsa och bekämpa sjukdomar är vidare en av biståndetshuvuduppgifter. Bland de största hälsoproblemen märksinfektionssjukdomarna, hiv/aids utgör ett särskiltproblem, främst för utvecklingsländerna. Det är viktigt attförebygga hiv/aids genominformation om spridningssätt och rekommendation om kondomanvändning.Folkpartiet föreslår att ytterligare anslås tillUNAIDS. InternationellaIDEA är ett nyinrättat institut med säte i . Institutets syfte ärbl.a. att befästa demokratin i världen, underlättagenomförandet av fria och rättvisa val, vara idé- ochresursbank för svaga demokratier etc. liberalerna anser att denverksamhet som bedrivs vidInternationella är mycket angelägen. har under sina första årbrottats med bristande inbetalningar från stiftarländerna. Engarantifond skulle lösa dessa initialproblem.Den skulle kunna användas för att överbrygga sena inbetalningar frånandra länder och därmed eventuellaunderskott. liberalerna föreslår därför en insats inom anslagetÖvrigt multilateralt samarbete med somöronmärks för att Internationella skall kunnainrätta en garantifond. Detta belopp skall vara utöver det grundbelopp sominstitutet förväntas få.Skall världen lyckas hantera sinakonflikter bättre måste det ske på internationell bas.Folkpartiet liberalerna föreslår därför attdelposten Konfliktförebyggande insatser ökas med 50 miljonerkronor. Den globala miljönär en överlevnadsfråga för mänskligheten. bör spela en pådrivanderoll i det internationella miljöarbetet. Även härsäger liberalerna nej till vidare neddragningaroch föreslår att multilaterala miljöinsatser får ytterligare 100 miljonerkronor. Folkpartietliberalernas övriga påslag utöver utskottsmajoritetens förslag inom detmultilaterala biståndet framgår av tabellerna, vilka fogatssom bilaga till detta betänkande.Bilateralt utvecklingssamarbeteVad gäller det bilateralautvecklingssamarbetet anser liberalerna att demokrati, miljöoch kvinnors situation skall genomsyra detta.Under delposten Särskilda program, som just finansierardemokrati, miljö och kvinnoprogram samt näringslivsutveckling och mänskligarättigheter, föreslår Folkpartietliberalerna en ökning med . Totalbeloppet blir då för budgetåret 1999.Folkpartiet liberalerna vill än en gång framhålla att partiet haren i grunden kritisk hållning till bundet bistånd. Vi utgår därför ifrånatt det i detta sammanhang är frågaom krediter utan bindning till upphandling i . Stor återhållsamhetbör råda vad gäller kreditgivning tillde allra fattigaste länderna. bör normalt inte medverka till attytterligare öka på deras skuldbörda. I sådana länder bör gåvobiståndvara den dominerandebiståndsformen. Deutomordentligt allvarliga skuldproblem som flera av våra fattigastemottagarländer brottas med utgör starka skäl för att stora belopp skallfinnas tillgängliga för bl.a.skuldlättnadsinsatser. För att säkerställa denna av liberalernaprioriterade biståndsform föreslår viatt tillförs stödet för ekonomiska reformer. Dentotala nivån blir då 670 miljoner kronor.Enskilda organisationerDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har storbetydelse bl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna.Olika undersökningar visar dessutomatt utvecklingsbistånd förmedlat via enskilda organisationer är effektivtbåde organisatoriskt och ekonomiskt. Denneddragning som tidigare ägt rum under posten Enskildaorganisationer vill liberalerna återställa. Vi föreslårdärför att anslagsposten i frågatillförs ytterligare . Totalsumman blir då . Vad gällerlandramar förespråkar liberalerna en starkare inriktning påAfrika än den utskottsmajoriteten förordar. Folkpartietliberalerna föreslår ett påslag på 210 miljonerkronor. Fördelningen på länder framgår av tabell "Landramar, planerade1999" (som fogats som bilagatill detta betänkande).Folkpartiet liberalerna föreslår att anslaget ökas med 50miljoner kronor till 435 miljoner kronor.Mot bakgrund av kritiska uppfattning om bristenpå demokratisträvanden i och finner Folkpartietliberalerna det påkallat att sänkabiståndet till dessa båda länder. Pengarna kan bättre användas exempelvis iSydafrika där den demokratiska processen behöverett omfattande stöd. liberalerna föreslår motden bakgrunden en neddragning av biståndet till med 40 miljonerkronor och till med 10miljoner kronor. Vad gällerövriga ramar framgår de av sammanställningen av tabellerna som bifogasdetta betänkande. Programländernas landramar bör kunna användasmed stor flexibilitet för att på så vis uppnåstörsta möjliga effektivitet. De reservationer som finns för vissa länderär ett tecken på att detta är engod idé. Demokrati ochmänskliga rättigheter Världenstår inför en historisk chans. Då land efter land söker sig motdemokrati är det skyldighet att bistå. Demokrati är denenda styresform som garanterar att deflesta medborgares intressen tas till vara. Om det svenska biståndet motfattigdom, ökad rättvisa och motkrigshot skall få bestående effekter krävs att det sker i endemokratisk atmosfär. Av dessa skäl bör demokratimålet bli överordnatinom biståndspolitiken.Biståndsdialogen med mottagarländernamåste vara ett kraftfullt instrument för att främja demokrati ochmänskliga rättigheter. Budskapet skallvara entydigt även till länder, där vi har starka exportintressen,såsom . Inslaget av villkor i biståndsgivningen bör i denna meningöka. Då demokratibiståndskall bedrivas i diktaturer skall det ske genom enskildaorganisationer. Stöd tilluppbyggande av demokratiska institutioner, såsom lokal självstyrelse,parlament och politiska regelsystem bör ha hög prioritet.Kampen för människors frihet blir aldriginaktuell. får inte tveka att reagera när de mänskligarättigheterna hotas i andra länder. Attmedvetet tigande se på hur människor torteras, avrättas,försvinner etc. är att ge sitt samtycke. bör på alla nivåer i allasammanhang ihärdigt ta upp frågornaom de mänskliga rättigheterna i samtal med de stater som bryter mot dessagrundläggande rättigheter.Demokrati och mänskliga rättigheter kan aldrig vara ett mål blandandra för svensk biståndspolitik, utan måste vara det centrala målet.Det handlar då både om människorsgrundläggande värdighet och om att demokrati och mänskliga rättigheter isista hand är förutsättningen för att allaandra mål för biståndet skall kunna förverkligas.7. Stöd via FN och Bretton Woods-institutionerna (mom.9) , , och (alla m) anför:Det öppna internationella handelssystemet ochdess institutioner, främst WTO, IMF och , måste stödjas.Frihandeln skall värnas och öppeneller dold protektionism motarbetas. Inte sällan döljs protektionistiskasträvanden i idealistisk form. Omsorg om mänskliga rättigheter,miljö eller arbetstillfällen har fåttutgöra motiv för att avbryta eller minska importen från fattigaländer, när i stället ett friareinternationellt utbyte skulle ha skapat impulser till en bättre utveckling.Det är naturligt att investeringskapital från i-länderna söker sigtill . Det kan ge viktigabidrag till fattigdomsutrotningen. Av särskild betydelse ärdirektinvesteringarna som erfarenhetsmässigtmedför den största kunskapsöverföringen och har den störstaeffektiviteten i förhållande till insatta resurser.Internationella normer för mänskliga rättigheter,rättsstaten och demokratin måste bättre efterföljas. Inom FN, i regionalaorganisationer med bilateralakontakter bör mänskliga rättigheter och demokrati särskilt beaktas. FN och dess specialorgan harviktiga uppgifter för att främja internationellt koordinerade insatserpå utvecklingsområdet. Mathjälp vidsvältkatastrofer, omhändertagande av flyktingar, samordnat utrotande avsjukdomar och gemensam normsättning är exempel på detta.En särskild, viktig roll har BrettonWoods-institutionerna när det gäller att utforma utvecklingsstrategier ochföreslå stöd och hjälpför att skapa en hållbar ekonomisk utveckling. Att byta bistånd motutveckling och att noga utvärdera effekter är framgångsrikt. De kravsom ochInternationella valutafonden - på asiatiskt initiativ - ställer har starktstimulerat utvecklingen.Bistånd vid katastrofer är ofta av livsavgörande betydelse. Särskiltviktig är samordning mellan olika biståndsgivare så att dengemensamma insatsen får denbästa effekten. Ökad beredskap till snabba insatser, bättre mekanismerför samordning samt planering för avveckling närinsatserna inte längre behövs, är en väsentlig del avkatastrofbiståndet. UNHCR spelar härvidlag en särskilt framträdanderoll. Som anförts i motionU205 (m) yrkande 4 anser Moderata samlingspartiet att det multilateralabiståndet i huvudsak bör kanaliseras genom FN ochBretton Woods-institutionerna.8. Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet(mom. 16) () anför: I propositionenbetonar regeringen att stödet till demokratisering och respekt för demänskliga rättigheterna utgör ett alltmer prioriterat områdeinom svenskt utvecklingssamarbete. Miljöpartietanser att demokrati och mänskliga rättigheter alltid bör integrerasi olika delar avutvecklingssamarbetet.Kvinnor i bär en tung börda. De har ofta ansvar för hem, barnoch familjens jordbruk. anser därför att mer avbiståndet skall satsas påkvinnorna, deras arbete och utbildning. De familjerådgivningsprogram somfinns i tredje världen behöver starkt stöd. Vi vill attSverige genom FN och andra organisationer skall gå ispetsen för en kraftigt ökad utbildning i familjeplanering.En viktig aspekt är att det måste finnas ettjämställdhetsperspektiv i alla projekt. I många länder finns ettkvinnoförtryck, kvinnorna är intejämställda med männen; därför är det extra angeläget att satsa påkvinnoprojekt. Främjandet avdemokratiska och mänskliga rättigheter (mom. 16)() anför:För att bedriva ett bra arbete med demokratibiståndkrävs en definition av vad detta bistånd kan innehålla och vad detinnebär. Som framgår avFolkpartiet liberalernas motion 1998/99:U203 har svensktdemokratibistånd varit alltför vagt och försiktigt. Det är skillnadmellan demokratibistånd varsprimära mål är att bygga upp demokratins ramverk och dess primäraaktörer (partier och aktiva opinionsbildandeorganisationer) och bistånd för demokrati vars sekundära syfteär människors deltagande i olika organisationer etc. Svenskt biståndär, enligt Folkpartietliberalerna, koncentrerat till den senare inriktningen. Dennatyngdpunkt bör förskjutas till ett mer jämnt stöd till de olikadelarna av en fungerande demokrati. Regeringenbör få i uppdrag att presentera ett särskilt åtgärdsprogram för hur så kanske. Det måste vidare ståklart för mottagarländerna att biståndets omfattning och inriktning kanpåverkas av hur demokratifrågan hanteras. Inslagetav villkor i biståndsgivningen bör därför öka.Folkpartiet liberalerna anser att bör undvika storabiståndsengagemang i länder varsregimer inte strävar efter demokratisering.Folkpartiet liberalerna har också tidigare framfört detangelägna i att ett program för att främja högre kvalitet på biståndettas fram. Tre grundläggandebyggstenar för ett sådant program omtalas i motionen: dels att biståndetmåste bidra till att krympa och effektivisera staten imånga afrikanska mottagarländer, dels attbiståndets innehåll och kvalitet måste prioriteras och dels attkvinnornas situation måsteuppmärksammas. Befolknings- ochhälsofrågor m.m. (mom. 18)och (båda kd) anför:Andelen kvinnor i förhållande till män har,speciellt i , sjunkit dramatiskt . Enligt vissaberäkningar saknas det 60 miljonerkvinnor i den världsdelen. Orsakerna är aborter av flickfoster,undernäring och överarbete bland kvinnor. I exempelvis ärspädbarnsdödligheten högre bland flickor änbland pojkar. Flickor får sämre vård och behandling redan som spädbarn. har det iinternationella och nationella sammanhang varit ganska tyst om denprenatala könsdiskrimineringen. bör som ettföregångsland i arbetet för demokrati och mänskligarättigheter ta initiativ till att frågan om prenatal könsdiskrimineringlyfts upp på FN:s dagordning.Frågan bör också lyftas inom det bilaterala utvecklingsarbetets ram. Stöd bör ges tillkvinnoorganisationer, läkare, jurister och vetenskapsmän som förenats ikampen mot könsbestämning av . Stöd bör också gestill allmän utbildning och upplysningskampanjer för attändra attityder till flickors/kvinnors människovärde och mänskligarättigheter. U-ländernasskuldsanering och roll (mom. 25)() anför:Miljöpartiet anser att och andra BrettonWoods-institutioner spelar en central roll i det internationellautvecklingssamarbetet. De utgör endel av FN-systemet. För att det svenska agerandet i FN skall ha ett såbrett stöd och en så bred förankring som möjligt deltar undernågra veckor varje höst representanter förriksdagspartier och folkrörelser i FN-delegationen i generalförsamlingen iNew .