bet · GM01BoU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Möjligheten attbegränsa byggkostnaderna genom självbyggeri börockså tas till vara.Vad utskottet ovan förordat med anledning av motion1998/99:So373 (mp) yrkande 3 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande bostadssituationen för ungdomar och studenteratt med anledning av motion 1998/99:So373 yrkande 3och med avslag på motionerna 1998/99:Bo213 yrkande 2, 1998/99:Bo217, 1998/99:Bo223, 1998/99:Bo235 yrkande 4, 1998/99:Bo237yrkande 11, 1998/99:A291 yrkandena 9 och 10, 1998/99:Fi210yrkande 38 samt 1998/99:Ub453 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,26. Situationen för bostadslösa och hemlösa(mom. 20)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Regeringen har" och slutar med "kanavstyrkas" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den beskrivning avproblemen för de bostadslösa och hemlösa som finnsi motion 1998/99:Bo237 (kd). Det är ovärdigt att iett välfärdsland acceptera att denna grupp blir alltstörre för var dag. Uteliggare börjar bli en vanligsyn, även utanför storstäderna. En ökande andel avdenna grupp är dessutom kvinnor, ofta med psykiskafunktionshinder. Dessa kvinnor utgör givetvis ensärskilt utsatt grupp som har mycket svårt attupprätthålla ett värdigt liv.Bostadsutskottet anser att situationen nu är sådanatt regeringen måste ta initiativ tillöverväganden om vilka åtgärder som bör vidtas föratt vända utvecklingen. Dessa överväganden kanlämpligen ske inom ramen för den bostadssocialaberedningens arbete. Regeringen bör därefterskyndsamt underställa förslag i de frågorsom förutsätter ett riksdagsbeslut.Vad utskottet nu anfört med anledning av motion1998/99:Bo237 (kd) yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. Det anförda innebäratt även vad som i motion 1998/99:Bo236 (mp)förordats i den aktuella frågan torde få anses varatillgodosett.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande situationen för bostadslösa och hemlösaatt med anledning av motion 1998/99:Bo237 yrkande 2och med avslag på motionerna 1998/99:Bo218 samt 1998/99:Bo236yrkande 1, detta yrkande i motsvarande del, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,27. Situationen för bostadslösa och hemlösa(mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "Regeringen har" och slutar med "kanavstyrkas" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion 1998/99:Bo236 (mp) omfattarkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen särskiltde grupper som av sociala eller ekonomiska skäl intehar möjlighet att klara av ett normalt boende. Detär emellertid uppenbart att det växande antalethemlösa människor inte får tillräcklighjälp från samhället. Det borde vara en självklarheti dagens välfärdssamhälle att ingen skall behövaligga utomhus, i portar, under broar eller ikulvertar.Enligt bostadsutskottets mening bör det övervägasatt införa ett särskilt statligt stöd för ombyggnadav fastigheter med syfte att skapa bostäder förhemlösa. Det kan exempelvis vara lämpligt att byggaom nedlagda sjukhus, institutioner, skolor ellergamla ungkarlshotell och skapa lägenheter förenskilt boende eller olika former av gruppboende.Det bör ankomma på den bostadssociala beredningenatt vidareutveckla ett förslag med den förordadeinriktningen. Detta bör med anledning avmotion 1998/99:Bo236 (mp) yrkande 1 i motsvarandedel som sin mening ge regeringen till känna. Ävenförslaget i motion 1998/99:Bo237 (kd) blir därigenomtillgodosett.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande situationen för bostadslösa och hemlösaatt med anledning av motion 1998/99:Bo236 yrkande 1i motsvarande del och med avslag på motionerna 1998/99:Bo218samt 1998/99:Bo237 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,28. Segregationen i boendet (mom. 21)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar med "I den" och på s. 52 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i vad som i motionerna1998/99:Bo237 (kd) och 1998/99:Sf608 (c) förordatsom åtgärder för att motverka de problem som blirföljden av boendesegregation. Åtgärder bör såledesvidtas inom en rad områden i syfte att höja statusenför de bostadsområden där segregationsproblemen äromfattande. Incitament bör skapas för att företag,institutioner och myndigheter skall etablera sig idessa områden. Servicen måste förbättras. Inte minstde statliga bolagen, som posten, har ett särskiltansvar för att grundservicen i utsattabostadsområden kan hållas på en hög nivå. Satsningarmåste också göras på att förbättra boendeinflytandetoch på att tillskapa ett varierat utbud av bostädermed olika upplåtelseformer.Det bör ankomma på regeringen att föreslå åtgärdersom kan underlätta en utveckling i den riktning somutskottet nu förordat.Vad utskottet anfört ovan med anledning avmotionerna 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 3 och1998/99:Sf608 (c) yrkande 19 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande segregationen i boendetatt med anledning av motionerna 1998/99:Bo237yrkande 3 och 1998/99:Sf608 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,29. Bostadsanpassningsbidrag (mom. 22)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "För den" och på s. 53 slutar med"yrkande 16" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i förslaget i motion1998/99:So376 (kd) om att en översyn bör komma tillstånd av bostadsanpassningslagen. Tillämpningen avlagen leder till att funktionshindrade intefår samma stöd i alla kommuner. Detta beror på attlagen i flera avseenden är oklar. Ett särskiltproblem gäller 8 § i lagen som reglerar under vilkaförutsättningar som stöd skall beviljas i sambandmed köp eller byte av bostad. Denna paragraf börkompletteras med ett klarläggande med den innebördsom motionärerna förordat. Syftet med den förordaderegeländringen är att ge de funktionshindrade sammamöjlighet som övriga människor att välja bostad ochbostadsort. Det bör ankomma på regeringen att förriksdagen lägga fram ett lagförslag med denförordade innebörden samt att även i övrigt övervägabehovet av regeländringar i bostadsanpassningslagen.Vad utskottet nu med anledning av motion1998/99:So376 (kd) yrkande 16 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande bostadsanpassningsbidragatt med anledning av motion 1998/99:So376 yrkande 16och med avslag på motion 1998/99:So465 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.30. Bostadsanpassningsbidrag (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "För den" och på s. 53 slutar med"yrkande 16" bort ha följande lydelse:Som anförs i partimotion 1998/99:So465bör inriktningen på samhällets insatser vara attbostadsmiljöerna och bostäderna i största möjligautsträckning skall vara så utformade att de fungeraräven för människor med funktionshinder utan attnågra ytterligare anpassningsåtgärder behövervidtas. Det kommer emellertid alltid att finnassituationer som kräver anpassning till enskildamänniskor med särskilda behov. Det är mot dennabakgrund nödvändigt att möjligheten att beviljabostadsanpassningsbidrag bibehålls. Som anförs imotion 1998/99:So465 kan det också finnas anledningatt se över reglerna i bostadsanpassningslagen ochatt överväga de problem med regeltillämpningen somkan föreligga. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande bostadsanpassningsbidragatt med anledning av motion 1998/99:So465 yrkande 16och med avslag på motion 1998/99:So376 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde18 budgetåret 1999Knut (), (), () och () anför:I finns en majoritet bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister för förslagen i budgetpropositionen(prop. 1998/99:1) beträffande ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster avseende 1999 i den statliga budgeten.Samma majoritet har också uttalat sitt stöd gällandeberäkningen av det offentliga utgiftstaket samtförslagen om preliminära utgiftstak för åren 2000och 2001.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Massarbetslösheten kan steg för stegpressas tillbaka som den socialatryggheten också i andra bemärkelser kan öka genomatt hushållen får en större ekonomisksjälvständighet.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.Då majoritet har en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde18.I korthet innebär våra förslag avseendeutgiftsområde 18 följande.A 2 Räntebidrag m.m.I Moderata samlingspartiets motion föreslås attbesparingar på räntebidragen genomförs kombineratmed en fastighetsskattesänkning. En sådanomställning kan påbörjas och ligger väl ilinje med den långsiktiga omläggning avbostadspolitiken som även i övrigt måste genomföras.Besparingen på uppnås genom attnya räntebidrag inte beviljas , genomatt avtrappningstakten ökar för räntebidraget tillfastigheter som uppbär stöd samt genom att denlångsammare avtrappningen av räntebidragen för des.k. krisårgångarna inte fullföljs. I motioner frånModerata samlingspartiet som behandlas ifinansutskottet förs fram förslag omfastighetsskattesänkningar som kompenserar berördafastigheter för avtrappningen av räntebidragen.A 6 Byggforskning: Förvaltningskostnader samt A 7ByggforskningI yttrandet till finansutskottet (yttr.1998/99:BoU1y) över tilläggsbudgeten för 1998kritiserade ett enigt bostadsutskott detunderlagsmaterial som regeringen tillställtriksdagen. Samma kritik kan och bör riktas motförslaget till minskat anslag tillbyggforskningsverksamheten. Regeringen lämnar intenågon som helst redovisning av vilka effekter denföreslagna neddragningen av anslaget med hela 100miljoner kronor skulle få.I budgetpropositionen uttalar regeringen sin avsiktatt redovisa sin syn påbyggforskningens framtid. Denna redovisning bordenaturligtvis ha lämnats först och därefter ha följtsav ett förslag till medelsanvisning grundat på dennasyn. Vi vill i och för sig inte ifrågasätta behovetav en översyn av byggforskningen. Denna översyn bördock göras i ett större forskningspolitisktsammanhang. Även utskottets majoritet ger ju uttryckför denna ståndpunkt.Den undermåliga eller rättare sagt obefintligaredovisningen av konsekvenserna av regeringensförslag gör det i det närmaste omöjligt för oss attta ställning till förslaget. Det står dock klart atten så stor neddragning av anslaget som regeringenföreslagit kraftigt skulle minska byggforskningensomfattning, åtminstone på kort sikt. Underberedningen av ärendet har flertalet av dem sominför utskottet lämnat upplysningar i frågan pekatpå de negativa konsekvenserna av drastiskt minskadeanslag.Det är vår bedömning att anslaget tillbyggforskning bör ökas med iförhållande till regeringens förslag. Även om dettaär en minskning med iförhållande till dagens anslag innebär vårt förslagatt stöd kan utgå till nya och pågående projekt irimlig omfattning i avvaktan på att slutligställning kan tas till statens framtida roll inombyggforskningen.A 8 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorRegeringen föreslår att anslaget för dennaverksamhet skall minska med en tredjedel utan attsamtidigt föreslå några regeländringar som skullekunna möjliggöra en sådan besparing. Vi anser att enomprövning av bidragsvillkoren måste komma tillstånd. Enligt de uppgifter som lämnats tillutskottet under beredningen av detta ärende leder denuvarande villkoren till orimliga konsekvenser,bl.a. vad gäller relationen mellan det stöd somutgår och de administrativa kostnaderna förbidragsgivningen. I avvaktan på att verksamheten kanomprövas föreslår vi att fonden för tillförs15 mer än vad regeringen föreslagit.A 9 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderBidraget till åtgärder mot radon i bostäder föreslåsav regeringen skäras ned och rambegränsas. Dettaskulle innebära att bidragsgivningen får en såbegränsad omfattning att den i realiteten intekommer att få någon betydelse i arbetet med attpåskynda nödvändiga radonsaneringar. Vi anser attanslaget i stället helt bör användas för att genominformationsinsatser söka öka antalet saneradebostäder. En sådan inriktning av statens insatser påområdet, som även ligger i linje med vad bl.a.Boverket tidigare föreslagit, kommer sannolikt attfå betydligt större effekt än den begränsadebidragsverksamhet som regeringen förordat.A 10 BostadsbidragDen självklara utgångspunkten är naturligtvis attvarje människa som har heltidsarbete skall kunnaleva på sin inkomst. Det innebär bl.a. att den sombetalar skatt inte skall behöva vara beroende avbidrag och att den som behöver bidrag inte hellerskall betala skatt. bör alltsåbostadsbidragen avskaffas och ersättas med avdrag påskatten. I avvaktan på att en sådan mera rationellordning kan införas finns det enligt vår meninganledning att justera de regler som gäller förbidragen.Moderata samlingspartiet har under en rad av årföreslagit att ungdomsbostadsbidragen skallavvecklas. Vi vidhåller denna uppfattning. Detinnebär att en besparing på kangöras på anslaget till bostadsbidrag.De ändringar i reglerna för bostadsbidragen somträdde i kraft har tyvärr visatsig få exakt de negativa konsekvenser för mångahushåll som vi tidigare varnat för. Redan förrahösten föreslog vi också i en motion att reglernaskulle ses över i vissa väsentliga avseenden. På enenda av dessa punkter har regeringen gått oss tillmötes. Det gäller dubbelräkningen av räntebidragensom upphör . Detta är dock intetillräckligt. Som föreslås i motioner från Moderatasamlingspartiet bör följande ändringar träda 1999:hushållsinkomsten skall ligga till grund för bostadsbidraget,ytnormen skall avskaffas samtbarnpension skall inte ingå i den bidragsgrundande inkomstenom den inte kan användas för att täcka del avbostadskostnaden.För att inte ytterligare söka statens utgifter börde regeländringar vi föreslår finansieras inombostadsbidragssystemet.E 1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhetVi avvisade redan vid införandet detta stöd ochvarnade för att det skulle leda till en rad oönskadeeffekter. Den hittillsvarande bidragsgivningen harbesannat våra farhågor. Stöd har i vissa fall utgåttpå till synes godtyckliga grunder och till ändamålsom i ett flertal fall starkt kan ifrågasättas.Investeringsprogrammen är ett uttryck förtraditionell socialdemokratisk bidragspolitik somriskerar att snedvrida konkurrensen och leda tilldyra felinvesteringar. Moderata samlingspartietanser att stödet skall avvecklas. Därigenomkan betydande besparingar uppnås redan år 1999.E 2 för ekologisk hållbarhetRegeringen anser att det behöver inrättas en nymyndighet för att hjälpa till i bidragsverksamhetenför lokala investeringsprogram. Vi delar inte dennauppfattning. När stödet till investeringsprogrammenavvecklas finns det inget skäl att inrätta dennamyndighet.2. Anslagsfördelningen inom utgiftsområde18 budgetåret 1999Ulf () och (),anför:En riksdagsmajoritet bestående avSocialdemokraterna, bakom förslagen i budgetpropositionen (prop.1998/99:1) vad gäller ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena. Samma gäller för beräkningen avstatens inkomster i den statliga budgeten.Stödet gällande beräkningen av det offentligautgiftstaket samt förslagen om preliminärautgiftstak är också uttalatav majoritetspartier.Kristdemokraterna har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken. Våra förslag syftartill tillväxt, valfrihet, en marknadsekonomi som ärbyggd på en god etisk och ekologisk grund och somtar hänsyn till varje människas unika värde. Vi villminimera arbetslösheten som hushållenskall få större ekonomisk självständighet. Vi harföreslagit långtgående skattesänkningar för låg- ochmedelinkomsttagare.Kristdemokraterna anser att bostaden spelar encentral roll i människors liv. En boendemiljö medhög kvalitet är viktig för människors livsvillkor.Alla måste få uppleva tillfredsställelsen av att haett eget hem. Boendepolitiken är en viktig del ikristdemokratisk familjepolitik. Valfrihet i boendetär en välfärdsfråga. Människors skiftande önskemåloch behov av bostäder i olika skeenden under livetmåste tillgodoses till rimliga kostnader. Dåriksdagens majoritet har en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 18.Vi redovisar här vår inriktning för anslagsområde18 nedan.A 2 RäntebidragSom vi framhåller i vår motion 1998/99:Bo237 (kd)kan en avveckling av de nuvarande räntebidrageninledas genom att anslaget för detta ändamål minskas med sammanlagt i förhållande till regeringensförslag. Besparingen blir möjlig genom en någotsnabbare avtrappning av räntebidragen. Åtgärderna iräntebidragssystemet bör kompenseras genom samtidigaminskningar av fastighetsskatten och genom att des.k. krisårgångarnas inträde ifastighetsskattesystemet skjuts upp. Vi har ocksålagt fram motionsförslag med denna innebörd. Dessaförslag bereds av finansutskottet.Enligt vår mening bör således för budgetåret 1999anslaget till räntebidrag fastställas till ettbelopp som är lägre än vadregeringen förordat.A 6 : Förvaltningskostnader samtA 7 ByggforskningDet är uppenbart att regeringens förslag tillminskning av byggforskningsanslaget endast harföranletts av besparingsskäl. Även om regeringenuttalar att statens stöd till byggforskningen iframtiden bör koncentreras till långsiktigaforsknings- och utvecklingsinsatser inom områden avsamhällsintresse förefaller inte några djupareforskningspolitiska överväganden ha väglettbeslutet. Det är en enligt vår mening helt felaktigbeslutsordning. Det naturliga är givetvis att förstta ställning till inriktningen och utformningen avstatens framtida engagemang på byggforskningsområdetoch utifrån detta ställningstagande övervägaomfattningen av och formerna för statens insatser.Som framhålls i vår motion 1998/99:Bo237 (kd) finnsdet skäl som talar för att statens medverkan i denframtida byggforskningen bör koncentreras tilllångsiktiga forsknings- och utvecklingsinsatser inomområden av samhällsintresse. För att forskningenskall kunna ges denna inriktning fordras docknärmare överväganden om vilka forskningsområden sombör prioriteras och vilka insatser som dettaerfordrar. Det framstår därför som helt olämpligtatt drastiskt minska anslaget till byggforskning pådet sätt som regeringen föreslagit. Ytterligaremedel bör därför tillföras byggforskningen. Ienlighet med förslaget i vår motion 1998/99:Bo237(kd) bör därför anslaget A 7 Byggforskning räknasupp med för budgetåret 1999.Anslagsökningen finansieras genom att anslaget tilllokala investeringspro- gram minskas medmotsvarande belopp.Genom den nu föreslagna ökningen av anslaget skapasdet rådrum som vi menar behövs för att övervägandenaom byggforskningens framtid skall kunna ske meraförutsättningslöst än vad som annars skulle hablivit fallet. Medelstillskottet gör det möjligt atti viss utsträckning satsa på nya angelägna projektsamtidigt som pågående projekt inte riskerar attbehöva avbrytas i förtid.Övervägandena om byggforskningens framtid bör utgåfrån de behov som finns av forskning på ett antal ursamhällets synpunkt särskilt angelägna områden, ochdär forskningen är eftersatt. Det gäller bl.a.forskning som sker ur ett kvinnoperspektiv omplanering, byggande och boende. Särskilt viktiga ärfrågor om bostäders utformning. Om inte forskningenpå detta område hålls uppe riskerar vi att fåbostäder med sämre funktioner i en rad avseenden.Inte minst gäller detta kök och badrum.Informationstekniken i boendet sett ur ettgenusperspektiv måste också lyftas fram. För att dennu förordade forskningen skall kunna öka iomfattning bör redan nu hälften av detmedelstillskott som utskottet föreslagit, dvs. 25miljoner kronor, sättas av för detta ändamål.A 10 BostadsbidragVi vidhåller vår tidigare ståndpunkt attbostadsbidragen är fördelningspolitiskt sett detmest effektiva sättet att tillförsäkra ocksålågavlönade, barnfamiljer och studenter en rimligbostadsstandard. Den målsättning som satts upp förbostadsbidragen - att hushåll med barn skall kunnaefterfråga en bostad där varje barn har ett eget rum- ligger därför i princip fast. De besparingar somgjorts i bostadsbidragen haremellertid inneburit ett trendbrott när det gällerstödet till barnfamiljerna. Besparingarna påbostadsbidragen har särskilt drabbat barnfamiljernahårt.Framför allt är det två av de ändringar ibidragsreglerna som trätt i kraft somträffar barnfamiljerna. Det gäller dels införandetav individuella inkomstgränser, dels begränsningenav den bidragsgrundande bostadsytan. I enlighet medförslaget i vår motion 1998/99:Bo237 (kd) bör därförden samlade familjeinkomsten ånyo läggas till grundför bostadsbidraget. Dessutom bör de ytgränser som gäller för oreducerat bidrag höjas med föralla hushållstyper. För att ytterligare förstärkabostadsbidragen bör dessutom det särskilda bidragethöjas med per barn.De förbättringar i bostadsbidragen vi nu föreslårbör finansieras genom de 1 050 miljoner kronorKristdemokraterna tillför bostadsbidragsanslagetutöver vad regeringen föreslagit.A 12 Investeringsbidrag för anordnande av bostäderför studenter m.fl.Bristen på studentbostäder är mycket omfattande påett flertal orter i landet. Detta försvårar ennödvändig satsning på högskolor och universitet.Svårigheterna att skaffa en bostad kan också ledatill att många studenter får problem med studierna.Även för ungdomsgruppen i övrigt saknas på mångahåll lämpliga bostäder. Mot denna bakgrund är detinte rimligt att avveckla stödet till dennatyp av bostäder. Det har dessutom från såvälbyggsektorn som från olika partier i riksdagenhävdats att de statliga reglerna som påverkarsektorn i möjligaste mån måste vara stabila. Ettsådant krav är särskilt motiverat inom en sektor därtiden mellan ett investeringsbeslut ochgenomförandet av investeringen sträcker sig överlång tid. Inte heller mot denna bakgrund kanregeringens förslag anses vara rimligt. Vi vill härerinra om att så sent som i juni i årfattade beslut om att utvidga ändamålet för stödet.Ett genomförande av regeringens förslag skulleinnebära att ett stort antal projekt somprojekterats, upphandlats och i många fall ävenpåbörjats med förutsättningen att stöd skullebeviljas inte kommer att kunna beviljas statligtstöd. Enligt de uppgifter som kommit fram underberedningen har dessutom efterfrågan på det aktuellastödet, tvärtemot vad regeringen uppgivit ibudgetpropositionen, varit mycket stort.Mot den redovisade bakgrunden anser vi att såvälregeringens anslagsförslag för somförslaget att avveckla stödverksamheten bör avslåsav . De förslag om fortsatt stöd tillutbyggnaden av studentlägenheter och bostäder förungdomar som finns framför allt i motioner frånKristdemokraterna bör i stället genomföras. Dettainnebär även att förslag i motioner från andrapartier helt eller delvis blir tillgodosedda.