bet · GM01TU1 · 1998-11-26 00:00:00 — Därför avvisar vi regeringens förslag om enhöjning av transportstödet till med 15miljoner kronor för budgetåret 1999.Ersättning till Posten för rikstäckande betalnings-och kassaservicePostens verksamhet måste effektiviseras och tvingasbära sina kostnader på en konkurrensutsatt marknad.Inget hindrar att Posten sätter de priser manönskar, förutsatt att dessa priser motsvararverkliga kostnader. Men genom korssubventioneringmellan affärsområden kan Posten sätta omotiveratlåga priser för att hindra konkurrens. harPosten motarbetat alla försök att få en riktig bildav var kostnader och intäkter uppstår i koncernen.Staten bör vidta åtgärder som förhindrar fortsattmissbruk av företagets dominerande ställning. Påsikt bör privatiseras.Staten skall ha ett övergripande ansvar för att detfinns en rikstäckande postservice. Om det behövsskall sådan upphandlas i konkurrens på marknaden. Viavvisar den ersättning med tillPosten AB för rikstäckandebetalningsservice som regeringen föreslår, eftersomersättningen enligt vår uppfattning är en förtäcktsubvention.Köp av interregional persontrafik på järnvägFrån anslaget Köp av interregional persontrafik påjärnväg bestrids kostnader för upphandling avregionalpolitiskt angelägen persontrafik på järnvägsamt flygtrafik mellan och föreslår att för nästa budgetåranvisar för ändamålet. Vimoderater anser att behovet av statlig upphandlingminskar om persontrafiken konkurrensersätts och denlångväga busstrafiken avregleras helt. Vi föreslåren minskning av anslaget med ,jämfört med regeringens förslag. Dock bör anslagetäven efter minskningen användas för upphandling avflygtrafik.RikstrafikenVi motsätter oss att den nya myndigheten för bl.a.upphandling av kollektivtrafik inrättas. Det avregeringen föreslagna anslaget på 10 miljoner kronorför nästa budgetår kan därmed utgå.Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitutVi anser, nu liksom tidigare, att i ökadutsträckning bör kunna finansiera sin verksamhetgenom avgifter. Vi föreslår därför en minskning avanslaget för nästa budgetår med ,jämfört med vad regeringen föreslår.2. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)och Skånberg (båda kd) anför:I finns en majoritet som vill ha en annaninriktning av politiken än den vi förordat. EftersomKristdemokraternas förslag är en helhet anser vi detinte meningsfullt att i detta andra steg fullföljavåra anslagsyrkanden. I stället väljer vi att idetta särskilda yttrande redovisa huvuddragen i vårttrafikpolitiska alternativ som för budgetåret 1999innebär en besparing om , jämförtmed regeringens förslag. Detta alternativ framgårockså av motion T223 (kd).Transporternas och kommunikationernas betydelse förvälfärdsut-vecklingenDen positiva välfärdsutveckling som Sverigegenomgått under det senaste århundradet är i höggrad direkt förknippad med ökad handel och därmedökade transporter och ökad kommunikation. Välfärdenoch den ekonomiska utvecklingen bestämsockså av produktivitetsutvecklingen, såväl iallmänhet som i transport- ochkommunikationssystemet. För enskilda människorsvälfärd är goda kommunikationer avgörande. Ibegreppet livskvalitet ingår rörlighet som ettväsentligt inslag. Rörlighet är engrundförutsättning för ett fungerande vardagsliv.Statens rollStaten har två uppgifter. Offentliga myndigheterskall se till att det finns en väl utbyggd och välunderhållen infrastruktur. Denna infrastruktur skallfinansieras främst med offentliga medel. Men för atteffektivitet och produktivitet skall främjas börockså privata initiativ uppmuntras. Statens andrauppgift är att tillse att transport- ochkommunikationsmarknaderna fungerar effektivt. Dettaåstadkommer man bäst genom ett successivt ökat kon-kurrenstryck och fortsatt avreglering.Väg och järnvägDen positiva trenden vad gäller utvecklingen avantalet trafikolyckor har brutits. Vi anser attökade insatser på trafiksäkerhetsområdet ärangelägna och vill i detta syfte anvisa 20 miljonerkronor till väghållningsanslaget, utöver vadregeringen föreslår.Effektiviseringen av järnvägstrafiken måstefortsätta, bl.a. genom ökad konkurrensutsättning ochomstrukturering av verksamheter. har fåtten ny organisation som innebär attproduktionsverksamheten har skilts frånförvaltningen. Omorganisationen torde skapaförutsättningar för ytterligare rationaliseringar.För administrationsanslag liksom förBanverkets sektorsanslag föreslår vi ettbesparingsbeting på vartdera.3. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:I finns en majoritet som vill ha en annaninriktning av politiken än den vi förordat.Centerpartiets budgetförslag utgör en helhet. Motden bakgrunden väljer vi att inte fullfölja våraanslagsyrkanden. I stället redovisas i dettasärskilda yttrande huvuddragen i vårttrafikpolitiska alternativ. För budgetåret 1999innebär detta besparingar om 105 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag. Vårt alternativframgår också av motion T230 (c).UtgångspunkterEtt kretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett"grönare" transportsystem. Användningen av fossilabränslen måste minska. En nollvision för sådanabränslen bör införas. En plan bör läggas fast förhur fossila bränslen successivt skall fasas ut ochersättas med förnybara bränslen.Goda kommunikationer är en förutsättning för atthela skall utvecklas. Transportpolitikenmåste syfta till att minska avståndsnackdelar ochförbättra förutsättningarna för ett decentraliseratsamhälle. De nackdelar som följer av långa avstånd,såväl inom landet som till övriga och andramarknader, måste kompenseras med väl fungerandetransporter och en väl utbyggd infrastruktur.Väg och järnvägInvesteringar i infrastruktur går lätt förlorade omde inte följs av insatser för drift och underhåll.Därför krävs en långsiktig strategi för drift ochunderhållsåtgärder. Vi anser att sådana åtgärdermåste prioriteras. Avstängningar och dåligframkomlighet innebär betydande merkostnader förnäringslivet och drabbar självfallet ocksåpersontransporterna. Bärighetshöjande åtgärder såsomtjälsäkring och beläggning av grusvägar är av storbetydelse. Andelen vägar som stängs på grund avtjällossning måste reduceras kraftigt. Vi föreslåratt de medel inom väghållningsanslaget, 500 miljonerkronor, som regeringen anser bör ställas tillregeringens disposition i stället används för driftoch underhåll. I finns drygt 2 000 milallmän väg som inte är hårdbelagd.Det enskilda vägnätet är för många landsbygdsboendeförbindelsen till det allmänna vägnätet och utgördessutom en förutsättning för näringslivetsutveckling, ökad sysselsättning och ökadtillgänglighet. till enskilda vägarhar för innevarande budgetår upptagits till 566miljoner kronor. anser attanslagsposten bör räknas upp till 670 miljonerkronor för nästa budgetår. Hälften av uppräkningenbör finansieras genom överföring av medel frånVägverkets administrationsanslag, medan den andrahälften bör finansieras genom en omdisponering avväghållningsanslaget. Vi förutsätter att denanslagstekniska förändring som regeringen redovisari budgetpropositionen, och som innebär attanslagsposten för upptas till endast 100miljoner kronor, endast är av teknisk karaktär ochinte innebär en reell anslagsminskning. Härutöveranser vi att de särskilda medel som är avsatta förbärighetshöjande åtgärder skall kunna gå också tilldet enskilda vägnätet.LuftfartI samband med det transportpolitiska beslutet våren1998 godkände principerna för ett nyttstöd till kommunala flygplatser. I åretsbudgetproposition föreslås att 105 miljoner kronorav de sammanlagt som stödetavses uppgå till finansieras över statsbudgeten,medan i egenskap av sektorsmyndighetendast skall svara för . Vi villbetona att , som alla statligamyndigheter, måste ta ett regionalpolitiskt ansvar.Härav följer att hela det statliga stödet tillkommunala flygplatser måste tas ut inom sektorn.Detta stöd bör uppgå till . Medhänvisning härtill avvisar vi regeringens förslagtill medelsberäkning. Detta innebär att ramen förutgiftsområdet bör sänkas med 105 miljoner kronor.Härutöver anser vi att ett system för statligupphandling av regionalpolitiskt viktigaflygtrafiktjänster bör införas. Upphandlingen börfinansieras genom att en avgift tas ut på övrigainrikes flygresor.4. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:I finns en majoritet som vill ha en annaninriktning av politiken än den vi förordat. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är det intemeningsfullt att i detta andra steg fullföljapartiets anslagsyrkanden. I detta särskilda yttranderedovisas dock huvuddragen i Folkpartietliberalernas trafikpolitik, som närmare utvecklas imotion T222 (fp). Vidare redovisas skälen till attramen för utgiftsområde 22 för nästa budgetår börminskas med , jämfört medregeringens förslag.UtgångspunkterFör oss liberaler är fri konkurrens grundbulten itrafikpolitiken. Med fri konkurrens tillgodoses denenskildes val av transportslag bäst. Med frikonkurrens inom alla transportslag når vi bäst målenom en hållbar utveckling och ökad tillväxt.De transportpolitiska målenTransport och kommunikation är en nödvändigförutsättning för all ekonomisk aktivitet. Denpositiva välfärdsutvecklingen i under detsenaste århundradet kan i hög grad kopplas till ökadhandel och därmed ökade transporter ochkommunikation.Utformningen av transportsystemen måste i hög gradpåverkas av högt ställda krav på miljöhänsyn ochvaraktig hushållning med resurser.För enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Rörlighet är ettväsentligt inslag i god livskvalitet och engrundförutsättning för ett fungerande vardagsliv.Tillgång till bra kommunikationer underlättararbetspendling. En väl utformad trafikpolitik är avallra högsta regionalpolitiska betydelse.Väg och järnvägEn god vägstandard är en förutsättning för att helaSverige skall leva och utvecklas samt för att viskall få ett företagsklimat som främjarsysselsättning och välfärd.Ett allvarligt problem är den bristfälligabärigheten hos många vägar av stor betydelse förbl.a. skogsindustrins råvaruförsörjning och föråkerinäringen. Vi anser att åtgärder för förbättratunderhåll och höjd standard på de utsatta delarna avvägnätet bör vidtas. Från sidavill vi i sammanhanget betona de enskilda vägarnasbetydelse. Med fog kan påstås att utan bra enskildavägar stannar . Minskade resurser till detenskilda vägnätet får snabbt betydande negativakonsekvenser inte bara för glesbygden utan förlandet som helhet.I vår partimotion med anledning av 1998 årsekonomiska vårproposition föreslog vi att ramen förutgiftsområde 22 Kommunikationer skulle minskas med2,för . Vi vidhåller dettaförslag, som inte är något i sig önskvärt mennödvändigt för att vård och skola skalltillförsäkras rimliga resurser. Vi föreslår attneddragningen fördelas så att väghållningsanslagetminskas med och attbanhållningsanslaget dras ner med 1,25 miljarderkronor. Dessutom föreslår vi att Vägverketsadministrationsanslag och anslag tillsektorsuppgifter reduceras med 75 miljoner kronorvartdera, allt jämfört med regeringens förslag.Utgiftsminskningen kan enligt vår uppfattning klarasgenom senareläggning av vissa nyainvesteringsprojekt. Vi vill poängtera attnedskärningarna inte får gå ut över drift ochunderhåll av vägar och järnvägar och inte heller fårleda till en neddragning av statsbidraget tillenskilda vägar.5. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)(), () ochMikael () anför:Efter 1998 års riksdagsval har ochMiljöpartiet de gröna fört förhandlingar med densocialdemokratiska regeringen. Förhandlingarna harresulterat i en överenskommelse. Som följd av dennaavstår och de gröna frånatt framställa alternativa yrkanden rörande 1999 årsstatsbudget. Ett viktigt skäl till attSocialdemokraternas budgetförslag för år 1999accepteras så som det redovisas ibudgetpropositionen för är attförhandlingarna har förts under stark tidspress sominneburit att vi har haft små möjligheter attpåverka budgeten för det närmast kommande året.6. (mom. 16)() anför:Jag anser att IBAB har skött ochutvecklat banans tågtrafik på ett förtjänstfulltsätt. Som redovisas i motion T531 av () har den trafikerade banlängden utökats mednärmare och godstrafiken återupptagits påbandelarna , Hoting-Ulriksfors ochDorotea-Vilhelmina. Jag förutsätter därför attstatens bidrag till IBAB fortsättningsvis kommer atträknas upp med ytterligare för atttrygga existens och utveckling.7. Den svenska handelssjöfartensinternationella konkurrenskraft (mom. 18)() anför:I motion T230 (c) yrkande 9 framhålls attregeringen snabbt bör åter-komma till medförslag till sådana lagändringar som krävs för attden s.k. nettomodellen skall gälla i ochdärmed för den svenska rederinäringen.Sedan motionen väcktes har regeringen ändrat den ibudgetpropositionen angivna s.k. bruttomodellen såatt bidraget till de sociala avgifterna höjs till per kalenderår och årsarbetskraft.Den sålunda ändrade bruttomodellen har godtagitsenligt en överens-kommelse den 16 november 1998mellan regeringen, , degröna, och fackförbundetSEKO. Företrädare för regeringen och de bådaarbetsmarknadsparterna framhåller i ett gemensamtuttalande att uppgörelsen är positiv för svensksjöfart. De anställda ges löne- ochanställningstrygghet som konkurrenskraftenstärks. Därmed finns förutsättningar för en fortsattgod utveckling av svensk sjöfart. Parterna kommer nuomgående att sluta erforderliga avtal om tillfälligtanställd personal.Eftersom syftet med motionsyrkandet sålunda synestillgodosett, avstår jag från att reservera mig.8. och flygkapaciteten iStockholmsområdet (mom 27)() anför:Bromma flygplats vara eller inte vara hardiskuterats och flera utredningar harpekat på att flygplatsen skall läggas ned. Mångabostäder har blivit byggda i området, mot bakgrundav tidigare fattade nedläggningsbeslut. Jag inseralla att en flygplats mitt i en storstad innebärallvarliga miljö- och säkerhetsproblem, vilket ärohållbart i längden. upplever många Brommaboratt de lider fysikt av dålig luft, buller ochföroreningar i trädgårdar etc. på grund av flyget.Många lider också psykiskt svårt av att ha jet- ochskolflygplan strax ovanför har med starkamiljöargument krävt att jetflyget på skallupphöra . Det bör också nämnas attolycksstatistiken för privatflyg per personkilometerär lika allvarlig som den för motorcyklar.För att en trovärdighet skallfinnas i detta angelägna ärendekrävs att ett årtal fastställs förBrommas nedläggning som reguljärflygplats i samband med attutredningen om flygplatskapacitet iStockholmsregionen blir färdig. Ettsådant bestämt årtal kommer ocksåatt på ett positivt sätt påskyndaprocessen med att åstadkommaytterligare flygplatskapacitet iStockholmsregionen.