bet · GL01UbU10 · 1998-03-05 00:00:00 — beträffande förändrat huvudmannaskap för landstingskommunalagymnasieskoloratt med bifall till motion 1997/98:Ub247 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts.2. Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 13 och 22)() anför:När det gäller frågor som allmänt rör utvecklingen i gymnasieskolan vill jagbetona behovet av en samlad översyn av gymnasieskolans styrdokument - skollag,läroplan och gymnasieförordning. Kursplanerna bör ses över och kursernamodifieras och anpassas till nya krav i samhället och arbetslivet. Ävensystemet med gymnasiepoäng bör ses över så att det verkligen utgår från denarbetsinsats som krävs av eleverna och inte som antalet undervisningstimmar.Vänsterpartiet anser att lärlingsutbildning bör vara eftergymnasial och ettgemensamt åtagande för arbetsliv och högskola. En sådan ett- eller tvåårigutbildning bör utmynna i någon form av examen eller certifiering. Det bör varamöjligt att få tillgodoräkna sig delar av utbildningen vid fortsatta studiervid högskolan. Avtalad lön bör utgå till lärlingen under hela utbildningstiden.Enligt uppfattning bör obligatoriska utvecklingssamtalinföras även i gymnasieskolan. Vi anser att det är lärarens och elevens ansvaratt gemensamt följa upp de uppnådda studieresultaten. Enligt vår mening skulleutvecklingssamtal i gymnasieskolan minska antalet onödiga studieavbrott.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 13 och 22bort hemställa1. beträffande allmänt om utvecklingen av gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 18, 1997/98: Ub234 yrkande 1,1997/98:Ub247 yrkande 2 och 1997/98:Ub807 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande eftergymnasial lärlingsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 3 och med avslag påmotion 1997/98:Ub807 yrkande 24 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,22. beträffande utvecklingssamtal i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub281 yrkande 7 och med anledningav motion 1997/98:Ub215 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,3. Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 8, 13 och 15)() anför:När det gäller frågor som allmänt rör utvecklingen i gymnasieskolan vill jagbetona vikten av att åtgärder vidtas för att komma till rätta med problemen medden nya gymnasieskolan. Det sker förvisso mycket arbete ute i skolorna för attkomma till rätta med problemen. Jag anser emellertid att lärare och skolledarebör ges möjligheter till effektiva fortbildningar i organisatoriska ochmetodiska frågor i den nya gymnasieskolan med exempel från skolor som harlyckats bemästra problemen. Jag vill peka på att i sittbudgetalternativ avsatte särskilda medel för detta ändamål.Det är enligt min uppfattning viktigt att fortsätta nedtoningen av timplanensbetydelse. Studierna i gymnasieskolan skall vara målstyrda och antalet timmarskall anpassas efter den enskilde elevens behov. Ökat elevinflytande och nyaundervisningsformer är enligt min mening viktiga inslag i gymnasieskolansutveckling.För att lärlingsutbildningen skall bli ett kraftfullt instrument i svenskyrkesutbildning bör även de eftergymnasiala lärlingsutbildningarna utvecklas.Jag vill peka på att erfarenheterna från försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning bör vara till stor hjälp när det gäller att hitta lämpligaorganisationsformer. Enligt min uppfattning är det viktigt att arbetsmarknadensparter stimuleras att aktivt delta och även ta initiativ till utvecklingen avolika lärlingsutbildningar. Regeringen bör kunna ta ett ansvar för att i ettinitialskede underlätta processen.Den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) är en viktig del igymnasieutbildningen. Tyvärr har många skolor haft problem med att bygga upp enmeningsfull APU. Jag anser att insatserna från i första skedet börkoncentreras på att få redan beslutad APU att fungera. Först därefter börmöjligheterna till en utökad APU utredas som ett led i en bättreyrkesutbildning.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 1, 8, 13 och15 bort hemställa1. beträffande allmänt om utvecklingen av gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 16 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 18, 1997/98: Ub234 yrkande 1,1997/98:Ub247 yrkande 2 och 1997/98:Ub281 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande timplanenatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 19 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub215 yrkande 20,1997/98:Ub221 yrkande 4 och 1997/98: Ub247 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande eftergymnasial lärlingsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 24 och med avslag påmotion 1997/98:Ub281 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,15. beträffande arbetsplatsförlagd utbildning (APU)att med bifall till motion 1997/98:Ub807 yrkande 20 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub215 yrkande 19, 1997/98: Ub247 yrkande 10 och1997/98:A415 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts.4. En mer flexibel gymnasieskola, m.m. (mom. 2, 5, 8 och 12)(), (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning bör gymnasieskolan vara mer flexibel. Under de tre åreni gymnasieskolan bör studier och praktik kunna varvas och utbildningenorganiseras i etapper. Vi anser att det skall vara möjligt att inom ramen förde tre åren avbryta studierna och komma tillbaka och läsa vidare vid t.ex.komvux. Elever skall också ges möjlighet att läsa mer flexibelt under läsåret.Kommuner och skolor bör skyndsamt utreda möjligheten att anordna sommarkurser.Vi anser också att en avgörande fråga är om gymnasieskolans omfattning ochinnehåll är tillräckliga för att möta framtidens krav på utbildning av högkvalitet.Vi anser att ett nytt nationellt, gärna fyraårigt, teknikprogram börinrättas. Utbildningen bör avslutas med en examen. Den svenska arbetsmarknadenhar ett underskott på tekniker. Genom inrättandet av ett teknikprogramkan behov av ingenjörskompetens på denna nivå fyllas, vilket skullebidra till att åter blir ett konkurrenskraftigt land. Vi vill ocksåbetona att de åtgärder som regeringen beskrivit i utvecklingsplanen ompraktikprogrammet redan är fullt möjligt inom det individuella programmet.Enligt vår uppfattning borde regeringen informera om de möjligheter som redanfinns inom dagens system.Det är nu tid att tydligt markera att gymnasieskolan skall vara målstyrd.Timplanen i gymnasieskolan bör därför avskaffas. Detta skulle ökaflexibiliteten och göra gymnasieskolan mer anpassningsbar efter elevernasvarierande behov. Vi vill betona vikten av att undervisningen individualiserasoch utgår från elevernas behov.Enligt vår uppfattning bör en modern lärlingsutbildning införas.Lärlingsutbildningen bör finnas som ett eget program i gymnasieskolan. Skolanoch arbetslivet bör dela på ansvaret för utbildningen. Arbetsplatsen bör gesersättning motsvarande kommunens kostnad yrkesutbildning. Lärlingenbör få ersättning från arbetsplatsen grundad på den insats som lärlingen gör iproduktionen. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller en yrkesexamen. Regeringen bör återkomma till medförslag i enlighet härmed.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 2, 5, 8 och12 bort hemställa2. beträffande en mer flexibel gymnasieskola m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkandena 3 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande teknikprogram m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkandena 7 och 10 samt medavslag på motion 1997/98:Ub259 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,8. beträffande timplanenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis),1997/98:Ub221 yrkande 4 samt 1997/98:Ub247 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub215 yrkande 20 och 1997/98:Ub807 yrkande 19 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande lärlingsutbildningatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 13 och1997/98:Ub247 yrkande 11 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub215yrkande 18, 1997/98:Ub251, 1997/98:A415 yrkandena 4 och 5, 1997/98:Sk321yrkande 1 och med avslag på motion 1997/98:Sk738 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts.5. Rätt att få genomgå gymnasieutbildning , m.m. (mom. 3, 8,9, 11, 12, 15, 18, 19, 22 och 25)() anför:I dag förväntas studierna i gymnasieskolan vara avslutade vid ålder.Ungdomar kan av olika anledningar vilja göra uppehåll i studierna. Jag anseratt en rätt att få genomgå gymnasieutbildning bör införas.Regeringen bör återkomma med förslag till erforderliga ändringar i skollagen.Timplanen bör enligt min uppfattning avskaffas för att ge möjlighettill en tydlig målstyrning av gymnasieskolan. Elevernas behov av tid för attuppnå de fastlagda målen för en kurs skall styra undervisningen. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att en betydligt mer omfattande utredning och analys måste göras aveventuella förändringar när det gäller antalet kärnämnen och deras inriktning.Jag vill betona religionsämnets betydelse. Inom speciellt religionskunskapen ärdet naturligt att möta elevernas intresse för existentiella frågor och geeleverna verktyg för att bearbeta sina tankar kring de stora livsfrågorna.Det är enligt min mening angeläget att ser över kommentarerna tillkärnämnena i syfte att deklarera vikten av samverkan mellan kärnämnen ochkaraktärsämnen.En ny form av lärlingsutbildning bör byggas upp inom flera av gymnasieskolansprogram. På varje gymnasieskola kan de organisatoriskt samordnas under t.ex.beteckningen Lärlingsprogrammet. Lärlingsdelen bör få påbörjas direkt och inteförst under det tredje gymnasieåret. Det svenska lärlingssy-stemet börutvecklas och sättas in i perspektivet av ett livslångt lärande. Företagen börfå ersättning för kommunens normala kostnad för yrkesutbildning. Lärlingen börfå ersättning från arbetsplatsen i relation till lärlingens insats iproduktionen. Utbildningen bör avslutas med ett gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller yrkesexamen.Det är angeläget att arbetsplatsförlagd utbildning (APU) införs inom fler avgymnasieskolans program. Inte minst elever inom det samhällsvetenskapligaprogrammet behöver APU för sin utveckling och stimulans i studierna.Jag anser att det är positivt att öppna kärnämnena för samverkan medkaraktärsämnena. En utvärdering bör göras av betygssystemet. Alternativa systemoch viktning av betyg inom olika kärnämnen och kursplaner förgymnasieprogrammen bör utredas. En översyn av betygskriterierna bör göras isamband med översynen av kursplanerna.Kristdemokraterna ställer sig bakom ambitionen att skapa en yrkesexamen pågymnasial nivå. En gymnasieexamen borde emellertid kunna prövas inom fler avgymnasieskolans program.Lärarna, eleverna och föräldrarna behöver samverka för att hitta nya vägarför ett utvecklat samarbete. Utvecklingssamtalen i är ett bra ochkonkret exempel på hur skolan tillsammans med eleven själv och föräldrarnaföljer elevens utveckling och planerar den fortsatta skolgången.Utvecklingssamtal bör enligt min uppfattning införas även i gymnasieskolan.Körkort och trafikkunskaper är något av ett obligatorium . Morgondagensmedborgare bör i än högre grad än dagens ha körkort. Jag anser att det skallvara möjligt för elever att genomgå teoridelen av körkortsutbildning igymnasieskolan.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 3, 8, 9, 11,12, 15, 18, 19, 22 och 25 bort hemställa3. beträffande rätt att få genomgå gymnasieutbildning t.o.m. ålderatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande timplanenatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 20 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 5 (delvis), 1997/98:Ub221 yrkande 4,1997/98:Ub247 yrkande 3 och 1997/98: Ub807 yrkande 19 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande antalet kärnämnenatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub221 yrkande 1 och 1997/98: Ub247 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,11. beträffande samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnenatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,12. beträffande lärlingsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 18 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 13, 1997/98: Ub247 yrkande 11,1997/98:Ub251, 1997/98:A415 yrkandena 4 och 5, 1997/98:Sk321 yrkande 1 ochmed avslag på motion 1997/98: Sk738 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,15. beträffande arbetsplatsförlagd utbildning (APU)att med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 19 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub247 yrkande 10, 1997/98: Ub807 yrkande 20 och1997/98:A415 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 6 och med anledningav motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 3 och 1997/98: Ub201 yrkandena 3-5samt med avslag på motionerna 1994/95:Kr3 yrkande 4, 1997/98:Ub271yrkandena 1 och 2, 1997/98:Ub281 yrkande 6 och 1997/98:Ub807 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,19. beträffande gymnasieexamenatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 7 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 17, 1997/98: Ub221 yrkande 15,1997/98:Ub244 och 1997/98:Ub267 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,22. beträffande utvecklingssamtal i gymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 8 och med anledningav motion 1997/98:Ub281 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,25. beträffande körkortsutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub205 och med anledning av motion1997/98:Ub280 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts.6. Det individuella programmet, m.m. (mom. 4, 9 och 19)() anför:Jag anser att det individiuella programmet skall innebära en verklig valfrihetför eleverna i gymnasieskolan. Det är viktigt att poängtera att detindividuella programmet inte på något sätt får ses som en avstjälpningsplatsför elever med låg studiemotivation. Enligt min mening är det angeläget medökad valfrihet för eleverna i gymnasieskolan. Eleverna bör ges möjlighet attsjälva välja kurser - utöver de obligatoriska kärnämnena - och sätta sammandessa till ett personligt program.Antalet kärnämnen i gymnasieskolan bör begränsas till ämnena svenska,engelska och matematik samt möjligen ytterligare ett eller två ämnen. Enligtmin mening bör en analys göras med utgångspunkt från de erfarenheter som nufinns.Slutligen anser jag att en frivillig gymnasieexamen som kan tillgodoräknasutomlands bör erbjudas alla elever i gymnasieskolan som avslutar ett program.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 4, 9 och 19bort hemställa4. beträffande det individuella programmet m.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkandena 6 och 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande antalet kärnämnenatt med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkande 1 och med anledningav motion 1997/98:Ub247 yrkande 4 samt med avslag på motion 1997/98:Ub215yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts,19. beträffande gymnasieexamenatt med bifall till motion 1997/98:Ub221 yrkande 15 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub208 yrkande 17, 1997/98: Ub215 yrkande 7,1997/98:Ub244 och 1997/98:Ub267 yrkande 11 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts.7. Elevinflytande, m.m. (mom. 7, 17 och 20)(), (), (), ()och () anför:Elevernas inflytande vid val av kurser bör enligt vår uppfattning kunnatillgodoses i betydligt större omfattning än vad som sker . Vi anser attkommunerna måste sträva efter att tillgodose elevernas val av kurs. Kommunernabör i större utsträckning samverka för att eleverna i praktiken skall kunnavälja.Vi behöver fler människor som inte bara har idéer utan också besitter kunskapom hur man omsätter idéerna i verkligheten. Entreprenörsanda är viktig även fördem som kommer att arbeta som anställda och bör därför prägla hela skolan. Menvi anser också att ett nationellt program med speciell inrikting på företagandeoch entreprenörskap bör inrättas i gymnasieskolan.Det är viktigt för många elever att kunna komplettera sina betyg för attmöjliggöra antagning till önskade utbildningar. Enligt vår uppfattning är detorimligt att de skall behöva vänta till efter gymnasietiden med förlängdstudietid som följd. Regeringen bör därför återkomma med förslag omåterinförande av rätten att betygskomplettera under gymnasietiden.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under momenten 7, 17 och 20bort hemställa7. beträffande elevinflytandeatt med bifall till motion 1997/98:Ub215 yrkande 1 och med avslag påmotion 1997/98:Ub215 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,17. beträffande nationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskapatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 11 och1997/98:N274 yrkande 15 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,20. beträffande betygskomplettering under gymnasietidenatt med bifall till motion 1997/98:Ub247 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts.8. Alternativa kurser i kärnämnena, m.m. (mom. 10 och 14)(), (), (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning bör alternativa kurser införas i vissa kärnämnen. Demest omfattande kärnämnena, främst ämnena svenska, engelska och matematik, börindelas i etapper, där eleverna kan läsa kurser med olika ambitionsnivå och iolika takt. Vi vill betona att det självfallet skall finnas möjlighet attkomplettera och läsa in en högre kurs, t.ex. för att få grundläggandebehörighet till högre utbildning.Vi vill betona vikten av samverkan mellan skola och arbetsliv. Enligt våruppfattning måste en kombination av lärande i både skola och arbetsliv urelevens synvinkel vara den bästa. För att de yrkesförberedande utbildningarnaskall kunna hävda sig internationellt krävs att skola och arbetsliv tar ettbetydligt större ansvar och samverkar. Engagemanget från arbetslivets sidamåste öka. måste skolan lära sig att arbeta tillsammans medarbetslivet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under momenten 10 och 14bort hemställa10. beträffande alternativa kurser i kärnämnenaatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub215 yrkande 3, 1997/98:Ub221yrkande 2 och 1997/98:Ub247 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,14. beträffande samverkan skola och arbetslivatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub221 yrkande 11 och1997/98:Ub247 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts.9. Utbildning i företagarkunskap/entreprenörskap (mom. 16)(), (), (), (), OlaStröm (fp), () och () anför:Vi vill betona behovet av att gymnasieskolans utbildningar generellt inriktasmer mot företagarkunskap/entreprenörskap. Vi fäster stor vikt vid regeringensskrivningar i utvecklingsplanen i denna fråga. Vi anser att regeringen bör tainitiativ till en sådan utveckling och återkomma till medförslag.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 16 borthemställa16. beträffande utbildning i företagarkunskap/entreprenörskapatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub213, 1997/98: Ub267 yrkande12, 1997/98:A203 yrkande 6, 1997/98:N307 yrkande 3 och 1997/98:N308yrkande 1 och med avslag på motion 1997/98: Ub221 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan anförts.10. Betygssystemet i gymnasieskolan (mom. 18)() och () anför:Vi anser att en utredning bör tillsättas med uppdrag att undersökamöjligheterna att avskaffa betygen i gymnasieskolan. Betygssystemet har visatsig olämpligt. Eftersom kunskap inte kan mätas på ett objektivt sätt fallergrundvalen för alla former av graderad betygsskala. Ett intyg på genomfördutbildning i gymnasieskolan efter att eleven har uppnått läroplanens ochkursplanernas kunskapsmål är fullt tillräckligt. Betygen bör tas bort ochersättas med andra former för bedömning även när det gäller antagning tillhögre utbildning, t.ex. i form av väl utprovade antagningsprov.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottet under moment 18 borthemställa18. beträffande betygssystemet i gymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub271 yrkande 1, 1997/98:Ub281yrkande 6 och 1997/98:Ub807 yrkande 18 och med anledning av motion1997/98:Ub271 yrkande 2 samt med avslag på motionerna 1994/95:Kr3 yrkande4, 1997/98:Ub201 yrkandena 3-5, 1997/98:Ub208 yrkande 3 och 1997/98:Ub215yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts.Särskilda yttranden1. Timplanen, m.m. (mom. 8 och 19)() anför:Jag har noterat att regeringen aviserat att den avser att lämna en propositionom gymnasieskolan . slutbetänkande Den nyagymnasieskolan - problem och möjligheter (SOU 1997:107) ochdepartementspromemorian Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78)remissbehandlas . Frågor om gymnasieskolans utveckling beredssåledes i . Mot denna bakgrund inskränker jagmig till att i detta särskilda yttande redovisa min uppfattning på någrapunkter.Enligt min mening bör timplanen avskaffas för att ge möjlighet tydlig målstyrning av gymnasieskolan. Det är målen i läroplanen ochkursplanerna som skall styra undervisningens omfattning och inte antalet timmarenligt timplanen.Jag anser att en gymnasieexamen bör införas i gymnasieskolan. Det är viktigtatt utbildningen i gymnasieskolan har en god kvalitet och ger aktuellakunskaper. utbildning som också kan värderasinternationellt utgör ett starkt incitament för alla elever att skaffa sig enfullständig gymnasieutbildning. Enligt min uppfattning kan examinationenutformas bl.a. som ett krav på minsta andel godkända betyg. Ett annat krav kanvara utförande av ett examensarbete. Syftet skall vara att kvalitetssäkrautbildningarna inom gymnasieskolan och stimulera till fördjupning. Det gällerdäremot att undvika selekterande provtillfällen och omfattande tentamina. Dåskulle examinationen i stället leda till vidgade nivåskillnader ochstatusklyftor, tvärtemot gymnasiereformens syfte.2. Timplanen (mom. 8)() anför:Mot bakgrund av att gymnasiefrågor nu bereds inom inför enplanerad proposition nöjer jag mig med att i ett särskilt yttranderedovisa principiella syn på timplanen.Vänsterpartiet anser att skolan måste bli mer målstyrd och att timplanen påsikt borde kunna avskaffas. Om en anpassning i form av varierande studietaktskall kunna ske måste begreppet garantitid försvinna. Den garanterade tidenuppfattas ofta som den tid en kurs skall omfatta. Betydelsen av begreppet harnu reducerats genom att kurser värderas i poäng och inte genom den tid somanslås. Systemet med gymnasiepoäng bör ses över så att det verkligen utgår frånden arbetsinsats som krävs av eleverna och inte som antaletundervisningstimmar. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................6Inledning 6Gymnasieskolans programstruktur m.m. 7Timplanen och kärnämnena 11Lärlingsutbildning 13Samverkan skola arbetsliv 15Utbildning i företagarkunskap/entreprenörskap 17Betyg m.m. 18Övrigt 21Hemställan 23Reservationer........................................261. Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 6, 9, 15,18, 19 och 23) (m)262. Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 13 och 22)(v) 283. Allmänt om utvecklingen av gymnasieskolan, m.m. (mom. 1, 8, 13 och15) (mp) 294.