bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — 30 (c)58. beträffande avfallsbegreppetatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo32 yrkande 30 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 15kap. 1 §,res. 31 (m)59. beträffande produktinformation m.m.att avslår motion 1997/98:Jo33 yrkandena 16-18,60. beträffande villkor om produktionsmängdatt avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 26 och 1997/98:Jo38,res. 32 (m)61. beträffande giltighetstiden för tillståndatt avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 35 och 1997/98:Jo37yrkande 10,res. 33 (m)res. 34 (fp)62. beträffande särskilda tillståndsfrågoratt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 21,63. beträffande rätt att överklaga domar och beslut m.m.att med avslag på motionerna 1997/98:Jo30 yrkande 2, 1997/98:Jo32yrkande 36, 1997/98:Jo33 yrkande 22, 1997/98:Jo34 yrkande 24 och1997/98:Jo37 yrkande 3 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 16 kap.13 §, med den ändringen att paragrafen erhåller den i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelsen,res. 35 (m)res. 36 (c)res. 37 (fp)64. beträffande talerätt för yrkesfisketatt avslår motion 1997/98:Jo35 yrkande 3,65. beträffande rättsskyddsförsäkringenatt avslår motion 1997/98:Jo32 yrkande 37,res. 38 (m)66. beträffande regeringens tillåtlighetsprövningatt avslår motion 1997/98:Jo32 yrkande 31,res. 39 (m)67. beträffande tillåtlighetsprövning av hamnaratt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo36 yrkande 2 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 17 kap.1 §,res. 40 (fp)68. beträffande prövning av större infrastrukturella projektatt avslår motion 1997/98:Jo752 yrkande 2,69. beträffande kommunalt vetoatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo34 yrkandena 21 och 22 antar förslaget till miljöbalk såvittavser 17 kap. 6 §,res. 41 (c)70. beträffande samråd med kommunernaatt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 19,71. beträffande förslaget om regionala miljödomstolar,instansordning m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkandena 32-34, 1997/98:Jo33yrkande 20, 1997/98:Jo34 yrkande 23 och 1996/97:Ju926 yrkandena 6 och 7,res. 42 (m)res. 43 (c)72. beträffande inrättande av en miljöombudsmanatt avslår motion 1997/98:Jo34 yrkande 25,res. 44 (c)73. beträffande inrättande av en miljöåklagareatt avslår motion 1997/98:Jo37 yrkande 4,res. 45 (fp)74. beträffande återkallelse av tillstånd när verksamheten upphörtatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo32 yrkande 24 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 24kap. 3 §,res. 46 (m)75. beträffande omprövning av tillstånd när villkor åsidosattsatt med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motion1997/98:Jo32 yrkande 25 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 24kap. 5 §,res. 47 (m)76. beträffande extern kvalitetsrevisionatt avslår motion 1997/98:Jo752 yrkande 5,77. beträffande resurser för miljötillsynatt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkandena 23 och 34,78. beträffande frivillig miljöstyrningatt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 24,79. beträffande skyldighet att lämna ut handlingaratt avslår motion 1997/98:Jo736,80. beträffande möjlighet att debitera för tillsynatt avslår motion 1997/98:Jo757 yrkande 7,81. beträffande dispensavgiftatt avslår motion 1997/98:Jo34 yrkande 26,82. beträffande underrättelse vid tillträde till mark m.m.att avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 25,83. beträffande skärpt straffskala för miljöbrott m.m.att med bifall till regeringens förslag samt med avslag på motionerna1997/98:Jo33 yrkande 27 och 1997/98:Ju908 yrkande 3 antar förslaget tillmiljöbalk såvitt avser 29 kap. 1 §,84. beträffande straffsanktion för produktvalsprincipenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo32 yrkande 10 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 29kap. 3 §,res. 48 (m)85. beträffande skärpta straff för illegal handel med djur ochväxteratt avslår motion 1997/98:Jo503,86. beträffande förlängd preskriptionstid för miljöbrottatt avslår motionerna 1997/98:Ju908 yrkande 4 och 1996/97:Ju926yrkande 10,87. beträffande subjektiva rekvisitatt avslår motionerna 1996/97:Ju926 yrkande 12 och 1997/98:Ju908yrkande 1,88. beträffande beviskraven för miljöbrottatt avslår motion 1996/97:Ju926 yrkande 11,89. beträffande juridiska personers straffansvaratt avslår motion 1996/97:Ju926 yrkande 13,90. beträffande tillståndsvillkoratt avslår motion 1997/98:Ju908 yrkande 5,91. beträffande ringa miljöbrottatt avslår motionerna 1996/97:Ju926 yrkande 9 och 1997/98:Ju908yrkande 2,92. beträffande översyn av lagstiftningenatt avslår motion 1996/97:Ju907 yrkande 2,res. 49 (m)93. beträffande forskning om miljöbrottatt avslår motion 1997/98:Ju908 yrkande 7,94. beträffande resurser för rättsvårdande myndigheteratt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 26,95. beträffande miljösanktionsavgifteratt avslår motion 1997/98:Jo30 yrkande 1,96. beträffande miljösanktionsavgiftens storlekatt med bifall till motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 39 och1997/98:Jo37 yrkande 9, med anledning av motion 1997/98:Jo34 yrkande 27och med avslag på motion 1997/98:Jo33 yrkande 28 antar förslaget tillmiljöbalk såvitt avser 30 kap. 2 § med den ändringen att paragrafenerhåller den i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelsen,97. beträffande behörig myndighet för beslut ommiljösanktionsavgiftatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo33 yrkande 29 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 30kap. 3 §,98. beträffande verkställighet av beslut om miljösanktionsavgiftatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo32 yrkande 38 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 30kap. 5 §,res. 50 (m)99. beträffande regeringsformen 2 kap. 18 § och ersättningsrätten imiljöbalkenatt avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 3, 1997/98:Jo33 yrkande30 och 1997/98:Jo34 yrkande 2,res. 51 (m) - delvisres. 52 (c)100. beträffande rätten till ersättning i vissaomprövningssituationer m.m.att med avslag på motion 1997/98:Jo32 yrkandena 4, 17, 20 och 21antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 31 kap. 4-6 §§, med denändringen att 31 kap. 4 § första stycket punkt 3 erhåller den i bilaga 2som Utskottets förslag betecknade lydelsen,res. 51 (m) - delvis101. beträffande ersättning vid naturreservatatt avslår motion 1997/98:Jo34 yrkande 16,102. beträffande rätten till skadeståndatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo33 yrkande 32 antar förslaget till miljöbalk såvitt avser 32kap. 3 §,103. beträffande förlängd preskriptionstid för skadeståndatt avslår motion 1997/98:Jo33 yrkande 31,104. beträffande utredning om miljöskadeförsäkringen m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 40, 1997/98:Jo33 yrkande33 och 1997/98:Jo711,res. 53 (m)105. beträffande förslaget till miljöbalk i övrigt i proposition1997/98:45att antar förslaget till miljöbalk i de delar som ej omfattas avutskottets hemställan ovan, med den ändringen att 11 kap. 21 §, 23 kap. 1,7 och 8 §§, 24 kap. 5 och 10 §§, 26 kap. 1, 9 och 15 §§ och 31 kap. 35 §erhåller den i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelsen,106. beträffande lagförslag i proposition 1997/98:90att med anledning av proposition 1997/98:90 i denna del beslutar att1 kap. 7 § skall ha den i propositionen föreslagna lydelsenenligt bilaga 1,107. beträffande vattenverksamhetatt antar förslaget till lag med särskilda bestämmelser omvattenverksamhet,108. beträffande gaturenhållning och skyltningatt antar förslaget till lag med särskilda bestämmelser omgaturenhållning och skyltning med den ändringen att 13 och 16 §§ samtikraftträdandebestämmelsen erhåller den i bilaga 2 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen,109. beträffande införande av miljöbalkenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1997/98:Jo31 antar förslaget till lag om införande av ,res. 54 (m)110. beträffande införande av lagen med särskilda bestämmelser omvattenverksamhetatt antar förslaget till lag om införande av lagen med särskildabestämmelser om vattenverksamhet,111. beträffande konkurslagenatt antar förslaget till lag om ändring i konkurslagen (1987:672),112. beträffande brottsbalkenatt antar förslaget till lag om ändring i med denändringen att 13 kap. 9 och 11 §§ erhåller den i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelsen,113. beträffande utvärdering m.m.att avslår motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 41, 1997/98: Jo33yrkande 35, 1997/98:Jo37 yrkande 11 och 1997/98:Jo757 yrkande 8.res. 55 (fp)den 12 maj 1998På jordbruksutskottets vägnarLennart DaléusI beslutet har deltagit: (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (), (), (),(), () och (). mål m.m. (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med?Målformuleringen i? och slutar med ?yrkande 5? bort ha följande lydelse:Inom svensk miljöpolitik har det funnits en bred uppslutningkring fyra miljöpolitiska mål: skyddet av människors hälsa, skyddet av natur-och kulturmiljön, bevarandet av den biologiska mångfalden samt hushållningenmed naturresurser. Som anförs i den moderata partimotionen Jo32 bör man ilagstiftningen undvika att införa målsättningar som i själva verket är medelför att uppnå vissa miljöpolitiska mål. Ett exempel härpå är förslaget i 1 kap.1 § som innebär att kretsloppsprincipen förs in som ett mål ibalkens portalparagraf. Syftet med kretsloppstanken, som etablerades somcentralt begrepp i svensk miljöpolitik genom kretsloppspropositionen ,är att anpassa utformningen och produktionen av varor så att återanvändning ochåtervinning underlättas, till gagn för resurshushållningen, naturen ochmänniskors hälsa. Genom kretsloppet uppnås således viktiga miljömål. Det finnsemellertid några undantag från regeln att kretslopp leder till ökad uppfyllelseav miljömålen. Återanvändning och återvinning kan t.ex. i vissa fall förbrukamer resurser än de sparar, t.ex. i form av långa transporter i samband medinsamling. Dessa undantagsfall understryker vikten av att kretsloppsprincipeninte betraktas som ett mål i sig utan som ett viktigt miljöpolitiskt medel. Ienlighet härmed bör punkt 5 i 1 kap. 1 § utgå. Utskottettillstyrker således motion Jo32 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande mål m.m.att med bifall till motion 1997/98:Jo32 yrkande 5 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 1 kap. 1 § med ändringendels att punkt 4 erhåller följande lydelse: 4. ?mark, vatten och fysiskmiljö i övrigt samt material, råvaror och energi används så att en frånekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigtgod hushållning tryggas. ?dels att punkt 5 utgår,2. förhållande till annan lagstiftning (mom. 5)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med ?Utskottetinstämmer? och på s. 34 slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i Moderata samlingspartiets motion Jo32 attregeringens förslag om förhållande till annan lagstiftning vållarbetydande oklarhet och att det kommer att leda till stora problem irättstillämpningen. Utskottet anser att den allmänna principen om speciallagarsföreträde bör gälla också i förhållande till . Detta bör klargörasav . I enlighet härmed bör förslaget avslås såvitt avser 1 kap. 3 §miljöbalken. Utskottet ansluter sig med det anförda även till motion Jo33 (kd)yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande förhållande till annan lagstiftningatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo32 yrkande 1 1997/98:Jo33yrkande 2 avslår regeringens förslag till miljöbalk såvitt avser 1 kap. 3§,3. Bärande principer för (mom. 7), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med ?Utskottetfinner ? och slutar med ?yrkande 2? bort ha följande lydelse:Som anförs i motionen har nutidshistorien med all önskvärd tydlighet visatatt marknadsekonomiska principer och ett konkurrenskraftigt och fungerandenäringsliv är av avgörande betydelse för en positiv utveckling på miljöområdet.En stor del av initiativet på miljöområdet ligger hos enskilda människoroch framsynta företagare som agerar på den fria, konkurrensutsatta marknaden.Inom näringslivet ses miljöarbetet alltmer som något av godo, som kan öka bådemarknadsandelarna och vinsterna. Det ligger en enorm kraft i denna utveckling,en kraft som inte kan ersättas av lagar och förordningar. Därför bör enligtutskottets uppfattning de i propositionen särskilt angivna principernakompletteras med en bestämmelse av följande lydelse: ?Som bärande princip förmiljöbalken bör gälla att den skall betona betydelsen av marknadsmekanismer ochvärnad äganderätt samt tillämpas så att den främjar förutsättningarna förföretagande och teknisk utveckling. ?dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande bärande principer för miljöbalkenatt med bifall till motion 1997/98:Jo32 yrkande 2 beslutar attmiljöbalken skall innehålla en paragraf, 2 kap. 11 §, med följandelydelse: ?Som bärande princip för bör gälla att den skallbetona betydelsen av marknadsmekanismer och värnad äganderätt samttillämpas så att den främjar förutsättningarna för företagande och tekniskutveckling.?4. Bevisbördan för allmänna hänsynsregler (mom. 8), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjar med ?När det? ochpå s. 40 slutar med ?yrkande 7? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den av regeringen föreslagna placeringen av bevisbördanär klart olämplig. Hänsynsreglerna är så allmänt hållna och avsedda för ett sågenerellt område att det är uppenbart att tolkningsproblemen blir mycket storanär reglerna skall tillämpas. En verksamhetsutövare har mot bakgrund av deoprecisa reglerna svårt att överblicka vad hänsynsreglerna kräver i detenskilda fallet. Skyldigheten att visa att reglerna uppfylls ökar snarare änminskar osäkerheten ur verksamhetsutövarens synvinkel. Bevisbördan bör istället placeras på tillsynsmyndigheten samt de tillståndsgivande ochtillåtlighetsprövande myndigheterna. Denna placering av bevisbördan framstårsom särskilt viktig när det gäller försiktighetsprincipen, eftersom icke-existensen av fara inte går att visa. Utskottet tillstyrker därför motion Jo32(m) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande bevisbördan för allmänna hänsynsregleratt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 7 antar förslagettill miljöbalk såvitt avser 2 kap. 1 § med den ändringen att förstastycket erhåller följande lydelse: ?När frågor prövas om tillåtlighet,tillstånd, godkännande och dispens och när sådana villkor prövas som inteavser ersättning samt vid tillsyn enligt denna balk ärtillståndsmyndigheten eller tillsynsmyndigheten skyldig att tillse att deförpliktelser som följer av detta kapitel iakttas.?5. Tillämpning av lokaliseringsprincipen på areella näringar (mom. 13)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med ?Utskottetdelar ? och slutar med ?yrkande 9? bort ha följande lydelse:Det råder enligt utskottets uppfattning ingen tvekan om att lokaliserings-principen inte lämpar sig att tillämpas på pågående markanvändning inom jord-och skogsbruk eftersom denna markanvändning är platsbunden och lokal. Riksdagenbör godkänna vad utskottet anfört med anledning av motion Jo32 (m) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande tillämpning av lokaliseringsprincipen på areella näringaratt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 9 godkänner vadutskottet anfört,6. Samordning mellan 2 kap. 4 § och 3 kap. (mom. 15), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjar med ?När det? ochslutar med ?yrkande 12? bort ha följande lydelse:Regeringens val att låta NRL utgöra en del av har kritiserats avflera remissinstanser. Bl.a. har invändningar rests mot den brist på närmareanalys av vilka eventuella tolkningsproblem som kan uppkomma i förhållandetmellan allmänna hänsynsregler och dess hushållningsbestämmelser.Därutöver hävdar många att en genomgripande översyn av NRL:shushållningsbestämmelser borde ha gjorts innan de tilläts bli en viktig del avmiljöbalken.Ett av de mest pregnanta tecknen på att analysen av sammansmältningenskonsekvenser varit bristfällig är, enligt utskottets mening, den ?dubblering?av lokaliseringsprincipen som uppenbarligen förekommer i 2 kap. 4 § och 3 kap.1 § . För att skall kunna anses vila på en rättssäkergrund bör en dylik tvetydighet elimineras.Med det anförda ansluter sig utskottet till vad som föreslås i motion Jo32(m) yrkande 12 om att bör besluta att ge regeringen i uppdrag attsamordna lokaliseringsprincipen i en paragraf.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande samordning mellan 2 kap. 4 § och 3 kap. miljöbalkenatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Översyn av 3 kap. m.m. (mom. 18), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med ?När det? ochslutar med ?motion Jo32 (m)? bort ha följande lydelse:Utskottet anser att hanteringen av naturresurslagens hushållningsbestämmelserinte uppfyller de krav på genomgripande översyn som bör kunna krävas vidtillskapandet av ett så omfattande regelverk som . Det ärsjälvfallet nödvändigt att sådana tvivelaktigheter elimineras som vidrättstillämpningen riskerar att skapa allvarliga rättssäkerhetsproblem. Dettagäller inte minst förhållandet mellan de nya allmänna hänsynsreglerna i 2 kap.och de avvägningsregler som finns i 3 och 4 kap. . Till detta kanäven fogas att utskottet anser att hushållningsbestämmelserna i 3 kap. och 4kap. på ett för balken i övrigt avvikande sätt till viss del utgårfrån skyddet av vissa näringar i stället för från skyddet av miljön.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets mening nödvändigt att avpassareglerna i lagförslagets tredje kapitel till övriga delar i miljöbalken.Samtidigt måste reglerna revideras i så måtto att de liksom iövrigt utgår från skyddet för natur- och kulturmiljövärden samt vissanaturresurser, t.ex. . Regeringen bör återkomma med förslag tillerforderliga lagändringar. Vad nu anförts är en anslutning till vad somföreslås i motion Jo32 (m) yrkande 11.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande översyn av 3 kap. m.m.att med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Jordbruksmark som riksintresse (mom. 19)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med ?När det? ochslutar med ?som riksintresse? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning råder en viss inkonsekvens i den föreslagnamiljöbalkens tredje kapitel beträffande regleringen av vad som kan avsättas somriksintresse. Regeringen anför att näringar i sig inte skall kunna klassas somriksintressen utan det är för olika näringar erforderliga naturresurser somgenom en riksintresseförklaring skall kunna ges ett långsiktigt skydd. I 3 kap.miljöbalken räknas ett antal sådana näringar upp vars naturresursbaseradeproduktionsfaktorer kan tilldelas denna status.Utskottet finner denna grundinställning i huvudsak korrekt. Vad som dock kanifrågasättas är att den nödvändiga produktionsresurs som ligger till grund förett levande svenskt jordbruk inte kan avsättas som riksintresse. Att på dettasätt negativt särbehandla en viss näring kan knappast anses rimma särskilt välmed de avvägningstankar som utgör kärnan i 3 och 4 kap. . Detta ärsärskilt anmärkningsvärt när det handlar om en näring som ytterst står för enproduktion som i såväl ett nationellt som ett globalt perspektiv har storbetydelse. Dessutom måste jordbruksmarken ges ett bättre skydd mot bebyggelseoch andra exploateringsföretag som omöjliggör ett bärkraftigt framtidajordbruk.Bristen på hållbara argument för att inte möjliggöra en riksintresseklassningav jordbruksmark gör att jordbruksutskottet ansluter sig till vad som anförs imotion Jo34 (c) yrkande 5 och motion Jo33 (kd) yrkande 6. Regeringen börsnarast framlägga förslag om ändringar i 3 kap. 4 § miljöbalken.dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande jordbruksmark som riksintresseatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo33 yrkande 6 och1997/98:Jo34 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Utformning av 4 kap. 1--4 §§ (mom. 20), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med ?Som anförts?och slutar med ?i motionen? bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare redovisat att kritik riktats mot atthushållningsbestämmelserna i utan närmare konsekvensanalyser föreslås tasin i (res. 6 och 7).I 4 kap. återfinns särskilda regler för hushållning med mark ochvatten för vissa områden i landet. Bl.a. avgränsas områden av riksintresse förolika ändamål. Ett påtalat problem med dessa riksintressantaområden är att de sammantaget täcker en så pass ansenlig del av den svenskaland- och vattenarealen att deras särställning påtagligt har urholkats.Riksintressebegreppet har genomgått ett slags innehållslig inflation sompåkallar en närmare analys av dess framtida användning.Bestämmelserna i 4 kap. bör även ändras så att de inte utgår frånskyddet av näringar och särintressen. Utformningen av framtidensriksintressen bör i stället på ett tydligare sätt baseras på hänsynstagandetill speciella natur- och kulturvärden samt till vissa naturresurser, t.ex.åkermark. Värdefull måste ses som en viktig resurs. Utskottet anseratt frågan om den värdefulla åkermarkens bevarande bör bli föremål förutredning. Detta gäller såväl omfattningen som formerna för ett sådant skydd.Avgränsningen av vilka områden som skall åtnjuta särskild status som riks-intressen bör bestämmas av staten i samråd med kommunerna.Med det anförda ansluter sig jordbruksutskottet till motion Jo32 (m) yrkande13 där ett tillkännagivande till regeringen föreslås om vad som imotionen anförts om ändringar i 4 kap. 1-4 §§ miljöbalken.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande utformning av 4 kap. 1--4 §§ miljöbalkenatt med anledning av motion 1997/98:Jo32 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Kustskyddet i (mom. 21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med?Jordbruksutskottet avstyrker? och slutar med ?i ? bort ha följandelydelse:Den svenska utgör en ovärderlig källa för såväl natur-, kultur-som fritidsupplevelser av en karaktär som svårligen går att finna på andraplatser i landet. Mot den bakgrunden är det enligt utskottets mening nu hög tidatt låta hela den bohuslänska kuststräckan omfattas av denriksintresseförklaring som återfinns i 4 kap. 2 § . Dagensavgränsning, där endast sträckan mellan och norska gränsen klassas somriksintresse enligt 3 kap. 2 § NRL, bör därför i kompletteras medsträckan mellan och . Med denna komplettering erhålls ettheltäckande skydd för den unika bohuslänska kustmiljön, och en eventuellkoncentration av exploateringsföretag till den del av kuststräckan som i daginte omfattas av avgränsningen som riksintresse kan därmed undvikas.Med det anförda ansluter sig jordbruksutskottet till motion Jo35 (fp) yrkande2. Regeringen bör lägga fram förslag om ändring av 4 kap. 2 § påett sådant sätt att kustskyddet i utökas.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande kustskyddet i Bohuslänatt med anledning av motion 1997/98:Jo35 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,11. Skydd mot utbyggnad av vattenkraften (mom. 24)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med ?De farhågor?och slutar med ?motsvarande del? bort ha följande lydelse:Begreppet riksintresse har ägnats stort intresse i motioner liksom frågan omavgränsningar av riksintressen. Frågan om riksintressanta vattendrag och derasframtida ställning har givits särskild uppmärksamhet.