bet · GL01UbU18 · 1998-05-14 00:00:00 — Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag om läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Detta innebär att en gemensamläroplan införs för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet. Läroplanen skall gälla för det obligatoriska skolväsendet ochförskoleklassen. Den skall tillämpas av fritidshemmet. Den nuvarandeläroplanens (Lpo 94) struktur och inriktning skall i huvudsak bestå. Mål ochriktlinjer skall kompletteras så att läroplanen kan användas i samtligaverksamheter.En ändring görs i 5 kap. 5 § skollagen som innebär att de kunskapsrelateradebehörighetsvillkoren - för att tas emot på ett nationellt eller specialutformatprogram i gymnasieskolan - i vissa fall skall anses uppfyllda om sökanden påannat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga med godkända betyg i ämnena svenska,alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om förtydligande avgrundskoleförordningens bestämmelser om åtgärdsprogram för elever med behov avsärskilt stöd och om försöksverksamhet i ett begränsat antal kommuner medmöjlighet att organisera arbetet i utan en cen-tralt fastställdtimplan.Reservationer finns från m, c, fp, v, mp och kd. Regeringen har i proposition 1997/98:94 Läroplan för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. föreslagit1. att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100),2. att godkänner vad regeringen föreslår om en gemensam läroplanför det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (avsnitt6.1).Lagförslaget återfinns som bilaga till detta betänkande. Motioner väckta med anledning av proposition 1997/98:94 Läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m.1997/98:Ub26 av de () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stimulans avfortsatt kommunalt utvecklingsarbete vad gäller samarbetet mellan förskola ochskola.1997/98:Ub27 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om respekt och utrymme för skolornas egna pedagogiska bedömningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de principiella skillnaderna mellan frivillig respektiveobligatorisk verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationella råd för fritidshem,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av timplan,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatoriska nationella prov,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skriftliga omdömen och betyg,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen av planerad översyn av skollagstiftningen.1997/98:Ub28 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om integration av förskoleklassen i det obligatoriska skolväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utgångspunkter för en ny skollag,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av skollagenatt skoltiden blir flexibel i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till ett successivt avskaffandeav timplanen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om individuella studieplaner.1997/98:Ub29 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att höja läraryrkets status,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten för elever att undervisas av behöriga lärare,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall bli tioårig,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa den centralt utformade timplanen i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ingen elev skall kunna lämna utan att ha uppnåttbetyget godkänd i svenska, engelska och matematik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg från årskurs 6,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skriftligt dokumenterade utvecklingssamtal,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en sexgradig betygsskala,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fler obligatoriska nationella prov,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av hjälp till elever med särskilda behov,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av en god arbetsmiljö för elever och lärare,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av elevvårdsresurser,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en nationell handlingsplan för hur kampen mot ungas missbruk avalkohol, narkotika och tobak skall intensifieras.1997/98:Ub30 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avpsykologutredning för bedömning av orsakerna till dyslexi som komplement tillden pedagogiska utredningen.1997/98:Ub31 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskaper omnationella minoriteter som kunskapskrav i läroplanen för grundskolan.1997/98:Ub32 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behörighet tillgymnasieskolans nationella program.1997/98:Ub33 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de grundläggande principerna i en ny läroplan för det obligatoriskaskolväsendet och förskoleklassen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärares skyldighet att vidta sådana åtgärder att elever med behov avsärskilt stöd får sin rätt tillgodosedd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt stöd för elever med läs- och skrivsvårigheter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunernas ansvar att tillse att skolornas behov av tillgång tillspecialistkompetens, psykologer, logopeder och speciallärare, tillgodoses,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rektors ansvar för åtgärdsprogram,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en parlamentarisk referensgrupp i anslutning till arbetet med enöversyn av skollagstiftningen.1997/98:Ub34 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilt stöd måste anpassas till varje enskild elevsindividuella behov för elever med dyslexi och andra läs- och skrivsvårigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om värdegrunden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en flexibel skolstart,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fritidshemmets ansvar för social omsorg,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheten att oftare utnyttja ett tionde år i grundskolan.1997/98:Ub35 av m.fl. (fp, s, m, c, v, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undervisningen om alkohol, narkotika och andra beroendeframkallandemedel i det obligatoriska skolväsendet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utbildningen av lärare och socialarbetare inom de ämnen som röralkohol, narkotika och tobak,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att på ett mer kraftfullt sätt markerar skolans ansvarför ANT-undervisningen på olika nivåer inom det obligatoriska skolväsendet.Motion väckt med anledning av proposition 1997/98:93 Läroplan för förskolan1997/98:Ub21 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolstart vid ålder.Motioner från allmänna motionstiden1997/98:Ub250 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om resurser till barn med särskilda behov,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alla elevers rätt till undervisning som gör det möjligt att nåbaskraven i skolan.1997/98:Ub267 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skollagen bör ses över för att möjliggöra för elever att gåolika snabbt genom grundskolan.1997/98:Ub281 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elever med koncentrationssvårigheter.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om minimikrav på tillgång av speciallärare för elever med behov avsärskilt stöd i , t.ex. speciallärare med särskild kompetens inomområdet dyslexi.1997/98:So303 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av kurator och psykolog i skolan. InledningDen överfördes ansvaret inom förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen från tillUtbildningsdepartementet. En rad åtgärder har vidtagits för att införliva dessaverksamheter i utbildningssystemet. har efter förslag i propositionenom förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6, bet. UbU5, rskr.107) beslutat att bestämmelserna om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorginarbetas i skollagen (1985:1100). En egen skolform - förskoleklassen - harbildats inom det offentliga skolväsendet för den tidigare s.k.sexårsverksamheten. De nya bestämmelserna i skollagen gäller fr.o.m. den 1januari 1998. är från samma tidpunkt ansvarig myndighet förtillsyn, uppföljning, utvärdering och utveckling av verksamheterna.En kommitté - Barnomsorg och skolakommittén (BOSK) - tillsattes i augusti1996 med uppdrag att bl.a. lämna förslag till ett nytt måldokument för denpedagogiska verksamheten för barn och ungdom i åldrarna (dir. 1996:61).BOSK lämnade delbetänkandet Växa i lärande - Förslag tillläroplan för barn och unga (SOU 1997:21).I mars 1995 tillsattes en kommitté - - med uppdrag att belysaoch stimulera det inre arbetet i skolan (dir. 1995:19). Skolkommitténöverlämnade sitt slutbetänkande Skolfrågor - Om skola i en nytid (SOU 1997:121). Kommittén har tidigare presenterat tre olikadelbetänkanden.Vidare tillsattes en kommitté - Läs- och skrivkommittén - meduppdrag att redovisa viktiga utgångspunkter för arbetet med att stödja elevermed stora läs- och skrivsvårigheter samt föreslå åtgärder i förebyggande ochavhjälpande syfte (dir. 1996:60). Kommittén redovisade sittbetänkande Att lämna skolan med rak rygg - Om rätten till skriftspråket och omförskolans och skolans möjligheter att förebygga och möta läs- ochskrivsvårigheter (SOU 1997:108).Den nu aktuella propositionen bygger på förslag från de tre ovan redovisadeutredningarna. Betänkandena har remissbehandlats.Propositionen i korthetRegeringen föreslår att en gemensam läroplan skall införas för denobligatoriska skolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplanen skall gällaför den obligatoriska skolan och förskoleklassen. Den skall tillämpas avfritidshemmet. Läroplanens struktur och inriktning skall i huvudsak bestå. Måloch riktlinjer skall kompletteras så att läroplanen kan användas i samtligaverksamheter. Förändringarna i läroplanen föreslås gälla fr.o.m. läsåret1998/99.Grundskoleförordningens föreskrifter (5 kap. 1 §) om åtgärdsprogram förelever med behov av särskilt stöd kommer att förtydligas så att rektor åläggsett tydligt ansvar för att ett sådant program utarbetas i samråd med eleven ochelevens föräldrar. Regeringen framhåller att elever med läs- och skriv-svårigheter har rätt till åtgärdsprogram.Regeringen avser att ta initiativ till en försöksverksamhet i vilken ettbegränsat antal kommuner skall få möjlighet att organisera arbetet igrundskolan utan en centralt fastställd timplan. En arbetsgrupp kommer att få iuppdrag att utarbeta förslag till hur försöksverksamheten kan utformas medavseende på utvärdering och kvalitetssäkring.En ändring föreslås i 5 kap. 5 § skollagen som innebär att dekunskapsrelaterade behörighetsvillkoren - för att tas emot på ett nationellteller specialutformat program - i vissa fall skall anses vara uppfyllda omsökandena på annat sätt förvärvat kunskaper likvärdiga med godkända betyg iämnena svenska, alternativt svenska som andraspråk, engelska och matematik. tas in i övergångsbestämmelserna som innebär att äldre bestämmelserskall gälla för den som åberopar sifferbetyg vid ansökan till gymnasieskolan.En samlad översyn av skollagen aviseras.Gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmetStruktur och inriktningPropositionenRegeringen föreslår en gemensam läroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet. Läroplanen skall gälla för det obligatoriskaskolväsendet och förskoleklassen. Den skall tillämpas av fritidshemmet.Läroplanens struktur och inriktning skall enligt regeringens uppfattning ihuvudsak bestå. Mål och riktlinjer skall kompletteras så att läroplanen kananvändas i samtliga verksamheter. Strukturen kommer dock att ändras i ettavseende i syfte att ge normer och värden en mer framträdande plats. Dettaavsnitt kommer att lyftas fram. Målen i läroplanen skall, liksom tidigare, avsevad skolan skall sträva mot och vad eleverna skall ha uppnått. Förändringarna iläroplanen skall gälla fr.o.m. /99. De innebär inte att målen ikursplanerna ändras.Regeringen informerar om att skall få i uppdrag att utformaallmänna råd för fritidshemmen.MotionernaSynpunkter på strukturen och inriktningen på en gemensam läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet m.m. harframförts i flera motioner. I motion 1997/98:Ub27 (m) yrkande 2 framhålls attde principiella skillnaderna mellan obligatorisk respektive frivilligverksamhet måste respekteras. Det ställer stora och inte helt enkla krav påutformningen av regelverken. Samverkan mellan barnomsorg och skola skallunderlättas, men det förutsätter också utrymme för alternativ och föräldrarssjälvständiga beslut vad avser barnomsorgen, heter det i motionen. I yrkande 3ifrågasätter motionärerna att har den kompetens som behövs och omdet är en nationell angelägenhet att utarbeta allmänna råd för t.ex. ?hur barnskall utveckla egna intressen?. Hur verksamheten bäst utformas påfritidshemmen, utöver sådan verksamhet som sker i samverkan med skolan, bordefå avgöras av barn, personal och föräldrar. Enligt motion 1997/98:Ub34 (kd)yrkande 4 är propositionen något otydlig när det gäller skolans uppdrag ochskillnaden mellan den obligatoriska och frivilliga verksamheten. Motionärernapekar på att ett tungt ansvar ligger på fritidshemmen när det gäller att gebarnen social omsorg. Det är viktigt att barnen där ges tillfälle tillrekreation, lek och vila men också till att befästa och utveckla sinakunskaper. Enligt motion 1997/98:Ub33 (mp) yrkande 1 finns det en risk för en?skolifiering? av sexårsverksamheten och att sexårsverksamheten blir ett stegmot en sammanhållen tioårig grundskola. Motionärerna anser att det är angelägetatt regeringen vid utformningen av läroplanen lägger stor vikt vid att undvikaen sådan utveckling. Enligt motion 1997/98:Ub26 (m) finns det en risk att de nuföreslagna läroplanerna skapar en gräns mellan femåringarna och sexåringarna iförskoleklassen. bör klargöra att avsikten med den nya lagstiftningenoch de nya läroplanerna inte skall vara att hindra ett fortsatt positivtutvecklingsarbete mellan förskola och skola, t.ex. för att tillförsäkrafemåringarna som skall börja skolan som sexåringar en god skolförberedelse.Utskottets bedömningSom utskottet inledningsvis redovisat har tidigare under dettariksmöte beslutat att förskoleklassen - den tidigare s.k. sexårsverksamheten -skall vara en egen skolform inom det offentliga skolväsendet (bet.1997/98:UbU5, rskr. Vid samma tillfälle fördes bestämmelserna omförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen över från socialtjänstlagen tillskollagen. Ett av syftena med dessa förändringar var att förstärka ochtydliggöra förskolans pedagogiska roll för att ge barn en god grund för detfortsatta lärandet. Ett annat syfte var att stödja och stimulera en fortsattverksamhetsmässig integrering av skola och förskola. Utskottet vill betona attvad regeringen föreslår om en gemensam läroplan är ytterligare ett steg i ensådan utveckling genom att sambanden mellan förskoleklassen, den obligatoriskaskolan och fritidshemmet tydliggörs och vidareutvecklas. Enligt utskottetsuppfattning är detta positivt.Året i förskoleklassen omfattar minst och är en avgiftsfrirättighet för alla sexåringar och en skyldighet för kommunerna att anordna.Därigenom ges alla barn en möjlighet till en tioårig skolgång. Skolplikteninträder , men det är möjligt att börja i eller imotsvarande skolformer som sexåring. Denna möjlighet utnyttjades läsåret1997/98 av i denna åldersgrupp. Enligt regeringen skall verksamheten iförskoleklassen betraktas som undervisning i samma formella mening som i övrigaskolformer. Förskoleklassen är en del av skolan och det första steget i attgenomföra och uppfylla läroplanens mål. Utskottet vill i likhet med regeringenframhålla att förskoleklassen får en speciellt viktig roll för att utvecklakontinuitet och gemensamma synsätt på utveckling och lärande, eftersom det ärdär förskolans och skolans olika kulturer får sin mest påtagliga mötesplats,ofta i samarbete med fritidshemmet. Den läroplan för förskolan om vilkenregeringen lagt fram förslag till och vilket förslagutskottet tidigare denna dag tillstyrkt (bet. 1997/98:UbU16) är en viktigutgångspunkt även för förskoleklassens verksamhet. Inom utbildningssystemetkommer därmed att finnas tre läroplaner: en för förskolan, en för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet samt en för defrivilliga skolformerna. De tre läroplanerna skall länka vid varandra ochgenomsyras av samma syn på kunskap och lärande, heter det i propositionen.Detta ger enligt utskottets mening en god grund för fortsatt utvecklingsarbetei kommunerna, t.ex. vad gäller samverkan mellan förskola och skola.Fritidshemmet skall komplettera skolan samt erbjuda barn meningsfull fritidoch stöd i deras utveckling. Utskottet vill i likhet med regeringen betona attläroplanen även fortsättningsvis skall vara skriven med utgångspunkt i skolansverksamhet. Utskottet delar regeringens uppfattning att läroplanen därför intekan gälla för fritidshemmet på samma sätt som för det obligatoriskaskolväsendet och förskoleklassen. Verksamheten erbjuds inte alla barn, eftersomtillgängligheten i första hand är knuten till föräldrarnas arbete ellerstudier. Det är endast ungefär hälften av alla barn i åldrarna somdeltar i denna verksamhet. Fritidshemmets verksamhet kan således inte vara enförutsättning för att läroplanens mål skall nås. Utskottet anser dock i likhetmed regeringen att fritidshemmen skall använda läroplanen i så storutsträckning som möjligt. För de avsnitt i läroplanen som behandlargrundläggande värden, förståelse och medmänsklighet, saklighet och allsidighet,normer och värden kan läroplanen helt och hållet tillämpas även avfritidshemmet. Utskottet delar även regeringens uppfattning att börutforma vägledande riktlinjer i form av allmänna råd för fritidshem. Utskottetvill betona att det är fritidshemmens personal som ansvarar för att med stöd avläroplanen och de allmänna råden utforma en lämplig helhet för verksamheten, isamverkan med förskoleklassen och skolan. Utskottet förutsätter attverksamheten vid det enskilda fritidshemmet utformas i samverkan med berördaföräldrar och barn.Utskottet kan liksom regeringen konstatera att den nuvarande läroplanen (Lpo94) har mottagits väl ute i skolorna och att den visat sig vara ettändamålsenligt instrument för arbetet med skolans utveckling. Utskottet hardärför inget att erinra mot vad regeringen anfört om att läroplanensgrundläggande struktur och inriktning skall bestå. Utskottet ser också positivtpå att avsnittet om normer och värden lyfts fram i syfte att ge detta avsnitten mer framträdande plats. I det följande kommer utskottet att i ett särskiltavsnitt behandla frågor med anknytning till läroplanens innehåll. Utskottetvill beträffande yrkande 4 i motion 1997/98:Ub34 om vikten av att barnen gestillfälle till rekreation, lek, vila och social omsorg i fritidshemmenframhålla att avsikten enligt regeringen är att läroplanen kommer att breddasnär det gäller lekens betydelse. Vidare kommer läroplanen att tillföras debegrepp som ingår i förskolans och fritidshemmets pedagogik, t.ex. lek, omsorg,skapande och barnets eget utforskande. Utskottet är överens med motionärerna omatt fritidshemmet har ett stort ansvar när det gäller att ge barnen socialomsorg.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör med avslag påmotionerna 1997/98:Ub26, 1997/98:Ub27 yrkandena 2 och 3, 1997/98:Ub33 yrkande 1och 1997/98:Ub34 yrkande 4 godkänna regeringens förslag om en gemensam läroplanför det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet.Läroplanens innehållPropositionenEnligt regeringen bör den nuvarande läroplanen (Lpo 94) till sitt innehållanpassas för att kunna användas i det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet. Syftet är att underlätta och stimulera enfortsatt verksamhetsmässig integration. Den pedagogik som används iförskoleklass och fritidshem bör få genomslag i läroplanen. De justeringar ochkompletteringar som regeringen avser att göra innebär dock enligt regeringeninte något avsteg från den inriktning för läroplanen som fastställdes vidinförandet av Lpo 94. Läroplanen skall även fortsättningsvis vila på den syn påkunskap och lärande som presenterades i betänkandet Skola för bildning (SOU1992:94).Regeringen redovisar i propositionen att den sålunda avser att ändraläroplanen på ett antal punkter. Bland annat kommer tyngdpunkten i skolansuppdrag att förskjutas från att förmedla kunskaper till att främja elevernaslärande. De begrepp som ingår i förskolans och fritidshemmets pedagogik, t.ex.lek, omsorg, skapande och barnets eget utforskande, kommer att tillförasläroplanen och den kommer att breddas när det gäller lekens betydelse. Iläroplanen kommer vikten av elevernas möjligheter att uttrycka sig i mångaolika former att framhållas. Betydelsen av att nyfikenhet och lust att läraskall prägla skolans undervisning kommer att lyftas fram ytterligare. Likasåkommer samspelet med andra både i betydelsen av att utforska omvärldentillsammans och i betydelsen av att visa respekt för andra att lyftas fram.Betydelsen av att man i skolan skapar en trygg miljö som präglas av omsorg omden enskilda individen kommer att betonas. Läroplanen kommer att kompletterasnär det gäller att ge kunskaper om den egna livsstilens betydelse för enhållbar ekologisk utveckling. Skolans ansvar för elevernas språkutvecklingkommer att betonas. Läroplanen kommer att ändras även på ett antal punkter föratt förstärka de mångkulturella aspekterna i undervisningen.MotionernaI motion 1997/98:Ub27 (m) yrkande 1 tas frågan upp om utrymme för skolornasegna pedagogiska bedömningar. Motionärerna anser att utrymmet för pedagogiskabedömningar anpassade efter varje skolas lokala förutsättningar måste varastort. En sådan ansats måste även framgent genomsyra läroplanen. Skolorna måsteges utrymme att finna egna vägar för att nå uppsatta kunskaps- ochverksamhetsmål.Enligt motion 1997/98:Ub28 (c) yrkande 5 bör skolan i sitt arbete ta hänsyntill varje elevs unika förutsättningar.