bet · GM01UU2 · 1998-11-26 00:00:00 — Utvecklingssamarbetet med Guinea-Bissauavbröts i samband med den konflikt som bröt utden . I avvaktan på en fredlig lösning avkonflikten har bidragit med humanitärt stöd om25 . Ett bidrag om högst 800 000 krhar givits till som i egenskap avordförande i den portugisiska gemenskapen CPLP leder demedlingsansträngningar som pågår i samarbete med denvästafrikanska samarbetsorganisationen för går ut på att gesamarbetet en ny inriktning i form av stöd till skuldlättnader ikombination med reformer. kommer stöd attges till ett hälsolaboratorium. Därutöverplaneras vissa insatser inom demokrati- ochMR-området. Regeringen anser att, omutvecklingen tillåter, beredskap bör finnas förökat stöd till främst MR- och demokratiinsatser i Kenya.Uganda är ett av de länder i som haft den mestpositiva utvecklingen , vilket böravspeglas i det svenska bistånds- samarbetet. Ensatsning på ökat demokratistöd till MR och förvaltningförbereds inom landramen. Det långsiktiga samarbetet kan emellertidkomma att påverkas av militära utgifter ochinblandning i konflikterna i regionen.Omvandlingen av det namibiska samhället har visat sig talängre tid i anspråk än förutsett. Sida har därförfått i uppdrag att bereda fortsattprogramlandssamarbete, bl.a. inom undervisningsområdet. Landstrateginför är en del i denfortsatta omvandlingen av samarbetet i riktningmot bredare kontakter även utanför ramen förtraditionellt utvecklingssamarbete. FörSydafrika beräknar regeringen en något lägre landram för 1999.Moçambique är största mottagarland avutvecklingsbistånd. Förutsättningarna för varaktigfred och ekonomisk och social åter- uppbyggnadi framstår som bättre än tidigare, och regeringenberäknar en något högre landram för 1999.Den långvariga konflikten och den ogynnsamma makroekonomiska miljönhar försvårat möjligheterna att bedriva etteffektivt långsiktigt utvecklings- samarbete medAngola. Biståndet har alltmer koncentrerats till humanitäraoch fredsfrämjande insatser. genomförs ettanalys- och strategiarbete, därförutsättningarna för fortsatt landprogrammeratbistånd undersöks. Regionalt samarbete ochekonomisk integration är en central förutsättningför utvecklingen i . Det regionala biståndet syftar till attfrämja samarbete och integration samt att iökande grad bidra till konfliktlösning ochminskad regional obalans. MotionernaI partimotion U203 (fp) yrkande 21 framhållerFolkpartiet att flera harfastnat i ett negativt biståndsberoende. Sådantberoende kan bekämpas genom insatser som bidrar tillinhemsk resursmobilisering, såsom kunskapsöverföringoch institutionsuppbyggnad. I yrkande 23 anförmotionärerna att biståndet till bör inriktas såatt det bidrar till att krympa och effektivisera den statligasektorn. anser i motion U204 (c),utan särskilt yrkande, att Guinea- ävenframgent är i akut behov av bistånd. Medel motsvarandelandramen , med en tioprocentig reduktion, bör reserverasi det fall utvecklingen gör det möjligt attåteruppta annat bistånd än det rent humanitära. framhåller i partimotion U212(v) yrkande 7 att Guinea- är svårthärjat av krig och att behoven av bistånd föråteruppbyggnad är stora. framhåller att Sverigehar särskilda förpliktelser gentemot landet.Insatser för att stödja en återuppbyggnad bördärför förberedas så att sådana kan inledas så snartden politiska situationen i stabiliserats.I flerpartimotion U610 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 2framhåller motionärerna behoven av stöd tilluppbyggnaden av ett fritt och demokratisktVästsahara, inte minst i samband med den kommandefolkomröstningen. Regeringen bör verka i och iEU för att många och erfarna valobservatörersänds till . Ävenfrivilligorganisationer bör ges möjlighet att bidra med observatörer.Som en förberedelse inför sannolikasjälvständighet föreslår motionärerna i yrkande 3att stöd ges till Polisarios representation iSverige. Utskottets övervägandenMotion U203 (fp) yrkande 21 handlar om att flera afrikanskastater har hamnat i ett negativt biståndsberoendeoch att detta beroende kan bekämpas genom insatsersom bidrar till inhemsk resursmobilisering, somkunskapsöverföring och institutionsbyggande. I yrkande 23 anförsatt biståndet till bör inriktas på attkrympa och effektivisera den statligasektorn. De synpunkter som framförs ombehovet av reformering av staten i en del afrikanskamottagarländer ligger i många avseenden väl i linje med svenskbiståndspolitik. Svenskt stöd inom verksamhetsområdetOffentlig förvaltning, kunskaps- ochkapacitetsuppbyggnad, det s.k. förvaltnings-biståndet, har till syfte att främja framväxten av eneffektiv samhällsstyrning i samarbetsländerna.Insatser görs bl.a. för att stödja en reformeringav den statliga och kommunala förvaltningens struktur,organisation och storlek.Förvaltningsbiståndet bidrar till att bygga upp, förstärka, reformeraoch effektivisera viktiga och centrala delarav förvaltningssystemet i mottagarländerna. Detbehöver dock inte innebära att staten totalt krymperi dessa länder. Insatserna har också till syfte att medföra enökad medborgerlig insyn i den statliga ochkommunala verksamheten. Stödet bidrar således tillstatsapparatens och den kommunala förvaltningenseffektivitet, legitimitet och tillgänglighet i mottagarländerna.Genom detta stöd främjas införandet avdemokratiska arbetsformer inom förvaltningen påolika nivåer. En stor del av förvaltningsbiståndet riktastill just afrikanska mottagarländer. Meddetta anser utskottet motion U203 (fp) yrkande 21 och 23 besvarad.Guinea-Bissau Biståndettill behandlas i motion U212 (v) yrkande 7.Utskottet konstaterar att regeringen gett Sida i uppdrag attutarbeta en ny landstrategi för tiden 1999-2001.Ett utkast har också utarbetats men regeringen harpå grund av konflikten i ännu inte fattatbeslut om den nya landstrategin. Landramen för Guinea-Bissauföreslås vara för 1999.Utskottet förutsätter att svenskabiståndsinsatser regelbundet omprövas och utvärderas i syfteatt upprätthålla ett effektivt och framgångsriktutvecklingssamarbete. Enligt utskottets mening ärdet därför naturligt om formerna för och innehållet idet fortsatta och framtida utvecklingssamarbetet prövas av regeringenmot bakgrund av den utredning Sida gjort omsamarbetet med landet. Under konflikten harSverige dels mycket aktivt sökt verka för en fredliglösning, dels försökt bistå nödlidande i landet genom humanitärainsatser. Med det anförda får motion U212 (v)yrkande 7 anses besvarad. VästsaharaStöd till uppbyggnaden av ett fritt och demokratisktVästsahara behandlas i motion U610 (v, kd, c,fp, mp) yrkande 2 och stöd till Polisariosrepresentation i i yrkande 3. Sverigehar givit stöd till de västsahariska flyktingarna med humanitärtbistånd . Detta har skett genom såvälsvenska som internationella organisationer. Detstörsta bidraget går numera genom , menäven har gjort stora insatser för devästsahariska flyktningarna.Flyktingarna, främst de i , omfattas också av hjälpinsatserfrån FN:s flyktingkommissarie (), ochSverige tillhör en av de större bidragsgivarnatill denna organisation. medverkar även genom stödfrån EU. Den svenska minröjningsinsatsen har kostatca 35 miljoner kronor.Utskottet konstaterar att det är viktigt att följa utvecklingeni . Det är ännu för tidigt attfastställa riktlinjerna för framtida stödeftersom folkomröstningen blivit uppskjuten till 1999.Utskottet har inhämtat att regeringen intelämnar kontantbidrag till kontorskostnader förbefrielserörelser eller jämförbara organisationer.Däremot finns inget hinder för politiska partier ellerandra enskilda organisationer att ge stöd till sådana kostnader. Med det anförda avstyrks U610 (v, kd, c, fp, mp)yrkandena 2 och 3. AsienMånga av länderna i har upplevt en snabbekonomisk tillväxt med åtföljande förbättringar ilevnadsstandarden. Fattigdomen i har minskatunder det . Men fortfarande finns därmer än hälften av världens fattiga. kommeråtskilliga hundratals miljoner människor att levai djup fattigdom, huvudsakligen i men äveni Öst- och . Den ekonomiska kris som drabbatflera av regionens länder har inneburit attstora befolkningsgrupper åter har fallit underfattigdomsstrecket efter att ha fått se tidigarevälståndsökningar gå förlorade.Miljöförstöringen är ett mycket snabbt växande problem i och ihög grad förknippat med den snabbaindustrialiseringen och urbaniseringen. Iflera länder i har demokratin gjort stora framsteg. Samtidigthotar långvariga interna väpnade konflikterdemokratiseringsprocessen i flera länder.Kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheterförekommer på många håll. och Pakistanskärnvapenprovsprängningar innebar ettmycket svårt bakslag för den regionala avspänningeni och för icke-spridning och kärnvapennedrustning globalt.Risken för en accelererande kapprustning mellan debåda länderna är uppenbar. Som en reaktion påprovsprängningarna har den sagt uppsamarbetsavtalet med och stoppat beredningen avnya biståndsinsatser i båda länderna. Under hösten1998 görs en ny avstämning av relationertill och Pakistan.Utvecklingssamarbetet kommer också att vara en viktig delav relationer med . Sydasienfortsätter att vara en tung del av Sverigesbilaterala utvecklingssamarbete med . Tonvikten i samarbetetmed dessa länder ligger på fattigdomsbekämpning, mänskligarättigheter och demokrati samt jämställdhet. I domineras det svenska biståndettill programländerna av stöd tillreformprocesser och institutionsuppbyggnad. Med mer utveckladeländer i Öst- och inriktas samarbetet på överföringav svenska kunskaper.Sverige är en stor bidragsgivare av humanitärt bistånd för insatseri bl.a. och Nordkorea.Under 1998 har nya landstrategier utarbetats för samarbetet medLaos och . En översyn görs också avsamarbetet med . En översyn skall görasav omfattning av och formerna för det framtida samarbetet medIndien och . Motionerna framhåller i partimotion U212(v) yrkande 8 att det indragna svenskabiståndet till och fått till följd attutsatta grupper har drabbats. Motionärerna anser attprogressiva biståndsprojekt som admini-strerasoch genomförs på lokal nivå bör fortsätta. I motion U608 (m) pekar motionären på denpositiva utveckling som genomgått underde . Demokratiseringsprocessen är dockutsatt för hot. Motionären anför därför att insatser för att stödjademokratiseringen i bör övervägas.I flerpartimotion U618 (mp, v, c, fp) yrkande 4 anförmotionärerna att behov föreligger för utökadesvenska insatser till stöd för skydd av de mänskligarättigheterna i . Sådant stöd skulle också bidra tillatt främja demokratiseringsprocessen i Indonesien.I flerpartimotion U630 (c, kd, fp, mp) yrkande 2framhåller motionärerna att det internationellabiståndet till i högre grad än börinriktas på insatser för kvinnor och landsbygdsutveckling. Denutbredda korruptionen i landet utgör ett stortutvecklingshinder. I yrkande 3 föreslås att Sverigetar initiativ till att utveckla och understödja denstatliga revisionen i . Motionärerna pekar också på den högaandel av statsbudget som finansieras medutländskt bistånd. Givarna bör ställa klaravillkor för biståndet. I yrkande 9 föreslås att detsvenska biståndet till granskas med biståndsmålensom utgångspunkt.Utskottets överväganden och Regeringen beslutade efter provsprängningarden 11 och att säga upp detsvensk-indiska samarbetsavtalet som omfattar 900 miljonerkronor . Utskottet har inhämtat att detsvenska biståndet till enskilda organisationerinte berörs av beslutet om uppsägningen avavtalet. Regeringen har beslutat att Sida får lov att ta40 från det samlade biståndsanslagettill undervisningsprojekt som drivs avdelstatsregeringen i tillsammans medlokala organisationer och som syftar till att landsbygdenskvinnor och barn skall få gå i . Den planeradeutvidgningen av projektet till fler indiska byaruteblir tills vidare. En ny avstämning av Sverigesrelationer till och skall göras under senhösten1998. Med det anförda får motionU212 (v) yrkande 8 anses besvarad. I flerpartimotion U618 (mp, v, c, fp) yrkande 4lyfts behovet av ökat bistånd till Östtimorfram. Utskottet har inhämtat att gerhumanitär hjälp till genom stöd bl.a. tillInternationella rödakorskommitténs humani-täraverksamhet för bl.a. fängslade östtimorianeroch deras familjer samt till ett projekt som syftar till attbygga en grundskola för flickor och en yrkesskola för ungdomar.Utskottet har också inhämtat att ,tillsammans med övriga EU-länder, stöder en ökadFN-närvaro på genom att FN:s center för mänskligarättigheter skulle få förstärka UNDP:s kontor i föratt bevaka de mänskliga rättigheterna på Östtimor.Utskottet har på annat håll i detta betänkandegjort bedömningen att regeringens förslag till fördelningmellan olika delposter inom det bilateralautvecklingssamarbetet för ärlämpligt och väl avvägt. Mot denna bakgrund ochmed anledning av vad som ovan anförts avstyrksmotion U618 (mp, v, fp, c) yrkande 4.Kambodja I flerpartimotionen U630 (c, kd, fp,mp) yrkandena 2, 3 och 9 uttrycks oro för såväl denpolitiska som den ekonomiska och sociala utvecklingen iKambodja. är sedan 1995ett svenskt programland. Ett av målen församarbetet är att förbättra levnadsvillkoren för de fattigapå landsbygden. Stöd ges bl.a. tillundervisning, minröjning ochinfrastrukturutveckling. Arbete med attfrämja jämställdhet mellan män och kvinnor genomsyrarsamarbetet med . Särskilda målinriktade kvinnoinsatser hargjorts via svenska enskilda organisationer.Involvering av kambodjanska enskilda organisationerhar också lett till ökat kvinnligt deltagande i bistånds-aktiviteterna. Utskottet har inhämtatatt ger stöd till förbättringar av denoffentliga förvaltningen, främst i form av utbildningsinsatser förkam- bodjanska statstjänstemän.Utskottet menar att kan vara berett till budgetstödtill den ekonomiska reformprocessen isamfinansiering med , men för dettakrävs en bättre fungerande offentlig förvaltning.Det svenska biståndet kanaliseras huvudsakligen genom UNDP och Unicefoch har därigenom goda möjligheter att följaupp att medlen används på ett effektivt sätt. Stödges inte direkt till den kambodjanska staten.Med det anförda avstyrks motion U630 (c, kd, fp, mp) yrkande 3och yrkandena 2 och 9 anses besvarade.Mongoliet Utskottet har inhämtatatt det svenska bistånd som utgår till Mongolietbl.a. omfattar stöd till effektivisering av den offentligasektorn, utbildning av statstjänstemän ochett omfattande besöks- och utbytesprogram.Insatserna har utvecklats för att stärka den demokratiskaprocessen i . ger även stöd tillett fattigdomsprogram under UNDP:s ledning.Med det anförda får motion U608 (m) anses besvarad. Detsvenska biståndet är - /undantaget - litet i . Huvuddelen av det bistånd som ges, utgörs avhumanitärt bistånd, bidrag till enskildaorganisationer, tekniskt samarbete, krediter samtfinansiering av internationella kurser. Sådant bistånd utgårtill , , , , ,och . De övergripande målen försvenskt utvecklingssamarbete med och Gazaär att främja fredlig utveckling, stärka fredsprocessen bl.a. genomstöd för socialt och ekonomiskt förbättradeförhållanden för det palestinska folket samtbidra till uppbyggandet av en demokratiskpalestinsk stat. De riktlinjer förutvecklingssamarbetet med och somregeringen antog innebär att det svenskautvecklings- samarbetet skall koncentreras till treområden: Insatser till stöd för fredsprocessen.Stöd till mänskliga rättigheter och demokrati samt stöd tillsocial och kulturell utveckling med inriktning på barn ochungdom. - -Stöd till att skapa förutsättningarför en hållbar ekonomisk utveckling som kan leda till ökadsysselsättning genom uppbyggnad av infrastruktur och näringsliv.- bilaterala bistånd beräknas 1999till . Därtill bidrar Sverigemed till FN-organet förpalestinaflyk-tingar, UNRWA. Inga motioner harväckts i denna del. LatinamerikaDet svenska utvecklingssamarbetet med styrsi dag av regionstrategier för ochSydamerika samt av landstrategier för samarbetet medNicaragua och . Det svenskautvecklingssamarbetet med (utom )styrs av en femårig regionstrategi. Deövergripande målen är att stödja fred ochförsoning, demokrati, mänskliga rättigheter,reformering av staten samt ekonomisk och social utveckling medinriktning på fattigdomsbekämpning. Särskildprioritet har getts åt , där genomförandetav fredsavtalet har krävt stora resurseroch , där försonings- och demokratiseringsprocessenbehövt fortsatt internationellt stöd. Även Hondurashar fått en ökad betydelse i det svenskautvecklingssamarbetet. Landet är ett av de fattigaste ländernai . Utvecklingssamarbetet med styrs sedani av en femårig landstrategi.Även om de väpnade konflikterna i äröver och samtliga länder , sedansjälvständigheten , styrs avfolkvalda regeringar, så kommer länderna (med undantag för CostaRica) att ha en lång väg att gå innan en fredlig utveckling kansägas vara säkrad. krävs storainsatser för att åstadkommasamförståndslösningar och skapa förutsättningar för en hållbaroch demokratisk utveckling. Dessutom kommer storahumanitära insatser att krävas efternaturkatastro-ferna . Motionerna I partimotion U203 (fp) yrkande 22 begärFolkpartiet att allt stöd för demokratisering i Cubagenomförs av enskilda organisationer. Bilateraltstöd till den kubanska regimen ger felaktiga signaler och bör ejutgå, anför motionärerna.I kommittémotion U604 (v) yrkande 3 anför attkontakterna med bör ökas för att motverkaeffekterna av den amerikanska blockaden mot landet.I det syftet bör regeringen i EU agera för att underlätta förkrediter via () för svenska företag somvill handla med . I yrkande 4 anförs attregeringen bör sträva efter att underlätta ochutöka kontakterna mellan olika delar av det kubanskasamhällslivet och . pekar på att även en radmulti- laterala företag upphört med verksamhet ochförsäljning i till följd av den amerikanskas.k. I yrkande 5 begär motionärernaatt regeringen i egenskap av aktieägare i skall verka föratt företaget återupptar försäljning av medicinskutrustning och läkemedel till Cuba.Vänsterpartiet anför vidare i kommittémotion U609 (v)yrkande 3 att den kommande folkomröstningen iGuatemala om en ny konstitution är av storbetydelse för demokratiseringsprocessen i landet. Motionärerna anföratt inom ramen för samarbetet medGuatemala bör erbjuda stöd till informationsarbeteföre folkomröstningen. Mot bakgrund av att den svenskahandeln med har varit blygsam anför motionärernai yrkande 4 att regeringen bör ta initiativ tillbesöksutbyte av handelsde- legationer medGuatemala. Utskottets övervägandenCuba I två motioner, U203 (fp)yrkande 22 och U604 (v) yrkandena 3-5, berörsbiståndet till . Utskottet har i tidigarebetänkanden haft att ta ställning till frågor omsvenskt bistånd till . Senast skedde detta i utskottetsbetänkande /98:UU2 Internationellt bistånd.Utskottet ställde sig i detta betänkande bakomkurs- och stipendiatverksamhet som ett inslag isträvandena att verka för en större öppenhet i , respekt förde mänskliga rättigheterna och förståelse fördemokratiska värderingar. Utskottet ansåg ocksåatt de kontakter som skapas genomforskningssamarbetet kan bidra till att bryta isoleringoch utskottet uttalade därför stöd för dennadialogfrämjande verksamhet. Utskottet vill idetta sammanhang också lyfta fram den betydelse som ettökat svenskt resande till har för utvecklandet avsamhällskontakter mellan de båda länderna. Ettantal svenska reseföretag anordnar sedan någraår resor till landet. Utskottet menar attSverige, genom sitt agerande i EU och inom ramen förden gemensamma ståndpunkten (antagen 1996), beslutat att arbeta föratt stödja i landetsutvecklingsansträngningar. Frågan om EKN:sutestående fordringar berör inte EU-samarbetet. EKN har försökt att finna en lösning på denutestående skulden (),senast då en representant för EKNbesökte . Enligt ettregeringsbeslut bör det finnas möjligheterför att bidra till att skapa förutsättningar förekonomisk och politisk systemöppning som främjardemokratiska reformer och mänskliga rättigheteri . Utöver det samarbete som äger rum till följd avovanstående regeringsbeslut har också humanitärt bistånd, via FN,lämnats till . bidrar också via EU:shumanitära organ ECHO till ett omfattandehumanitärt program på . Svenska enskilda organisationer kanvidare söka och få bidrag till projekt inom olika och , som fårgenerösa bidrag från , stöderutvecklingsprogram i inom sina respektiveverksamhetsområden. Utskottet kan såledeskonstatera att det svenska biståndet till Cubauteslutande kanaliseras genom internationella och svenskainstitutioner och organisationer,forsknings-institut och EU- respektive FN-organ.Vad gäller eventuella försäljning av produkter tillCuba gäller sedvanliga kommersiella principeroch inga politiska hinder föreligger förPharmacia att ingå kommersiella avtal med Cuba.Med det anförda får motion U604 (v) yrkandena 3 och 4 anses besvaradoch motion U203 (fp) yrkande 22 och U604 (v) yrkande5 avstyrks. GuatemalaSverige har tydligt understrukit betydelsen av att reformarbeteti fortsätter. Även i den nuvarandenödsituationen är det viktigt att det långsiktigauppbyggnadsarbetet också fortsätter. IGuatemala har stött en rad insatser inom ramen förfredsavtalets genomförande. Samarbetet inriktas i dagpå långsiktiga insatser till stöd för rättsväsendet,modernisering av statsförvaltningen, jordfrågor,stöd till ursprungsbefolkningen och reformering avvalsystemet. kommer också att ställa sig positivt till attge stöd till en bred och opartiskinfor-mationskampanj om de föreslagnagrundlagsändringarna. Utskottet delarmotionärens syn på att stöd till informationsinsatser ochupplysningsarbetet är av stor betydelse för att stärka dendemokratiska processen i landet.Initiativ har tagits av Sida för att stödja ochutveckla handelsrelationerna med ochövriga . En tjänsteman med speciellkompetens på området har placerats vid ambassaden i Managuamed ett regionalt ansvar för handelsfrågor.Med det anförda får motion U609 (v) yrkandena 3 och 4 ansesbesvarad. EuropaSamarbetet omfattar länder som av som utvecklingsländer, nämligenAlbanien, , Förbunds-republiken , , samt ,, , , ,, , ochUzbekistan. Det internationella samfundetsinsatser i västra har främst fokuseratspå , även om stora diplomatiskaansträngningar gjorts även i de övriga länderna. Det totalasvenska biståndet till hela området mellan 1991och 1997 beräknas till 1,5 miljarder kronor.Uppskattningsvis har använts i Bosnien-Hercegovina.Det svenska biståndet omfattar bl.a. återuppbyggnad,integrerade områdesprogram inklusivesysselsättningsskapande insatser med särskildinriktning på återvändande intern- och andra flyktingar, insatserför rehabilitering av i kriget försvagadegrupper, stöd för mänskliga rättigheter,demokrati, förvaltning, näringsliv och oberoende medier.Biståndet har kanaliserats via svenska och utländskaenskilda organisationer samt genom internationellaorganisationer som FN och Röda Korset.Komplementaritet med framför allt och insatserhar eftersträvats. Dettasynsätt skall fortsätta att prägla insatser i västraBalkan. Särskilt viktigt är att biståndet är i samklang medagerandet hos internationella aktörer som denhöge representantens kontor, Organisationenför säkerhet och samarbete i (), ett flertal FN-organ och Task Force (IPTF) samt denNatoledda Stabilization Force (SFOR). Insatsernaskall med fördel utformas i nära samarbete medstora finansiella bidragsgivare som och med har utvecklats snabbt. Landet är mycketfattigt. stöder en social investeringsfondsom bidrar till utveckling av den socialainfrastrukturen. förbereder insatser vad gällerbarnens rätt och omsorgen om äldre. Svenskt stöd utgår bl.a. tillprojekt om demokrati, lokal utveckling ochlantmäteri. Länderna i södra (,, ) och (,, , , ) harsedan självständigheten drabbats hårt avekonomisk tillbakagång. Länderna har dock en storutvecklingspotential särskilt vad gäller energitillgångar.Hittills har stödinsatser varit av humanitärt slag mensamarbete vad gäller de demokratiska och ekonomiskareformprocesserna bör också inledas. Vidare börinsatser vad gäller mänskliga rättigheter, miljö ochjämställdhet utvecklas. Motionen I flerpartimotion U623 (v, m, kd, c, fp, mp)yrkande 7 anför motionärerna att regeringen börverka för att ekonomiska stöd till MR-och demokratiprojekt i återupptas.