bet · GL01LU26 · 1998-05-12 00:00:00 — Ävenom ett aktivt styrelsearbete, framför allt i de större bolagen, kräver en såstor arbetsinsats att det inte låter sig förenas med för många andra uppdrag,kan det nämligen enligt regeringens mening endast i de enskilda fallen avgörasvar gränsen går.I propositionen förordar regeringen att valet av styrelseledamöter skallföregås av information om de föreslagna kandidaternas uppdrag i andra företag.En sådan ordning ger, enligt regeringens mening, aktieägarna möjlighet att ivarje enskilt fall ta ställning till om en viss kandidat har tillräckligt medtid för ett uppdrag som styrelseledamot i bolaget och om denne kan ha ett motbolaget stridande intresse t.ex. genom att han eller hon sitter i styrelsen förett konkurrerande företag. I propositionen föreslås att det i aktiebolagslagentas in ett krav på att bolagsstämmans ordförande i ett publikt aktiebolag skallinhämta upplysningar från de föreslagna kandidaterna om vilka uppdrag de har iandra företag. Upplysningarna skall vidarebefordras till stämman innan valetförrättas. Den föreslagna bestämmelsen (8 kap. 7 §) syftar till att ökaaktieägarnas kunskaper om den som föreslås för ett styrelseuppdrag. I förstahand torde, enligt vad som anförts i propositionen, uppdrag som styrelseledamoteller verkställande direktör vara av intresse men även uppdrag av andra slag,exempelvis konsultuppdrag, omfattas av den föreslagna bestämmelsen. Huruvidaett motsvarande informationskrav bör gälla i privata aktiebolag bör enligtregeringen överlämnas till aktieägarna själva att avgöra.Enligt utskottets mening torde det inte vara möjligt att i lag fastställa hurmånga styrelseuppdrag en person får åta sig. Som regeringen anfört kan detendast i ett enskilt fall göras en bedömning av var gränsen skall sättas.Utskottet kan inte finna annat än att den av regeringen föreslagna ordningen ärändamålsenlig för de syften som ligger bakom motionsyrkandet, och utskottetavstyrker därför bifall till motion 1997/98:Fi209 yrkande 9.Den av regeringen föreslagna ordningen för styrelsevalet i ett publiktaktiebolag kritiseras i två motioner. I motion 1997/98:L16 av och (båda fp) begärs tillkännagivande om att det redani kallelsen till bolagsstämman bör finnas en presentation av den föreslagnastyrelsen, inklusive kandidaternas andra uppdrag. En sådan presentation börenligt motionärerna ske i alla bolag, möjligen med undantag för de allra minsta(yrkande 2).Även i motion 1997/98:L21 av () begärs tillkännagivande omatt en presentation av de föreslagna styrelseledamöternas olika uppdrag skallske redan i kallelsen till bolagsstämman. Stämman bör inte, enligtmotionärernas mening, kunna avstå från denna information (yrkande 1).Utskottet kan konstatera att regeringen, med anledning av synpunkter somframförts under remissbehandlingen av det betänkande av Aktiebolagskommitténsom ligger till grund för propositionens förslag, har tagit ställning till dekrav som förs fram i de båda motionerna. Enligt regeringens mening bör denförhållandevis vittgående och känsliga information som det här är fråga om intelämnas ut förrän vid bolagsstämman, och regeringen anser att stämman bör kunnabesluta om att helt eller delvis avstå från information av det aktuella slaget.Eftersom en motsvarande begränsning inte skulle vara möjlig om den skullelämnas redan i kallelsen till bolagsstämman, bör lagregleringen enligtregeringen utformas så att informationen skall lämnas av stämmans ordförandeinnan styrelsevalet förrättas.Utskottet gör också i dessa frågor samma bedömningar som regeringen. mening saknas det anledning att ge denna typ av uppgifter en vidarespridning än som är motiverat av syftet med informationen, vilket får ansesuppnått i och med att bolagsstämman i anslutning till styrelsevalet hartillgång till uppgifterna. Det bör vidare stå varje bolagsstämma fritt attavstå från att ta del av informationen om den finner anledning till det.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i nu behandlad del(8 kap. 7 §) och avstyrker bifall till motionerna 1997/98:L16 yrkande 2 och1997/98:L21 yrkande 1.Styrelsernas sammansättning och arvodena till styrelseledamöter tas upp imotion 1997/98:Fi209 av m.fl. (v). I motionen begärstillkännagivanden om att det skall vara fler anställda och kvinnor ibolagsstyrelserna (yrkande 8) och att styrelsearvodena är för höga (yrkande10).Vad först gäller spörsmålet om kvinnorepresentationen i bolagsstyrelserna harutskottet samma uppfattning som motionärerna att dagens förhållanden inte ärtillfredsställande. Av betänkandet (SOU 1997:135) Ledare, makt och kön, enrapport om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellankvinnor och män, framgår att andelen kvinnor bland ordinarie styrelseledamöteri börsnoterade företag utgör . Vidare framgår att ett enda av 229börsnoterade företag har en kvinnlig verkställande direktör. Utskottet nödgassåledes konstatera att könsfördelningen i bolagens ledning ännu inte är i taktmed utvecklingen i samhället i stort. Förhållandena ger förvisso anledning tilleftertanke, men det bör enligt utskottets mening trots allt inte komma i frågaatt lagstiftningsvägen tvinga fram en ändring. En ökad jämställdhet måstefrämjas med andra medel. Det skulle nämligen enligt utskottets mening varaoacceptabelt att göra ingrepp i ägarkollektivets, bolagsstämmans, rätt attsjälvständigt utse sina företrädare i företagsledningen. Samma synsätt gör siggällande även i frågan om en ökning av antalet anställda i bolagsstyrelsernaoch styrelsearvodenas storlek. Det måste således enligt utskottets meningankomma på ägarna att fritt utse styrelser och bestämma deras arvoden. Isammanhanget bör vidare erinras om att utgångspunkten för de förslag som läggsfram i förevarande proposition är att främja en aktiv ägarfunktion i företagen.Som framhållits i propositionen är ägare som tar ansvar för företagensutveckling ett viktigt inslag i en fungerande marknadsekonomi.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1997/98:Fi209yrkandena 8 och 10.Aktiebolagslagens bestämmelser om jäv för styrelsens ledamöter och förverkställande direktören innebär förbud att handlägga en fråga rörande avtalmellan honom eller henne och bolaget. En sådan ställföreträdare får inte hellerhandlägga en fråga om avtal mellan bolaget och tredje man, om han eller hon ifrågan har ett väsentligt intresse som kan vara stridande mot bolaget (8 kap.10 §). Enligt gällande rätt utgör s.k. ställföreträdarjäv, såsom exempelvis nären person som är styrelseledamot eller verkställande direktör i två bolagdeltar i behandlingen av ett avtal mellan bolagen, inte en självständigjävsgrund.Enligt regeringen gör sig skälen bakom de nuvarande jävsbestämmelserna i vissutsträckning gällande även när styrelseledamoten eller den verkställandedirektören är ställföreträdare för bolagets motpart. Även omställföreträdaren i ett sådant fall inte har något identifierbart egenintressesom kan strida mot bolagets, finns det enligt regeringen typiskt sett en riskför att han eller hon inte tillvaratar bolagets intresse i den utsträckning somär lämpligt. Regeringen föreslår därför i propositionen att det i lagen skallföras in en uttrycklig bestämmelse om ställföreträdarjäv. Enligt förslagetskall en företrädare för ett bolag inte få handlägga frågor om avtal mellanbolaget och en tredje man som ställföreträdaren ensam eller tillsammans mednågon annan får företräda. Detta skall dock inte gälla om bolaget och dentredje mannen ingår i en koncern eller i en koncernliknande företagsgrupp ellerom ställföreträdaren äger samtliga aktier i bolaget. Undantaget frånhuvudregeln om ställföreträdarjäv skall enligt förslaget gälla även i detkoncernliknande förhållande som föreligger mellan en kommun och dess bolag (8kap. 20 §).I motion 1997/98:L16 av och (båda fp)vänder sig motionärerna mot att undantag från den föreslagna regeln omställföreträdarjäv skall göras för kommunala bolag. Risken för jävssituationermåste enligt motionärerna minimeras, särskilt inom kommuner och landsting. Debegär tillkännagivande om att huvudregeln om ställföreträdarjäv bör gälla ävenför kommunala bolag (yrkande 3).Regeringen anför i propositionen att principiella skäl talar för attbestämmelsen om ställföreträdarjäv bör omfatta alla de situationer då enställföreträdare för ett bolag är ställföreträdare för bolagetsmotpart. Dock skulle en undantagslös regel enligt regeringen komma att medförastora svårigheter för många bolag. Detta gäller framför allt när bolaget ochdess motpart ingår i en koncern. Men också det förhållandet att ledamöter ikommunala nämnder ofta har engagemang som styrelseledamöter i kommunens företaginnebär att det skulle leda till praktiska problem för de kommunala bolagen ominte dessa undantas från den föreslagna bestämmelsen om ställföreträdarjäv.Utskottet välkomnar den föreslagna regeln om ställföreträdarjäv, vilkeninnebär en betydelsefull skärpning av aktiebolagslagens nuvarande jävs-bestämmelser. Enligt utskottets mening vore det i och för sig önskvärt med enbestämmelse som omfattar alla de situationer när en ställföreträdare för ettbolag är ställföreträdare för bolagets motpart. En sådan undantagslösbestämmelse skulle emellertid medföra en mängd praktiska komplikationer ikoncernförhållanden och i det koncernliknande förhållande som föreligger mellanen kommun och dess bolag. Den av regeringen föreslagna undantagsregeln ärmotiverad av praktiska skäl och kan, enligt utskottets mening, helt enkelt inteundvaras.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i denna del (8 kap.20 §) och avstyrker bifall till motion 1997/98:L16 yrkande 3.En annan jävsfråga tas upp i motion 1997/98:L20 av m.fl. (c).Motionärerna anser att reglerna för en styrelses beslutsförhet bör görastydligare i lagen. Enligt motionärerna kan en styrelse i vissa fall råka in ien återvändsgränd om en majoritet av styrelseledamöterna råkar vara jäviga iett ärende som skall behandlas, t.ex. beslut om förslag till utdelning.Styrelsen är då förhindrad av lagen att fatta beslut, och det bör i en sådansituation öppnas en möjlighet för styrelsen att hänskjuta en fråga för beslutdirekt av bolagsstämman för den händelse styrelsen inte är beslutsför.Motionärerna anser att regeringen bör överväga frågan och återkomma tillriksdagen med förslag till en lagändring i enlighet med vad som anförts(yrkande 4).De i propositionen förslagna reglerna om styrelsens beslutsförhet (8 kap. 18§) innebär att styrelsen är beslutsför, om mer än hälften av antaletstyrelseledamöter eller det högre antal som föreskrivs i bolagsordningen ärnärvarande. Vid bedömningen av om styrelsen är beslutsför skallstyrelseledamöter som är jäviga anses som inte närvarande. Beslut får intefattas i ett ärende, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter dels harfått tillfälle att delta i ärendets behandling, dels har fått etttillfredsställande underlag för att avgöra ärendet. Förslaget rörandemajoritetskrav vid styrelsebeslut (8 kap. 19 §) innebär inga ändringar i sak iförhållande till vad som gäller (jfr nuvarande 8 kap. 9 § andra stycket).Som styrelsens beslut gäller, om bolagsordningen inte föreskriver särskildröstmajoritet, den mening som mer än hälften av de närvarande röstar för vidsammanträdet eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Ärstyrelsen inte fulltalig, skall de som röstar för beslutet dock utgöra mer änen tredjedel av styrelseledamöter, om inte annat föreskrivs ibolagsordningen.Styrelsesuppleanter kan utses endast om bolagsordningen ger stöd för det (jfr2 kap. 4 §). En suppleant inträder normalt i en styrelseledamots ställe viddennes förfall.Som redovisats tidigare tar aktiebolagslagens jävsregler endast sikte påavtal där en ställföreträdare har ett egenintresse som kan vara stridande motbolagets. På motsvarande sätt avser den av regeringen föreslagna utvidgningenav jävsreglerna beträffande s.k. ställföreträdarjäv handläggning av avtalmellan två bolag av en person som företräder båda bolagen. Det i motionenbeskrivna exemplet utgör således ingen jävssituation. I sammanhanget bör vidarepåpekas att beslut om vinstutdelning fattas av bolagsstämman och att det inteär möjligt att överföra denna befogenhet på styrelsen. Å andra sidan harstyrelsen rätt att hindra stämman från att dela ut mer än vad styrelsen finnerlämpligt. Stämman får nämligen inte besluta utdelning av större belopp änstyrelsen har föreslagit eller åtminstone godkänt (12 kap. 3 § första stycket).För det fall den enligt utskottets bedömning mycket ovanliga situationen skulleuppstå att flertalet styrelseledamöter är jäviga och det inte heller finnsnågon suppleant att tillgå torde det ankomma på styrelsen att få till stånd enextra stämma för utseende av nya styrelseledamöter eller, om bolagsordningenger stöd för det, ytterligare suppleanter.Mot bakgrund av det anförda kan utskottet för sin del inte se att detföreligger något praktiskt behov av en lagändring med den inriktning somförordas i motionen. Utskottet avstyrker därför bifall till motion 1997/98:L20yrkande 4.När det gäller rätten att företräda ett aktiebolag innebär gällandebestämmelser att en styrelseledamot, en verkställande direktör och en särskildfirmatecknare från civilrättsliga utgångspunkter kan verka i bolaget omedelbartefter valet på bolagsstämman respektive styrelsens beslut att utse densärskilde firmatecknaren.I motion 1997/98:L16 av och (båda fp)begärs ett tillkännagivande om att aktiebolagets företrädare bör fåcivilrättslig behörighet att företräda bolaget först efter det att enregistrering har skett hos . Enligt motionärernaär en sådan ordning viktig och nödvändig ur rättssäkerhetssynpunkt (yrkande 4).Utskottet kan konstatera att regeringen med anledning av synpunkter som komfram under remissbehandlingen av det betänkande av somligger till grund för propositionen även i denna del har tagit ställning i denfråga som motionärerna tar upp. Enligt regeringen kan den gällande ordningenibland göra det svårt för en utomstående att med säkerhet avgöra vem somverkligen har rätt att företräda bolaget och särskilt allvarligt är att det kanvara svårt att i efterhand fastställa vem som verkligenhade ansvaret för bolaget. Dessa problem skulle minska om lagen ändrades så attett bolags ställföreträdare kunde agera för bolagets räkning först efter detatt han eller hon har registrerats i aktiebolagsregistret, men enligtregeringen skulle en sådan ordning också kunna medföra betydande olägenheterför den stora massan av seriösa företag. skullebolagen sålunda helt sakna ställföreträdare och därmed ocksårättshandlingsförmåga. Frågan om det skall krävas att ett bolagsställföreträdare skall vara registrerade i aktiebolagsregistret innan de kanbörja verka för bolaget bör enligt regeringen utredas ytterligare innan någonslutlig ställning tas till förslaget och regeringen avser därför att ge ensärskild utredningsman i uppdrag att utreda bl.a. den frågan.Med hänsyn till det av regeringen aviserade utredningsuppdraget saknas detenligt utskottet skäl till någon ytterligare åtgärd från sida medanledning av motionsyrkandet. Utskottet avstyrker således bifall till motion1997/98:L16 yrkande 4.Skadeståndsansvar, m.m.Aktiebolagslagens regler om skadeståndsansvar gentemot bolaget innebär attstyrelseledamot eller verkställande direktör som vid fullgörande av sittuppdrag skadar bolaget skall ersätta skadan (15 kap. 1 §). Ansvaret förutsätteratt skadan har uppkommit genom uppsåtligt eller oaktsamt handlande frånstyrelseledamotens eller den verkställande direktörens sida. Styrelseledamotenoch den verkställande direktören anses ha en ställning som bolagets syssloman,varav följer att de är ansvariga för att de med tillbörlig omsorg uppfyller deplikter som får anses följa av deras ställning i bolaget.I motion 1997/98:L16 hävdar och (bådafp) att styrelsens skadeståndsansvar är otillräckligt och bör skärpas.Utformningen i detalj bör anstå i avvaktan på ett kommande direktiv från EU. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighet med det anförda (yrkande 5).Med anledning av motionen vill utskottet upplysa att förslagtill ett femte bolagsdirektiv innehåller bestämmelser om kollektivt ansvar förorganledamöter. Ansvaret för ledamöterna av ledningsorganet ochtillsynsorganet, som är ett oaktsamhetsansvar, är obegränsat och åvilarsolidariskt varje ledamot av bolagsorganet. En ledamot kan dock undgå ansvar,om han visar att någon försummelse inte kan tillräknas honom personligen.Bestämmelserna om kollektivt ansvar och omvänd bevisbörda gäller även närbolagsorganets uppgifter har fördelats på dess enskilda ledamöter.Regeringen har med anledning av remissynpunkter övervägt om det finns skälatt ändra och skärpa skadeståndsansvaret för styrelseledamöterna ochverkställande direktören och därvid funnit att de gällande bestämmelserna ärändamålsenliga. I propositionen anför regeringen i frågan bl.a. att man måstekomma ihåg att aktiebolagen verkar i en marknadsekonomi och att allaffärsverksamhet innebär ett visst mått av risktagande. Härtill kommer att ävenomsorgsfullt övervägda affärsbeslut kan visa sig bli förlustbringande.Skadeståndsreglerna bör enligt vad regeringen framhåller inte utformas så attde inte ger möjlighet att ta de affärsmässiga risker som i det enskilda falletär motiverade. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att det inte finnsskäl att frångå de principiella utgångspunkterna i gällande rätt beträffandeskadeståndsansvaret, nämligen att det förutsätter i vart fall oaktsamhet.Lagtexten måste, anför regeringen, med nödvändighet vara allmänt avfattad medhänsyn till den mängd olika situationer som den är avsedd att täcka. Liksomhittills får det därför överlämnas till rättstillämpningen att utifrånförhållandena i det enskilda fallet pröva om ett handlande eller enunderlåtenhet att handla står i strid med de skyldigheter styrelseledamoteneller den verkställande direktören har som bolagets syssloman. Bestämmelsernaom bl.a. styrelseledamots och verkställande direktörs skadeståndsansvarföreslås intagna i 15 kap. 1 §.När det gäller EG:s förslag till ett femte bolagsdirektiv påpekar regeringenatt tanken på att införa regler om omvänd bevisbörda har avvisatssåsom främmande för svensk rättsuppfattning. Förutsättningarna för ettskadeståndsansvar mot en enskild styrelseledamot, den verkställande direktöreneller revisorn har varit att den enskilde kan lastas för ett visatuppsåtligt eller oaktsamt beteende. Vidare hänvisar regeringen till attmodellen i förslaget till femte bolagsrättsligt direktiv har avvisats iDanmark.Utskottet har ingen annan uppfattning än regeringen och anser således attbestämmelserna om styrelseledamöternas och den verkställande direktörensskadeståndsansvar inte bör ändras. Det anförda innebär att utskottet inte harnågon erinran mot regeringens förslag i denna del (15 kap. 1 §).Enligt utskottets mening finns det ingen anledning för att inomramen för förevarande lagstiftningsärende göra några uttalanden beträffande denframtida utformningen av aktiebolagslagens regler om skadeståndsansvar medanledning av ett kontroversiellt förslag till EG-direktiv. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion 1997/98:L16 yrkande 5.Frågor som gäller aktieägarnas ansvar tas upp i motion 1997/98:L21 av YvonneRuwaida (mp). I motionen efterlyses ett aktivt utövande av ägaransvaret.Motionären anför att ett ökat ansvar för de stora aktieägarna innebär ett ökattryck för företagsledningen så att den håller sig innanför de lagar som finns.Frågan om de större aktieägarnas ansvar för bolagens agerande är enligtmotionären dåligt belyst och regeringen bör därför tillsätta en utredning föratt belysa denna fråga. Utredningen bör utgå från ett större personligt ansvari näringslivet och undersöka huruvida system kan utvecklas som medför attstörre aktieägare tvingas till ansvar för företagens verksamhet. Motionärenbegär ett tillkännagivande med denna innebörd (yrkande 2).När det gäller förslag till lagändringar med den inriktning som motionärenförordar - att ägaransvaret skall vidgas och t.o.m. innefatta ett rentpersonligt ansvar för bolagsledningens agerande - kan utskottet inte finnaannat än att en sådan ordning måste anses stå i strid med den grundläggandeidén med lagstiftningen om aktiebolag. Aktiebolagslagstiftningen bygger,alltsedan den första lagen i ämnet , på att aktieägarens ansvar ärbegränsat till kapitalinsatsen. Denna princip, som har sin motsvarighet iindustrivärlden i övrigt, har kommit att bli en grundläggande förutsättning förrekryteringen av riskvilligt kapital till särskilt de större företagen. Reglersom innebär ett ansvar för andra personers eller organs agerande framstårdessutom som främmande för den svenska rättsordningen. Enligt utskottets meningbör det inte komma i fråga att göra ändringar som riskerar att rubbaförutsättningarna för företagandet på en så viktig punkt som när det gällerkapitalanskaffningen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion 1997/98:L21 yrkande 2.Utskottet övergår därmed till att behandla två motioner som gälleraktiebolags miljöansvar. m.fl. (v) framhåller i motion1997/98: Jo722 att företagen måste åläggas att tillmötesgå de krav som hänsyntill miljön och bevarandet av naturresurserna kräver. Enligt motionärerna bören utredning tillsättas i syfte att införa sådana principer i aktiebolagslagen(yrkande 1).I motion 1996/97:N270 anför m.fl. (mp) att ägandet av företagbör förenas med ett ansvar för att verksamheten bedrivs på ett miljömässigt ochsocialt acceptabelt sätt. Reglerna för bolagsorganens - ägares, styrelsers ochrevisorers - ansvar bör förtydligas med hänsyn härtill. I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i aktiebolagslagen meddenna inriktning (yrkande 30).Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna om önskvärdheten av attföretagen tar miljöansvar för sina verksamheter. Åtskillig lagstiftning harockså tillkommit med dessa syften, och kommerinnevarande vår att ta ställning till förslag om en ny miljöbalk (prop.1997/98:45). Som en allmän utgångspunkt för lagstiftningsarbetet påmiljörättens område måste gälla att lagstiftningen skall ha generell giltighet,dvs. omfatta alla verksamheter oberoende av i vilken form verksamheten bedrivs,medan associationsrättens syften måste vara att reglera olika former avsamverkan för ekonomiska eller ideella syften. Det är således enligt utskottetsmening av principiella skäl ett oeftergivligt krav att man håller de olikaregelsystemen åtskilda. Med hänsyn härtill kan utskottet inte ställa sig bakomde tankegångar som förts fram i motionerna att man i aktiebolagslagen skallföra in generella regler som syftar till att skydda miljön.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna och 1996/97:N270yrkande 30 och 1997/98:Jo722 yrkande 1.Bolagsstämma, m.m.De i propositionen framlagda förslagen rörande bolagsstämman innebär att allaaktiebolag, liksom , skall hålla ordinarie bolagsstämma minst en gång om åretoch därvid behandla bl.a. frågor om fastställande av balans- ochresultaträkningar. Vidare skall, liksom , i bolagsordningen fåbestämmas att en aktieägare för att få delta i stämman skall anmäla sig visstid i förväg. I bolagsordningen skall det också kunna tas in föreskrifter omatt en aktieägare får medföra biträde endast om detta har anmälts i förväg. Dentidpunkt då sådana anmälningar senast måste göras skall inte få sättas tidigareän femte vardagen före stämman. En aktieägare skall ha rätt att medföra tvåbiträden till bolagsstämman. Biträdet skall ha rätt att på aktieägarens vägnaryttra sig på stämman. Rätten att medföra biträde skall även gälla för ombud. Ilagtexten klargörs att bolagsstämman skall hållas på en ort i . I övrigtgörs inte någon ändring i reglerna om den ort där bolagsstämman skall hållas.De föreslagna bestämmelserna om kallelse innebär att kallelse till enordinarie bolagsstämma samt kallelse till extra bolagsstämma där fråga omändring av bolagsordningen kommer att behandlas skall utfärdas tidigast sexveckor och senast före stämman.