bet · GL01AU6 · 1998-01-28 00:00:00 — Meritvärdering,betygsöversättning, kompletteringskurser, avancerad svenskundervisning ochpraktikplatser är några metoder för att göra välutbildade invandrarekvalificerade för jobb inom den egna kompetensen. Byggande av nätverk, mentor-skap och lotsar in i arbetslivet kan vara genvägar att skapa det kontaktnät somsaknas. Aktiva åtgärder bör riktas mot arbetsgivarna för att förändra attityderoch förväntningar. Det bör krävas aktiva åtgärder inom företag och myndigheter.För att vi skall veta vilka aktiva åtgärder som är tillräckligt allmängiltigaoch effektiva för att fästa i lag som krav på arbetsgivare behövs betydligt merforskning och metodutveckling. Det behövs mer forskning om hur re-kryteringsprocesser går till. Det finns många forskare som arbetar medmigrationsfrågor och etnicitet och som kan genomföra djupgående och kon-tinuerliga studier av processer. Temainstitutionen i inrättar ettdoktorandprogram om etnicitet, kommer att utveckla ett stortarbete om relationer mellan etniska grupper, ekonomi och arbete, Södertörnshögskola med Mångkulturellt centrum samlar redan många framstående forskareinom området och har en bred verksamhet kring etnicitet och mångkultur. Detfinns goda förutsättningar att få fram kunskaper om processer och metoder.Sverige har inte råd att avstå från den kompetens, det kunnande, den kraftoch den skaparlusta som finns hos dem som av olika skäl valt att ge oss sinframtid.Utskottet vill med hänvisning till det anförda att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpt lagstiftning tillskydd mot etnisk diskriminering, om forskning och metodutveckling kringetnicitet, mångkultur och diskrimineringens processer samt behovet av kunskapoch metodutveckling kring aktiva åtgärder för etnisk likabehandling.Med dessa uttalanden ställer sig utskottet bakom motion A718. Utskottetsuttalande innebär att vad som anförs i motionen A716 väsentligen får ansestillgodosett.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande diskriminering i arbetslivetatt med anledning av motionerna 1997/98:A716 och 1997/98:A718yrkandena 1-3 samt med avslag på motionerna 1997/98:A703 och 1997/98:A712som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Vissa pensioner enligt kollektivavtal (mom. 5), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken enligtkollektivavtal bort ha följande lydelse:Projektanställningar blir allt vanligare . Reglerna i LAS innebär ipraktiken att projektanställningar begränsas . En projekt-anställning innebär att den anställde enligt kollektivavtal oftabehandlas mycket oförmånligt. Kollektivavtalen innehåller som regel avtal ompensionsförmåner. Avgifter betalas för alla anställda oberoende av uppdragetslängd, även för anställningstider . Kvalifikationstiden förpensionsrättigheter är 12 månader för varje ny anställning även om det avsersamma kollektivavtalsområde. Detta innebär att personer medprojektanställningar går miste om sammantaget betydande belopp i form averlagda pensionsavgifter som inte ger upphov till pension.Förhållandena är klart otillfredsställande. Även om frågor som hänger sammanmed kollektivavtal i första hand brukar anses vara en angelägenhet förkollektivavtalens parter, måste lagstiftaren ingripa i sådana fall då parternainte tar sitt ansvar för en ur allmän synpunkt godtagbar reglering. Utskottetmenar att frihet att stå utanför den tvingande försäkringen måste tillförsäkrasde personer som väljer rörligare anknytning till ett företag eller enorganisation för att själva kunna ordna sin pensionsfråga. Lagstiftning börövervägas om parterna inte löser frågan avtalsvägen.Projektanställda bör kunna avtala bort anslutningen till kollektivavtals-beslutade pensionsförmåner och använda motsvarande avgift för att själva ordnasin pensionsfråga. Som det nu är än , betalasförsäkringskostnaderna av arbetsgivaren utan att motsvarande förmån uppkommer.Utskottet tillstyrker med hänsyn till det anförda motion A711.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande vissa pensioner enligt kollektivavtalatt med anledning av motion 1997/98:A711 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. nr 137 (mom. 6)(), (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande under rubriken nr 137 som börjar med ?ILO-kommittén uttalade sig? bort haföljande lydelse:Vissa arbetstagarorganisationer stödjer sig på nr 137 när dehävdar det s.k. stuverimonopolet i svenska hamnar. Detta monopol på arbete medanknytning till godshantering i hamnarna är ett hinder för rationell hanteringav godset. Hamnkostnaderna fördyras i onödan. Ytterst innebär stuverimonopoletatt sjöfartens lönsamhet påverkas till det sämre. Monopolet måste avvecklaseftersom det verkar hämmande på utveckling och arbetsmetoder i svenska hamnar.Det är olyckligt att inte tog till vara möjligheten att 1996 säga uppkonventionen. Regeringen bör emellertid utreda möjligheterna att nu säga uppkonventionen.Utskottet ställer sig med detta uttalande bakom motionerna T214 och N309 iberörda delar.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande nr 137att med anledning av motionerna 1997/98:T214 yrkande 22 och1997/98:N309 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Medicinska kontroller och drogtester (mom. 7)() anserdels att utskottets ställningstagande under rubriken ochdrogtester bort ha följande lydelse:Bruket av medicinska kontroller i samband med och under anställning har ökatoch kommer att öka ytterligare. Det är okänt hur vanligt det är att någon nekasanställning med hänvisning till medicinska kontroller, men en enkätundersökningriktad till företag med mer än 100 anställda visar att ca 500 personer under1994 nekats anställning på grund av medicinska kontroller.Det finns en uppenbar risk med att tillåta medicinska kontroller ellergenetiska undersökningar i samband med nyanställningar. Medicinska uppgifterkan, utan att vara kopplade till arbetsplatsens arbetsmiljö, leda till attgrupper av människor med olika - konstaterade eller befarade - svagheterutestängs från arbetsmarknaden.Utskottet menar att det nu är hög tid att i lag reglera användandet avmedicinska kontroller i arbetslivet. Det kan inte vara rimligt attarbetsgivarna kan använda hälsoundersökningar som grund för att sortera bortmänniskor så att endast de friska och starka kommer att finnas påarbetsmarknaden, i vart fall när de olika sjukdomarna eller anlagen inte ensbehöver vägas mot det aktuella arbetet.Utskottet anser - med tillstyrkande av motion A710 i dendelen - att skall ge regeringen i uppdrag att presentera ett förslagtill en lag som reglerar medicinska kontroller i arbetslivet senast under 1999.I avvaktan på den lagen skall ge regeringen i uppdrag att presenteraett förslag till en lag som innebär att det krävs kollektivavtal för att fåanvända sig av medicinska kontroller i arbetslivet. En sådan temporär lösninginnebär att arbetsgivaren inte kan använda sig av medicinska kontroller utanatt förhandla om villkoren för dessa.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande medicinska kontroller och drogtesteratt med anledning av motion 1997/98:A710 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1997/98:A713 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Arbetsrättens allmänna inriktningElver (), (), (), (),() och () anför:Som vi framhållit , senast reservationsvis i bet.1997/98:AU1 , anser vi att behöver arbetsrättsliga reglersom underlättar tillkomsten av nya arbeten och förhindrar att redan etableradeföretag försvinner. Endast genom att sysselsättningen ökar kanmassarbetslösheten bekämpas. Samma grundläggande tankegångar om enklare ochfärre bestämmelser och större flexibilitet låg bakom de ändringar i regelmassansom infördes under fyrpartiregeringen . Samma resonemang kom till uttryckäven genom vad vi anförde vid utskottets behandling av propositionen(1996/97:16) En arbetsrätt för ökad tillväxt (se särskiltreservation 1 i bet. 1996/97:AU4).Vi vill erinra om vad som tidigare anförts i dessa frågor och understryka attvi alltjämt står bakom dessa principer. Det är angeläget att arbetsrättenförenklas och görs mer flexibel så att reglerna är bättre anpassade till dagensoch morgondagens förhållanden.2. Arbetsrättens allmänna inriktning m.m.Barbro () anför:Sverige behöver en långsiktig och stabil arbetsrätt som kan tillämpas både ikonjunkturuppgångar och -nedgångar och inte leder till att människor uppleveratt de har otrygga anställningsformer. De ändringar som på regeringens förslaginfördes i den arbetsrättsliga lagstiftningen kan inte ses somuttryck för en sådan övervägd rättspolitisk linje utan snarare som åtgärder avtillfällig art.Det är angeläget att ändringar följs upp och utvärderas. Dettagäller inte minst de ändringar som infördes i anställningsskyddslagen när detgäller den nya anställningsformen ?överenskommen visstidsanställning? och närdet gäller begränsningar av vikariatsanställningar m.m. där man - somMiljöpartiet framhöll vid utskottets behandling - bör beakta ävens.k. mixade anställningar, dvs. anställningar där olika typer av visstids-anställningar kombineras i tiden efter varandra.En annan del av ändringar var de förstärkta rättigheterna fördeltidsanställda. Den införda företrädesrätten är ett värdefullt tillskott tillde arbetsrättsliga reglerna. Som framhålls i motionen A297 är likväl alltjämtdet ofrivilliga deltidsarbetet ett av de stora jämställdhetsproblemen på dagensarbetsmarknad. Det är oftast kvinnor som deltidsarbetar. Deltidsarbete innebärlägre inkomst. Den som deltidsarbetar får ofta stå tillbaka i löne- ochkarriärutveckling. Den deltidsarbetande får ofta utföra samma mängd arbete somen heltidsarbetande, men på kortare arbetstid.Inom t.ex. detaljhandeln arbetar en majoritet av de anställda deltid. Av dedeltidsanställda kvinnorna i detaljhandeln vill ha ökad sysselsättning.Ofta är deltidsarbete följden av bristande arbetsorganisation. Med ökadeambitioner inom personalplaneringen och med mer delegering av ansvaret till deanställda så kan mycket av det ofrivilliga deltidsarbetet undvikas. Ambitionenskall vara att heltidsanställning är en rättighet och deltidsanställning enmöjlighet.Resultatet av detta måste bli en tydlig signal om att samhället vill minskadet ofrivilliga deltidsarbetet. Detta måste återspegla sig i lagstiftningen.Arbetsgivaren skall vara skyldig att planera arbetets organisation medutgångspunkt i heltidsanställningar. Deltidsarbete skall alltid motiverasutifrån särskilda omständigheter, som de anställdas egna önskemål ellerarbetets särskilda beskaffenhet. Sammanfattning........................................1Motionerna............................................1Utskottet.............................................3Inledning 3Översyn av arbetsrätten m.m. 4Ändringar i medbestämmandelagen (MBL) m.m. 10Ändringar i anställningsskyddslagen (LAS) 11Diskriminering i arbetslivet 13Vissa pensioner enligt kollektivavtal 14ILO-konventionen nr 137 15Medicinska kontroller och drogtester 15Arbetskraftsfrågor i trädgårdsnäringen 16Hemställan 17Reservationer........................................171. Översyn av arbetsrätten m.m. (mom. 1), (m) 182. Översyn av arbetsrätten m.m. (mom. 1), (v) 193. Ändringar i medbestämmandelagen (MBL) m.m. (mom. 2), (m) 224. Ändringar i anställningsskyddslagen (LAS) (mom. 3), (v) 245. Diskriminering i arbetslivet (mom. 4), (fp) 276. Vissa pensioner enligt kollektivavtal (mom. 5), (m) 297. nr 137 (mom. 6), (fp, m, c) 298. Medicinska kontroller och drogtester (mom. 7), (v) 30Särskilda yttranden..................................321. Arbetsrättens allmänna inriktning 322. Arbetsrättens allmänna inriktning m.m. 32