bet · GL01UU10 · 1998-04-28 00:00:00 — Europa-Medelhavsinterimsavtal mellan EG och PLO I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för ett Europa-Medelhavsinterimsavtal om associering samt om handel och samarbetemellan Europeiska gemenskapen (EG) och Palestinska befrielse-organisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på och iGaza. Avtalet är grundat på EG:s gemenskapskompetens varförmedlemsstaternas godkännande inte erfordras. Avtalet innehåller bl.a.bestämmelser om liberalisering av handeln och ekonomiskt och socialtsamarbete.Utskottet tar, mot bakgrund av skrivelsen, ställning till en radmotionsyrkanden rörande sambandet mellan interimsavtalet och IsraelsMedelhavsavtal, frågor rörande ursprungsmärkning av produkter från olikaområden, förslag avseende ökade kvoter inom jordbruks- och fiskenäringen,rättsläget under ockupationsförhållanden, MR-situationen inom palestinskaområden samt korruption inom den palestinska förvaltningen. Samtligamotionsyrkanden besvaras.Till betänkandet är fogat ett särskilt yttrande.2 SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1997/98:74 att tar del av skrivelsensredogörelse för ett Europa-Medelhavsinterimsavtal mellan Europeiskagemenskapen och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för denpalestinska myndigheten på och i . 1997/98:U22 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ursprungsbeteckningar för produkter som kommer från , depalestinska områdena och de av ockuperade områdena,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frivilligorganisationernas möjligheter att arbeta i de palestinskaområderna.1997/98:U23 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om samtliga aktörersgemensamma ansvar för den ekonomiska utvecklingen på och iGaza.1997/98:U24 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Medelhavsavtal för både och så att man kommeråt israelisk politik på ockuperat område som hämmar handel och denekonomiska utvecklingen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öka EU:s kvoter inom jordbruks- och fiskenäringen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att export från bara sker med israeliska produkter och attefterlevnaden av detta måste skärpas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att agera för att ockupationsmakter inte skall kunna exploateravare sig arbetskraft eller naturresurser från ockuperat område och att man böragera i enlighet med detta i detta och andra handelsavtal,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ställa krav på den palestinska myndigheten. 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehåll4.1.1 ÄrendetI enlighet med beslut av Europeiska unionens råd inleddeEuropeiska kommissionen förhandlingar om ett interimsavtal mellan å enasidan Europeiska gemenskapen (EG) och å andra sidan () för den palestinska myndigheten påVästbanken och i . Förhandlingarna fördes av kommissionen i samrådmed medlemsstaterna. deltog aktivt i arbetet. Detta ledde till ett avtasom trädde i kraft den 1 juli 1997.Avtalet är slutet mellan EG och PLO för den palestinska myndigheten påVästbanken och i . PLO är part i avtalet mot bakgrund av att deisraelisk-palestinska bilaterala överenskommelserna inom ramen förfredsprocessen i är ingångna mellan och PLO.Medlemsstaterna i EU är inte parter i avtalet.4.1.2 Bakgrund4.1.2.1 Förhandlingarnas bakgrundEG:s handelspolitik mot länderna kring har länge baserats på enkombination av associerings- och frihandelsavtal samt samarbetsavtal medensidiga handelspreferenser. Riktlinjerna för Medelhavspolitiken haråterkommande presenterats i särskilda program.Avtalen har innehållit tre viktiga moment, nämligen upprättandet avbilaterala råd för samarbetet, handelsförmåner och särskilda protokoll förtekniskt och ekonomiskt samarbete, vilka återkommande har förnyats. Inomramen för dessa protokoll har ramkrediter och biståndsmedel angivits.Krediterna härrör från Europeiska investeringsbanken och biståndsmedlenfrån EG:s budget. De palestinska områdena var före interimsavtaletsikraftträdande inte inkluderade i EU:s Medelhavspolitik utan behandladesseparat i enlighet med en förordning från 1986.I oktober 1994 presenterade kommissionen riktlinjer för en ny fördjupadMedelhavsstrategi, vilka godkändes vid i idecember 1994. Strategin antogs av Europeiska unionens råd i april 1995.Medelhavsstrategin har fått sin slutliga utformning i Barcelonadeklarationen,vilken antogs i av de femton EU-staterna, elva Medelhavsstater utanför unionen samt av den palestinskamyndigheten.Målsättningen är att ett frihandelsområde skall vara utbyggt till år 2010och baseras på bilaterala avtal slutna mellan EG och följandeMedelhavsländer/områden: , , , , ,, , , , , och de palestinskaterritorierna, samt mellan dessa inbördes. Förutom frihandel rymmer de nyaassocieringsavtalen frågor om EG-bistånd för modernisering avMedelhavsländernas ekonomier, bekämpande av terrorism, organiseradbrottslighet, narkotikasmuggling m.m.4.1.2.2 Den ekonomiska utvecklingen på och i GazaI enlighet med och PLO:s inbördes avtal infördes med början 1994 ettbegränsat självstyre för vissa områden på och i under denpalestinska myndighetens ledning. Utvecklingen av en fungerande palestinskekonomi har försvårats genom omfattande och kontinuerliga israeliskaåtgärder. Utvecklingen i de palestinska områdena har lett till ökatbiståndsberoende i stället för minskat behov av daglig hjälp. Biståndetsinriktning har i viss utsträckning justerats från långsiktiga investeringar tiltäckande av driftsbudget och punktinsatser av olika slag. Den ekonomiskautvecklingen visar en negativ tillväxt per capita på och år1996. Denna utveckling fortsatte under år 1997.Utgångsläget för den palestinska ekonomin är problematiskt med högbefolkningstillväxt i kombination med ökad vattenbrist. Situationen för detprivata palestinska näringslivet är kritisk. De palestinska företagen möterotaliga praktiska hinder uppsatta av . I motsats till förhållandena i andsamhällen har de palestinska företagen inte självklart tillträde till sinhemmamarknad, dvs. Israeliska produkter liksomprodukter importerade av israeliska företag har däremot frittmarknadstillträde och fri rörlighet i de palestinska områdena.4.1.2.3 Handeln mellan EU och de palestinska områdenaEG införde inte någon ingående kontroll av israeliska produkters egentligaursprungsinnehåll efter det att ockuperat , , ochSinai . I EG:s och första frihandelsavtal, som slöts ,anges tydligt att endast produkter med israeliskt ursprung får omfattas avförmåner. Vad som avses med israeliskt är det som produceras inom Israelsgränser (dvs. exklusive områden som ockuperades ). I strid medavtalet har dock merparten av de palestinska produkter/insatsvaror sominförts till EG/EU klassificerats som produkter av israelisktursprung.De registrerade direkta handelsflödena mellan och /ärsmå även om tullfrihet medgivits i stor utsträckning. I interimsavtalet har denpalestinska parten erhållit mindre förmånsvolymer för vissajordbruksprodukter än vad som tidigare exporterades från ochGaza till EU med israelisk ursprungsbeteckning. haruppmärksammat detta och ställt sig bakom en förklaring fogad tillinterimsavtalet i vilken poängteras betydelsen av en mer generös behandlingfrån EU:s sida av viktiga palestinska jordbruksexportprodukter.4.1.2.4 Israelisk-palestinska ekonomiska relationerDen palestinska ekonomin är i hög grad beroende av den israeliska. Cirka90 % av den palestinska industriproduktionen utgörs av underleveranser tillden israeliska industrin. I stort sett all export av palestinska jordbruks-produkter går genom israeliska företag och registreras som israelisk export.I Parisprotokollet överenskom och PLO implicit en de factotullunion mellan och de palestinska områdena. EG har dock iinterimsavtalet med inte tagit hänsyn till denna tullunion vidutformningen av ursprungsreglerna. (Detsamma gäller för med .) har påtalat detta och ställtsig bakom en förklaring som fogats till avtalet med . I förklaringenuppmärksammas problemet med den bristande överensstämmelsen mellanIsraels och PLO:s inbördes avtal (Parisprotokollet) och EG:s avtal med PLO.Vidare föreslås åtgärder för att lösa problemet genom en revidering avursprungsreglerna i interimsavtalet.4.1.3 Innehållet i avtaletGenom om handel och samarbeteupprättas en associering mellan gemenskapen och för den palestinska myndigheten på och iGaza. Avtalet omfattar 75 artiklar indelade i sex avdelningar med följanderubriker: Fri rörlighet för varor, Grundläggande principer (I), Betalningar,kapital, konkurrens, immateriell äganderätt och offentlig upphandling (II),Ekonomiskt samarbete och social utveckling (III), Samarbete omaudiovisuella och kulturella frågor, information och kommunikation (IV),Ekonomiskt samarbete (V) samt Institutionella och allmänna bestämmelsersamt slutbestämmelser (VI). Avtalet omfattar även tre bilagor och treprotokoll. Bilagorna, protokollen samt slutakten utgör en integrerad del avavtalet. I slutakten återfinns parternas gemensamma förklaringar.4.1.3.1 InledningenI avtalets inledning hänvisas bl.a. till de befintliga banden mellan parterna,önskan att stärka desamma och upprätta bestående förbindelser grundade påpartnerskap och ömsesidighet. Den vikt som parterna lägger vid Förentanationernas stadga och respekt för de mänskliga rättigheterna, demokratiskaprinciper samt politisk och ekonomisk frihet framhålls. Vidare önskarparterna stärka sina bilaterala förbindelser samt den regionala ekonomiskaintegrationen i . Skillnaderna mellan parterna beaktas avseendeekonomisk och social utveckling liksom behovet av intensifieradeansträngningar för att förbättra villkoren på och i . Enönskan uttalas om att inleda samarbete, med stöd av en regelbunden dialog,om ekonomiska, kulturella, vetenskapliga och utbildningsrelaterade frågor isyfte att öka ömsesidig kunskap och förståelse. Vidare beaktasfrihandelsåtagandena samt parternas övertygelse om nödvändigheten attskapa ett mer investeringsvänligt klimat. För normaliseringen avförbindelserna understryks betydelsen av den palestinska myndighetens fulladeltagande i det Europa-Medelhavspartnerskap som inleddes vidBarcelonakonferensen. Parterna är medvetna om betydelsen av detpalestinska valet för den process som skall leda fram permanent lösning grundad på säkerhetsrådsresolutioner 242 (1967) och 338 (1973). Slutligen erkänner parterna attinterimsavtalet skall ersättas av ett Europa-Medelhavsavtal om associeringså snart förhållandena så tillåter.4.1.3.2 SyftetGenom avtalet upprättas en interimistisk associering mellan gemenskapenoch den palestinska myndigheten. Dess syfte är att tillhandahålla en lämpligram för en allomfattande dialog, som gör det möjligt att utveckla näraförbindelser mellan parterna, att fastställa villkoren för en gradvisliberalisering av handeln, att genom dialog och samarbete förbättrautvecklingen av väl avvägda ekonomiska och sociala förbindelser ochdärigenom bidraga till och Gazas sociala och ekonomiskautveckling, att uppmuntra regionalt samarbete i syfte att befästa fredligsamexistens och ekonomisk och politisk stabilitet samt att främja samarbetetpå andra områden av ömsesidigt intresse.4.1.3.3 Mänskliga rättigheter m.m.Förutom att demokrati och mänskliga rättigheter nämns i ingressen fastslåsdet också i artikel 2 att förbindelserna mellan parterna och samtligabestämmelser i avtalet skall grundas på respekten för de demokratiskaprinciper och grundläggande mänskliga rättigheter som fastställs i denuniversella deklarationen om de mänskliga rättigheterna, vilken ärvägledande för deras inrikes- och utrikespolitik och utgör ett väsentligt inslai detta avtal.4.1.3.4 Fri rörlighet för varorEtt frihandelsavtal skall gradvis upprättas somhögst får sträcka sig fram till , vari bestämmelserna idet allmänna tull- och handelsavtalet skall följas. Handelsutbytet medjordbruks- och fiskeriprodukter skall gradvis liberaliseras. Enligt degemensamma bestämmelserna i avtalet får inga nya kvantitativa restriktionerinföras och redan existerande skall avskaffas vid avtalets ikraftträdande.4.1.3.5 Betalningar, kapital, konkurrens, immateriell äganderätt ochoffentlig upphandlingParterna åtar sig i avtalet att inte införa några begränsningar på löpandebetalningar för löpande transaktioner.Enligt avtalet är konkurrensbegränsande avtal, missbruk av endominerande ställning och konkurrenssnedvridande offentliga stödåtgärderinte förenliga med avtalet, om handeln mellan gemenskapen och denpalestinska myndigheten påverkas. Den gemensamma kommittén (se nedanunder 2.3.7) skall före anta nödvändiga regler förovan nämnda konkurrensaspekter.4.1.3.6 Ekonomiskt samarbete och social utvecklingDet ekonomiska samarbetet skall stödja och Gazas ekonomiskaoch sociala utveckling och bl.a. gynna områden som påverkas avliberaliseringen av de palestinska områdenas ekonomi och handel medgemenskapen. Som ett väsentligt inslag i samarbetet skall dessutom skydd avmiljön och den ekologiska jämvikten ingå.4.1.3.7 Samarbete om audiovisuella och kulturella frågor, information ochkommunikationInom ramen för avtalet skall samarbete inom den audiovisuella sektornliksom kulturellt samarbete främjas. Parterna åtar sig att undersöka hurväsentliga förbättringar kan göras på området för utbildning ochyrkesutbildning. I det avseendet skall särskild uppmärksamhet ägnaskvinnors tillträde till utbildning.4.1.3.8 Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelserEn gemensam kommitté för handel och samarbete mellan parterna inrättas.Dess befogenheter är att fatta beslut i de frågor som anges i avtalet. Beslutenskall vara bindande och kommittén får formulera resolutioner,rekommendationer eller yttranden. Den fastställer själv sin arbetsordning.Den gemensamma kommittén skall bestå av företrädare för gemenskapenoch den palestinska myndigheten.Avtalet skall träda i kraft efter den dag dåparterna godkänt detsamma. Förhandlingar som syftar till att sluta ettEuropa-Medelhavsavtal om associering skall inledas senast den 4 maj 1999.Detta datum är valt eftersom det av och PLO:s gemensammaprincipdeklaration av framgår att parterna senast den4 (efter interimsperiodens början genom /Jerikoavtaletav ) skall ha nått fram till en slutlig överenskommelse om enrad angivna frågor, bl.a. slutlig status för och Gaza.4.2 Sammanfattning av motionernaProblem beträffande bl.a. ursprungsklassificering av produkter berörs ivänsterns kommittémotion U22 (v). Mot bakgrund av de oklarheter sommotionärerna anser råda begär de i yrkande 1 att regeringen i olika EU-sammanhang tar upp frågan om ursprungsbeteckningen för israeliskaprodukter, så att importörer och konsumenter får klart för sig huruvida devaror de köper kommer från eller från ockuperat område.Motionärerna pekar också på att avtalet grundas på respekten för dedemokratiska och grundläggande mänskliga rättigheter som fastställts i FN:sallmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. har detdock, påpekar de, visat sig svårt för olika frivilligorganisationer, inte minstför sådana som arbetar med MR-frågor, att verka i de palestinska områdena.Avtalets genomförande underlättas om frivilligorganisationernas möjlighetatt arbeta i de palestinska områdena inskärps med stöd av avtalet (yrkande2).I kommittémotion U23 (kd) sägs att orsaken till att dennegativa ekonomiska utvecklingen på och i förutom avisraeliska åtgärder även beror på bl.a. korruption inom den palestinskaförvaltningen. Motionärerna yrkar att regeringen i diskussioner inom EU ochmed PLO samt i andra sammanhang för fram denna aspekt.I den enskilda motionen U24 (mp) efterlyses ett samband mellan det nuaktuella avtalet och det tidigare existerande med föratt på så sätt "komma åt" sådan israelisk politik på ockuperat område somhämmar handel och den ekonomiska utvecklingen (yrkande 1).I motionen krävs en ökning av kvoterna inom jordbruks- ochfiskerinäringen (yrkande 2) samt att efterlevnaden av Medelhavsavtalskärps så att felaktig ursprungsmärkning motverkas (yrkande 3). döljersig bakom israelisk ursprungsmärkning även produkter tillverkade i Gazaoch på Västbanken.Motionären begär även att regeringen, såväl i det här aktuella fallet som iandra liknande, agerar för att förhindra att ockupationsmakter exploaterararbetskraft och naturtillgångar på ockuperat område (yrkande 4).Det sägs i motionen att den palestinska myndigheten i olika avseendenbryter mot de mänskliga rättigheterna. På samma sätt som man skall ställakrav på politik på ockuperat område i samband med handelsavtal börman, enligt yrkande 5, också ställa krav på den palestinska myndigheten.4.3 Utskottets övervägandenSverige medverkar aktivt till att EU visar öppenhet mot omvärlden och ettstarkt globalt engagemang. Ett uttryck för EU:s ambitioner i detta avseendeär den Medelhavsstrategi som beslöts av rådet och som fick sinslutliga utformning i den s.k. Barcelonadeklarationen, vilken antogs vid ettmöte av de 15 EU-staterna, de 11Medelhavsstaterna utanför unionen samt av den palestinska myndigheten.Inom ramen för strategin pågår uppbyggandet av ett frihandelsområde,omfattande flertalet stater kring , vilket skall vara fullbordat tillår 2010. Regelverket för detta frihandelsområde kommer att utformas ibilaterala avtal mellan EU och de berörda staterna samt mellan dessa senareinbördes. Gemenskapens Medelhavsstrategi syftar till att ge relationerna medde icke-europeiska en ny dimension och till attunderstödja den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i dessaländer.Hittills har Europa-Medelhavsavtal slutits med , , Marockooch samt därutöver ett interimsavtal mellan EG och PLO. Avdessa avtal har de med och PLO trätt i kraft. Ratifikationsprocessenför avtalen med och är ännu ej slutförd. Till dess avtalet medIsrael trätt i kraft föreligger övergångsbestämmelser i form av ettinterimistiskt avtal med detta land.I Europa-Medelhavsavtalen, som är s.k. associeringsavtal, är detEuropeiska gemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen samtmedlemsstaterna som är avtalsparter på den ena sidan. Av artikel 113 iFördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen och av praxis framgår att Europeiska gemenskapens traktatkompetensinom den gemensamma handelspolitiken är exklusiv. Europa-Medelhavsavtalen reglerar emellertid också förhållanden som ligger utanförgemenskapernas kompetens och därmed inom ramen för medlemsstaternaskompetens (t.ex. politisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samtbrottsbekämpning). Av detta följer att Europa-Medelhavsavtal för att träda ikraft bl.a. måste ratificeras av medlemsstaterna. Det här aktuellainterimsavtalet faller emellertid helt inom gemenskapens kompetens, varförnågot eller annat nationellt parlaments godkännande ej ärbehövligt. är slutet mellan EG och PLO för den palestinskamyndigheten på och i . PLO är part i avtalet mot bakgrundav att de israelisk-palestinska bilaterala överenskommelserna inom ramen förfredsprocessen i är ingångna mellan och PLO.I avtalet understryks den palestinska myndighetens fulla deltagande i detEuropa-Medelhavspartnerskap som inleddes vid skall enligt ingressen ersättas av ett Europa-Medelhavsavtalom associering så snart förhållandena så tillåter. Förhandlingar om ettassocieringsavtal skall inledas (artikel 75 punkt 2).Detta datum är valt med hänsyn tagen till att det av och PLO:sgemensamma principdeklaration av framgår attparterna skall ha nått en slutlig överenskommelse bl.a.om definitiv status för och Gaza.Redan nu finns således genom Barcelonaprocessen ett samband mellan dethär aktuella interimsavtalet och mellan EU och Israel.Beaktande den strategi som ligger till grund för Barcelonaprocessen och deförutsättningar som ställts upp för det associeringsavtal varom förhandlingarskall inledas 1999 förutsätter utskottet att de problem därutöver som tas upp imotion U24 (mp) yrkande 1 kommer att finna sin lösning.Med det anförda anser utskottet motion U24 (mp) yrkande 1 besvarad.EG införde inte någon ingående kontroll av israeliska produkters egentligaursprungsinnehåll efter det att ockuperat , , ochSinai . I EG:s och första frihandelsavtal, som slöts ,anges tydligt att endast produkter med israeliskt ursprung får omfattas avförmåner. Vad som avses med israeliskt är det som produceras inom Israelsgränser, dvs. exklusive områden som ockuperades . Värdet avinsatsvaror från ockuperade områden får inte inkluderas vid beräkningen avisraeliskt ursprung för produkter, som erhåller preferensbehandling på EU-marknaden. I strid med avtalet har dock merparten av de palestinskaprodukter/insatsvaror som införts till EG/EU klassificerats somprodukter av israeliskt ursprung.Inom ramen för fredsprocessen har flera avtal ingåtts mellan ochPLO. Ekonomiska och handelspolitiska frågor regleras i det avtal somundertecknades i , det s.k. Parisprotokollet.Parisprotokollet reviderades sedermera och ingår som bilaga fem iinterimsöverenskommelsen mellan , undertecknad iWashington den 28 september 1995.I Parisprotokollet överenskom och PLO implicit en de factotullunion mellan och de palestinska områdena. EG har dock iinterimsavtalet med inte tagit hänsyn till denna tullunion vidutformningen av ursprungsreglerna. (Detsamma gäller för med .) har påtalat detta och ställtsig bakom en förklaring som fogats till avtalet med motion U22 (v) yrkande 1 begärs att regeringen i olika sammanhang tarupp frågan om ursprungsbeteckningen för israeliska produkter, så attimportörer och konsumenter får klart för sig om de varor de köper kommerfrån eller från ockuperat område. Såsom motionen får förstås är det isistnämnda fall också önskvärt att det av ursprungsbeteckningen skall framgåhuruvida varorna är av palestinskt ursprung eller om de emanerar frånisraeliska bosättningar. I motion U24 (mp) yrkande 3 begärs attefterlevnaden av Medelhavsavtal skärps så att felaktigursprungsmärkning motverkas. Kravet syftar främst till att det förhindras attprodukter tillverkade i och på exporteras med israeliskursprungsmärkning.För att förverkliga den frihandelszon i som EU ochpartnerskapsländerna, däribland och den palestinska myndigheten,ställt sig bakom genom undertecknandet av Barcelonadeklarationen, börenligt utskottets uppfattning bestämmelserna avseende ursprungsreglernaharmoniseras och kumulation tillåtas. Denna uppfattning ligger i linje medden förklaring om kumulation av ursprung som EG avgivit. En utveckling idenna riktning medför att vissa av de problem motionärerna pekar påkommer att bortfalla på sikt.Emellertid är, vilket får anses framgå av vad utskottet ovan anfört,problemet med ursprungsbeteckningar relevant vad avser nu gällande avtalmed respektive PLO.Om ursprungsreglerna i EG:s interimsavtal med PLO respektive EU:s avtalmed efterlevs konsekvent framgår det vid införsel till EU avursprungscertifikatet om en produkt är av israeliskt eller palestinskt ursprungeller om produkten härrör från en israelisk bosättning på ockuperat område. Idet första fallet klassificeras produkten som israelisk och omfattas avtullpreferenser, i det andra fallet som palestinsk (från och )och omfattas av tullpreferenser, samt i det tredje fallet som en produkt frånett område utanför , vilket ej omfattas av tullpreferenser.Israeliska företag exporterar emellertid också produkter av palestinsktursprung som om de vore av israeliskt ursprung. Orsakerna härtill är flerasom t.ex. transportmöjligheter, volymer, prisvillkor, marknadsförings-kapacitet och praktiska hinder som palestinska företag möter i kontakten medisraeliska myndigheter. Vidare exporterar produkter som har blandatisraelisk-palestinskt innehåll som om de vore produkter av enbart israelisktursprung.Parisprotokollet tillåter formellt fri cirkulation av varor inom hela områdetIsrael-Västbanken-Gaza.