bet · GL01KU31 · 1998-05-26 00:00:00 — Regeringen bör enligt revisorerna överväga ivilken omfattning myndigheterna återkommande bör redovisa och kommentera hurprestationerna utvecklats med avseende på kostnader, volym och kvalitet etc.Behov kan också föreligga av information med vars hjälp regeringen kan jämföramyndigheterna och aggregerad resultatinformation som belyserproduktivitetsutvecklingen inom t.ex. ett verksamhetsområde.All statligt finansierad verksamhet bör enligt revisorerna resultatstyras,vilket medför att även finansiella flöden bör följas upp och utvärderas. Detkan gälla t.ex. transfereringar till hushållen och bidrag till organisationeroch särskilda bidrag. Det är särskilt angeläget att dessa utgifter analyserasoch utvärderas med avseende på bl.a. fördelningspolitiska effekter.Enligt revisorerna är det också angeläget att myndigheternas EU-arbeteintegreras i det nationella arbetet med resultatstyrning. Därvid är det viktigtatt i förväg lägger fast ståndpunkter utifrån vilkamyndigheterna kan agera.I fråga om hur ofta resultat skall redovisas anför revisorerna att det intefinns något egenvärde i att inhämta information med täta intervall, t.ex.halvårs- eller kvartalsvis. Regeringen bör dock överväga en mera frekventresultatredovisning främst från de större myndigheterna eller från myndighetersom bedriver en föränderlig verksamhet.Utöver myndigheternas årliga resultatredovisningar kan regeringen behövatillgång till annan resultatinformation, t.ex. externa utvärderingar.Revisorerna anser, mot bakgrund av att det finns dokumenterade brister ochkvalitetsproblem i myndigheternas egna utvärderingar, att regeringen i störreutsträckning bör ta i anspråk organisationer, forskare m.fl. med gedigenutvärderingserfarenhet i arbetet med att utvärdera och ompröva myndigheternasverksamhet.När det gäller dialogen mellan regeringen och myndigheterna anser revisorernaatt det är väsentligt att frågor om de uppnådda resultaten ges tillräckligtutrymme i dialogen mellan den politiska ledningen och myndighetens ledning.Revisorerna anser att resultatdialogen är central i styrningen av förvaltningenoch att den därför bör prioriteras av den politiska ledningen i respektivedepartement. En seriös resultatdialog förutsätter att den äger rum i särskildordning och ges större utrymme än vad som verkar vara fallet.Regeringen bör överväga att i ökad omfattning dokumentera resultatdialogen.Riksdagen har tidigare betonat att dialogen mellan regeringen och myndigheternabör fördjupas och att en bättre dialog skulle medföra att verksamhetsmålen ficken relevant utformning (bet. 1995/96:FiU7).Finansutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet har berett finansutskottet tillfälle att yttra sig överrevisorernas förslag jämte följdmotion 1997/98:K12. har i sittyttrande (1997/98:FiU2y) lämnat synpunkter på dels den nämnda motionen, dels deovan nämnda yrkandena 4 och 7. Utskottets synpunkter i de enskilda delarnaredovisas i det följande.MotionenI följdmotion 1997/98:K12 av () föreslås att en utredningkommer till stånd angående myndigheternas delårsredovisningar. Enligtmotionären är det viktigt att man inte lägger in återrapporteringstidpunktersom inte är meningsfulla med hänsyn till verksamhetens natur, t.ex. delårs-rapporter över myndigheternas budgetläge. Kostnadseffektiviteten i sådanaredovisningar bör utvärderas och ställning tas till om de kan genomföras på ettenklare sätt (yrkande 1).Finansutskottets yttrande över motionenFinansutskottet hänvisar i sitt yttrande 1997/98:FiU2y beträffande yrkande 1till utskottets tidigare behandling av ett likartat krav från samma motionär(bet. 1997/98:FiU1). Utskottet anförde i detta sammanhang bl.a. att enförbättrad ekonomisk uppföljning är en viktig del i den reformeradebudgetprocessen och underströk att en fortlöpande och snabb återföring avinformation är betydelsefull för möjligheten att styra den statligaverksamheten. När det gäller formerna för uppgiftsinsamlingen och möjligheternaatt förenkla det införda systemet ansåg utskottet att det är en frågasom ankommer på regeringen. Utskottet avstyrkte motionen och intar nu sammaståndpunkt beträffande den här aktuella motionen.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i finansutskottets bedömning av motion 1997/98:K12 (fp) ochavstyrker densamma.Regeringskansliets resultatredovisningRevisorernas förslagRegeringskansliet utgör en myndighet. Enligtrevisorerna är det angeläget att , för att arbetet med attresultatstyra förvaltningen skall framstå som trovärdigt, ökar ambitionsnivån iarbetet med att redovisa resultatet av sin egen verksamhet. Revisorernaföreslår därför att begär att även skall lämnaresultatredovisning på samma sätt som andra myndigheter (yrkande 4).Finansutskottets yttrandeFinansutskottet anför i sitt tidigare nämnda yttrande att utskottet kan deladet synsätt som revisorerna har om vikten av att är ledande iarbetet med att resultatstyra förvaltningen. Utskottet säger sig ha erfarit attett arbete pågår inom med att utveckla formerna och höjaambitionsnivån när det gäller att redovisa resultatet av sin egen verksamhet.Utskottet konstaterar att det närmast ankommer påkonstitutionsutskottet att överväga vilka krav som bör ha på ensådan resultatredovisning.Utskottets bedömningUtskottet har vid kontakter med förvaltningsavdelningerfarit att det , då blev en sammanhållenmyndighet, pågår ett förnyelse- och förändringsarbete inom . Idetta arbete ingår att utveckla den interna styrprocessen inomRegeringskansliet. Inom ramen för detta arbete har en prototyp förresultatinformation för tagits fram.Mot bakgrund av den pågående verksamheten inom med attutveckla styrsystem och resultatredovisning finner utskottet att Riksdagensrevisorers förslag om att skall lämna en årligresultatredovisning till på samma sätt som andra myndigheter är förtidigt väckt. Denna bedömning hänger samman med att innebörden av begreppenresultat och resultatmått när det gäller och dess verksamhetenligt utskottets mening är långtifrån självklar, om man tar i beaktandeRegeringskansliets speciella ställning och styrande roll gentemot deverkställande myndigheterna. Enligt utskottets mening bör det arbete somigångsatts inom med att utveckla den interna styrprocessenoch resultatredovisningen pågå ytterligare någon tid innan frågan omRegeringskansliets resultatredovisning för åter aktualiseras.Utskottet utgår från att under det fortsatta arbetetutvecklar resultatmått etc. som ger en rättvisande bild av Regeringskanslietsprestationer. Resultatet av utvecklingsarbetet bör av regeringen redovisas förriksdagen i lämpligt sammanhang. Detta bör med anledning avrevisorernas förslag i denna del som sin mening ge regeringen till känna.Myndighetsstyrelsernas rollRevisorernas förslagMyndighetsstyrelsernas inflytande över verksamheten bör enligt revisorernaföljas noga av regeringen, varvid innebörden av rollfördelningen bör klargörasför alla inblandade. Styrelseledamöterna bör erhålla en ingående ochåterkommande information om sina uppgifter och sitt ansvar.Mot denna bakgrund föreslår revisorerna att regeringen för riksdagenredovisar erfarenheterna av myndighetsstyrelsernas roll. I en sådan redovisningbör ingå hur roll- och ansvarsfördelningen i praktiken ser ut mellan regering,styrelse och generaldirektör. Enligt revisorerna är det av särskild vikt attäven styrelsens roll och ansvar i myndighetens arbete med resultatredovisningomfattas av en sådan redogörelse (yrkande 5).Utskottets bedömningSom framgått ovan har Förvaltningspolitiska kommissionen behandlat frågan omledningsorganisationen i förvaltningsmyndigheterna, vilket har föranlettregeringen att i den nu aktuella propositionen göra vissa uttalanden omanvändningen av olika typer av myndighetsstyrelser. Mot bakgrund av att fråganom myndighetsstyrelsernas organisation och arbete så genomgåtts av enstatlig utredning finns enligt utskottets mening nu inte anledning att på nyttutreda denna fråga. Utskottet föreslår att revisorernas förslag på denna punktavslås.Incitament i relationen myndigheter-departementRevisorernas förslagEnligt revisorerna förutsätter en väl fungerande resultatstyrning att det finnsolika slags incitament med avseende på hur ett bra resultat skall belönas ellervilket ansvar som skall utkrävas om resultatet är otillfredsställande. Enligtrevisorerna har frågan om belöningar och ansvarsutkrävande diskuterats i mycketbegränsad omfattning i . I den mån en diskussion förtsförefaller den enligt revisorerna ha inriktats på utformningen av ettbelöningssystem.Revisorerna anser att frågan om belöningar och ansvarsutkrävande är viktigoch föreslår därför att regeringen ger någon av stabsmyndigheterna i uppgiftatt kartlägga olika slags incitament, ekonomiska och andra, som förekommer irelationen mellan myndigheter och departement (yrkande 6). Även internationellaerfarenheter bör enligt revisorerna beaktas. Uppdraget bör även resultera i ettförslag till modell för hur belöningar och ansvarsutkrävande med anledning avmyndigheternas resultatredovisning kan utformas. Modellen bör även beakta hurmyndigheternas omvärld - främst medborgarna och skattebetalarna - bedömerverksamheten och hur personalen ser på verksamheten.Utskottets bedömningFrågan om belöningar och ansvarsutkrävande i förhållandet mellan departementoch myndigheter är enligt utskottet av stort intresse. Det får emellertidförutsättas att regeringen som ansvarig för myndigheternas verksamhetfortlöpande bevakar dessa frågor och tar de initiativ som är påkallade. Någotspecifikt initiativ från sida i denna fråga är inte nödvändigt.Utskottet föreslår att revisorernas förslag på denna punkt avslås.Regeringens arbete med resultatstyrningRevisorernas förslagDepartementens resurser för analys och kontroll av stora myndigheter är enligtrevisorernas uppfattning alltför begränsade, varigenom systemet blir sårbartför personförändringar. Revisorerna anser att såväl prioriteringarna inomenskilda departement som fördelningen av resurser mellan departement ochmyndigheter bör ses över. Revisorerna anser också att arbetet medresultatstyrning bör prioriteras resursmässigt. Revisorerna ser det somväsentligt att planerna på personalpolitiska reformer omsätts i praktiskhandling. Regeringens arbete med resultatstyrning behöver enligt revisorernasbedömning ges ökad stadga. Ett sätt att skydda resurserna förresultatstyrningen är att ge dem en särskild organisatorisk hemvist, varvidolika lösningar kan tänkas. Ett alternativ är att tillskapa en särskild, frånRegeringskansliet skild, organisation med uppdrag att bistå Regeringskanslietmed särskild analyskompetens. Exempel på en sådan lösning är bildandet av SIKAinom kommunikationsområdet och tillkomsten av institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering. Om arbetet med resultatstyrning i ökadomfattning skall bli en del i regeringens löpande arbete med att styraförvaltningen är det emellertid angeläget att huvuddelen av arbetet medresultatstyrning sker i . Revisorerna anser att det är viktigtatt resurser för arbetet med resultatstyrning finns i Regeringskansliet.Mot denna bakgrund föreslår revisorerna att regeringen överväger att gearbetet med resultatstyrning en organisatorisk hemvist i (yrkande 7). Under förutsättning att en sådan funktion tillförs relevantkompetens bör den kunna underlätta för varje departements politiska ledning attformulera mål inom ansvarsområdet och bistå regeringen i arbetet med attsystematiskt följa upp och utvärdera hela eller delar av ansvarsområdet.Finansutskottets yttrandeFinansutskottet har i sitt nämnda yttrande anfört att det är ett starktintresse utifrån ett riksdagsperspektiv att förbättrarkompetensen beträffande resultatstyrning och resultatkontroll men att detgivetvis är regeringen själv som närmast ansvarar för hur den organiserar sittarbete. Utskottet ser det därför inte som sin uppgift att uttala sig om hurregeringen skall ge arbetet med resultatstyrning sin organisatoriska form.Utskottet konstaterar att ett flertal departement redan inrättat olika formerav stabsenheter med uppgift att driva utvecklingsarbetet med resultatstyrning.Utskottets bedömningUtskottet instämmer i vad finansutskottet anfört om att det är regeringens sakatt bestämma om sin egen organisation även i vad avserresultatstyrningsarbetet. Revisorernas förslag avstyrks. beträffande inrättande av en ny myndighet för kvalitetsutvecklingm.m.att avslår motionerna 1997/98:K35 yrkande 2, 1997/98:K37 yrkande 1,1997/98:K38 och 1997/98:K39 yrkande 3,res. 1 (c, fp, v)2. beträffande kvalificerad yrkesutbildning för statsanställdaatt avslår motion 1997/98:K33,3. beträffande utbildning i förvaltningskunskapatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 1,4. beträffande kommittologin inom EUatt avslår motion 1997/98:K39 yrkande 2,5. beträffande riktlinjer om myndigheters bemötande av medborgareatt avslår motion 1997/98:K41,6. beträffande förhandlingskunskap i EU-arbetetatt avslår motion 1997/98:K42 yrkande 2,7. beträffande utredning om det rättsliga ansvaret föroffentliganställdaatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 3 delvis,8. beträffande regler för bisyssloratt avslår motionerna 1997/98:K35 yrkande 3 delvis och 1997/98:K39yrkande 5,res. 2 (c, fp, v)9. beträffande etik i offentlig förvaltningatt avslår motion 1997/98:K36,10. beträffande riktlinjer för ekonomiska konsekvensanalyseratt avslår motion 1997/98:K210,res. 3 (m)11. beträffande översyn av lagstiftningens utformningatt avslår motion 1997/98:K250,12. beträffande avveckling av vissa statliga myndigheter m.m.att avslår motion 1997/98:K35 yrkandena 6-8,res. 4 (m, fp)13. beträffande avskaffande av självständiga förvaltningsmyndigheterm.m.att avslår motion 1997/98:K42 yrkandena 3 och 4,res. 5 (c)14. beträffande verksamhetsanpassad myndighetsledningatt med avslag på motionerna 1997/98:K37 yrkande 2, 1997/98:K39yrkande 4 och 1997/98:K40 godkänner propositionens förslag i denna del(avsnitt 7.4),res. 6 (c, v)15. beträffande reglering av användning av information som finns påInternetatt avslår motion 1997/98:K34 yrkande 1,res. 7 (m, c)16. beträffande utredning om offentlighetsprincipenatt avslår motion 1997/98:K34 yrkande 2,res. 8 (m, c, fp)17. beträffande säkerhetssystem för kommunikation inomstatsförvaltningenatt avslår motion 1997/98:K34 yrkande 3,18. beträffande tillgång till samhällsdatabaser m.m.att avslår motion 1997/98:K35 yrkande 10,19. beträffande åtgärder för att sprida åtkomsten till Internetatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 11,20. beträffande skydd för personlig integritet i IT-samhälletatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 12,21. beträffande kvinnors inflytande över IT-utvecklingenatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 13,22. beträffande uttag av avgifter för information i elektroniskformatt med avslag på motion 1997/98:K37 yrkande 3 godkännerpropositionens förslag i denna del (avsnitt 8.3.4),res. 9 (c)23. beträffande lag om det statliga personadressregistretatt dels godkänner det i bilaga 1 intagna förslaget till lag omstatligt personadressregister, dels avslår motion 1997/98:K34 yrkande 4,res. 10 (m, mp)24. beträffande register för urvalsdragning för direktreklamatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 14,res. 11 (fp)25. beträffande ändring i aviseringsregisterlagenatt med bifall till propositionen och med avslag på motion1997/98:K35 yrkande 15 godkänner det i bilaga 2 intagna förslaget till lagom ändring i lagen (1995:73) om aviseringsregister,res. 12 (fp)26. beträffande åtgärder för bättre offentligt beslutsunderlagatt avslår motion 1997/98:K35 yrkande 4,27. beträffande kommittéväsendets rollatt med avslag på motion 1997/98:K11 yrkandena 1 och 4 och medanledning av revisorers förslag 1997/98:RR3 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. beträffande användande av kommittéer i beredningen av EU-ärendenatt avslår motion 1997/98:K11 yrkande 5,res. 13 (mp)29. beträffande bakgrundsmaterial i offentliga utredningaratt avslår motion 1997/98:K222,30. beträffande kommittéernas arbetsvillkor och arbetsformeratt med bifall till revisorers förslag 1997/98:RR3 yrkande 2 samt med anledning av motion 1997/98:K11 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. beträffande remisshantering av kommittérapporteratt med bifall till revisorers förslag 1997/98:RR3 yrkande 3 samt med anledning av motion 1997/98:K11 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,32. beträffande kommittéernas sammansättningatt med anledning av motion 1997/98:K27 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,33. beträffande skrivelse 1997/98:103 Kommittéberättelse 1998att lägger skrivelsen till handlingarna,34. beträffande medborgarsynpunkternas roll i resultatstyrningenatt med anledning av motionerna 1997/98:K35 yrkande 9, 1997/98:K39yrkande 1 och 1997/98:K42 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,35. beträffande utredning om myndigheternas delårsredovisningatt avslår motion 1997/98:K12 yrkande 1,36. beträffande resultatredovisningatt med anledning av revisorers förslag 1997/98:RR7yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,37. beträffande utredning av myndighetsstyrelsernas rollatt avslår revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 5,38. beträffande kartläggning av incitament i relationenmyndigheter-departementatt avslår revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 6,39. beträffande organiseringen i av arbetet medresultatstyrningenatt avslår revisorers förslag 1997/98:RR7 yrkande 7.Stockholm den 26 maj 1998På vägnarBo KönbergI beslutet har deltagit: (), (), CatarinaRönnung (s), (), Axel (), (), BarbroHietala (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), PeterEriksson (mp), (), () och GöranLindblad (m). Inrättande av en ny myndighet för kvalitetsutveckling m.m. (mom. 1)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med ?Utskottet har?och slutar med ?Motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det inget skäl att inrätta en ny myndighet medden avsedda inriktningen. Den kompetens som här efterfrågas torde i hög gradfinnas inom de enskilda myndigheterna själva. Om regeringen vill lägga ansvaretför kvalitetsutvecklingen och kompetensförsörjningen på en central myndighetkan t.ex. Statskontoret anförtros uppgiften.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande inrättande av en ny myndighet för kvalitetsutveckling m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:K35 yrkande 2, 1997/98:K37yrkande 1 och 1997/98:K39 yrkande 3 och med avslag på motion 1997/98:K38som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Regler för bisysslor (mom. 8)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med ?I motion? ochslutar med ?K39 yrkande 5? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör, som Förvaltningspolitiska kommissionen föreslogoch som de flesta remissinstanser instämde i, en bred utredning tillsättas omdet rättsliga ansvaret för de offentliganställda. I detta sammanhang bör ävenbehandlas reglerna för bisysslor för t.ex. domare och andra ämbetsmän, vilkasoväld inte bör kunna ifrågasättas. Därvid bör regler som begränsar rätten tillbisysslor övervägas.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande regler för bisyssloratt med bifall till motionerna 1997/98:K35 yrkande 3 delvis och1997/98:K39 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3. Riktlinjer för ekonomiska konsekvensanalyser (mom. 10)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med ?I motion1997/98:K210? och slutar med ?motionen avstyrks? bort ha följande lydelse:Riksdagen har vid olika tillfällen uttalat vikten av attförslag till förändringar i lagstiftningen föregås av konsekvensanalyser, någotsom regeringen enligt utskottets mening inte efterlevt i önskvärd omfattning.Utskottet konstaterar att många av de förslag till besparingar som lagts framoch beslutats i stället har resulterat i ökade utgifter på andra områden elleratt stora underskott uppstått. Enligt utskottets mening är det nu hög tid attriksdagens beslut om konsekvensanalyser effektueras av regeringen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande riktlinjer för ekonomiska konsekvensanalyseratt med bifall till motion 1997/98:K210 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.4. Avveckling av vissa statliga myndigheter m.m. (mom. 12)(), (), (), (), NilsFredrik () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?Utskottetinstämmer? och slutar med ?i denna del? bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att myndighetsformen är lämpligastför statlig verksamhet. En logisk konsekvensen av detta är enligt utskottetsmening att staten så långt möjligt bör avveckla, avyttra eller ombilda destatliga verksamheter som bedrivs i privaträttslig form. mening bör staten som framhålls i motion 1997/98:K35 yrkande 6 intebedriva konkurrensutsatt verksamhet. En upprensning bör ske bland allaprivaträttsliga subjekt som bildats före , då myndigheterinklusive affärsverk inte utan tillstånd av regeringen får bilda bolag,stiftelser, föreningar etc. Vidare bör som framhålls i samma motion yrkande 7en tillsättas med uppgift att gå igenom all statligverksamhet som inte bedrivs i myndighetsform och lämna förslag om avveckling,avyttring eller ombildning. Även den utredning om tjänsteexport som regeringenföreslår bör som föreslås i motionen yrkande 8 ta i beaktande att staten intebör ägna sig åt affärsverksamhet. Detta bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande avveckling av vissa statliga myndigheter m.m.att med bifall till motion 1997/98:K35 yrkandena 6-8 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Avskaffande av självständiga förvaltningsmyndigheter m.m. (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18 börjar med ?I motion? ochpå s. 19 slutar med ?i denna del? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är tiden mogen för en reformering avstatsförvaltningen innebärande att de självständiga myndigheterna avskaffas ochläggs direkt under regeringen. Varje myndighet bör lyda under respektivedepartement med statsrådet som högste ansvarige inför regeringen. De nuvarandemyndigheterna bör finnas kvar på de orter där de nu finns som avdelningar idepartementen. Denna fråga bör bli föremål för utredning, vilket somsin mening bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande avskaffande av självständiga förvaltningsmyndigheter m.m.att med bifall till motion 1997/98:K42 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Verksamhetsanpassad myndighetsledning (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21 börjar med ?I motionerna?och slutar med ?de avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är formuleringarna i propositionen angåendeförvaltningarnas ledningsform alltför vaga. Den uttalade huvudprincipen börvara att det skall finnas förtroendemannamedverkan genom en lekmannastyrelsevid sidan av myndighetschefen. Detta är av särskild vikt för myndigheter somhanterar övergripande frågor samt för myndigheter som har en stor statligbudget.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande verksamhetsanpassad myndighetsledningatt med bifall till motionerna 1997/98:K37 yrkande 2 och 1997/98:K39yrkande 4 och med avslag på propositionen i denna del (avsnitt 7.4) somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Reglering av användning av information som finns på Internet (mom. 15)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med ?I motion? ochslutar med ?K34 yrkande 1?