bet · GL01KU26 · 1998-03-19 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en motion som väckts och 24 motioner som väckts under den allmänna motionstiden1997. I motionerna tas huvudsakligen upp frågor som berör regeringsformen,riksdagsordningen och vallagen.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 19 reservationer. 1996/97:U515 av m.fl. (kd) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de svenska EU-valen skall företas på grundval av striktproportionalitet och utan spärr.1997/98:K202 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär en utredning om minskat antalriksdagsledamöter i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av 8-procentsspärrens inverkan personvalmed syfte att ytterligare öka personvalsinslaget i framtida val,6. att hos regeringen begär förslag om skilda valdagar förriksdagsval och kommunalval i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvidgat folkomröstningsinstitut vid lagfrågor,11. att hos regeringen begär förslag om att ta bortuppenbarhetsrekvisitet i enlighet med vad som anförts i motionen,12. att hos regeringen begär en utredning om införandet av enförfattningsdomstol i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utökad skyldighet att inhämta Lagrådets yttrande,1997/98:K204 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning om inrättande av en författningsdomstol.1997/98:K208 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att rösträtt skall följa kalenderår.1997/98:K209 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av allmänrösträtt vid val till EU-parlamentet.1997/98:K217 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av grundlagenbeträffande val av statsminister.1997/98:K219 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att ge regeringen i uppdrag att lägga fram förslag till regler försponsring av politiker i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K227 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om förstärkt minoritetsskydd ikonstitutionsutskottet i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar om förstärkt minoritetsskydd i övriga utskott ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K230 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett åtgärdsprogram för attminska politikerföraktet.1997/98:K233 av m.fl. (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning för ettförbättrat valsystem.1997/98:K234 av () vari yrkas att begär att regeringenstuderar brådska i ett demokratiskt perspektiv.1997/98:K235 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ingångna ochratificerade konventioner skall införlivas i svensk lagstiftning och att deskall vara direkt tillämpliga i svensk lag.1997/98:K249 av andre vice talman () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skildavaldagar för kommunal- och riksdagsval.1997/98:K255 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga insatserför att slå vakt om demokratin.1997/98:K258 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag om skilda valdagar förnationella och kommunala val.1997/98:K260 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ersättningen förpolitiska uppdrag bör bli pensionsgrundande fullt ut.1997/98:K264 av m.fl. (v) vari yrkas att hosregeringen begär att förslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval, eftersamma regler som gäller för rösträtt i kommunalval, föreläggsriksdagen.1997/98:K506 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att varje avregeringen föreslagen grundlagsändring föregås av bindande folkomröstning,6. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att ärende omfolkomröstning som väckts av 300 000 nationellt röstberättigade skall blibindande,7. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att nationellfolkomröstning endast får innehålla alternativen ja, nej samt blankröst,8. att beslutar om sådan ändring i regeringsformen att det för allaformer av nationella folkomröstningar skall vara till fyllest att uppnå enkelmajoritet bland de röstande.1997/98:K516 av () vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om skilda valdagar förriksdagsval och kommunalval i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:K715 av m.fl. (kd) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de svenska EU-valen skall företas på grundval av striktproportionalitet och utan spärr.1997/98:Fi603 av (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag till preciserad formulering av1 kap. 7 § regeringsformen i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ju406 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag om tillsättande av en utredningenligt vad i motionen anförts om principerna för skiljande av domare fråntjänst.1997/98:Kr270 av m.fl. (mp) vari yrkas73. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sänka rösträttsåldern till ,74. att - vid avslag på yrkande 73 - som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att koppla rösträttsåldern tillkalenderår,1997/98:A806 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utvärdering av personvalssystemet. RösträttenMotionernaBestämmelserna om rösträtten berörs i fyra motioner. I två av dem föreslåsreviderade bestämmelser för rösträttsåldern. m.fl. (mp) föreslåri motion 1997/98:Kr270 att rösträttsåldern bör sänkas till för val tillkommunfullmäktige, och (yrkande 73).Motionärerna hävdar att ungdomar tar del av det offentliga livet allt tidigare.Fyraåriga mandatperioder innebär att några personer hinner bli nästan 22 årinnan de får rösta . Det anser motionärerna vara en alldelesför hög ålder. Om det i inte finns en majoritet för en sänkning avrösträttsåldern föreslår motionärerna i andra hand att rösträtten skall varakopplad till kalenderår, så att röstberättigad är den som fyller senastden valåret (yrkande 74). Motsvarande förslag, om att rösträttskall följa kalenderår, framförs även i motion 1997/98:K208 yrkande 2 av MarieWilén (c).I motion 1997/98:K264 av m.fl. (v) föreslås att invandrare gesrösträtt i riksdagsvalet efter samma bestämmelser som gäller för rösträtt ikommunalval, dvs. rösträtt i riket. Avsikten med allmän och likarösträtt, anför motionärerna, är att alla skall ha möjlighet att påverka detpolitiska skeendet i det land de lever och arbetar. Eftersom tagit emotmånga flyktingar och andra invandrare saknar en stor del av befolkningenrösträtt i riksdagsvalet.Carina () föreslår i motion 1997/98:K209 att bör verka i EU föratt alla medborgare i EU som uppfyller kraven på ålder, medborgarskap ochbosättning utan undantag skall ha rätt att delta i val till Europaparlamentet.Vissa medlemsstater har bestämmelser som innebär att vissa kategorier avmänniskor saknar rösträtt. Det kan gälla omyndigförklarade och mentalsjuka,personer som avtjänar fängelsestraff eller dem som har begått grövre brott.Gällande bestämmelserRösträtten i regleras i 3 kap. 2 § regeringsformen, 1 kap. 2-5 §§vallagen (SFS 1997:157) och 4 kap. 2-4 §§ kommunallagen (SFS 1991:900). Rättatt rösta i val till har svenska medborgare som fyller senastpå valdagen och som är bosatta i landet eller har varit folkbokfördahär. I kommun- och landstingsval har dessutom medborgare i någon av Europeiskaunionens medlemsstater (unionsmedborgare) samt medborgare i och Norgerösträtt i de kommuner och landsting där de är folkbokförda. Andra utlänningarhar rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige om de varitfolkbokförda i landet i följd före valdagen. För val tillEuropaparlamentet gäller att de som har rösträtt till också kan deltai Europavalen. Därtill har unionsmedborgare rösträtt om de är folkbokförda ochej röstar i någon annan medlemsstat inom Europeiska unionen.Vad beträffar rösträtten vid val till varierarbestämmelserna något mellan medlemsländerna. Unionsmedborgare bosatta i annanmedlemsstat än de är medborgare i har fördragsmässig rätt att rösta iEuropavalen (artiklarna 8b och 138.3 i EG-fördraget). Detaljerade bestämmelserom rösträtten i Europavalen finns i EG-direktiv /109/EG. Direktivet innebäratt en medlemsstat inte får diskriminera medborgare från andra medlemsländer.Rösträtten för de unionsmedborgare som är bosatta i medlemsstater där de inteär medborgare skall vara densamma som för medborgarna i den staten. Däremotföreskrivs inte samma rösträttsregler för alla länder.Tidigare behandlingUtskottet behandlade frågor om rösträtten senast i sitt betänkande om ny vallagvåren 1997 (bet. 1996/97:KU16). Beträffande rösträtt för invandrare iriksdagsval vidhöll utskottet sin tidigare uppfattning att sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt i riksdagsval inte bör brytas. Utskottet hänvisadevidare till att en parlamentarisk kommitté (In 1997:04) har i uppdrag att läggafram förslag som ytterligare underlättar för invandrare att erhålla svensktmedborgarskap. Även beträffande förslag om sänkt rösträttsålder höll utskottetfast vid tidigare ställningstagande. Utskottet ansåg inte att det fanns skälatt sänka rösträttsåldern under den gräns som gäller för såväl rösträtt sommyndighetsålder.Utskottets ställningstagandeVad avser frågan om rösträtten i andra länder vid val till Europaparlamentetvill utskottet inledningsvis erinra om att bestämmelserna i direktiv /109/EGutformats på ett sådant sätt att unionsmedborgare som är bosatta i ettmedlemsland skall åtnjuta samma rösträtt som landets egna medborgare. Hurrespektive land utformar sina bestämmelser om rösträtten har däremot betraktatssom en fråga som bör beslutas på nationell nivå. Kommissionen har i rapporten?Rösträtt och valbarhet i val till för EU-medborgare som ärbosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare? redovisat erfarenheter fråntillämpningen av direktiv /109/EG. Kommissionen konstaterar attmedlemsstaterna i stort har genomfört direktivet på ett tillfredsställandesätt. Utskottet anser inte att , vilket föreslagits i motionen, börgöra något särskilt uttalande i fråga om andra medlemsländers bestämmelser omrösträtten.Vad avser övriga motionsförslag vidhåller utskottet sin tidigare inställning.Utskottet avstyrker motionerna 1997/98:K208 (c) yrkande 2, 1997/98: K209 (s),1997/98:K264 (v) samt 1997/98:Kr270 (mp) yrkandena 73 och 74.Gemensam valdagGällande bestämmelserOrdinarie val till förrättas enligt 3 kap. 3 § regeringsformen i desslydelse . I riksdagsordningen (1 kap. 1 §)föreskrivs att sådana val hålls . Närmare bestämmelser om tidpunktenfinns i 1 kap. 10 § vallagen. Ordinarie val till och ordinarie valtill landstings- och kommunfullmäktige skall hållas . Valdag skallvara den tredje söndagen i september.MotionernaFyra motioner tar upp frågan om skilda valdagar för riksdags- och kommunalval.I motion 1997/98:K202 av m.fl. (m) föreslås att uppdrar åtregeringen att skyndsamt utreda förutsättningarna för en återgång till ettvalsystem med skilda valdagar. Inriktningen bör vara att skilda valdagar skalltillämpas första gången 2000 (yrkande 6). Skilda valdagarföreslås även i motion 1997/98:K258 av m.fl. (fp). I likhet medföregående motion anges syftet vara att bryta den rikspolitiska dominansen i delokala valen. Motionärerna anser därtill att det skall göras möjligt att utlysaextraval i kommuner och landsting (yrkande 6). vice talman () anför i motion 1997/98:K249 att för att det politiska ansvaret skall kunnautkrävas fullt ut på alla nivåer, måste valdagarna skiljas åt. bördärför ge regeringen i uppdrag att lämna en proposition med detta innehåll.Slutligen föreslås skilda valdagar även i motion 1997/98:K516 av ()yrkande 2.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade förslag om skilda valdagar vid val till riksdagenrespektive regionala och lokala församlingar senast i sina av riksdagengodkända betänkanden /96:KU6 och 1996/97:KU16. Utskottet hänvisade i dessabetänkanden till att det vid överläggningarna mellanriksdagspartierna träffats en överenskommelse om förlängning av valperiodernaför riksdag, landsting och kommuner utan förändringar i fråga om den gemensammavaldagen. Mot den bakgrunden avstyrkte utskottet de då aktuellamotionsyrkandena.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att de överläggningar mellanriksdagspartierna som ägde rum inte ledde till någonöverenskommelse om att ändra tidpunkten för de allmänna valen vare sig när detgäller gemensam valdag för riksdags- och kommunalval eller en flyttning av deallmänna valen till våren.Enligt utskottets bedömning bidrar den gemensamma valdagen till att ökavaldeltagandet. Utskottet ställer sig dessutom tveksamt till att skildavaldagar skulle innebära att de lokala frågorna skulle komma mer i fokus,vilket motionärerna påstår. Erfarenheter av olika valdagar från de nordiskagrannländerna visar i likhet med de erfarenheter som kunde vinnas innan Sverigegick över till gemensam valdag att rikspolitiken får ett stort genomslag även ilokalvalen.Utskottet vill slutligen peka på att den gemensamma valdagen kan komma attbli en av de aspekter som kommer att studeras vid utvärderingen av 1998 årsval.Med vad utskottet anfört avstyrks motionerna 1997/98:K202 (m) yrkande 6,1997/98:K249 (c), 1997/98:K258 (fp) yrkande 6 samt 1997/98:K516 (m) yrkande 2.PersonvaletGällande bestämmelserRegeringsformen föreskriver att väljarna skall ges möjlighet att inom ramen förpartivalet avge en särskild personröst (RF 3:1). I 1 kap. 1 § andra stycketvallagen som trädde i kraft anges principerna för personvals-inslaget. Där sägs att vid val till , landstings- ochkommunfullmäktige samt val till röstar väljarna på ett partioch har möjlighet att avge en särskild personröst.Spärren för att de särskilda personrösterna skall beaktas vidmandatfördelningen är av partiets röstetal i riksdagsval (18 kap. 38 §vallagen) och vid kommunalvalen, dock lägst 100 röster vid val tilllandstingsfullmäktige (18 kap. 41 §) och 50 röster vid val tillkommunfullmäktige (18 kap. 44 §). Även för valet till ärspärrnivån (18 kap. 48 §).MotionernaI motion 1997/98:K202 av m.fl. (m) föreslås en utvärdering av 8-procentsspärrens inverkan personval (yrkande 5). Syftet medutvärderingen bör vara att ytterligare öka personvalsinslaget i framtida val.I motion 1997/98:A806 av m.fl. föreslås att frågan om hurkvinnor respektive män fått möjlighet att nå ut till väljarna ges särskilduppmärksamhet när personvalssystemet skall utvärderas (yrkande 2).Yvonne Ruwaida och () föreslår i motion 1997/98:K219 attriksdagen beslutar att ge regeringen i uppdrag att lägga fram förslag tillregler för sponsring av politiker. Enligt motionärerna öppnar personvalet förmarknadsföring av individer. Det är, menar de, viktigt att kandidater på allanivåer måste redovisa var kampanjpengar kommer ifrån. Dessutom bör det finnasgränser för hur mycket man skall kunna använda i en personvalskampanj och hurstora bidragen skall kunna vara. Och man bör även reglera varifrån man skallkunna ta emot bidrag. Det finns uppenbara risker att ekonomi och anknytningtill viss bidragsgivare blir alltför stor utan en sådan reglering.I motion 1997/98:K233 av m.fl. (kd) hävdas att denutvärdering av val som beslutats med anledning av att personvalinförts inte är tillräcklig. Motionärerna anser att det också är viktigt att seöver andra viktiga faktorer än personvalsspärren i valsystemet, som behovet avskilda valdagar och sänkt spärr vid mandatfördelningen i valen till riksdagenoch landstinget.Tidigare riksdagsbehandlingKonstitutionsutskottet behandlade frågan om personval senast i sitt betänkandeom ny vallag, där de nya bestämmelserna om personval tillstyrktes (bet.1996/97:KU16). Personvalsmomentet följde av en partiöverenskommelse hösten 1993och den därpå följande ändringen av 3 kap. 1 § regeringsformen. Utskottet ansågatt väljarna genom personvalsmomentet i valsystemet får bättre möjlighet attpåverka vilka personer som skall representera dem.Beträffande nivån på spärren för de särskilda personrösterna erinradeutskottet i betänkandet om att partierna enades om vidpartiöverläggningarna . har ställt sig bakom detförslaget. har också lämnat utan erinran uttalandet i proposition1993/94:115 att nivån borde kunna sänkas vid de val som följer efter 1998 årsval.Utskottet tog också upp frågan om s.k. sponsring av personvalskampanjer. Ibetänkandet refereras till att de utvärderingar som gjorts av valen medpersonval inte har kunnat visa på att några ovidkommande ekonomiska hänsynavgjort vem som utsetts. I proposition 1996/97:70 Ny vallag understryker dockregeringen att utvecklingen skall följas mycket noga. Skulle det visa sig attovidkommande ekonomiska faktorer påverkar utfallet av valet avser regeringenatt återkomma i frågan om en reglering av redovisningen av partiernasvalfinansiering. Utskottet underströk för sin del att utvecklingen måste följasmycket noga.I sitt betänkande erinrade utskottet om att den centrala valmyndigheten, dvs.Riksskatteverket, gör en utvärdering efter varje val. Enligt utskottets meningborde emellertid de första valen med personvalsinslag i full skala utvärderassärskilt noga. Ett viktigt moment i utvärderingen som utskottet pekade ut äratt undersöka om personvalsinslaget fyllt sitt tänkta syfte att ge väljarnabättre möjligheter att påverka vilka personer som utses till ledamöter.Dessutom bör undersökas vilka effekter personvalsmomentet haft på urvalet avkandidater vad beträffar bl.a. kön och ålder. Vidare bör 8-procentsspärrensinverkan på personvalsgenomslaget undersökas och frågan om huruvidaovidkommande ekonomiska faktorer påverkat utfallet av valet belysas. Regeringenhar därefter tillkallat ett parlamentariskt sammansatt råd med uppgift attutvärdera reformen av det svenska valsystemet (dir. 1997:87).Utskottets ställningstagandeDet finns enligt utskottets mening varken anledning att tillsätta ytterligareutredningar för att följa upp personvalsmomentet val eller att ändradirektiven till det parlamentariska råd som är tillsatt. Rådet kommer med storsannolikhet att behandla alla de aspekter som motionärerna tar upp. Avdirektiven framgår att bl.a. 8-procentsspärren och kvinnorepresentationenkommer att bli föremål för studier. Vidare framgår av direktiven att det stårrådet fritt att ta upp frågor som har anknytning till rådetsutvärderingsuppdrag.Motionerna 1997/98:K202 (m) yrkande 5, 1997/98:K219 (mp), 1997/98:K233 (kd)och 1997/98:A806 (fp) yrkande 2 avstyrks.Spärren vid val till EuropaparlamentetGällande bestämmelserAv 18 kap. 34 § vallagen följer att bara partier som fått av rösternai hela landet får delta i fördelningen av mandaten vid val tillEuropaparlamentet.MotionernaI två kristdemokratiska motioner, motionerna 1996/97:U515 och 1997/98:K715 bådaav m.fl. (kd), föreslås att spärren vid de svenska EU-valen slopasoch att mandatfördelningen till skall företas på grundval avstrikt proportionalitet (yrkandena 13 respektive 20).Utskottets ställningstagandeUtskottet ställde sig i det av godkända betänkande 1996/97:KU16 bakomlydelsen av 18 kap. 34 § vallagen när utskottet beredde regeringensförslag till ny vallag. Den nya vallagen ersatte den lag om val tillEuropaparlamentet som tillämpades vid första val tillEuropaparlamentet och innebar ingen förändring beträffande 4-procentsspärren. Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt och avstyrkermotionerna 1996/97:U515 (kd) yrkande 13 och 1997/98:K715 (kd) yrkande 20.Antalet riksdagsledamöterNuvarande bestämmelser med bakgrundEnligt 3 kap. 1 § RF består av en kammare med 349 ledamöter.Författningsutredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 1963:17) Sverigesstatsskick att vid övergång till enkammarriksdag antalet ledamöter i riksdagenskulle reduceras från dåvarande 383 till 290. Enligt utredningens mening skulleman då trots reduktionen få lika fullständig representation som man hade iandra jämförbara länder. Vid remissbehandlingen av utredningens förslag varmeningarna starkt delade om det lämpliga antalet ledamöter.Grundlagberedningen ansåg i sitt betänkande (SOU 1967:26) Partiellförfattningsreform att det fanns anledning att gå fram med försiktighet om begränsa antalet ledamöter i en enkammarriksdag. Enligt beredningenskulle en begränsning sannolikt gå ut framför allt över glesbygdernasrepresentation. Vid en avvägning mellan de skilda synpunkter som framförts komberedningen för sin del till uppfattningen att enkammarriksdagen borde bestå av350 ledamöter.Frågan om den nya ledamotsantal blev föremål för en omfattandedebatt. (KU 1968:20) konstaterade att det även inomutskottet funnits delade meningar, men att flertalet ledamöter funnit sig böragodta den kompromiss som träffats av Grundlagberedningens majoritet.I Grundlagberedningens betänkande (SOU 1970:17) Ersättare förriksdagsledamöterna väcktes tanken att ett införande av ett ersättarsystemborde kombineras med en sänkning av ledamotsantal. Beredningen fanndock att det angelägna i en nära och levande kontakt mellan väljare och valdabjöd till försiktighet inför tanken att minska ledamotsantalet.Föredragande statsrådet anförde i samband med förslaget om införande aversättare (prop. 1972:66) att det enligt hans mening inte fanns anledning attkoppla samman ersättarfrågan med den större frågan om lämpligt antalriksdagsledamöter. Han tillfogade att den senare frågan varken kunde ellerborde bedömas uteslutande eller ens huvudsakligen under hänsynstagande tillarbetsförhållandena i . Andra faktorer, som t.ex. hänsynen tillmöjligheterna att bereda olika landsdelar allsidig representation i ,måste enligt föredragande statsrådet väga tyngre. Utskottet (KU 1972:30) kundeför sin del ansluta sig till denna ståndpunkt. Enligt utskottets mening bordedärför inte frågan om ledamotsantal tas upp till prövning i detsammanhanget.Antalet ledamöter i ändrades vid antagandet av 1974 årsregeringsform till 349.Folkstyrelsekommittén ansåg i betänkandet (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkoratt antalet ledamöter i inte gärna kunde minskas om man ville behållaen rimlig representation även för de rena glesbygdsområdena.MotionenCarl Bildt m.fl. (m) föreslår i motion 1997/98:K202 att antaletriksdagsledamöter reduceras till 249 (yrkande 4). har, anförs imotionen, med sina 349 ledamöter i förhållande till landets folkmängdosedvanligt många ledamöter jämfört med andra demokratiska länder. Med färreledamöter skulle politikernas anonymitet avta. Dessutom skulle blimer ?arbetsduglig?.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har behandlat motioner om att minska antalet riksdagsledamöter fleragånger tidigare, senast i sitt av godkända betänkande 1996/97:KU16.Utskottet vidhöll då sin tidigare bedömning att en minskning av antaletriksdagsledamöter, under förutsättning att den var mer än helt marginell,skulle medföra svårighet att behålla såväl en rimlig partirepresentation som enrepresentation över huvud taget från olika delar av landet. Utskottet påpekadeockså att ett minskat antal ledamöter skulle göra det ännu svårare för framförallt ledamöterna från de mindre partierna att tillfredsställa önskemål omdeltagande i sammankomster och andra aktiviteter i valkretsarna. De då aktuellamotionerna avstyrktes.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrker motion 1997/98:K202(m) yrkande 4.FolkomröstningsinstitutetBakgrundEnligt regeringsformen kan såväl beslutande som rådgivande folkomröstninghållas. finns det (en ännu inte använd) möjlighet att anordnabeslutande folkomröstning i grundlagsärende (RF 8:15).