bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — I motionenförordas också ett lägreskatteuttag inom jordbruket.De nya åtagandena samtskattesänkningarna avses blifinansierade genom att ytterligareen karensdag införs isjukförsäkringen, genom attmedlemmarnas egenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen höjs till33 % samt genom att utgifterna förarbetslöshet begränsas med hänsyntill att motionärerna räknar medatt partiets samlade förslag kommeratt leda till ökad sysselsättning.Minskat fusk och förbättradskatteindrivning förutsätts ocksåbidra till finansieringen, liksomen minskning av statsbidragen tillkommunerna. Den senare besparingengörs bl.a. mot bakgrund av attmotionärerna räknar med attkommunernas ekonomiska situationskall förbättras av de förslag somläggs fram i motionen, däriblanddet föreslagna vårdnadsbidraget.Den finansiella effekten avKristdemokraternas förslag kan medledning av de uppgifter som lämnasi motionen sammanfattas på följandesätt.Tabell 18. Finansiella effekter avKristdemokraternas budgetförslag1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Utgiftsminskningar, netto+17,6+19,4+26,2Skattesänkningar, netto-17,2-29,4-35,1Försäljning av statliga företag+10,0+15,0+20,0Saldopåverkan på statsbudgetenenligt (kd)+10,4+5,0+11,1Effekt på finansiellt sparande förstaten enligt (kd)¹+0,4-10,0-8,9¹ Exklusive försäljning av statligaföretag eftersom sådanatransaktioner inte ingår i detfinansiella sparandetKristdemokraternas förslag tillutgiftstak för de tre åren avvikerfrån regeringens på följande sätt.Tabell 19. Kristdemokraternasförslag till utgiftstak för staten1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak753,0761,0786,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-17,2-18,5-24,5Ändrad budgeteringsmarginal+0,2+0,5+0,5Utgiftstak för staten enligt (kd)736,0743,0762,0¹ Exklusive förslag om minskad nivåpå statsskuldsräntorCenterpartiet redovisar i motionFi210 ett budgetalternativ som ärinriktat på en grön skatteväxlingoch sänkta skatter för låg- ochmedelinkomsttagare.Arbetsgivaravgifterna har under dengångna mandatperioden sänkts förframför allt mindre företag.Motionärerna föreslår nu att mangår vidare på den inslagna vägenoch stegvis sänkerarbetsgivaravgifterna ytterligare.Sänkningen finansieras genom höjdaenergi- och miljöskatter. Så t.ex.föreslås att produktionsskatten påel från kärnkraftverk höjs, liksomkväveoxidskatten. Av samma skäl börenligt motionärerna miljöskatten påinrikes flyg återinföras liksomfastighetsskatten på vattenkraft.För låg- och medelinkomsttagare börbeskattningen lindras genom attgrundavdraget höjs. Denna höjningbör trappas av med stigandeinkomster så att endast låg- ochmedelinkomsttagare omfattas avskattesänkningen. Övergångsvisgodtar dock Centerpartietregeringens förslag tillskattereduktion för dessa gruppermen anser att den föreslagnaskattereduktionen bör uppgå till1 800 kr.På försök bör en skattereduktion på50 % av arbetskostnaden införas förhushållsnära tjänster som utförs ihemmet. Vidare bör beskattningen avfåmansbolag lindras liksom dennuvarande dubbelbeskattningen förhandelsbolag och kommanditbolag.Ett yrkesfiskeavdrag enligt danskmodell skall också införassamtidigt som beskattningen avjordbruk lindras bl.a. genom slopadelskatt samt sänkt skatt påeldningsolja för jordbruksföretag.Regeringens förslag om en temporärsänkning av fastighetsskatten påhyresfastigheter avvisas avmotionärerna eftersom den ärtillfällig och ger liten effekt påhyreskostnaderna. Däremot börenligt deras meningfastighetsskatten lindras förbofasta i attraktiva kustområden.Centerpartiet motsätter sig ocksåregeringens förslag att tillfälligtomvandla det fasta belopp på 200 krsom alla skattskyldiga betalar istatlig skatt till en kommunalskatt. I stället bör en lika storöverföring göras i form av ökatstatsbidrag.Förmögenhetsskatten bör avvecklas itre steg ochbeskattningen av avsättningar tillanställdas vinstandelsstiftelserslopas.I motionen föreslås också attegenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen höjs ietapper per månadutöver dagens nivå.Motionärerna vill fr.o.m. hösten1999 införa ett nyttstudiemedelssystem med lika delarbidrag och lån. Dessutom förordarde att en ny samordnadtrygghetsförsäkring införs vilkenär tänkt att ersätta nuvarandeförsäkring vid sjukdom,arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. I försäkringenskall en lägsta ersättningsnivågaranteras, och utöver dennagrundpenning skall det finnas eninkomstrelaterad del vars storlekbaseras på den inkomst man har somföretagare eller anställd.I motionen föreslås också att envårdgaranti och entillgänglighetsgaranti införs.Centerpartiet avvisar regeringensförslag om höjt bostadstillägg förpensionärer () men villförbättra de sämst ställdapensionärernas situation genom atthöja pensionstillskottet med 2 500kr . För allapensionärshushåll föreslås ocksåett system med hemservicecheckarvilka skall gälla alla normaltförekommande tjänster i hemmet.Vid beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten(SGI) bör löneanpassningen slopasoch kvalifikationsvillkoren ändras.Förslaget väntas enligtmotionärerna leda till attutgifterna försjukpenningförsäkringen ochföräldraförsäkringen minskar.De tillväxtskapande åtgärder sommotionärerna för fram kommer enligtderas egen bedömning att leda tillatt arbetslösheten sjunker och tillatt behovet avarbetsmarknadspolitiska åtgärderminskar. Anslaget för sådanainsatser kan därför enligtmotionärernas uppfattningbegränsas.Stödet till bostadsbyggande börläggas om varvid nuvaranderäntebidrag bör ersättas avinvesteringsbidrag.För att förbättra kommunikationernai landet bör anslagen till driftoch underhåll höjas liksom stödettill enskilda vägar.Utifrån de uppgifter som redovisasi motionen kan den finansiellaeffekt som Centerpartietsbudgetförslag har på den offentligasektorn sammanfattas på följandesätt.Tabell 20. Finansiella effekter avCenterpartiets budgetförslag1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Utgiftsminskningar, netto+0,6+1,1+2,0Skattesänkningar-5,0-6,6-8,7Skattehöjningar m.m.+5,6+5,6+7,3Netto inkomster+0,6-1,0-1,4Effekt på finansiellt sparandeenligt (c)+1,2+0,1+0,6Nivån på finansiellt sparande ioffentlig sektor enligt (c)22,546,569,5Finansiellt sparande i % av BNPenligt (c)+1,2+2,3+3,3Nivån på det av motionärernaföreslagna utgiftstaket för statenunder de tre närmast efterföljandeåren sammanfaller med regeringensförslag. föreslårdock en något högrebudgeteringsmarginal vilket framgårav följande sammanställning.Tabell 21. förslagtill utgiftstak för staten1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak753,0761,0786,0Föreslagna utgiftsminskningar-0,6-1,1-2,0Ändrad budgeteringsmarginal+0,6+1,1+2,0Utgiftstak för staten enligt (c)753,0761,0786,0Folkpartiet liberalerna redovisar imotion Fi211 ett budgetalternativ ivilket man vill:· sänka skatter som hindrarnya jobb,·· sänka utgiftskvoten ochminska de offentliga finansernaskonjunkturkänslighet,·· prioritera vård och skola,·· låta budgetprofilen präglasav rättvisa och miljöhänsyn och·· uppnå ett överskott om 2 %av BNP över en konjunkturcykel.·I motionen krävs skattesänkningarför att skapa nya jobb.Motionärerna uppger att derasbudgetalternativ är så utformat attdet ger utrymme för sådanaskattesänkningar och haren marginal för att kunna mötautgiftsökningar i en sämrekonjunktur.I motionen förespråkas enskattereform i fyra steg medskattesänkningar på sammanlagt ca65 miljarder kronor. Reformen skallfinansieras genom besparingar ochekonomisk tillväxt. Motionärernaavvisar regeringens förslag om entillfällig skattereduktion för låg-och medelinkomsttagare och föreslåri stället en beståendeskattereduktion för alla på 3 000kr. Skattelindringen skallkombineras med ett ökat stöd tillbarnfamiljer på per barnoch år, ett stöd som i en förstaetapp skall finansieras genom detutrymme som frigörs närregeringsförslaget inte fullföljs.Partiets förslag till skattereforminnefattar dessutom en sänkning avarbetsgivaravgifterna med femprocentenheter, ett återupprättandeav principerna årsskattereform om högst skatt påinkomster under brytpunkten ochhögst marginalskatt förinkomster däröver. I konsekvenshärmed avvisar motionärerna denvärnskatt som skall börja tas utnästa år och föreslår attbrytpunkten höjs så att andelenskattebetalare som betalarstatsskatt begränsas till vad somursprungligen avsågs. I ett senareskede bör staten dessutom övertakostnader från kommuner ochlandsting så att kommunalskattenkan sänkas ner mot 30 kr.I övrigt vill bl.a.slopa dubbelbeskattningen på aktierliksom förmögenhetsskatten, vidgaavdragsrätten för privatpensionssparande, lindrabeskattningen för fåmansbolag samtinföra en skattereduktion på 50 %för hushållstjänster. Motionärernaanser också att inbetalningen avmervärdesskatt bör förskjutas såatt företag inte behöver betalaskatt innan betalningen från kundeninflutit. I kustnära områden medsnabbt stigande fastighetspriserskall fastighetsskatten lindras förden bofasta befolkningen.I motionen beräknas de föreslagnaskattesänkningarna uppgå tillnärmare 1999.Härav avser drygt 10 miljarderkronor sänkta egenavgifter ocharbetsgivaravgifter i den privatatjänstesektorn och 2 miljarderkronor avskaffad värnskatt.På utgiftssidan föreslårmotionärerna ökade satsningar varssamlade värde uppskattas till 8,5miljarder kronor. Utgiftsökningarnaoch skattesänkningarna föreslås blifinansierade genom besparingar sommotionärerna beräknar till 23,3miljarder kronor.Med hjälp av personligakompetenskonton vill fåtill stånd en satsning påkompetensutveckling avarbetskraften. I motionen föreslåsatt barntillägget i Svux och Svuxaåterinförs och att vuxna somstuderar på gymnasienivå medsärskilt vuxenstudiestöd bör del finansiera sina studier medstudielån. bör den s.k.fribeloppsgränsen för egnainkomster i det vanligastudiestödet avskaffas, ansermotionärerna som också vill anslåytterligare medel tillforskningsråden samt inrätta flerdoktorandtjänster.Vårdköerna skall kortas dels genomatt en nationell vårdgaranti införsvilken skall omfatta alla diagnoseroch behandlingar, dels genomfinansiell samverkan mellansjukförsäkringen samt hälso- ochsjukvården (Finsam) varvid passivasjukförsäkringsutbetalningar bytsut mot utgifter för vård,operationer och annan behandling.Genom Finsam räknar motionärernamed att kunna frigöra 3miljarder kronor som de villanvända för att korta vårdköerna.Folkpartiet vill även sälja utstatligt ägda bolag i sådanomfattning att försäljningen pånågra års sikt skall inbringa 100miljarder kronor. Dessaförsäljningsintäkter skall användasför att amortera statsskulden ochbidrar på så sätt till att minskautgifterna för statsskuldsräntor.I motionen tillförsskattemyndigheterna ytterligareresurser som i partietsbudgetförslag väntas ge utdelning iform av minskat skattefusk. Dessaoch andra insatser avsedda attmotverka fusk och svartjobb uppgårtill sammanlagt 200 miljonerkronor. Motionärerna räknar med attvinsterna för av dettasamlade program skall uppgå till2 700 miljoner kronor.I övrigt skall Folkpartietssatsningar finansieras genom attvolymen på AMS-åtgärder begränsasmed genom attolika typer av företagsstödbegränsas, genom långsammareutbyggnad avinfrastrukturinvesteringar, genomlägre volym i ochgenom besparingar istudiefinansieringen. I motionenavvisas också förslaget om enkommunal bolagsakut liksom planernapå en forcerad stängning av ett avkärnkraftsaggregaten i Barsebäck.De ökade satsningarna skall ocksåfinansieras genom bättrerehabilitering varigenom utgifternaför förtidspension minskar. Partietvill också avveckla stödet till delokala investeringsprogrammen.Folkpartiets budgetalternativsammanfattas i motionen på följandesätt:Tabell 22. Finansiella effekter avFolkpartiet liberalernasbudgetförslag 1999Belopp i miljarder kronor1999Utgiftsminskningar+23,3Utgiftsökningar-8,5Skattesänkningar-14,8Effekt på finansiellt sparande förstaten enligt (fp)±0,0Folkpartiet föreslår för de trenärmast efterföljande åren ettutgiftstak som för de båda senareåren är ca 15 miljarder kronorlägre än vad regeringen föreslagit.Utgiftstaket är därvid framräknatpå följande sätt.Tabell 23. liberalernasförslag till utgiftstak 1999-2001Belopp i miljarder kronor199920002001Regeringens förslag till utgiftstak753,0761,0786,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-8,6-15,1-14,3Ändrad budgeteringsmarginal±0,0±0,0±0,0Utgiftstak för staten enligt (fp)744,5745,9771,7¹ Exklusive förslag om minskad nivåpå statsskuldsräntor2.4.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning avbudgetförslagenPå har ett stort underskotti statsfinanserna vänts till ettöverskott. Snabbheten iåterhämtningen har varit betydande,och uppnådda resultat överträffarmed bred marginal tidigareuppställda mål.I september 1994 beräknades statenslånebehov till (på 12-månadersbasis). räknarregeringen med att kunnabörja amortera av statsskulden med12 miljarder kronor.Framgången har uppnåtts genom ettkonsolideringsprogram medbudgetförstärkningar på 126miljarder kronor Det är självklartatt budgetförstärkningar av dennaomfattning inte kunnat passeraobemärkta. För många medborgare harde vidtagna åtgärderna ställt kravpå stora uppoffringar. Få områdenhar varit fredade från statligabesparingar, och undantag haregentligen bara gjorts för sådanaverksamheter som kan karakteriserassom välfärdens kärna, dvs. vård,omsorg och utbildning.Genomförda budgetförstärkningar haruppnåtts inte bara genomutgiftsminskningar utan också genominkomstförstärkningar, ochdärigenom har alla medborgare fåttvara med om att dela på bördornaefter förmåga. Avkonsolideringsprogrammets drygt 125miljarder kronor hade drygt 59miljarder kronor formen avinkomstförstärkningar, medan drygt66 miljarder kronor utgjordes avutgiftsminskningar. Kombinationenav ökade skatter och minskadeutgifter har medfört att åtgärdernasammantaget fått en efteromständigheterna rimligfördelningsprofil, vilketåterspeglar sig i att den femtedelav hushållen som har den högstaekonomiska standarden fått bidramed avbudgetförstärkningen, medan denfemtedel som har den lägstastandarden bidragit med ca 11 %.Dessutom har den tiondel avhushållen med högst standard fåttvidkännas den största minskningen iförhållande till inkomsten. Värtatt notera är också attsaneringsprogrammets genomsnittliganettoeffekter är i stort sett likaför kvinnor och män, vilket innebäratt även kraven på jämställdhetkunnat tillgodoses.När tidigare underskott nu ersättsav överskott är det viktigt attbudgetpolitiken utformas på ettsådant sätt att långsiktigt stabilastatsfinanser kan upprätthållas.Statsskuldsräntorna har länge varitden största enskilda utgifts-postenpå budgeten men väntas under dekommande tre åren snabbt minska iomfattning. I rådande situation meden minskande statsskuld och engynnsam räntenivå kan dessautgifter hållas under kontroll. Menmed nuvarande storlek påstatsskulden kan även små höjningarav räntenivån eller förändringar avkronkursen få långtgåendeåterverkningar på ränteutgifterna.De offentliga finanserna är ocksåstarkt konjunkturkänsliga.Samhället måste stå rustat för attpå ett bättre sätt än tidigarekunna möta sådana påfrestningar.Redan nu står det också klart attkraven på samhället kommer att växaytterligare i början av 2000-taletdå antalet äldre ökar kraftigt. Detär därför viktigt att statensfinanser har sådan stadga att dekan klara påfrestningar av dettaslag. Medborgarna har fått betalaett mycket högt pris för attSverige skulle kunna tas ur denkris som med full kraft slog utstora delar av vårt näringsliv ibörjan av . De misstagsom då begicks får inte upprepas.Enligt utskottets mening börsynpunkter som dessa bildautgångspunkt för utskottetsprövning av de olikabudgetalternativen.Utgiftstaken för 1999-2001 uppgårenligt tidigare riksdagsbeslut till734, 742 respektive 767 miljarderkronor. I utgiftstaket ingårutgifterna för ålders-pensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten samt en ofinansieradbudgeteringsmarginal. Däremot ingårinte utgifterna förstatsskuldsräntor.I propositionen föreslås att detidigare beslutade utgiftstakenskall korrigeras för destatsbudgeteffekter som den nyligenbeslutade ålderspensionsreformenger upphov till men att de i övrigtskall ligga fast. En sådankorrigering innebär attutgiftstaket behöver räknas upp med19 miljarder kronor under vart ochett av de tre åren. Bakomregeringens budgetförslag står ävenVänsterpartiet och degröna. Med stöd av dessa bådapartier föreslår således regeringenatt utgiftstaken för 1999-2001fastställs till 753, 761 respektive786 miljarder kronor.Centerpartiets förslag tillutgiftstak för treårsperiodensammanfaller med de nivåer somregeringen och de bådasamarbetspartnerna förordar.Kristdemokraternas förslag tillutgiftstak ligger enligt partietsegna beräkningar ca 20 miljarderkronor under propositionensförslag, medan det av Folkpartietliberalerna föreslagna utgiftstaketunderstiger regeringens nivå med10-15 miljarder kronor.Moderata samlingspartiet förordar isitt budgetalternativ attutgiftstaket fastställs till 743,742 respektive 761 miljarderkronor, vilket är väsentligt högreän partiets motsvarande förslag ianslutning till åretsvårproposition. Förändringensammanhänger med att Moderatasamlingspartiet har valt att påstatsbudgetens utgiftssida nutydligt redovisa den kompensationpartiet vill ge kommunerna förbudgeteffekten av de moderataskattesänkningsförslagen. Partietföreslår långtgåendeskattesänkningar och ungefär trefjärdedelar härav påverkar direktkommunernas inkomster. I denmoderata motionen kompenseraskommunerna för detta bortfall genomhöjda statsbidrag, vilket höjernivån på de statliga utgifterna ochdärmed också nivån på det statligautgiftstaket i motsvarande grad.Nivåhöjningen slår däremot inteigenom på utgiftstaket för densamlade offentliga sektorn, vilketockså framgår av tabell 17 därskillnaden mellan regeringens ochModerata samlingspartiets förslagunder de tre åren uppgår till 31,61 respektive 84 miljarder kronor.Med sina långtgående krav påutgiftsminskningar intar Moderatasamlingspartiet därmed sammasärställning som tidigare.De olika alternativen framgår avföljande diagram. *Diagram 7. Regeringens ochoppositionspartiernas förslag tillutgiftstak för staten 1999-2001*Källa: Finansutskottet.Moderata samlingspartiet villbegränsa den offentliga sektornsstorlek och lägger i detta syftefram förslag till mycket omfattandeskattesänkningar, vilka förutsättsbli finansierade med kraftigautgiftsnedskärningar. I motionenberäknas skattesänkningarna under1999 innebära ett inkomstbortfallpå för denkonsoliderade offentliga sektorn,medan utgiftsminskningarna angestill . Motperiodens slut fårskattesänkningarna fullt genomslagoch uppgår då till 86,0 miljarderkronor. Utgiftsminskningarnabegränsas emellertid detta år till69,, och såledestar Moderata samlingspartiet ianspråk en del av det befintligaöverskottet på statsbudgeten föratt finansiera sinaskattesänkningar.Moderata samlingspartietsbudgetalternativ skiljer sigmarkant från övriga partiersförslag. Partiet förespråkar enkraftfull skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägreskatter, mindre bidrag ochsubventioner för att, som detuttrycks, göra det möjligt att levapå sin lön. Men med detta synsättblundar Moderata samlingspartiethelt för de omfördelande effektersom skatter och bidrag har. Medhjälp av skatter och bidrag sker eninkomstutjämning mellan individertill förmån för de sämst ställda isamhället. Skatter och bidrag harför den enskilde också eninkomstutjämnande effekt övertiden, och genom denna omfördelningfår medborgarna samhällets stöd ide skeden av livet då de inteaktivt förvärvsarbetar på grund avskolgång, sjukdom, arbetslöshet ochåldringsvård osv. Enligt utskottetsmening kan man alltså inte på detsätt gör sättalikhetstecken mellan skatter ochbidrag. Vad som statsfinansielltkan te sig som ett nollsummespel idet moderata budgetalternativet fårmycket långtgående återverkningarför de enskilda individerna.Särskilt påtagligt blir detta dåskattesänkningarna i storutsträckning förutsätts blifinansierade genom minskadetransfereringar och besparingar isådana trygghetssystem som a-kassasamt tandvårds-, sjukvårds- ochläkemedelsförmåner. Av de moderatabesparingsförslagen på drygt 32miljarder kronor 1999 riktar sigmerparten mot olika typer avtransfereringssystem. Så t.ex. villModerata samlingspartiet inte barariva upp beslutet om 80 %ersättningsnivå i sjukpenning- ochföräldraförsäkringarna samtarbetslöshetsförsäkringen. Partietvill också införa ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen samtbegränsa ersättningen även på såsätt att den sjukpenninggrundandeinkomsten skall baseras på desenaste 24 månadernasgenomsnittliga inkomst. Dessutomvill man försvagaarbetslöshetsförsäkringen genomsänkt lägsta dagpenning, skärptaarbetsvillkor och ett successivtinförande av en bortre parentes förersättningen. Besparingar skallockså göras i sådanatransfereringssystem somförtidspensioner, underhållsstöd,räntebidrag och bostadsbidrag.Skattesänkningar finansierade pådetta sätt ger enligtfinansutskottets mening upphov tillstarkt negativafördelningspolitiska effekter. Demedborgare som är i störst behov avsamhällets stöd är de som i förstahand tvingas bidra tillfinansieringen genom uteblivnaeller försämrade förmåner.Samtidigt får de själva litet elleringet utbyte av de sänkta skatternapå grund av låga inkomster.Samma skeva fördelningspolitiskasynsätt framkommer i Moderatasamlingspartiets budgetalternativnär partiet å ena sidan avvisarregeringens förslag tillskattereduktion för låg- ochmedelinkomsttagare och å andrasidan motsätter sig den merbegränsade höjningen av denstatliga skatten som vid årsskiftetträder i kraft för dem medinkomster överstigande 390 000 kr.En politik med en sådan inriktningkan enligt utskottets mening intevinna den breda uppslutning somkrävs för att rekonstruktionen avstatsfinanserna skall kunnafullföljas med bestående kraft.Genom sänkta skatter och minskadeutgifter skall den offentligasektorns storlek minskas. Men någraav de besparingar partiettillgodoräknar sig uppnås tillpriset av att medborgarna tvingasbetala obligatoriska försäkrings-premier, som för den enskilde harstora likheter med en skatt. räknar Moderatasamlingspartiet med att kunna spara4 miljarder kronor genom att frånstatsbudgeten lyfta ut kostnaderför sjukskrivningar förorsakade avtrafikolycksfall för att i ställetbekosta dem via en obligatorisktrafikskadeförsäkring vid sidan avstatsbudgeten. Detta ledersjälvklart till en minskadbelastning på statsbudgeten, men deskattesänkningar det ger utrymmeför torde inte uppväga de ökadeförsäkringspremier den enskildebilisten får betala. På snarliktsätt vill Moderata samlingspartietgöra stora besparingar iläkemedelsförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen genom atti stället låta dessa kostnaderfinansieras via försäkringspremiersom den enskilde får betala. Likasåskall arbetsskadeförsäkringenavskaffas i sin nuvarande form föratt i stället ersättas av enobligatorisk arbetsskadeförsäkringhelt utanför statsbudgeten vilkenskall anpassas till företagensskadeutfall.Den offentliga sektorns omslutningskall också minskas genom attbidrag ersätts med skatteavdrag. motsätter sig Moderatasamlingspartiet regeringens förslagtill barnbidragshöjning ochföreslår i stället att man införett kommunalt grundavdrag på 10 000kr per barn och år vidinkomstbeskattningen. För attkompensera kommunerna för detminskade skatteunderlaget föreslårmoderaterna en motsvarande höjningav statsbidraget till kommunerna.Som det föreslagna skatteavdragetför barnfamiljer är konstruerattorde den mest påtagliga effektenav motionärernas förslag vara attsamhällets generella stöd tillbarnfamiljerna kommunaliseras.Värdet härav utvecklar motionärernadock inte närmare.Utskottet noterar också attModerata samlingspartiet i sittbudgetalternativ räknar med attäven tämligen blygsamma satsningarpå rehabilitering snabbt skall gemycket riklig utdelning. Förmoderaterna skall finansiellsamverkan vara huvudregel vidrehabilitering och utgöra ennaturlig del av arbetet.