bet · GL01UbU10 · 1998-03-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas ca 80 motionsyrkanden om olika gymnasieskolfrågor, allayrkanden utom ett i motioner från allmänna motionstiden . Samtliga yrkandenavstyrks.Motionerna handlar om gymnasieskolans struktur och program, timplanen,kärnämnena, lärlingsutbildning, frågor om förhållandet skola-arbetsliv,utbildning i företagarkunskap och entreprenörskap, betyg, gymnasieexamen,utvecklingssamtal, förändrat huvudmannaskap för landstingskommunalagymnasieskolor, m.m.M, c, fp, v, mp och kd har reserverat sig på en eller flera punkter. Motioner från allmänna motionstiden 19971997/98:Ub201 av () vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om att utöka antaletbetygsnivåer, särskilt på gymnasienivå, i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär förslag om en översyn av poängsättningav olika kurser i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag om att införa nationellabetygskriterier över hela landet i enlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub205 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheten för elever att inomgymnasieskolan få genomgå teoridelen av körkortsutbildningen.1997/98:Ub208 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betyg och skriftliga omdömen i grund- respektive gymnasieskolan,5. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avskaffa timplanerna för grund- respektivegymnasieskolan,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av en modern gymnasieexamen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en reformering av gymnasieskolan.1997/98:Ub213 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbildning iföretagsamhet/entreprenörskap i grundskola och gymnasium.1997/98:Ub215 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingsarbete för elevernas inflytande vid val av kurser inomämnena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utveckling av kärnämnena,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om religionsämnets betydelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ser över kommentarerna till kärnämnena i syfte attdeklarera vikten av samverkan mellan kärnämnen och karaktärsämnen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utvärdering görs om förhållandet till betygssystemet inomolika kärnämnen och kursplaner för gymnasieprogrammen samt att ett förslag omalternativa system och viktning utreds,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasieexamen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvecklingssamtal,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten att få genomföra sina gymnasiestudier ,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasiestyrelser med elevmajoritet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nationellt program med speciell inriktning på företagande ochentreprenörskap,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en ny form av lärlingssystem byggs upp inom flera avgymnasieskolans program,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om APU (arbetsplatsförlagd utbildning),20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa timplanen.1997/98:Ub217 av de () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring i lagen om kommunernas skyldighetatt svara för vissa elevresor att kilometerangivelsen tas bort.1997/98:Ub221 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om antalet kärnämnen i gymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om alternativa kurser i kärnämnena,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en mer flexibel gymnasieskola,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avskaffande av timplanen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gymnasieskolans omfattning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det individuella programmet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om praktikprogrammet,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det personliga programmet för ökad valfrihet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenörsutbildning,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt teknikprogram,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan skola, arbetsliv och näringsliv,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en modern lärlingsutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av en gymnasieexamen.1997/98:Ub223 av och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avnationella prov i ämnena franska och tyska.1997/98:Ub234 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att höja kvaliteten i gymnasieskolan,3. att hos regeringen begär förslag som möjliggör förgymnasieelever att inom ramen för sina studier läsa kurser på högskolenivå ienlighet med vad som anförts i motionen.1997/98:Ub244 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enyrkesexamen på vårdgymnasiets omvårdnadsprogram.1997/98:Ub247 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om alternativa kurser och mål ikärnämnena i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av gymnasieskolans program och struktur,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avskaffa timplanen,4. att hos regeringen begär förslag om färre obligatoriska kärn-ämneskurser i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag om återinförande av rätten attpröva betyg i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om samverkan mellan skola och näringsliv,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den arbetsplatsförlagda utbildningen,11. att hos regeringen begär förslag om en försöksverksamhet medmodern lärlingsutbildning i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär förslag om förändrat huvudmannaskapför de gymnasieskolor som har landsting som huvudman i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om de lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning.1997/98:Ub251 av m.fl. (m, c, fp, kd) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införandetav Lärling 2000.1997/98:Ub259 av Skånberg och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ändranamnet på Industriprogrammet till Teknikerprogrammet.1997/98:Ub267 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en gymnasieexamen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen bör återkomma med förslag om hur gymnasieskolansutbildningar kan inriktas mer mot entreprenörskap.1997/98:Ub271 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en utredning tillsätts med uppdrag att undersöka möjligheternaatt avskaffa betygen i gymnasieskolan och som alternativ föreslå ett starktreducerat betygssystem med endast två betygssteg (godkänd, icke godkänd),2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en total översyn av kvaliteten av betygssystemet igymnasieskolan, såväl vad avser betygens reliabilitet som deras värde somprognosinstrument för elevers framtida studie- eller yrkesframgång.1997/98:Ub280 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attkörkortsutbildning bör få en inriktning på ett livslångt lärande.1997/98:Ub281 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning som gör en samordnadöversyn av gymnasieskolans styrdokument,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om eftergymnasial lärlingsutbildning,6. att hos regeringen begär en utredning om betyg enligt vad imotionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om obligatoriska utvecklingssamtal i gymnasieskolan.1997/98:Ub807 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att komma till rätta med allvarliga problem med den nyagymnasieskolan,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättande av en utredning med uppdrag att föreslå lämpligaalternativ till nuvarande kunskapskrav och betygssystem för gymnasieskolan,19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att fortsätta nedtoningen av timplanens betydelse ochstärka utvecklingen av målinriktade studier efter individuellt anpassadestudieplaner och stort elevinflytande i gymnasieskolan,20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utveckla den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) igymnasieskolan,24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införande av lärlingsutbildning vid svenska företag.1997/98:Sk321 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingsutbildning.1997/98:Sk738 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lärlingssystem.1997/98:So629 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrautbildning på gymnasiet.1997/98:Kr509 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utvärdering av idrottsgymnasier.1997/98:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utbildning och kompetensutveckling genom ett nationellt programmed inriktning på företagande och entreprenörskap införs i gymnasieskolan.1997/98:N307 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att sätta företagande på schemat i skolor.1997/98:N308 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av integrerad undervisning i företagande/entreprenörskap igrundskola och gymnasium.1997/98:A203 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om entreprenörskap i gymnasieutbildningen.1997/98:A415 av förste vice talman m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbetsplatsförlagd utbildning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förbättrad lärlingsutbildning,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett regionalt försöksprojekt med en förbättrad lärlingsutbildning iJönköpings län.1997/98:A457 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lokala utbildningar efter lokala behov.Motion väckt med anledning av regeringens skrivelse 1994/95:127 Ungdomsfrågor1994/95:Kr3 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av betygssystemet. Utskottet behandlar i det följande 78 motionsyrkanden som har väckts under denallmänna motionstiden samt ett motionsyrkande från ett tidigareriksmöte. Samtliga yrkanden handlar huvudsakligen om gymnasieskolan. Utskottetbehandlar först yrkanden som rör allmänna frågor om utvecklingen avgymnasieskolan, bl.a. frågor om gymnasieskolans program och struktur, lokalagrenar, timplanen och kärnämnena. Därefter behandlas yrkanden omlärlingsutbildning, frågor om förhållandet skola-arbetsliv samt utbildning iföretagarkunskap och entreprenörskap. I ett särskilt avsnitt behandlas olikabetygsfrågor, gymnasieexamen och utvecklingssamtal i gymnasieskolan. Slutligenbehandlar utskottet under avsnittet övriga frågor bl.a. frågan om förändrathuvudmannaskap för landstingskommunala gymnasieskolor, yrkanden omkörkortsutbildning och föräldrautbildning.InledningI och med beslut med anledning av propositionen Växa med kunskaper -om gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr.356) lades grunden för utformningen av den nuvarande gymnasieskolan. Ipropositionen framhölls att reformen skall ses som en grund för en fortsattutveckling av gymnasieutbildningen. Vikten av att skapa lösningar som gerförutsättningar för en fortgående utvecklingsprocess betonades. Beslutet våren1991 om en reformering av gymnasieskolan har sedermera fullföljts genom flerariksdagsbeslut bl.a. om en ny läroplan och ett nytt betygssystem.En parlamentarisk kommitté tillsattes för att följa utvecklingen avgymnasieskolan inom ett antal områden som angavs i de direktiv som tvåregeringar gett kommittén. Kommittén har lämnat två delbetänkanden Den nyagymnasieskolan - hur går det? (SOU 1996:1) och Den nya gymnasieskolan - stegför steg (SOU 1997:1). lämnades slutbetänkandet Den nyagymnasieskolan - problem och möjligheter (SOU 1997:107) till regeringen.I Utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning (skr. 1996/97:112,bet. UbU13) redovisade regeringen flera initiativ och bedömningar pågymnasieskolans område, t.ex. om utvecklingen av gymnasieskolans struktur,kärnämnena, en ny lärlingsutbildning, en yrkesexamen och ett praktikprogram. Isyfte att bereda dessa frågor vidare har två arbetsgrupper bildats inomUtbildningsdepartementet. Den ena arbetsgruppen - Praktikprogramgruppen -arbetar med förslag till hur ett praktikprogram kan organiseras inom ramen fördet individuella programmet. Arbetsgruppen skall redovisa sitt arbete senastden . Den andra arbetsgruppen - Gymnasiegruppen - har i november1997 i skriften Gymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78) presenteratsina förslag och bedömningar. Denna departementspromemoria remissbehandlastillsammans med slutbetänkande (SOU 1997:107) till den 15mars 1998. Regeringen har redovisat att den avser att lämna en proposition omgymnasieskolan den 25 maj 1998.Gymnasieskolans programstruktur m.m.MotionernaFrågor som allmänt rör utvecklingen av gymnasieskolan behandlas i fleramotioner. Enligt motionerna 1997/98:Ub208 (m) yrkande 18 och 1997/98:Ub247 (m)yrkande 2 bör en översyn av gymnasieskolans programstruktur göras. I det förstnämnda yrkandet framhålls bl.a. även behovet av en översyn av antaletkärnämnen, utrymmet för individuella valet och betygskriterierna samttimplanens avskaffande och införandet av en modern lärlingsutbildning. Enviktig fråga är enligt motionärerna om gymnasieskolans omfattning och innehållär tillräckliga för att möta framtidens krav på en utbildning av hög kvalitet.I motion 1997/98:Ub234 (m) yrkande 1 pekas på en rad åtgärder som enligtmotionären behövs för att höja kvaliteten i gymnasieskolan, bl.a. flerfristående gymnasieskolor, ett utbyggt näringslivssamarbete, moderniseradpedagogisk inriktning, utökad IT-användning och intensifieradinternationalisering. I motion 1997/98:Ub281 (v) yrkande 2 begärs en samordnadöversyn av gymnasieskolans styrdokument. Skollag, läroplan ochgymnasieförordning bör enligt motionärerna ses över liksom systemet medgymnasiepoäng. Även kursplanerna bör ses över och modifieras och anpassas tillnya krav i samhället och arbetslivet. För att komma till rätta med allvarligaproblem med den nya gymnasieskolan måste skolledare och lärare enligt motion1997/98:Ub807 (mp) yrkande 16 ges möjlighet till effektiv fortbildning iorganisatoriska och metodiska frågor.En mer flexibel gymnasieskola förordas i motion 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 3.Motionärerna anser att de tre åren i gymnasieskolan bör kunna utnyttjas merflexibelt, där studier och yrkespraktik varvas och utbildningen organiseras ietapper. Det skall vara möjligt att avbryta studierna och komma tillbaka ochläsa vidare vid t.ex. komvux. Eleverna skall också ges möjlighet att läsa merflexibelt under läsåret. Enligt yrkande 5 i motionen är en avgörande fråga omgymnasieskolans omfattning och innehåll är tillräckliga för att möta framtidenskrav på utbildning av hög kvalitet.Enligt motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 9 bör det finnas en rätt att fågenomgå gymnasiestudier . Motionärerna pekar på att ungdomarav olika anledningar kan vilja göra uppehåll i studierna.I motion 1997/98:Ub221 (fp) yrkande 6 framhålls att det individuellaprogrammet skall innebära en verklig valfrihet i gymnasieskolan. Det är enligtmotionärerna viktigt att poängtera att det individuella programmet inte pånågot sätt får ses som en avstjälpningsplats för elever med lågstudiemotivation. I yrkande 8 i motionen föreslås att ett personligt programinförs. Motionärerna anser att eleverna bör ges möjlighet att - utöver deobligatoriska kärnämnena - själva välja kurser och sätta samman dessa till ettprogram.I samma motion (1997/98:Ub221) yrkande 10 föreslås att ett nytt nationellt,gärna fyraårigt, teknikprogram inrättas. Programmet bör avslutas med examen.Sveriges behov av ingenjörskompetens på denna nivå skulle därigenom kunnafyllas, heter det i motionen. I yrkande 7 pekar motionärerna på att de åtgärdersom regeringen beskrivit beträffande praktikprogrammet i utvecklingsplanen(skr. 1996/97:112) redan är fullt möjliga inom det individuella programmet.Motionärerna anser att regeringen borde informera om de möjligheter som redanfinns inom dagens system. Enligt motion 1997/98:Ub259 (kd) bör namnet påindustriprogrammet ändras till teknikerprogrammet. Motionärerna anser att detbehövs en mer rättvisande och positiv benämning på industriprogrammet.Frågan om de lokala grenarna och elevers rätt att välja utbildning tas upp imotion 1997/98:Ub247 (m) yrkande 14. Regeringen fastställer numera vilka lokalagrenar som skall vara riksrekryterande. Motionärerna framhåller att det fannsskäl för en viss skärpning av de tidigare bestämmelserna. De anser attSkolverket bör ges ansvaret för att förklara om en lokal gren skall varariksrekryterande på grundval av utbildningens innehåll. Enligt motion1997/98:A457 (mp) yrkande 11 bör en ökad satsning ske på lokala utbildningarför att främja den lokala näringslivsutvecklingen.Enligt motion 1997/98:Ub215 (kd) yrkande 1 bör ett utvecklingsarbete förelevernas inflytande vid val av kurser inom ämnena initieras. Kommunerna måstesträva efter att tillgodose elevernas val av kurs. Kommunerna bör enligtmotionärerna i mycket större utsträckning samverka för att eleverna i praktikenskall kunna välja kurser. I yrkande 10 tas frågan om gymnasiestyrelser medelevmajoritet upp. Motionärerna ifrågasätter ordningen med sådana styrelser ochanser att det inte är rimligt att kräva av eleverna att de skall ha etthelhetsgrepp över utbildningen. Eleverna skall däremot ingå som en viktig del iden beslutande processen, heter det i motionen.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande de yrkanden som allmänt rör utvecklingen avgymnasieskolan anföra följande.Utskottet har inledningsvis kort redovisat det aktuella utrednings- ochberedningsläget i frågan om den fortsatta reformeringen av gymnasieskolan.Regeringen har informerat om att den avser att lämna en proposition omgymnasieskolan till . En departementspromemoriaGymnasieskola i ständig utveckling (Ds 1997:78) remissbehandlas tillsammans medGymnasiekommitténs slutbetänkande Den nya gymnasieskolan - problem ochmöjligheter (SOU 1997:107) till den 15 mars.Gymnasiekommittén har i sina tre betänkanden bl.a. tagit upp problemen meddet snabba genomförandet av den nya gymnasieskolan, undervisningen ikärnämnena, den arbetsplatsförlagda utbildningen (APU), betygssystemet ochelevens val och inflytande. I departementspromemorian framhålls att denutvärdering av gymnasieskolans första år som redovisat i sinabetänkanden har varit en väsentlig grund för arbetsgruppens arbete. Idepartementspromemorian betonas bl.a. att den allmänna utbildningsnivånfortlöpande måste anpassas till samhällets och arbetslivets utveckling ochkrav. Det görs en analys av vilka kompetenskrav som arbetslivet förväntasställa . I promemorian behandlas vidare frågor som rörgymnasieskolans uppbyggnad. Bland annat föreslås en mer generell struktur förnationella program, ett nytt teknikprogram och en ny lärlingsutbildning. pågår arbete med måldokumenten för gymnasieskolan, bl.a. görs enöversyn av målen för de nationella programmen i syfte att göra programmenskaraktär mer tydliga än de nuvarande programmens.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att frågor som rör gymnasieskolansutveckling bereds inom och att en propositioni ämnet avses att lämnas under detta . Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motionerna 1997/98:Ub208 yrkande 18, 1997/98: Ub234 yrkande 1,1997/98:Ub247 yrkande 2, 1997/98:Ub281 yrkande 2 och 1997/98:Ub807 yrkande 16.Utskottet avstyrker med samma motivering - pågående beredningsarbete inomRegeringskansliet - även förslaget i motion 1997/98:Ub221 yrkande 3 om en merflexibel gymnasieskola samt det tillkännagivande som begärs i samma motion omgymnasieskolans omfattning (yrkande 5). Utskottet vill också peka på att fråganom en mer flexibel gymnasieskola har behandlats och avstyrkts tidigare avutskottet (senast i bet. 1996/97:UbU7 s. 17 och 1996/97:UbU13 s. 26). Utskottethar därvid bl.a. hänvisat till de stora möjligheter till flexibla studier somnumera finns inom den kursutformade gymnasieskolan, t.ex. när det gäller attstudera ämnen i separata kurser och få dessa tillgodoräknade senare vidåtertagande av studierna efter ett tillfälligt avbrott. Utskottet hänvisadeockså till att enligt sina direktiv bl.a. skall prövamöjligheten att påtagligt öka flexibiliteten i utbildningssystemet genom attföreslå ett arbetssätt som ger möjlighet till successiv intagning, meraindividualiserad utbildning, avbrott för arbete m.m. (dir. 1995:67 och1996:71). Kommitténs arbete skall vara slutfört i sin helhet senast den 1 marsår 2000.Utskottet avstyrker även förslaget i motion 1997/98:Ub215 yrkande 9 ominförandet av en rätt att få genomgå gymnasieutbildning t.o.m. ålder.Enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 § skollagen är utbildning i gymnasieskolanavsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning ellermotsvarande fram t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . Iskollagens bestämmelser anges ingen formell gräns för när studierna skall varaavslutade. Utskottet har ovan behandlat ett yrkande om flexibel studietakt igymnasieskolan som delvis berör ett likartat problem och därvid bl.a. hänvisattill arbete.När det gäller yrkandena 6 och 8 i motion 1997/98:Ub221 om det individuellaprogrammet och införande av ett personligt program har utskottet i principingen annan uppfattning än motionärerna. Utskottet vill peka på att deindividuella programmen enligt bestämmelserna i skollagen (5 kap. 4 b §) kansyfta till att stimulera eleven att senare gå över till ett nationellt programeller ett specialutformat program, avse viss lärlingsutbildning, avseutbildning för udda yrken eller avse att möta speciella behov hos eleven.Vidare noterar utskottet att i sitt slutbetänkande har ettsärskilt avsnitt om det individuella programmet (SOU 1997:107, s. 160). I dettaavsnitt sägs bl.a. följande.