bet · GL01UU20 · 1998-05-14 00:00:00 — Ambitionen är att ramprogrammet skall möjliggöra tydligareprioriteringar och bättre samordning av gemenskapens arbete inom energiområdet.Vissa kompletterande uppgifterAvsikten är att rådet skall fatta beslut om det nyssnämnda,fleråriga ramprogrammet (1992-2002) för energisektorn. Kommissionen lyfter framtre huvudmålsättningar för programmet: att förbättra gemenskapensförsörjningstrygghet, att bidra till en förbättrad konkurrenskraft och attåstadkomma ett förbättrat miljöskydd. Det handlar bl.a. om att ökainternationellt samarbete på energiområdet, att fortsatt främja förnybaraenergikällor och att ytterligare stimulera en effektiv energianvändning.Avsikten är också att rådet vid samma beslutstillfälle skalldiskutera förslagen i kommissionens vitbok om en strategi och en handlingsplanför gemenskapen för att främja förnybara energikällor. Denna plan är en del avgemenskapens insatser för att uppfylla EU:s klimatåtaganden efterklimatkonferensens tredje partsmöte i . Programmet enligt vitboken ärsektorsövergripande till sin karaktär och skall bidra till måluppfyllelse inomen rad områden som t.ex. sysselsättning, miljö, forskning, regionalpolitik ochjordbrukspolitik. Planerna är att en omfattande koordination, som innefattarfinansiella åtaganden, skall etableras mellan åtgärder vidtagna pågemenskapsnivå och existerande nationella strategier. Principerna förutformningen av programmet påminner om uppbyggnaden av ramprogrammet förenergi. Den tidshorisont som vitboken överblickar utsträcker sig, som tidigarenämnts, fram till år 2010.Det brittiska ordförandeskapet har energi och miljö som sitt tema, och videnergirådsmötet kommer rådet att anordna en öppen debatt om energioch miljö. Ordförandeskapets ambition är att åstadkomma enighet områdsslutsatserna om energi och miljö och som kan överlämnas tillmiljöministrarna.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet gör bedömningen att förutsättningarna för att effektiviseraresursinsatserna i syfte att öka användningen av förnybara energikällor och attåstadkomma en förbättrad energieffektivitet, i enlighet med de intentioner somanmäls i berättelsen för , kan vinna väsentliga framsteg under denärmaste åren. Den nödvändiga förstärkningen av insatserna realiseras genomkraven på långsiktighet och samordning av olika finansieringskällor i enlighetmed kommande rådsbeslut. Ordförandeskapets prioritering av dessa frågor är ursvensk synpunkt glädjande. Den politiska uppmärksamhet som på detta sätt skapasär enligt näringsutskottets uppfattning nödvändig för att få de nationellaresursinsatserna infogade på ett strukturerat sätt med de gemensammaåtgärderna. Det arbete som ordförandeskapet och rådet igångsätterenligt angivna riktlinjer sträcker sig också över den tidsperiod undervilken kommer att inneha ordförandeskapet i rådsarbetet. Detta gerenligt näringsutskottets mening goda möjligheter för svenskt vidkommande attpåverka den fortsatta prioriteringen av dessa frågor.Med det anförda avstyrker utskottet den aktuella motionen i här berörd del.Det multilaterala investeringsavtaletMotionernaRegeringens beskrivning av det multilaterala investeringsavtalet (Multilateral Agreement on Investment) måste sägas vara något av ett rekord iskönmålning, heter det i partimotionen 1997/98:U25 (v). Regeringen säger sig,anför motionärerna, vilja lägga stor vikt vid ett så liberalt och bindandeinvesteringsavtal som möjligt. I en kritisk ton konstateras att jämförtmed många andra länder har begärt ganska få landspecifika reservationer. Imotionen påpekas att 560 frivilligorganisationer från hela världen har riktatskarp kritik mot avtalet. Den analys som gjorts, fortsätter motionärerna, omdetta avtal i ett betänkande i - framlagt i början av år 1998- utmynnade i en resolution där unionen och medlemsstaterna rekommenderades attej underteckna nuvarande avtalsförslag. Regeringen har tydligen avsett attslutföra förhandlingarna om detta avtal utan att föra någon dialog medriksdagen, hävdar motionärerna och anser att ett sådant arbetssätt äroacceptabelt.I motion 1997/98:U26 (mp) påstås att regeringen inte nämner iskrivelsen. Det är uppenbart, sägs det, att detta är ett led i försöken attsopa detta odemokratiska och i många avseenden skamliga avtal under mattan.Även i denna motion hänvisas till resolutionen från attmedlemsländerna inte skall godkänna avtalet i nuvarande form, och detunderstryks att kräver att regeringen hörsammar detta krav.SkrivelsenUnder rubriken handelspolitiken (s. 200) beskrivs deförhandlingar som pågått i om ett multilateraltinvesteringsavtal. I förhandlingarna deltar , där EU:smedlemsländer också företräds av kommissionen. Avsikten är att avtalet ävenskall vara öppet för andra länder att ansluta sig till. Målsättningen är attskapa säkra, icke-diskriminerande, förutsättningar för utländska investerareoch investeringar. Ambitionen är att det skall finnas en hög nivå på åtagandenom investeringsliberalisering och skydd av investeringar samt en effektivtvistlösningsmekanism. Den ursprungliga tidsplanen för förhandlingarnasavslutande har inte hållit, och i skrivelsen sägs att tidsfristen förförhandlingarna har utsträckts till våren 1998.Av skrivelsen framgår att vissa frågor kvarstår att lösa. Så tilldrar sigt.ex. frågorna om miljö, arbetstagares rättigheter och extraterritorielltillämpning av lagar på investeringsområdet stort intresse i förhandlingarna.Nyckelproblemen inför slutfasen av förhandlingarna gäller, sägs det, i vilkenutsträckning olika typer av undantag skall medges från huvudregeln om icke-diskriminering. lägger stor vikt vid, framhåller regeringen, att ettavtal med så liberala och bindande regler som möjligt kommer till stånd och attländer utanför OECD-kretsen ansluter sig till det.Vissa kompletterande uppgifterI debatten vid sessionen i i samband medbehandlingen av det i motionerna nämnda betänkandet om (A4-0073/98)- föredragande var den tyske företrädaren (De gröna) -underströk kommissionär att förhandlingarna är långt ifrånavslutade och att de största framstegen i förhandlingarna oftast görs när det gäller internationella avtal. Han underströk vidare attEU verkligen behöver eftersom unionen sammantaget är den störstainvesteraren i hela världen och att av dess investeringar går till . är EU det område som är mest öppet för investeringar fråntredje land varför det ligger i unionens intresse att det antas tydliga reglersom bygger på öppenhet och icke-diskriminering, sade han.Kommissionären ville betona vikten av att avtalet kan göra det möjligt attskydda miljön såväl nu som samt att arbetsnormer respekteras avinvesterare. Han underströk också att avtalet måste göra det möjligt att bevaraden ekonomiska och sociala integration som EU bygger på, och att det behövs ensärskild klausul i som tillåter detta såväl inom unionen som gentemot deländer som ansökt om medlemskap. Vidare framhölls att kommissionen noga kommeratt analysera i vilken mån avtalet överensstämmer med andra internationellaavtal och med unionens interna politik innan det överlämnas till rådet ochparlamentet för godkännande. Dessutom skall parlamentet få ge sitt samtycketill avtalet innan det får träda i kraft. betonades att det inte ärkommissionens avsikt att nå fram till ett avtal till varje pris. Viktigt är attuppnå rätt sorts som främjar unionens intressen och skyddar u-länderna.I ett interpellationssvar med anledning av sjuinterpellationer framställda av företrädare för och Miljöpartietom sade handelsminister inledningsvis att tidsplanenför MAI-förhandlingarna inte håller och att något avtal inte skulle varamöjligt att träffa enligt de ursprungliga intentionerna.Handelsministerns bedömning var i stället att förhandlingarna kommer attutsträckas ett eller . Han framhöll vikten av att hållsinformerad och är med i diskussionen om det avtal som successivt växer fram ochom de svenska reservationer som begärts mot bakgrund av avtalet. Detunderströks i svaret att avtalet inte gäller för innan det har godkäntsav . Han förklarade också att regeringen har för avsikt attfortsättningsvis visa stor öppenhet beträffande förhandlingarna. Avtalet skallutvärderas av någon som är fristående från innan det lämnasöver till för beslut. Dessutom, fortsatte statsrådet, är avsikten attredan innan förhandlingarna slutförts göra oberoende konsekvensanalyser avdelområden i det föreslagna avtalet.Leif menade att är ett försök att åstadkomma tydligaregler och överenskommelser i en globaliserad ekonomi. Strävan från regeringenssida är, poängterades det, att ett avtal skall innebära en begränsning avföretagens möjligheter att pressa fram eftergifter från regeringar vad gällermiljö- och arbetsrättskrav. Han betonade att driver på iförhandlingarna för att särskild hänsyn skall kunna tas till individuellautvecklingsländers problem om och när dessa önskar bli medlemmar av MAI.Sverige kommer också, anfördes det, att verka för att en bredare krets avländer involveras i den fortsatta förhandlingsprocessen.Under denna interpellationsdebatt framkom också i ett inlägg avhandelsministern att regeringen planerar att hålla en hearing om MAI-förhandlingarna i juni 1998.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet vill inledningsvis understryka att det svenska stödet för MAIoch det aktiva deltagandet i förhandlingarna inom är i linje med dettraditionella svenska engagemanget för en fri och öppen världshandel baserad pågemensamma regler. Målet med förhandlingarna är att skapa ett avtal med högstandard på åtaganden om investeringsliberalisering, att värna om icke-diskriminering och investeringsskydd samt att åstadkomma en effektivtvistlösningsmekanism. Bristen på överskådliga, lätt tillgängliga regler ochett sammanhängande gemensamt synsätt har inneburit ett stort mått av osäkerhetoch oförutsägbarhet för både offentliga och privata aktörer på marknaden. Ettenhetligt multilateralt regelverk för investeringar skulle alltså innebäraminskad osäkerhet och en kraftig förenkling jämfört med den nuvarandesituationen. Det skulle också på ett positivt sätt påverka flödet avinternationella investeringar till utvecklingsländerna. vill ianslutning till dessa påpekanden om de bakomliggande motiven tillförhandlingarna erinra om att det från svensk sida förespråkas att bestämmelserskall införas i avtalet som skall förbjuda s.k. positiv diskriminering påmiljö- och arbetsrättsområdet samt att skrivningar skall inarbetas i avtalet såatt statens normala regleringsmöjligheter på t.ex. miljöområdet inte kanifrågasättas.Näringsutskottet konstaterar att den omfattande diskussion som förevarit ombl.a. miljöhänsyn och arbetsrättsliga frågeställningar samt, för EU:svidkommande, avtalets förenlighet med fördragen och i övrigt MAI-avtaletsöverensstämmelse med andra viktiga internationella avtal har lett till attförhandlingarna kraftigt försenats. Det talas nu om en tidsutdräkt på ett . Enligt näringsutskottets uppfattning hade det varit en styrka om ettenhetligt, globalt regelverk för investeringar hade kunnat förhandlas fram inomramen för (). noterar denutfästelse som görs från regeringens sida att hålla informerad omförhandlingsläget och att avtalet blir föremål för utvärdering innan detföreläggs för beslut.Med hänvisning till det nu sagda och att långt ifrån ärfärdigförhandlat saknas enligt näringsutskottets uppfattning anledning förriksdagen att göra något särskilt uttalande i frågan. De aktuella motionernaavstyrks alltså i här berörda delar.Stockholm den 21 april 1998På näringsutskottets vägnarBirgitta JohanssonI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), LennartBeijer (v), (), (), (), LailaBäck (s), (), () och ().Avvikande meningar1. Omställningen av energisystemen i ÖsteuropaEva () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet omomställningen av energisystemen i bort ha följande lydelse:Näringsutskottet instämmer i det som sägs i motion 1997/98:U618 (mp) om attSverige på ett aktivt sätt inom ramen för PHARE- och TACIS-programmen, liksom iandra sammanhang, bör stödja omställningen av energisystemen i iekologiskt hållbar riktning. Innebörden i detta är enligt näringsutskottetsuppfattning att resurser i första hand skall gå till utveckling av miljövänligaenergislag framför fortsatta investeringar i nya kärnkraftsreaktorer. Även omde senare insatserna är motiverade av att mindre säkra reaktorer kan stängasav, blir effekten att berörda länder även fortsättningsvis låses in i ettfortsatt kärnkraftsberoende. Det är av största vikt att denna onda cirkel brytsvid de beslutstillfällen som inträder både i samband med utvidgningen ochinom ramen för det förstärkta samarbetet mellan och genom dennyligen träffade överenskommelsen om partnerskap och samarbete.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörddel.2. Utveckling av förnybara energikällorEva () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet omutveckling av förnybara energikällor bort ha följande lydelse:Näringsutskottet kan konstatera med ledning av den beskrivning som lämnas iårsberättelsen att tyngdpunkten i energiarbetet har legat på behandlingen avgasmarknadsdirektivet. Detta visar på ett tydligt och olyckligt sätt vilkaprioriteringar som gäller i det gemensamma energiarbetet. Den nuvarandedominansen för fossila bränslen och kärnkraft i präglar deenergipolitiska programmen och tränger undan de nödvändiga, framtidsinriktadeinvesteringarna i förnybara energikällor. De planerade, enorma europeiskainvesteringarna i nya gasnät och kabelnät för elöverföring kommer enligtnäringsutskottets mening allvarligt att påverka möjligheterna att genomföraenergiomställningen i vårt land på det sätt som avsetts. Det ankommer på densvenska regeringen att försöka utöva inflytande på andra medlemsländer ochtillsammans med dem få till stånd en omorientering av de energipolitiskaprogrammen till förmån för en kraftfull resursförstärkning på förnybaraenergikällor. Enligt näringsutskottets uppfattning föreligger det förnärvarande ett gynnsamt tillfälle för ett sådant alliansskapande arbete infördet svenska ordförandeskapet i rådsarbetet under våren 2001.Det sagda innebär att utskottet tillstyrker motion 1997/98:U26 (mp) i häraktuell del.3. Det multilaterala investeringsavtaletLennart Beijer (v) och () anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om det multilaterala investeringsavtalet bort haföljande lydelse:Näringsutskottet vill i likhet med vad som sägs i motionerna 1997/98:U25 (v)och 1997/98:U26 (mp) uttrycka sin oro för det sätt på vilket förhandlingarna iOECD om ett multilateralt investeringsavtal () har bedrivits.Förhandlingarna har förts i tysthet och den nödvändiga demokratiska insynen iprocessen har varit undermålig. bör enligt näringsutskottetsuppfattning uttala att förhandlingarna i fortsättningen skall föras med ledningav en fördjupad dialog med . Det föreliggande avtalsutkastet uppvisarenligt näringsutskottets mening mycket stora brister där hänsyn inte tas tillmiljö- och kulturfrågor samt sociala frågor. Dessutom framstår avtaletsförhållande till konventioner om skydd för mänskliga rättigheter som ytterstoklart. Så här långt är det investerarens rätt till en oavkortadhandlingsfrihet som har styrt utformningen av avtalet. Inriktningen på detfortsatta förhandlingsarbetet måste därför vara att hävda staters rätt att pådemokratisk grund besluta om regelverk som syftar till skydd mot t.ex.miljöförstöring, djurplågeri och utnyttjande av arbetskraft, utan att detuppfattas som handelshinder. vill i detta sammanhang ocksåuttala tvivel om räckvidden i EU:s gemensamma positioner i dessa delar i defortsatta förhandlingarna; den gemensamma handelspolitiken tar i alltför litenutsträckning hänsyn till utvecklingsländernas behov och förutsättningar.Med hänvisning till det sagda tillstyrker näringsutskottet motionerna1997/98:U25 (v) och 1997/98:U26 (mp) i här berörda delar.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1997/98:AU7yBerättelse om verksamheten i Europeiska unionen under 1997Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett fyra av utskott, däriblandarbetsmarknadsutskottet, tillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse1997/98:60 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen , över demotioner som väckts med anledning av skrivelsen och över elva motioner väcktaunder den allmänna motionstiden , i de delar de berörrespektive utskotts beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över valda delar av avsnittet 11 Tillväxtoch sysselsättning samt avsnittet 21 Regional- och strukturpolitik. Utskottetyttrar sig också över motionerna1997/98:U501 (m) (yrk. 2 delvis),1997/98:U210 (c) (yrk. 17 delvis),1997/98:A460 (c) (yrk. 22 delvis och 23 delvis),1997/98:U25 (v) (yrk. 10),1997/98:U26 (mp) (yrk. 7 delvis).SysselsättningspolitikSkrivelsenResultaten av sysselsättningsmötet i visar redan nubetydelsen av de nya fördragsbestämmelserna om sysselsättning. Redan innanfördraget träder i kraft har förutsättningar skapats för att bestämmelsernaskall få genomslag i praktiken. Bl.a. antog slutsatser omsysselsättningsriktlinjer och angav en konkret uppföljning av ställde sig också bakom Europeiska investeringsbankenssysselsättningsinitiativ.Utskottets ställningstagandeNågra motioner har inte väckts i denna del i utrikesutskottets ärende.Arbetsmarknadsutskottet vill påminna om att utskottet i ett annatyttrande till utrikesutskottet behandlat regeringens proposition omAmsterdamfördraget vad beträffar sysselsättningsfrågor, frågor om jämställdhetmellan kvinnor och män samt en del sociala frågor. I den del regeringensskrivelse om verksamheten i EU avser Amsterdamfördraget hänvisarutskottet till vad som sagts i det tidigare yttrandet (yttr. 1997/98:AU6y).Utskottet ser det som en betydande framgång för svenskt vidkommande attsysselsättningsfrågorna nu fått en ökad tyngd i EU-samarbetet och att formernaför samarbetet blivit fastlagda i Amsterdamfördraget. Det är vidare positivtatt dessa nya former för samarbetet kunnat börja tillämpas genom antagit riktlinjer för sysselsättningspolitiken för år 1998.Riktlinjerna bygger på fyra grundidéer, nämligen att förbättra möjligheternatill inträde på arbetsmarknaden (anställbarhet), att utveckla företagarandan,att uppmuntra företagens och de anställdas anpassningsförmåga och att stärkajämställdheten. Utskottet anser att den svenska sysselsättningspolitiken liggerväl i linje med sysselsättningsriktlinjerna. Det handlar bland annat om att tatill vara de betydande resurser som kan mobiliseras i ett samhälle där ingenställs utanför arbetslivet på grund av kön, etnisk tillhörighet, ålder, sexuellläggning eller funktionshinder.Regeringen kommenterar riktlinjerna och den svenska sysselsättningspolitikeni den nationella handlingsplanen för sysselsättning som finns intagen sombilaga 4 ekonomiska vårproposition.Arbetskraftens anställbarhet skall främjas genom att aktiva åtgärder, såsomutbildning och kompetensutveckling, prioriteras framför passivt kontantstöd.Utskottet anser att detta är angeläget.Det är vidare viktigt att göra det lättare för människor att starta och attdriva företag. I detta sammanhang vill utskottet peka på att en ny lag om rätttill ledighet för att bedriva näringsverksamhet trädde i kraft vid årsskiftet.Syftet med lagen är att stödja nyföretagande genom att underlätta förarbetstagare att starta och bedriva näringsverksamhet. Som regeringen anför inyss nämnda proposition bör medlemsstaternas skatte- och bidragssystem utformaspå ett gynnsamt sätt för sysselsättningen.Behovet av anpassning av förhållandena på arbetsmarknaden till nyaförutsättningar är uppenbart. Såväl utbildning av ungdomar inom ramen för denreguljära utbildningen som kompetensutveckling i arbetslivet måste anpassastill den kommande efterfrågan på arbetskraft. Även arbetsorganisationer ocharbetsformer måste moderniseras som en anpassning till ändrade förhållanden. Enpolitik som främjar anpassningsförmågan hos företag och anställda är därförbetydelsefull. Här spelar arbetsmarknadens parter en viktig roll.Utskottet menar att det är positivt att ökad jämställdhet lyfts fram som endel i sysselsättningspolitiken.Enligt uppgift från har tillsammans medStorbritannien och presenterat en gemensam satsning motarbetslösheten. Satsningen syftar till att få till stånd ett utbyte avarbetslösa praktikanter mellan de tre länderna och att jämföra arbetslösasmöjligheter att bli företagare.Sammanfattningsvis kan sägas att resultatet av de nya former för samarbete påsysselsättningsområdet som införs genom Amsterdamfördraget, och som redan innanfördraget trätt i kraft har tillämpats i praktiken, väl har motsvaratsvenska förväntningar.Regional- och strukturpolitikSkrivelsenI skrivelsen lämnas en redogörelse för målområden och gemenskapsinitiativ.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion U501 följande. Struktur- ochregionalstöd bör betraktas som övergångslösningar. Medlemsavgift och stöd börpå sikt kvittas mot varandra. I takt med att stödområdet kommit i kapp skallstödet avvecklas. Det stöd som erhålls från EU skall gå till svaga ocheftersatta regioner. Sådant stöd bör i första hand avse hjälp att bygga upp ochstärka institutioner för en fungerande marknadsekonomi, viss fysiskinfrastruktur som inte kan marknadsfinansieras, utbildning samt viss miljövård.Det finns också ett utrymme för gemensamma insatser vad gäller detranseuropeiska nätverken (yrk. 2 delvis).Centerpartiet menar i motion U210 att den svenska hanteringen av EU:sstrukturfondsmedel kännetecknas av omfattande byråkrati. Regeringen börskyndsamt se över den nationella administrationen av EU:s strukturfonder.Sverige bör verka för en offensiv gemensam regionalpolitik inom EU som syftartill att göra perifert belägna områden långsiktigt bärkraftiga och som särskilttar fasta på gränsregionalt samarbete i unionens ytterområden (yrk. 17 delvis).Centerpartiet för fram motsvarande tankegångar också i motion A460 (yrk. Därutöver anför partiet i den senare motionen följande. På dengemensamma jordbrukspolitikens och den gemensamma regionalpolitikens områdenhar den intagit ståndpunkter som på ett allvarligt sätthotar förutsättningarna för levande regioner. När dessa ståndpunkter kombinerasmed krav på sänkt medlemsavgift riskerar den dessutom attförsena eller underminera förutsättningarna för ett brett stöd inom EU för denhistoriska utvidgningen (yrk. 22).Vänsterpartiet anför i motion U25 följande. begränsar den ?lilla?nationella regionalpolitiken. kan delar av regionalpolitikenstoppas av kommissionen som stödet från EU sannolikt kommer att drasned på grund av kostnaderna för . Det är av utomordentlig viktatt regeringen försvarar rätt att utforma en egen regionalpolitik(yrk. 10).Bodil m.fl. (mp) är i motion U26 kritiska till EU:sbidragssystem. Motionärerna anser att det innebär en rundvandring av pengarmellan EU och medlemsstaterna. Ytterligare åtgärder måste vidtas mot fusk ochoegentligheter med EU:s budgetmedel (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeDen gemensamma regional- och strukturpolitiken är det viktigaste instrumentetför att minska obalanserna och skillnaderna i ekonomisk utveckling mellanregionerna i EU. På så sätt kan en högre grad av social och ekonomisksammanhållning inom unionen skapas. Dessutom är minskade regionala skillnaderen nödvändighet om alla regioner inom unionen till fullo skall kunna dra nyttaav den inre marknaden och andra tillväxtinriktade åtgärder.För svensk del har medlemskapet i EU inneburit en betydande ökning avresurserna för regionalt och lokalt utvecklingsarbete.En ny period för EU:s regional- och strukturpolitik avses gälla för åren2000-2006. En koncentration av strukturfondspolitiken till de länder ochregioner som är minst ekonomiskt utvecklade och en minskning av budgetanslagetför denna politik bör eftersträvas. Detta innebär sannolikt att de geografisktavgränsade målområdena kommer att begränsas, detta även för svensk del. Sverigebör dock inrikta sig på att, inom ramen för en minskad totalbudget, ökaåterflödet i förhållande till andra medlemsländer.