bet · GM01FiU1 · 1998-11-19 00:00:00 — Värnskattenvar ett brott mot skattereformennär den infördes, och dess nyapermanenta version är också ettbrott mot skattereformensintentioner.Sänkt skatt på hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycketdrabbar särskilt de verksamheterdär det finns "gråa" eller "svarta"alternativ. Tjänster riktade mothushållen utgör ett sådant exempel.Många sådana arbetsuppgifter utförsi dag i form av "gör-det-själv"eller svart. Att köpa sådanatjänster med full skattebörda ärförbehållet de rika, eller de somkan få någon annan att betala. Dentredje utvägen är att köpa dessatjänster svart.En aktuell undersökning frånArbetarskyddsstyrelsen visar attmånga är stressade i dagensarbetsliv. Ändå har svensken en avindustrivärldens kortasteårsarbetstider. En del avförklaringen är att skattetrycketgör det omöjligt att köpa tjänstersom skulle kunna lätta bördan,t.ex. för småbarnsföräldrar.Utskottet konstaterar att Moderatasamlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalerna har ettgemensamt förslag som ändrar pådetta. För tjänster utförda ihemmet ska en skattelättnad utgåsom halverar det vita priset direktvid betalningen. Skattereduktionenpå för hushållstjänsterutförda i det egna hemmet utgårända ochhushåll. Det är ett väsentligtutvidgat s.k. ROT-avdrag. Förslagetleder till att svarta jobb blirvita, till att valfriheten förhushållen ökar, jämställdhetenökar: det är inte som bara"manliga" ROT-jobb som får enskattelättnad utan äventraditionellt "kvinnliga".Effektiviteten ökar genom att valetmellan arbete och fritid inte påsamma sätt som snedvrids avskattekilar. Olika undersökningarvisar att en sådan åtgärd har jobbpotential. Lågt räknatborde 50 000-100 000 nyaarbetstillfällen kunna tillkomma påsikt.Sänkt skatt på privatpensionssparandeNedgången beroddetill en del på att när det blevnödvändigt att minska de offentligautgifterna hade hushållen ettalltför litet eget sparande attfalla tillbaka på. Det egna privatasparandet är en viktigtrygghetsskapande faktor förhushållen. Därför bör det privatahushållssparandet uppmuntras.Utskottets förslag till lägreskattebelastning innebär i sig atteget sparande gynnas jämfört med . Utskottet föreslår därutöveratt avdragsrätten förpensionssparande höjs till minstett basbelopp.Sänkt skatt på riskkapitalDubbelbeskattningen av utdelning påaktier har två nackdelar. Delshindrar den anskaffande avriskkapital, dels hindrar denexpansion av de mindre företagen.Utan dubbelskatten skulle utbudetav riskvilligt kapital vara större,till glädje inte minst försmåföretagen. Dubbelbeskattningengynnar utländskt ägande påbekostnad av svenskt.Skattebelastningen på att växa medeget kapital är högre än att växamed lånat kapital. Det naturligaför en företagare är att i förstahand expandera med eget kapital.Detta motverkas nu avdubbelbeskattningen.Dubbelbeskattningen är inget sombara drabbar en handfull rikapersoner. Närmare 5 miljoner sparari dag i aktier, direkt eller viafonder. Det finns en kritiskgranskning av avgifterna ifondsparande. Regeringen föreslårlagstiftning i frågan. Men minstlika viktigt är att den belastningpå aktiesparande somdubbelbeskattningen utgörförsvinner. Avgifters höjd påverkasav konkurrensen, men skatter kanbara regering och riksdag avskaffa.Utskottet föreslår bland annat attskatten på aktieutdelningavskaffas.Successivt avskaffadförmögenhetsskattSveriges välstånd är byggt på attSverige tidigt accepterade ochutnyttjade internationaliseringensfördelar. stora svenskamultinationella företag var enviktig byggsten när ettvälfärdssamhälle tog form. Dettahade inte varit möjligt utan attacceptera och delta iinternationaliseringsprocessen.I dag gör internationaliseringendet svårt för ett enskilt land attdriva skattepolitik utan hänsyntill utvecklingen i omvärlden. Detgäller inte minst kapitalskatternat.ex. Den börstegvis avskaffas under denkommande mandatperioden. Attförmögenhetsskatten inte är rättvisär uppenbart när vissa miljardärerfår kraftiga skattesänkningar medanvanliga familjer som kanske bottlänge i och amorterat ner lånen påsina hus kan drabbas avförmögenhetsskatt fullt ut.Utskottet föreslår attförmögenhetsskatten successivtavskaffas.Enklare och mildare beskattning avfåmansbolagDe små fåmansbolagens situationmåste underlättas genom en bättreskattesituation. Dagensskatteregler är särskilt ogynnsammaför växande mindre företag.Utskottet föreslår att nuvarandediskriminerande regler ändras såatt avkastning utöver en rimligarbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst.Rimliga regler för momsinbetalningRegeringen införde orimligamomsinbetalningsregler så attföretagen riskerar att tvingasbetala in skatt innan de fåttbetalning för sitt arbete. Dettamåste enligt utskottets meningändras genom att förfallodagen förmomsinbetalningarna senareläggs.Lägre skatt på inkomst av patentUtskottet föreslår attroyaltyinkomster från patentbeskattas som kapitalinkomst. Entidsbegränsad skattebefrielse förroyaltyinkomster från nya patentbör övervägas.ArbetsmarknadenModerna reglerDen rättsliga regleringen avarbetsmarknaden har en storbetydelse för företagensmöjligheter till smidig anpassningtill ändrade förutsättningar vadgäller t.ex. teknologi, utländskkonkurrens och skiftandeefterfrågan. Det påverkar i sin turförutsättningarna för företagen attbehålla och skapa arbetstillfällen.Detta förhållande förstärks i taktmed att arbetets organisation blirmera varierad och individanpassadpå arbetsmarknaden. Denlagstiftning som reglerarvillkoren på arbetsmarknaden är istora delar skapad för förhållandenoch synsätt som är förhanden; stora företag med enschabloniserad bild av medarbetarnai företaget. Lagstiftningen måsteenligt utskottets meningföljaktligen moderniseras.Arbetsmarknaden måste bli merdynamisk och flexibel. En reform avlagar och regler på arbetsmarknadensom tar sikte på att ökamöjligheterna att få och ta nyajobb, och att öka rörligheten påarbetsmarknaden måste genomföras såsnabbt som möjligt. Det är avavgörande betydelse för främst desmå- och medelstora företagensvilja och möjlighet att ge nyajobb. Om inte sådana förändringargenomförs kommer antalet nya jobbatt bli färre och en stor del avdem bli tillfälliga.En allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkringEn andra åtgärd i arbetet med attskapa förutsättningar för flerajobb är att moderniseraarbetslöshetsförsäkringen.Utskottet föreslår att en allmänobligatoriskarbetslöshetsförsäkring som tillstörre del än finansieras medegenavgifter införs. Därigenom fården enskilde ett verkligt val närdet gäller hur han eller hon villordna sin fackliga tillhörighet ocharbetslöshetsförsäkring.Försäkringen skall också motverkaatt löneavtal som leder till ökadarbetslöshet träffas. Karaktären avomställningsförsäkring måsteunderstrykas.Lönebildningen reformerasEn reformering av lönebildningen ärinte enbart en fråga förarbetsmarknadens parter. Utskottetanser att de institutionella ramarsom satts genom lagstiftning måsteses över så att balans vad gällerbland annat konfliktregler uppnås.Förutsättningarna för en välfungerande lönebildning kan ocksåstärkas genom en ökadegenfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen.Kunskap, kompetens och högretillväxtUtbildning med högre kvalitetDet är av avgörande betydelse attutbildning på alla nivåer frångrundskola till högskola präglas avhög kvalitet för att vidmakthållaoch utveckla den kompetens som ärett viktigt fundament för högframtida tillväxt.Utgångspunkten för en fortsattutbyggnad av den högre utbildningenoch fördelningen av platser mellanlärosäten måste vara utbildningenskvalitet. Betydelsen avkvalitetssäkring innebär att självatakten i utbyggnaden aldrig får blidet viktigaste. Det bör mot dennabakgrund övervägas särskildainsatser för att ge företräde åtkvalitetsinvesteringar i form avbl.a. lärarkompetens ochutrustning.Personliga utbildningskontonGenom ett system med personligautbildningskonton kan bättreekonomiska förutsättningar skapasför alla vuxna att påbörja fort-och vidareutbildning. Det kan skegenom att den enskilde medgesskatteavdrag för de medel somavsätts på samma sätt som skerför avsättning tillpensionsförsäkringar. Beskattningensker i stället när den enskildeanvänder pengarna för utbildningen.Även arbetsgivaren kan ges rätt attavsätta lika mycket som denenskilde. En form av utfyllnad påkontot kan övervägas förlåginkomsttagare.Ett utbyggt lärlingsprogramLärlingssystem bör enligtutskottets mening ingå som ennaturlig del i såväl ungdoms- somvuxenutbildning. Genom attyrkesinriktad utbildning integrerasmer målmedvetet i företagenförbättras effektiviteten.Lärlingsutbildningen bör expanderaoch ersättningarna fastställas nivå som gör lärlingsprogrammenattraktiva också för företagen.Tryggad energiförsörjningUtskottet avvisar denkapitalförstöring som följer av ensnabbavveckling av Barsebäck.Utskottet vill värna om den globalamiljön och motarbeta nyamiljöförstörande utsläpp överSydsverige. Utskottet värnar omkonkurrenskraftiga elpriser.Utskottet värnar om äganderättenoch rättsstatens principer. Alltsåmotsätter sig utskottet attBarsebäcksverket snabbavvecklas.En stor underbudgetering ibudgetpropositionen gällernedläggningen av Barsebäcksverket.Hur än regeringen har tänkt attnotan skall betalas - direkt urstatskassan, via lägre vinster ochinleveranser från , ellerpå annat sätt - blir följden attmedborgarna får bära bördan i formav högre skatt, högre elpriser,ökad miljöförstöring och färrejobb.Minskat krångelEtt långsiktigt avregleringsprogramEtt tydligt tecken på attregeringen inte förstår företagensvillkor är att antalet regler vuxitunder . Trots allttal om att det är i näringslivetsom sysselsättningsökningen skallkomma talar de faktiskahandlingarna ett helt annat språk.Antalet nya regler,"regelinflationen", växer med drygt5 % per år.Ett antal krångelregler som hindrartillväxt och nya jobb bör tas bort.Företagen kan inte fungera bra omonödiga regler hindrar derasexpansion. Det gäller särskilt demindre företagen. Utskottet delarden uppfattning som Moderatasamlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalerna geruttryck för i sin gemensammareservation i näringsutskottet.Reservationen är ett långsiktigtprogram för avreglering medföljande punkter:· Mål för avregleringen.Målet är att alla regler som berörföretagare skall ha granskats isyfte att förenkla och minskaregelmassan under mandatperioden.·· GenomförSmåföretagsdelegationens förslag.Allt i Småföretagsdelegationensförslag i betänkandet Bättre ochenklare regler (SOU 1997:186) börövervägas och i allt väsentligtgenomföras.·· Hög politisk prioritet.Arbetet med regelförenklingar börges en hög politisk prioritet.Arbetet skall ledas avstatsministern och finansministern.Företagare och forskare skall ingåi en referensgrupp.·· Obligatoriskkonsekvensanalys. Alla förslag frånregeringen som kan anses påverkaföretagens villkor skall föregås aven noggrann analys av verkningarna.Även myndigheter och föreskrifterskall omfattas av kravet att görakonsekvensanalyser.·· Solnedgångsparagraf. solnedgångsparagraf börinföras, dvs. regler skallautomatiskt omprövas efter fem år.Om de skall bestå behövs ett aktivtbeslut.·Lättare att starta och drivaföretagUtskottet presenterar ett antalkonkreta förslag för att göra detlättare att starta och drivaföretag som bygger påSmåföretagsdelegationensbetänkande.Ett första hinder för en blivandeföretagare är att det är svårt attstarta företag.Småföretagsdelegationens enklaremodell för registrering av företag,där bara en myndighet behöverkontaktas, bör genomföras. Det är för svårt att få F-skattsedel.För att få F-skattsedel krävs har ett visst antal kunder, ochför att få kunder krävs att man harF-skattsedel. Alla som vill startaföretag och inte är belagda mednäringsförbud skall ha rätt att fåF-skattsedel.Utskottet anser att det måste blienklare även att driva befintligaföretag. Nästan ingen av landets cahalva miljon egenföretagare klararav att deklarera på egen hand,reglerna är för komplicerade. Måletbör vara att en egenföretagareskall kunna ha en förenkladsjälvdeklaration precis somlöntagaren.Uppgiftslämnandet måste också blienklare. En del avuppgiftslämnandet tillförsäkringskassan kan exempelvisslopas och SCB bör bli noggrannarei urvalet av företag i sinaundersökningar så att företageninte störs onödigt mycket. Denobligatoriska platsanmälan tillarbetsförmedlingen bör ocksåslopas. Tullprocedurerna bör vidaregöras så enkla att företagen klarardem utan konsulthjälp.Ett enklare patent för uppfinningarbör även införas så att företagenenklare kan skydda de nya produkterde utvecklar.Bättre hushållning och störrekonkurrensFörutsättningarna för konkurrensmåste stärkas ytterligare. Demarknader som ännu präglas avnationella och internationellaregleringar måste så snart sommöjligt avregleras.Åtgärder för att skapa bättreförutsättningar för konkurrensmåste inriktas på att införaneutralitet mellan privata ochoffentliga producenter på områdensom domineras av offentligverksamhet.Valuta för skattepengarnaEnligt utskottets mening bör enkommission tillsättas meduppgift att förbättra hushållningeni den offentliga sektorn.Kommissionen skall bland annatstudera effektiviteten i deoffentliga verksamheterna ochsystemen för offentligatransfereringar och föreslåförändringar som innebär atthushållen får bättre valuta förskatterna.Neutralitet mellan privat ochoffentligtTrots åtgärder för att åstadkommaneutralitet mellan offentliga ochprivata producenter inom vård,utbildning och omsorg - inte minstunder den borgerligaregeringsperioden - kvarstår fleraproblem. Arbetet med att åstadkommalika förutsättningar måste få högprioritet särskilt påskatteområdet.Avveckla affärsverksamhetKommunerna bör inte bedrivaaffärsverksamhet. Det snedvriderkonkurrensen och försvagar förmåganatt utföra kärnuppgifterna inomvård och utbildning väl. Staten bördärför vidta åtgärder somdefinierar den kommunalakompetensen klarare och leder tillatt konkurrensutsatt verksamhet påolika områden - inte minst påbostadsmarknaden - avvecklas.Privatisera statens företagErfarenheterna av staten som ägareav företag är negativa - inte barainom banksektorn. De statligaföretagen bör därför privatiserasså snabbt marknadsförhållandenamedger det. För vissa företag somexempelvis och ärdet dessutom en förutsättning föratt deras utvecklingsmöjligheterskall tas till vara.Under mandatperioden börprivatiseringar om minst 100miljarder kronor genomföras. Det ärviktigt att möjliggöra ett sprittsvenskt ägande av företagen. Deföretag som bör privatiseras denärmaste åren är bl.a.· Telia·· Vasakronan·· & Upjohn·· Nordbanken utskottet här anfört omriktlinjerna för den ekonomiskapolitiken med anledning avmotionerna Fi203 (m), Fi204 (m),Fi207 (kd), Fi208 (m) yrkande 1,Fi209 (kd) yrkandena 1 och 10 ochFi211 (m) yrkande 1, bör riksdagensom sin mening ge regeringen tillkänna.De förslag till inriktning av denekonomiska politiken som framförs ipropositionen och i motion Fi210(c) yrkande 1 avvisas av utskottet.dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjerför den ekonomiska politikenatt med anledning avmotionerna 1998/99:Fi203,1998/99:Fi204, 1998/99:Fi207,1998/99:Fi208 yrkande 1,1998/99:Fi209 yrkandena 1 och 10samt 1998/99:Fi211 yrkande 1 ochmed avslag på proposition 1998/99:1yrkande 1 samt motion 1998/99:Fi210yrkande 1 godkänner vad utskottetanfört och som sin mening gerregeringen detta till känna,2. Allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken (mom. 1) (c)() anserdels att finansutskottets yttrandei avsnitt 1.3 Finansutskottetsförslag till inriktning av denallmänna ekonomiska politiken bortha följande lydelse:Utgångsläget för den svenskaekonomin är gott. Budgeten hargenom den viktiga saneringen avstatsfinanserna, i vilkenCenterpartiet tog ansvar, kommit ibalans. Budgetunderskottet harvänts till ett överskott.Enligt utskottets mening har dockSverige fortfarande strukturellasvagheter. Arbetslösheten är hög,som det råder brist påarbetskraft på flera områden.Lönebildningen har fungerat dåligtunder senare år. Dessutom är detsvenska skattetrycket ett avvärldens högsta och statsskulden ärfortfarande stor. Utskottetkonstaterar dessutom att mångakonjunkturbedömningar under senaretid har visat på oroande tecken vadgäller flera faktorer av storbetydelse för ekonomins utveckling.I konjunkturbedömning frånnovember skrivs förväntningarna omtillväxten ned som OECDpåpekar att arbetsmarknaden behöverreformeras och skatterna sänkas.Utskottet delar åsikten att detkrävs åtgärder inom dessa områdenom inte skall drabbas avsjunkande tillväxt och en alltförlångsamt stigande sysselsättning.Detta är särskilt viktigt motbakgrund av det osäkrainternationella ekonomiska läget.Arbetslösheten kommer enligtregeringens prognos att minskaframöver, om än i rätt blygsamtakt. Därför är det enligtutskottets mening viktigt attriksdagen kraftfullare än vadregeringen visat ibudgetpropositionen tar tag i destrukturella problemen som behöverlösas för att tillväxten ochsysselsättningen skall öka. Dekonkreta åtgärder för tillväxt somregeringen föreslår är för få.Enligt utskottets mening skall enstark svensk ekonomi med sundastatsfinanser, rörlig växelkurs ochtillväxt vara grunden i denekonomiska politiken. Detlångsiktiga målet bör vara enmiljömässigt hållbar ekonomi. Dettainnebär bl.a. att det måste ske enreformering av den svenskaarbetsmarknaden.Tillsammans ger detta en grund attdriva en trovärdig ekonomiskpolitik utanför EMU. mening bör integå in i EU:s valutaunion.Nackdelarna med ett inträdeöverväger de fördelar som kanfinnas med unionen. Unionen är ettgigantiskt experiment.Betänkligheter mot ärenligt utskottets meninghuvudsakligen av ekonomisk ochdemokratisk karaktär. Dessutomriskerar EMU att ytterligare bromsatempot i östutvidgningen av EU. är utvidgning av EUösterut mycket viktig. Den kanbilda stomme i ett alleuropeisktsamarbete. Att står utanförEMU minskar emellertid inte behovetav att regeringen driver enoffensiv politik i EU på andraområden. Enligt utskottets meningär det viktigt att kommandeordförandeperiod används aktivt föratt påverka EU:s inre och yttrearbete i den riktning som ärväsentlig för . Detta kanenbart ske genom attordförandeperioden förbereds genomen ordentlig offentlig svenskdebatt i Europafrågorna.Enligt utskottets mening bör enfolkomröstning föregå ett beslut omsvenskt inträde i valutaunionen.Den bör dock avhållas först sedankonsekvenserna av den gemensammavalutan blivit möjliga att bedöma.Därmed framstår valdagen år 2002som den första möjliga och lämpligatidpunkten för en folkomröstning.Enligt utskottet behöver entillväxt för nya jobb. En viktigdel av politiken bör vara att rivahindren genom bättreförutsättningar för de mindre ochmedelstora företagen. De förslagsom bör genomföras är bl.a:· Sänkta skatter påföretagande. harjämförelsevis mycket höga skatterpå arbete. Skatter och avgifter påarbete måste enligt utskottetsmening sänkas för att ge människorchansen att utveckla sina idéer iföretag, vilket skapar fler jobb.De senaste åren hararbetsgivaravgifterna sänkts tackvare samarbetet mellanCenterpartiet ochSocialdemokraterna, och enligtutskottet bör avgifterna fortsattsänkas enligt den använda modellen.För 1999 bör gränsen för lönesummanhöjas till och300 för egenföretagare, motdagens 850 000 respektive 180 000kr. bör reduktionen utökasmed från dagens 5procentenheter. bör denhöjas med ytterligare 1procentenhet, till totalt 8procentenheter. Dessutom börförmögenhetsskatten fasas ut urskattesystemet. Vidare bör densärskilda beskattningen avavsättningar till anställdasvinstandelsstiftelser avskaffas.Enligt utskottets mening äravsättningar av detta slagpositiva och de bidrar till ettökat engagemang hos de anställda.Fåmansbolagen samt handelsbolag ochkommanditbolag bör ges bättrevillkor och lättnader ibeskattningen. I avvaktan påutredning bör generationsskiftenunderlättas genom ett förlängtundantag vid beräkningen avunderlaget för reavinstskatten.Jordbrukets konkurrenskraft börstärkas. Dessutom börjordbruksföretagen stimuleras medslopad elskatt och sänkt skatt påeldningsolja i likhet med de reglersom gäller förtillverkningsindustrin.Jordbrukarna bör också kompenserasför att de betalar ett högre prispå diesel än i andra länder. Föratt öka antalet arbetstillfällen itjänstesektorn bör enskattesubvention införas på påhushållstjänster som utförs ihemmet, ett s.k. RUT-avdrag.·· Förbättrat företagsklimat.Den stora chansen att åstadkommavälstånd och ökad sysselsättningligger i fler och växande företag.Enligt utskottets mening börsärskilt kvinnors företagandefrämjas genom ökat stöd ochrådgivning. I varje kommun bör detetableras en kvinnligaffärsrådgivare. Enligt utskottetär det också hög tid för Sverigeatt forma en stark grönnäringspolitik med tydliga mål ochvisioner. Det kräver ettgrundläggande samförstånd mellanstat, näringsliv, forskarsamhälle,kommuner, intresseorganisationeroch medborgare. För att utveckladen svenska exporten avmiljöanpassad teknik bör vidare 90miljoner kronor anslås under entreårsperiod.·· Arbetsliv. Den viktigaarbetsmarknadspolitiken måsteförbättras. råder denparadoxala situationen attarbetslösheten är hög somdet råder brist på arbetskraft inomnågra sektorer. Dagens kvantitativamål i arbetsmarknadspolitiken börersättas av mer kvalitativa mål.Arbetsmarknadsutbildningen måsteöka. Dessutom börarbetsmarknadspolitikendecentraliseras bl.a. genom attstörre befogenheter läggs pålänsarbetsnämnderna. Den regionalaoch lokala nivån kan bättre avgöravar resurserna används effektivast.Arbetslöshetsförsäkringen skallvara en omställningsförsäkring,inte en permanent försörjning.Enligt utskottets mening börersättningen i försäkringen byggaspå en avtrappning av ersättningen,i stället för den s.k. bortreparentes som diskuterats. Vidarebör en utredning tillsättas om hurolika ersättningssystem till denarbetslöse samverkar.Utgångspunkten bör vara att arbetealltid måste löna sig somincitamenten att ta arbete ellerutbilda sig ut ur arbetslöshetenmåste bli starkare.·· Arbetsrätt ochlönebildning. Arbetsrätten bördecentraliseras och möjligheten attlokalt förhandla och göra undantagfrån centrala avtal bör öka. Närdet gäller de mindre företagen börundantag för turordningsreglernakunna göras för två nyckelpersoner.För att förbättra lönebildningenbör bl.a. medlingsinstitutetförstärkas genom möjlighet attförbjuda varsel om stridsåtgärderunder medling. Dessutom bör detinföras ett förbud mot sympati- ochstridsåtgärder riktade mot enmans-och familjeföretag. Enproportionalitetsregel bör införas.·Förutom lägre företagsskatter börenligt utskottets meningeninkomstskatterna för små- ochmedelinkomsttagare sänkas genomhöjt grundavdrag. Förändringen börutformas så att grundavdragetsuccessivt höjs upp till en vissinkomstnivå för att sedan trappasned. Det gör att låg ochmedelinkomsttagare gynnas.Utskottet godtar den tillfälligasänkning av skatterna som föreslåsi budgetpropositionen, men nivånpå sänkningen bör höjas.Skattereduktionen bör uppgå till för en inkomsttagare medpensionsgrundande inkomst upp till135 . Vidare bör skatten påboende sänkas på lite längre siktoch den s.k. belägenhetsfaktornslopas. Enligt utskottets meningbör skattetrycket i sänkasi den takt ekonomin tillåter.För att skapa utrymme förskattesänkningarna på arbete börenligt utskottet en skatteväxlinggenomföras genom att skatterna höjspå verksamheter som tar i anspråknaturens resurser utan attautomatiskt ersätta de skador ochdet slitage som uppstår. Miljö- ochenergiskatterna bör höjas bl.a.genom att produktionsskatten påkärnkraftsel höjs stegvis och atten miljöskatt på inrikes flyginförs. Dessutom börfastighetsskatten på vattenkraftåterinföras.Utbildning är enligt utskottet enannan viktig del itillväxtpolitiken. En rad åtgärderför att förbättra kvaliteten iskolan och den högre utbildningenbör genomföras. Dessutom bör ettnytt studiemedelssystem med likadelar lån och bidrag presenteras.Det nya systemet bör genomföras itvå steg och beräknas fullt utbyggtkosta staten 2 miljarder kronor.Reformen bör införas 1999.Trots att välfärden är väl utbyggdi finns stora orättvisor ifördelningen av välfärden.