bet · GL01AU10 · 1998-03-26 00:00:00 — Att båda könen ärrepresenterade då mål företas till avgörande är också det normala.Ledamöterna i förordnas av regeringen. Utskottet förutsätteratt redan detta faktum innebär att intresset av att båda könen är välrepresenterade i domstolen beaktas. Några ytterligare åtgärder i den frågan ärnu inte motiverade.En annan sak är om Arbetsdomstolen bör ha en särskild sammansättning i mål omkönsdiskriminering. Utskottet har inte övertygats om fördelen med särskildaexperter i diskriminerings- eller jämställdhetsmålen. Det är inte heller utanvidare givet var i från sådana särskilt sakkunniga personer skulle hämtas.Utskottet, som avstyrkte ett motsvarande yrkande , ställer sig alltsåinte bakom de nu behandlade förslagen om detta.Grupptalanutredningens betänkande Grupprättegång (SOU 1994:151) beredsalltjämt i (). Resultatet av det arbetetbör inte föregripas.Med det anförda anser utskottet att motionerna A710 (yrk. 12), A273 (yrk. 9)och A802 (yrk. 5) bör avslås.3.7 Uppföljning av FN:s fjärde kvinnokonferens m.m.Några motioner tar upp frågor som rör det handlingsprogram - Platform forAction - som antogs vid FN:s fjärde kvinnokonferens i i september 1995.Handlingsplanen har beskrivits som en agenda för att stärka kvinnans ställning.Den syftar till att befrämja och värna alla kvinnors fulla åtnjutande av allamänskliga rättigheter och grundläggande friheter på samma villkor som män.Handlingsplanen definierar långsiktiga mål och åtgärder som skall vidtas avregeringar, det internationella samfundet, frivilligorganisationer och detprivata näringslivet för att förbättra kvinnans villkor.FN:s generalförsamling antog en resolution med en uppmaning tillmedlemsländerna att redovisa de åtgärder som i de enskilda länderna vidtagitsmed anledning av . har följt resolutionen genom attsommaren 1997 till FN rapportera om vidtagna och planerade åtgärder; se närmarestrax nedan under Utskottets ställningstagande.Vänsterpartiet anför i partimotion A807 att det från regeringens sida intevidtagits aktiva åtgärder för att genomföra handlingsplan iSverige. Man erinrar om att regeringarnas ansvar slås fast i ingressen tillslutdokumentet och menar att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till och en tidsplan för genomförandet av handlingsplanen, iSverige och i det internationella samarbetet (yrk. 10).Ewa m.fl. (mp) påminner i motion A717 om att en av punkterna iprogrammet tog upp kvinnor och medierna. Motionärerna framhåller att stereotypabeskrivningar av kvinnor och män i medierna uppmärksammades särskilt och attvärldens länder enades om att uppmuntra medierna att vidta självsanerandeåtgärder. Motionärerna hänvisar till en grönbok som benämns Leva och arbeta iinformationssamhället: Människan i centrum och som inom EU tagits fram avkommissionen. I grönboken noteras att är ett av de länder som meraktivt deltar i EU:s arbete med informationssamhället. Motionärerna vill attriksdagen skall begära besked av regeringen om på vilket sätt regeringenarbetar med att uppmuntra medierna till självsanerande åtgärder vad avserbilden av kvinnan i medierna (yrk. De begär också att begärbesked av regeringen om hur bilden av kvinnan i informationssamhället blirbelyst i (yrk. Slutligen vill motionärerna ha besked frånregeringen om vilka positiva förändringar som uppnåtts sedan Kvinnokonferensen1995 (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeSom konstaterades vid utskottets behandling av motsvarande yrkanden våren 1997innehåller handlingsplanen från inte några absoluta krav påtids- och handlingsplaner för hur länderna genomför åtagandena på nationellnivå. Enligt utskottets mening är inte heller en sådan tids- och handlingsplannödvändig. Som nämnts ovan har till FNrapporterat om en del av de åtgärder som i vidtagits eller planeras förökad jämställdhet mellan kvinnor och män sedan . Rapporten,som är på engelska, har titeln to the on Women. Rapporten berör alla de tolv särskilt viktiga områden(critical areas of concern) som finns i handlingsplanen. Ett avsnitt tar uppfrågor om kvinnan i medierna. Här framgår av redovisningen bl.a. att ilagstiftning som rör TV och radio beaktat vikten av jämställdhetmellan könen. Det anges också att pressen antagit etiska riktlinjer om vad somtrycks i tidningar och att regeringen beviljat särskilda medel för olikaprojekt.Utskottet anser inte att det är nödvändigt med några särskilda åtgärder nuvad gäller uppföljningen av . Inte heller förslaget som rör bör leda till någon åtgärd från sida. Motionerna A807 (yrk.10) och A717 avstyrks med detta. beträffande avslag på regeringens förslag om ändring ijämställdhetslagenatt avslår motion 1997/98:A8,res. 1 (m)2. beträffande skydd för arbetssökandeatt avslår motion 1997/98:Ju28 yrkande 21,res. 2 (v)3. beträffande utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområdeatt avslår motionerna 1997/98:Ju27 yrkande 19, 1997/98: Ju28yrkande 22 och 1997/98:Ju32 yrkande 10,res. 3 (fp)res. 4 (v)res. 5 (mp)4. beträffande definition av begreppet sexuella trakasserier m.m.att med anledning av dels propositionen i motsvarande del, delsmotionerna 1997/98:A710 yrkande 11, 1997/98:Ju28 yrkande 17 i motsvarandedel och 1997/98:Ju32 yrkande 11 antar 6 § i det enligt bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i jämställdhetslagen med den ändring somframgår av bilaga 2 till betänkandet,5. beträffande arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärderatt avslår motionerna 1997/98:Ju28 yrkande 17 i motsvarande deloch 1997/98:Ju32 yrkandena 13 och 14,res. 6 (v)res. 7 (mp)6. beträffande skadeståndssanktionerad handlingsplikt förarbetsgivarenatt avslår motionerna 1997/98:Ju933 yrkande 5 och 1997/98:Ju28yrkande 18,7. beträffande arbetsgivarbegreppet m.m.att avslår motion 1997/98:Ju28 yrkandena 19 och 20,res. 8 (v)8. beträffande ekonomiskt skadeståndatt avslår motion 1997/98:Ju32 yrkande 12,res. 9 (v, mp)9. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar det i propositionen enligt bilaga 1 framlagdaförslaget till lag om ändring i jämställdhetslagen i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt ovan,10. beträffande spridning av kunskap om sexuella trakasserieratt avslår motion 1997/98:Ju901 yrkande 6,res. 10 (fp)11. beträffande mål och inriktning för jämställdhetsarbetetatt avslår motionerna 1997/98:A803 yrkande 1, 1997/98: A804yrkande 2, 1997/98:A805 yrkande 1, 1997/98:A806 yrkandena 1, 4 och 10,1997/98:A808 yrkande 2 samt 1997/98:Ju918 yrkande 2,res. 11 (fp)res. 12 (mp)res. 13 (kd)12. beträffande könsuppdelad sysselsättningsstatistik m.m.att avslår motionerna 1997/98:A804 yrkande 1 och 1997/98:Jo227yrkande 1,res. 14 (v)res. 15 (mp)13. beträffande kartläggning av könsblindhet i lagstiftningenatt avslår motion 1997/98:A807 yrkande 1,14. beträffande kampanj för ökad jämställdhetatt avslår motion 1997/98:A801,res. 16 (c, fp, v, mp, kd)15. beträffande tillsyn av jämställdhetslagens efterlevnadatt avslår motionerna 1997/98:A804 yrkande 4 och 1997/98:A806yrkande 12,res. 17 (fp)res. 18 (mp)16. beträffande könsuppdelad arbetsmarknad m.m.att avslår motionerna 1997/98:A803 yrkande 3, 1997/98: A804yrkande 27 och 1997/98:A805 yrkande 6,res. 19 (mp)res. 20 (kd)17. beträffande tillsättande av löneskillnadskommissionatt avslår motionerna 1997/98:A804 yrkandena 7 och 13 samt1997/98:A806 yrkande 7,res. 21 (fp, kd)res. 22 (mp)18. beträffande könsuppdelad lönestatistikatt avslår motionerna 1997/98:A273 yrkande 7 och 1997/98:A806yrkande 5 i motsvarande del,res. 23 (fp, kd)19. beträffande utveckling av arbetsvärdering m.m.att avslår motionerna 1997/98:A803 yrkande 7 och 1997/98:A806yrkande 5 i motsvarande del,res. 24 (fp, kd)res. 25 (c)20. beträffande JämO:s befogenheter m.m.att avslår motionerna 1997/98:A802 yrkande 1 och 1997/98:A314yrkande 7,res. 26 (v)21. beträffande utbildning om arbetsvärderingatt avslår motion 1997/98:A273 yrkande 8,22. beträffande jämställdhetsrevisionatt avslår motion 1997/98:A803 yrkande 8,res. 27 (c)23. beträffande kollektiv lönediskriminering m.m.att avslår motion 1997/98:A802 yrkandena 2-4,res. 28 (v)R>24. beträffande arbetstid och jämställdhetatt avslår motionerna 1997/98:A804 yrkande 6 och 1997/98:A806yrkande 8,res. 29 (fp)res. 30 (mp)25. beträffande regeringens utnämningspolitikatt avslår motionerna 1997/98:A806 yrkande 3 och 1997/98:A807yrkande 5,res. 31 (fp)res. 32 (v)26. beträffande jämställdhet inom utbildning och forskningatt avslår motionerna 1997/98:A314 yrkande 2, 1997/98:A803yrkandena 2, 4 och 12, 1997/98:A804 yrkande 22, 1997/98:Ju724 yrkande 2samt 1997/98:T815 yrkande 14,res. 33 (mp)27. beträffande rättegångsregler m.m.att avslår motionerna 1997/98:A273 yrkande 9, 1997/98:A710yrkande 12 och 1997/98:A802 yrkande 5,res. 34 (c)res. 35 (v)28. beträffande uppföljning av m.m.att avslår motionerna 1997/98:A717 yrkandena 1-3 och1997/98:A807 yrkande 10.res. 36 (v)res. 37 (mp)den 26 mars 1998På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (), (), () och (). Avslag på regeringens förslag om ändring i jämställdhetslagen (mom. 1), , och (alla m)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Fråga om avslag påpropositionen, bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i regeringens uppfattning att sexuella trakasserier iarbetslivet inte kan accepteras. Det bör emellertid slås fast att inte någonform av trakasserier, könsrelaterade eller inte, kan accepteras i ettciviliserat arbetsliv. Det får anses vara vars och ens skyldighet att i allasammanhang främja en lika behandling av alla, oavsett kön.Utskottet är till skillnad från regeringen inte övertygat om att sexuellatrakasserier bör ses ur ett könsmaktsperspektiv. Det torde i stället i storutsträckning vara fråga om vanlig mänsklig obetänksamhet.Regeringen har i propositionen inte gjort något försök att klargöra i vilkenomfattning sexuella trakasserier förekommer. Det är därför inte möjligt attbedöma huruvida problemets omfattning står i rimlig proportion till vad somvill uppnås med de föreslagna ändringarna i jämställdhetslagen. Det borde intekomma i fråga att lägga nya bördor på företagarna utan att redovisa tungtvägande skäl för det.Enligt gällande bestämmelser i jämställdhetslagen skall arbetsgivaren, inomramen för det aktiva jämställdhetsarbetet, verka för att inte någonarbetstagare utsätts för sexuella trakasserier. Som utskottet tidigare påtalatinnehåller även arbetsmiljölagen jämte Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifterregler som är tillämpliga på sexuella trakasserier. JämO kräver redan nu isamband med granskning av arbetsgivarens aktiva arbete på området att detupprättas en särskild handlingsplan för hur arbetsgivaren avser att motverkasexuella trakasserier och för hur en anmälan skall tas om hand. I propositionenhar regeringen inte ställt sig frågan om gällande lagstiftning leder till engodtagbar hantering av problemen i de konkreta fallen. Regeringen uttalar t.ex.i författningskommentaren en förhoppning om att en förövare i allmänhet kommeratt upphöra med sina trakasserier i och med att arbetsgivaren får kännedom omdem och gjort en tillsägelse. Utskottet förmodar att detta gäller även med denlagstiftning som finns i dag.Utskottet vill i detta sammanhang också påpeka några brister av mer juridisknatur i regeringens förslag.Det kan befaras att den av regeringen föreslagna definitionen av sexuellatrakasserier kan leda till betydande tillämpningssvårigheter. Regeringenföreslår att det är den som utsätts för ett beteende eller en handling somavgör om beteendet eller handlingen kan accepteras eller inte. Människor kan hamycket olika toleransnivåer. Regeringen borde därför i stället ha föreslagitatt det införs någon form av objektivt mätbart kriterium, t.ex. att ett visstbeteende eller en viss handling är ägnad att kränka arbetstagarens integritet.Regeringen föreslår vidare att en arbetsgivare som får kännedom om att enarbetstagare anser sig ha blivit utsatt för sexuella trakasserier av en annanarbetstagare skall utreda omständigheterna kring de uppgivna trakasserierna ochi förekommande fall vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindrafortsatta sexuella trakasserier. Propositionen är påfallande vag vad gällervilka krav som kan ställas på arbetsgivaren i detta avseende. Enligtregeringens författningskommentar skall arbetsgivarens utredningsansvar intestanna vid ett konstaterande att ord står mot ord. Detta är orimligt, menarutskottet. Vid ett motsvarande utredningsläge i en brottmålsprocess kanåklagare och polis inte göra annat än att lägga ner förundersökningen om annanbevisning än de inblandades utsagor saknas.Rent principiellt är det också felaktigt att avlasta den enskilde individenansvar för hans eller hennes gärningar och lägga över det på någon annan, idetta fall arbetsgivaren.Regeringen menar att arbetsgivaren med beaktande av allmänna principer omanställningstrygghet och anställningsskydd kan vidta olika åtgärder för attförhindra fortsatta sexuella trakasserier. Som ett exempel på en åtgärd som kanbli aktuell nämns uppsägning. Praxis är dock synnerligen restriktiv tillarbetstagarens fördel när det gäller frågan huruvida saklig grund föruppsägning föreligger. Genom den hänvisning regeringen gör tillanställningsskyddslagen kläms arbetsgivaren mellan två sköldar; han får väljamellan att betala skadestånd enligt anställningsskyddslagen på grund avuppsägning eller enligt jämställdhetslagen på grund av underlåtenhet att vidtaåtgärder mot sexuella trakasserier.Sammanfattningsvis är utskottet mycket kritiskt till regeringens förslag.Utskottet avstyrker därför förslaget till ändringar i jämställdhetslagen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande avslag på regeringens förslag om ändring ijämställdhetslagenatt med bifall till motion 1997/98:A8 avslår propositionen imotsvarande del,2. Skydd för arbetssökande (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Allmänna synpunkter påpropositionen, från det som börjar med ?Vad gäller ? till detsom slutar med ?avser yrkande 21? bort ha följande lydelse:Utskottet ser det som en stor brist att regeringens förslag inte gör detmöjligt för en arbetssökande att få skadestånd vid könsdiskriminering som tarsig uttryck i sexuella trakasserier. Regeringen bör återkomma med förslag tillriksdagen om ändringar i jämställdhetslagen i detta avseende. Utskottettillstyrker motion Ju28 yrkande 21.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande skydd för arbetssökandeatt med anledning av motion 1997/98:Ju28 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Allmänna synpunkter påpropositionen, från det som börjar med ?Vad gäller studenter? till det somslutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följande lydelse:Regeringen har valt att begränsa lagstiftningen om sexuella trakasserier tillatt bara omfatta anställda. Utskottet anser inte att det är tillräckligt.Studenter vid högskolor och universitet samt totalförsvarspliktiga befinner sigi många avseenden i samma situation som arbetstagare. Iakttagelser ger vidhanden att kravet om utvidgat tillämpningsområde får allt större styrka. Detskydd som de föreslagna reglerna i jämställdhetslagen ger mot sexuellatrakasserier bör omfatta också dessa grupper - enligt mönster frånarbetsmiljölagen. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Ju27 i berördadelar. Motionerna Ju28 yrkande 22 och Ju32 yrkande 10 avstyrks i den mån deinte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområdeatt med anledning av motion 1997/98:Ju27 yrkande 19 och medavslag på motionerna 1997/98:Ju28 yrkande 22 och 1997/98:Ju32 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Allmänna synpunkter påpropositionen, från det som börjar med ?Vad gäller studenter? till det somslutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följande lydelse:Vad gäller elever och studenter anser utskottet att jämställdhetslagen, eftermönster från arbetsmiljölagen, bör utvidgas till att omfatta också denna grupp.Flera utredningar visar nämligen att det förekommer sexuella trakasserier ivarierande omfattning både inom universiteten och det reguljära skolväsendet.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Ju28 yrkande 22. Motionerna Ju27yrkande 19 och Ju32 yrkande 10 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vadsom anförts.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområdeatt med anledning av motion 1997/98:Ju28 yrkande 22 och medavslag på motionerna 1997/98:Ju27 yrkande 19 och 1997/98:Ju32 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Allmänna synpunkter påpropositionen, från det som börjar med ?Vad gäller studenter? till det somslutar med ?vad utskottet anfört? bort ha följande lydelse:Jämställdhetslagen gäller endast förhållanden i arbetslivet. Den avregeringen föreslagna skärpningen av lagen vad gäller sexuella trakasseriergäller därför inte studerande vid exempelvis universitet eller högskolor.Utskottet anser att det bör utredas hur även denna grupp kan få ett fullgottskydd mot sexuella trakasserier. Eventuellt kan utskottet tänka sig enutvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområde så att den omfattar ocksåstudenter i likhet med vad som gäller enligt arbetsmiljölagen. Utskottettillstyrker med det anförda motion Ju32 i berörd del. Motionerna Ju27 yrkande19 och Ju28 yrkande 22 avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utvidgning av jämställdhetslagens tillämpningsområdeatt med anledning av motion 1997/98:Ju32 yrkande 10 och medavslag på motionerna 1997/98:Ju27 yrkande 19 och 1997/98:Ju28 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärder (mom. 5)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Arbetsgivarens ansvar förförebyggande åtgärder, från det som börjar med ?Utöver de krav? till det somslutar med ?yrkandena 13 och 14? bort ha följande lydelse:De föreslagna ändringarna i jämställdhetslagen bör enligt utskottetkompletteras med en bestämmelse om skyldighet för arbetsgivaren att utarbeta enpolicy och en handlingsplan för att åtgärda sådana trakasserier. Detta är inteminst viktigt för de arbetsgivare som har färre än tio anställda och som i daginte har en skyldighet att upprätta jämställdhetsplan. För övriga arbetsgivarekan frågor om sexuella trakasserier behandlas i jämställdhetsplanen.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Ju28 yrkande 17 i motsvarandedel. Motion Ju32 yrkandena 13 och 14 avstyrks i den mån den inte tillgodosettsmed vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Ju28 yrkande 17 imotsvarande del och med avslag på motion 1997/98:Ju32 yrkandena 13 och 14som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärder (mom. 5)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Arbetsgivarens ansvar förförebyggande åtgärder, från det som börjar med ?Som utskottet redovisat? tilldet som slutar med ?13 och 14? bort ha följande lydelse:Arbetsgivare som sysselsätter färre än tio arbetstagare är enligtjämställdhetslagen skyldiga att upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete.I stora företag eller organisationer är ofta arbetsgivaren inte i direktkontakt med alla anställda, och arbetsgivaren blir därför ofta anonym förmånga. Utskottet befarar att regeringens förslag vad gäller skyldigheten förarbetsgivaren att vidta aktiva åtgärder blir svårt att tillämpa exempelvis omen verkställande direktör ytterst har ansvaret för att jämställdhetslagen följsmen en lägre tjänsteman har ansvar för att en jämställdhetsplan upprättas ochutvärderas. Jämställdhetslagen bör därför föreskriva att det på arbetsplatsermed tio eller fler anställda skall utses en särskild person som arbetstagarekan vända sig till om han eller hon blir utsatt för sexuella trakasserier.Enligt utskottet är det viktigt att betona vikten av att det råderjämställdhet på alla arbetsplatser. För arbetsplatser med färre än tioanställda och där någon jämställdhetsplan inte behöver upprättas börjämställdhetslagen i stället föreskriva att det skall finnas enjämställdhetspolicy.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Ju32 yrkandena 13 och 14. MotionJu28 yrkande 17 delvis avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsgivarens ansvar för förebyggande åtgärderatt med anledning av motion 1997/98:Ju32 yrkandena 13 och 14samt med avslag på motion 1997/98:Ju28 yrkande 17 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Arbetsgivarbegreppet m.m. (mom. 7)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Arbetsgivarensskyldigheter att vidta utredningsåtgärder i det enskilda fallet m.m., från detsom börjar med ?Enligt bör? till det som slutar med ?20avstyrks? bort ha följande lydelse:Enligt 22 a § jämställdhetslagen skall arbetsgivare som får kännedom omsexuella trakasserier utreda omständigheterna kring de uppgivna trakasseriernaoch vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsattasexuella trakasserier. Av denna bestämmelse framgår inte vem som skall ansesvara arbetsgivare. Det är särskilt för arbetstagaren viktigt att veta vem somhar det ansvar som jämställdhetslagen ålägger arbetsgivaren. Det är ocksåviktigt för arbetsgivaren att veta i förhållande till vilken personskadeståndspåföljd kan aktualiseras.Utskottet ser det som en brist i regeringens förslag att arbetsgivaressexuella trakasserier mot arbetstagaren inte skadeståndssanktioneras. kanen arbetstagare som blir utsatt för sexuella trakasserier av arbetsgivarenendast föra skadeståndstalan mot denne om arbetstagaren sett sig nödsakad attlämna anställningen på grund av trakasserierna. Skadeståndstalan förs i dessafall enligt anställningsskyddslagen.Regeringen bör därför återkomma till med förslag om en preciseringav arbetsgivarbegreppet samt förslag om skadeståndssanktion vid arbetsgivaressexuella trakasserier mot en arbetstagare.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande arbetsgivarbegreppet m.m.att med anledning av motion 1997/98:Ju28 yrkandena 19 och 20 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Ekonomiskt skadestånd (mom. 8)() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 3.2, Skadeståndet, bort haföljande lydelse:Utskottet anser att arbetsgivare som underlåtit att utreda eller vidtaåtgärder för att förhindra sexuella trakasserier på arbetsplatsen utöverallmänt skadestånd bör kunna åläggas att betala också ekonomiskt skadestånd.Ekonomiskt skadestånd bör i så fall kunna bli aktuellt t.ex. om dentrakasserade har fått vidkännas kostnader till följd av att denne har behövtuppsöka läkare eller sjukskriva sig. Utskottet, som tillstyrker motion Ju32yrkande 12, anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till medlagförslag i enlighet med det anförda.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande ekonomiskt skadeståndatt med anledning av motion 1997/98:Ju32 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10.