bet · GL01FiU27 · 1998-05-28 00:00:00 — Det sagda gäller ocksåregeringens förslag om bemyndigande för regeringen att låta Riksgäldskontoretinom ramen för Göteborgsöverenskommelsen dels begränsa tidigare angivnagarantibemyndiganden till 2 beräknat prisnivå, delsteckna statlig borgen för ytterligare 1 för lånefinansiering avden statliga andelen av förpliktelserna (punkt 40).I m-motionen framhålls Moderata samlingspartiets beredvillighet att medverkatill breda politiska diskussioner i syfte att nå långsiktiga lösningar påstorstädernas trafikproblem. Även utskottet finner det angeläget att dessaproblem får en lösning och noterar uppgiften i propositionen att den nyaGöteborgsöverenskommelsen tillkommit efter överläggningar mellan företrädareför staten och för regionen. Något uttalande med anledning avyrkande 4 i motion Fi45 (m) synes inte erforderligt, varför trafikutskottetför sin del avstyrker detta yrkande.6 Statens haverikommission6.1 Regeringens förslagI regleringsbrev beslutade regeringen attförvaltningskostnaderna för för skallfå uppgå till högst . har det visat sig attlönekostnaderna kommer att överstiga nämnda belopp med ca . Vidareredovisas att vissa kostnader, bl.a. med anknytning till det nordiskasamarbetet på område, inte har inräknats. Dessa kostnaderhar beräknats till . Med hänvisning till det anförda föreslårregeringen att Statens förvaltningskostnader får uppgå tillhögst8 . Den föreslagna ökningen av förvaltningskostnaderna bör fördelaspå myndigheter i enlighet med vad som anges i Haverikommissionensregleringsbrev för . Förslaget har inga anslagskonsekvenser.6.2 ställningstagandeTrafikutskottet har för sin del ingen erinran mot regeringens förslag ochföreslår därför att bifaller detta (punkt 41).7 Kostnadstäckning för utgifter till följd av lagen om åtgärder mot föroreningfrån fartyg7.1 Regeringens förslagI propositionen redovisas att regeringen kan besluta att kostnader betalas somuppkommit till följd av förelägganden eller förbud som Sjöfartsverketföreskriver med stöd av lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening frånfartyg. I samband med grundstötningen av en f.d. trålare harkostnader på uppkommit. Regeringen föreslår att dessakostnader bärs av . Förslaget har inga anslagskonsekvenser.7.2 ställningstagandeTrafikutskottet anser att bör bifalla regeringens förslag (punkt 42).8 finansiella befogenheter8.1 Regeringens förslagRegeringen redovisar att finansiella befogenheter under senareår har utökats väsentligt. Av propositionen framgår vidare att Luftfartsverketi skrivelse till regeringen har hemställt om vissaförändringar och preciseringar av verkets finansiella befogenheter.I huvudsaklig överensstämmelse med verkets hemställan föreslår regeringen attLuftfartsverkets finansiella befogenheter utökas enligt följande.Verkets kassamässiga överskott får på vissa villkor placeras ibank, i statsgaranterade skuldebrev samt på räntebärande konto iRiksgäldskontoret. Regeringen föreslår att kassamässiga överskott också skallfå placeras hos motpart med kreditvärdighet motsvarande kategori K1 enligtNordisk Rating AB.Vidare bör verket bemyndigas att genomföra s.k. lease-holdaffärer i syfte attåstadkomma en förbättrad finansiering av investeringar i fast egendom somterminaler och bansystem. En lease-holdaffär innebär att verket överlåternyttjanderätten till en investerare i utlandet. leasar däreftertillbaka nyttjanderätten till en lägre kostnad och får därmed en intäkt somgrundas på en lägre skattekostnad för investeraren. behållerhela tiden äganderätten till anläggningen. Enligt regeringens förslag skallbemyndigandet begränsas till att avse investeringar i nya fasta anläggningar.I enlighet med gällande bemyndigande (prop. 1997/98:1, utg.omr. 22, bet.1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104) har rätt att taupp lån i och utanför inom en total ram på 3,5 miljarderkronor. Mot bakgrund av att verket numera redovisar finansiell leasing ibalansräkningen föreslår regeringen att ramen utökas till totalt 5,5 miljarderkronor. Av propositionen framgår att merparten av ökningen avserLuftfartsverkets finansiella leasingåtagande vad gäller Sky City-anläggningenpå Arlanda.8.2 MotionsförslagI motion Fi56 av m.fl. (mp) föreslås att avslårregeringens förslag om utökning av totala låneram.Motionärerna hänvisar till att det finns starka miljöskäl att inte främja enutökad flygtrafik.8.3 ställningstagandeTrafikutskottet gör samma bedömning som regeringen och anser därför attriksdagen bör bifalla regeringens förslag (punkt 43). Ställningstagandetinnebär att motion Fi56 (mp) yrkande 14 avstyrks.9 SJ:s borgensram9.1 Regeringens förslagRiksdagen har med anledning av budgetpropositionen för fastställt SJ:slåneram till och borgensramen till förår 1998. Enligt regeringen har den angivna borgensramen visat sig vara förliten och gett upphov till icke önskvärda finansieringslösningar. Det gälleranskaffning av en järnvägsfärja som enligt propositionen bör finansieras genomett borgensåtagande på . För räkning kandet dessutom finnas andra tillfällen där det kan vara fördelaktigt att låta SJteckna borgensförbindelse för att få ned kapitalkostnaden vid t.ex.leasingaffärer. Regeringen anser därför att det bör finns handlingsutrymme iSJ:s borgensram för situationer där det kan vara ekonomiskt bättre att SJställer ut borgensförbindelser än använder bankgarantier för att garanteravissa åtaganden. Regeringen föreslår därför att SJ:s borgensram höjs tilltotalt för år 1998.9.2 MotionsförslagI motion Fi45 yrkande 5 av Per m.fl. (m) framhålls att borgensrameninte behöver utökas om SJ bolagiseras. Vidare anges att det är olämpligt attstaten genom SJ lämnar borgensåtaganden för sina dotterbolag med hänsyn till deavskräckande erfarenheter som finns av vidsträckta borgensförbindelser.Motionärerna förordar därför att SJ bolagiseras och därefterbörsintroduceras eller på annat sätt privatiseras. Målet bör vara att skapa enexpansiv, internationell, konkurrenskraftig och lönsam järnvägssektor. Inför enbolagisering bör en översyn ske av SJ:s finansiering och långsiktigakapitalbehov. Tills dess bolagiseringen genomförts kan dock ett tidsbegränsatborgensåtagande accepteras.9.3 ställningstagandeTrafikutskottet anser det viktigt att SJ ges lämpliga beslutsbefogenheter föratt möjliggöra en angelägen utveckling av järnvägstrafiken. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag att ramen för SJ:s borgensåtagande, med ändringav beslut med anledning av budgetproposition (prop.1997/98:1, utg. omr. 22, bet. 1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104), anges till för (punkt 44).Med hänvisning till det anförda föreslår trafikutskottet att finansutskottetavstyrker motion Fi45 (m) yrkande 5.Stockholm den 12 maj 1998På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), Per (), (), (), Per (), Tom (), (), (), (), (), MonicaGreen (s), (), (), (), ElisaAbascal (), () och ().Avvikande meningar1. AnslagsfrågorPer , Tom , och (alla m) anseratt trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 1 bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Fi45 (m) är den del av den svenska handelsflottan somär registrerad under svensk flagg beroende av statligt stöd.Detta har motiverats med den hårda internationella konkurrensen och sjöfarts-nationernas subventioner till handelssjöfarten. Svensk rederinäring är som allannan svensk näringsverksamhet utsatt för ett hårt konkurrenstryck.Specifika industristöd skapar emellertid ineffektiva organisationer ochsnedvrider marknaden. Betydande spridningsrisker finns till andra näringar,såsom när vi står inför hotet om utflaggning av fordonsflottor inomåkeribranschen eller hela kylskåpsfabriker, elektronikfabriker m.m.Enligt trafikutskottets mening är det största problemet för svenskrederinäring inte hård internationell konkurrens i sig, utan snarare svenskarbetsrätt och avsaknaden av ett internationellt register av dansk eller norskmodell. Svenska fackliga organisationer har hävdat förhandlingsrätt och svenskaavtal även för utländsk verksamhet som helt eller delvis ägs av svenskaintressen. Detta leder till att svenskt fack kan sätta utländska fartyg isvensk hamn i blockad. En reformering av arbetsrätten måste ske som leder tillatt svensk rederinäring kan bemanna sina fartyg på ett sätt som gör näringenkonkurrenskraftig utan behov av statligt stöd i likhet med andranäringsgrenar.Med det sagda avstyrker trafikutskottet för sin del regeringens förslag om enökning av anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten i den del förslaget avser ettutökat bidrag för sociala avgifter.Trafikutskottet tillstyrker för sin delmotion Fi45 (m) yrkande 2.2. AnslagsfrågorElisa () anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt1 bort ha följande lydelse:Trafikutskottet ansluter sig för sin del till den i motion Fi56 (mp) hävdadeuppfattningen att utgiftsområde 22 bör minskas med , somtillförs utgiftsområde 16, anslaget C 3 Centrala studiestödsnämnden.Beträffande utgiftsområde 22 Kommunikationer godtar utskottet regeringensförslag att minska anslaget A 1 Vägverket:Administration med 63 miljonerkronor. Den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget A 2 Väghåll-ning ochstatsbidrag bör dock inte genomföras. Tvärtom bör anslaget minskas kommande år.Vad gäller regeringens förslag att öka anslaget B 4 Bidrag till sjöfarten med110 anser trafikutskottet att det nu inte finns tillräckligaskäl att anslå ytterligare pengar till bidrag till sjöfarten. Den av regeringenföreslagna minskningen av anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhållav statliga järnvägar för att delvis finansiera ökningen av anslaget för bidragtill sjöfarten finner trafikutskottet helt oacceptabel. Däremot godtarutskottet att anslaget A 1 Vägverket:Administration minskas med 40 miljonerkronor.Trafikutskottet tillstyrker för sin del motion Fi46 (mp) yrkande 17 och anseratt på tilläggsbudget till statsbudgeten för börgodkänna ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisa ändrade anslag i enlighetmed specifikation i följande tabell.----------------------------------------------------------| Miljoner|Förändringar|| | Gällande| Regeringens|| kronor|jämfört|| |budget |förslag || |med | | | | |----------------------------------------------------------| |16 | | | | || | Utbildning|| | |Förändring|| | och| | | | || | universitets-|+120|+60| | || |forskning| | | | || |C 3 | | | | || | Centrala|| | | || | studiestöds-|| | | || | | 0 | -21,3 | | || | nämnden,|| | | || | ramanslag|-0,9|+71,3 | | || | | | | | || |22 | | | | || | Kommunikationer|| | | || |A 2 | 0 | -110 | | || | Väghållning|| | | || | och| | | | || | statsbidrag|| | | || |A 4 | | | | || | Investeringar|| | | || | samt| | | | || | drift| | | | || | och| | | | || | | | | | || | underhåll|| | | || | av| | | | || | statliga|| | | || | järn-| | | | || | | | | | || | vägar,ramanslag|| | | || |B 4 | | | | || | Bidrag| | | | || | till| | | | || | sjöfarten|| | | |----------------------------------------------------------| | || | || |0 |----------------------------------------------------------3. VäginvestPer , Tom , och (alla m) anseratt trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 2 bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att staten bör visa stor restriktivitet när det gälleratt låta statliga myndigheter och affärsverk ha dotterbolag. En sammanblandningav ekonomi och funktioner mellan bolag och myndigheter blir nämligen oftaföljden. För bolagsverksamhet gäller heller inte offentlighetsprincipen, vilketär olyckligt ur demokratisynpunkt. Enligt trafikutskottets mening bör frågan omatt överföra förvaltningen av till anstå till dess resultatetav den speciella utredningen om statlig tjänsteexport föreligger.Trafikutskottet anser det vidare olyckligt att Väginvest ombildas till ettstatligt förvaltningsbolag som bland annat skall äga . mening bör statens infrastruktur på trafikområdet ägas direkt avStatsverket och inte via statliga finansbolag.Trafikutskottet anser mot denna bakgrund att finansutskottet bör tillstyrkamotion Fi45 (m) yrkande 2 medan regeringens förslag om Väginvest bör avstyrkas(punkt 35).4. BotniabananPer , Tom , och (alla m) anseratt trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 3 bort ha följande lydelse:Trafikutskottet delar den bedömning som redovisas i den avvikande meningen ifinansutskottets yttrande om med anledning av proposition1998/98:62 Regional tillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98: FiU4y).Trafikutskottet anser således att anslagsfinansiering av infrastrukturellainvesteringar ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturellainvesteringar som inte ger monetär avkastning. anser vidare atten lånefinansiering som sker via ett statligt bolag väsentligt inskränkerriksdagens möjligheter att utöva sin finansmakt och strider mot de intentionersom kommer till uttryck i budgetlagen. avstyrker därför denvalda finansieringslösningen. Regeringen bör i sitt budgetarbete inför höstenbeakta detta och lägga förslag härom i förslaget till statsbudget för år 1999.Trafikutskottets ställningstagande innebär att motionerna Fi30 och Fi45yrkande 3 (båda m) bör bifallas av medan regeringens förslag omBotniabanan bör avslås (punkterna 36 och 37).5. finansiella befogenheterElisa () anser att trafikutskottets ställningstagande i avsnitt8 bort ha följande lydelse:Miljöpartiet de gröna anser att det finns starka miljöskäl att inte främjaökad flygtrafik. I stället bör mer miljöanpassade lösningar eftersträvas. Ienlighet härmed bör avslå regeringens förslag om att Luftfartsverketslåneram för skall utvidgas till . Härav följer attmotion Fi56 (mp) yrkande 14 bör bifallas.6. SJ:s borgensramPer , Tom , och (alla m) anseratt trafikutskottets ställningstagande i avsnitt 9 bort ha följande lydelse:Trafikutskottet anser att målet bör vara att skapa en expansiv,internationellt konkurrenskraftig och lönsam järnvägssektor. För att uppnådetta mål bör järnvägstrafiken helt avregleras, SJ bolagiseras och SJ-koncernenbörs-introduceras eller på annan sätt privatiseras. konstateraratt med en sådan framtidsinriktad och marknadsorienterad järnvägspolitikbortfaller behovet av att ha någon statlig reglering av vare sigborgensåtaganden eller låneramar. För att öka järnvägens attraktivitet ochkonkurrenskraft anser utskottet mot denna bakgrund att en skyndsam översyn börgöras av SJ:s finansiering och långsiktiga kapitalbehov. I avvaktan påresultatet av denna översyn och SJ:s bolagisering bör enligt trafikutskottetsmening den nuvarande borgensramen på högst gälla, docklängst till utgång.Trafikutskottets ställningstagande innebär att motion Fi45 (m) yrkande 5 börbifallas av medan regeringens förslag (punkt 44) bör avslås.Särskilda yttranden1. BotniabananTorsten () anför:Folkpartiet liberalerna har samma principiella inställning ifinansieringsfrågan som redovisas i den avvikande meningen i finansutskottetsyttrande om med anledning av proposition 1997/98:62 Regionaltillväxt - för arbete och välfärd (yttr. 1997/98:FiU4y). ansersåledes att anslagsfinansiering av infrastrukturella investeringar är denriktiga vägen att gå av de skäl som anges i den avvikande meningen, inte minstdärför att det ger bättre överblick och större inflytande änlånefinansiering. Detta är särskilt viktigt i fråga om stora infrastrukturellainvesteringar som inte ger monetär avkastning. anser vidare att enlånefinansiering som sker via ett statligt bolag väsentligt inskränkerriksdagens möjligheter att utöva sin finansmakt och strider mot de intentionersom kommer till uttryck i budgetlagen.För att inte fördröja byggandet av , som är ett viktigttrafikpolitiskt objekt av stor betydelse för framtid, tillstyrkerFolkpartiet emellertid vid detta beslutstillfälle den av regeringen föreslagnafinansieringsmodellen. kommer dock att i framtidaregeringsställning verka för att upptagna lån återbetalas med anslagsmedel såsnabbt som möjligt, att bolaget därefter avvecklas och att man växlar över finansiering genom anslagsmedel.2. GöteborgsöverenskommelsenPer , Tom , och (alla m)anför:En vidare genomlysning av trafikfrågorna i är nödvändig för att uppnåen helhetslösning baserad på en bred politisk och regional förankring. Moderatasamlingspartiet har varit, och är, berett att medverka till breda politiskadiskussioner för att nå en långsiktig lösning på storstädernastrafikförsörjning. Inom storstadsregionerna finns en betryggande majoritet fören långsiktig lösning den dag Socialdemokraterna kan enas om en ståndpunkt.3. GöteborgsöverenskommelsenElisa () anför:Jag anser att Göteborgsöverenskommelsen är det näst bästa alternativet urmiljösynpunkt. Jag har dock förståelse för att med nuvarande politiska landskapär det inte möjligt att få en majoritet för ett bättre alternativ som inteinbegriper motorledssatsningar som t.ex. Götaleden. Dock borde sådanamotorvägssatsningar i storstad i princip alltid sammankopplas med etttrafikstyrande avgiftssystem. Att så nu inte är fallet är mycket olyckligt mentyvärr oundvikligt.Jordbruksutskottets yttrande1997/98:JoU4yTilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998Till finansutskottetFinansutskottet har berett övriga utskott tillfälle att avgeyttrande ekonomiska vårproposition (1997/98:150) i vad avsertilläggsbudget till statsbudgeten för (yrkandena 10-49) jämtemotioner, allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde.Jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande de förslag i propositionen somavser tilläggsbudget för utgiftsområdena 20 (Allmän miljö- och naturvård) och23 (Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar). Regeringens förslag idessa delar omfattas av yrkandena 28, 45-46 och 49 jämte bifogad tabell överändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag för budgetåret1998. Utskottet yttrar sig också över yrkande 48 angående att den s.k.kretsloppsmiljarden får användas för att bekosta Miljöteknikdelegationen(Näringsliv, utgiftsområde 24).Motionerna1997/98:Fi19 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att bemyndigar regeringen att under det påutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård uppförda ramanslaget A 4Investeringar och skötsel för naturvård fatta beslut om förvärv av ellerintrångsersättningar i värdefulla naturområden som innebär utgifter - inklusivetidigare åtaganden - på sammanlagt högst ,21. att på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt ändrade och nya anslag iförhållande till regeringens förslag i enlighet med specifikation i tabell B,22. att - på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998- hos regeringen begär förslag till höjda anslag i enlighet med vad som ovananförts och som framgår av tabell B.1997/98:Fi20 av m.fl. (v) vari yrkas43. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om finansieringen av anslagen Djurhälsovård och djurskyddsåtgärder ochBekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (avsnitt 15 utgiftsområde 23).1997/98:Fi56 av m.fl. (mp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att regeringen vid behov av ytterligare medel 1998 för skydd avnaturskogar skall återkomma till med förslag till finansiering(utgiftsområde 20),17. att på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1998godkänner ändrade ramar för utgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslagi enlighet med specifikation i tabell 1.UtskottetUtgiftsområde 20Regeringen föreslår att anslaget A 1 ökas med 1 750 000kr. Som skäl härför anförs att informationsinsatserna med anledning av bl.a.akrylamidutsläppet i har ökat kraftigt och att det därför finnsbehov av ytterligare medel för miljöinformation. Finansiering föreslås skegenom att anslaget A 4 Investeringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar under utgiftsområde 22 minskas med motsvarande belopp.I motion Fi56 (mp) föreslås att ökningen av anslaget finansieras på annatsätt (yrkande 17 delvis).I likhet med regeringen anser utskottet att behovet av miljöinformation ökatmed anledning av akrylamidutsläppet i . Utskottet har inget atterinra mot den föreslagna finansieringen. Utskottet tillstyrker därförregeringens förslag. Motion Fi56 (mp) yrkande 17 avstyrks i denna del.Anslaget A 2 Miljöövervakning m.m. föreslås i propositionen ökat med15 . Regeringen anför att bilavgasundersökningar genomförs enligt ettavtal mellan AB och . En ändring iförordningen (1993:446) om vissa förrättningsavgifter förAktiebolaget innebar att avgiften för avgasgodkännande togsbort och finansiering måste ske på annat sätt. Miljöklassningar, tillsyn ochkontroll finansieras genom en kontrollavgift enligt bilavgasförordningen, medstöd av 9 § bilavgaslagen (1986:1386). Medlen redovisas på inkomsttitel 2534Kontrollavgift nyregistrerade bilar. Motsvarande belopp beräknas under anslagetA 2 Miljöövervakning m.m. Bilavgasverksamheten beräknas kosta 31 000 000 krunder . I och med att nuvarande finansiering har fallit bort behöververksamheten tillskjutas medel till dess en översyn gjorts.I motion Fi19 (fp) yrkas att hos regeringen begär förslag omhöjning av anslaget med utöver vad regeringen föreslagit (yrkande22 delvis).Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att det i regeringens proposition1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utveckling anförs (s. 88-89) attregeringen avser att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över densamlade statliga verksamheten på avgas- och bränsleområdet. Mot bakgrund av detanförda tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion Fi19(fp) yrkande 22 i denna del.Regeringen föreslår att anslaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvårdökas med . Regeringen bedömer att det finns behov avextraordinära insatser för att skydda särskilt värdefulla naturskogsområden däravverkningar är nära förestående och där insatserna inte ryms inom ramen för avriksdagen tidigare beslutad anslagsnivå.Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att under samma anslagfatta beslut om förvärv eller intrångsersättningar i värdefulla naturområdensom innebär utgifter på sammanlagt högst för . Regeringenfattade beslut om att anmäla förslag till EG-kommissionenom ytterligare 423 nya områden i som bör väljas ut som områden avgemenskapsintresse enligt rådets direktiv /43/EEG om bevarande av livsmiljöersamt vilda djur och växter. beslutade regeringen att fastställa enförteckning över 50 områden som bör beredas skydd i enlighet med Sverigesinternationella åtaganden under rådets direktiv /409/EEG om bevarande avvilda fåglar, vilka också anmälts till kommissionen. Områdena skall ingå i ettnätverk av skyddade naturområden inom EU, Natura 2000.I motion Fi19 (fp) yrkas att hos regeringen begär förslag omhöjning av anslaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvård med 100 000 000kr utöver regeringens förslag (yrkande 22 delvis). Vidare yrkas i samma motionatt bemyndigar regeringen att fatta beslut om förvärvav eller intrångsersättningar i värdefulla naturområden som innebär utgifter -inklusive tidigare åtaganden - på sammanlagt högst (yrkande 20).Enligt motion Fi56 (mp) yrkande 12 skall regeringen vid behov av ytterligaremedel för skydd av naturskogar återkomma till med förslagtill finansiering, t.ex. i höstens tilläggsbudget.Utskottet delar regeringens uppfattning att det finns behov avextraordinära insatser för att skydda särskilt värdefulla naturskogsområden däravverkningar är nära förestående och insatserna inte ryms inom ramen förtidigare beslutad anslagsnivå. Enligt utskottets uppfattning är det föreslagnabeloppet om väl avvägt. Beslutet att anmäla ytterligare s.k.Natura 2000-områden till innebär, som regeringen anför, attregeringen kan behöva ikläda staten ekonomiska förpliktelserutöver nuvarande bemyndigande. Utskottet anser att det föreslagna bemyndigandetbör utökas i enlighet med regeringens förslag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker motion Fi19 (fp) yrkandena 20 och 22(delvis).I anslutning till motion Fi56 (mp) yrkande 12 erinrar utskottet om att detenligt gällande bestämmelser om finansmakten är som på förslag avregeringen anvisar ändrade eller nya anslag för löpande budgetår.