bet · GM01FöU1 · 1998-12-01 00:00:00 — bör inteheller bifalla kommittémotion Fö317 (m) yrkande 10, som förordar attanslaget i stället förs upp under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Anslag A 3 Utveckling och investeringarUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 35-38 samti bilagorna 2 och 3) anfört om Utveckling och investeringar, forskning ochteknikutveckling, befästningar, investeringsplan och bemyndigande.Utskottet behandlar även motionerna Fö205 (fp) yrkande 4, Fö210 (mp)yrkandena 4 och 7 i denna del, Fö312 (m), Fö317 (m) yrkandena 7 och 11 ochFö501 (m) yrkandena 1 och 2.RegeringenAnslaget, som är nytt, föreslås omfatta utveckling, anskaffning,vidmakthållande och avveckling av materiel, forskning och teknikutvecklingsamt utveckling och anskaffning av befästningar.MaterielRegeringen anser, oaktat den kommande kontrollstationen 1999, att delar avFörsvarsmaktens materielförsörjning bör ges en delvis annan inriktningredan nu. Följande utgångspunkter bör därvid gälla.Nödvändigheten av att skapa ekonomisk balans i Försvarsmaktens planeringunder resterande del av försvarsbeslutsperioden innebär att vissa tidigareinplanerade men ännu ej beställda materielobjekt måste utgå, senareläggaseller reduceras i ambition. Enligt regeringens bedömning får härvid ingenenskild materielbeställning som utgår, senareläggs eller reduceras iambition sådana konsekvenser för Försvarsmaktens förmåga att den behöverredovisas för . Regeringen kommer att bedöma varje enskildframställning från Försvarsmakten utifrån den föreslagna inriktningen. del av reduceringarna i Försvarsmaktens materielplanering kanFörsvarsmakten själv genomföra utan särskilda beslut från regeringen.De materielsystem som inte skall vidmakthållas bör behållaspå dagens kvalitativa och kvantitativa nivå eller successivt avvecklas.Regeringen anser att Försvarsmaktens materielanskaffning på ett betydligtbättre sätt än nu bör anpassas så att den blir en integrerad del i ettanpassningsförsvar. Bland annat bör serieanskaffning tillkrigsorganisationens behov i första hand inplaneras somanpassningsanskaffning. Materiel som anskaffas bör därförendast omfatta behovet för att kunna utveckla operativa förmågor, genomföraförbandsutbildningar och behålla baskompetens inom försvarsindustrin.Behovet av baskompetenser bör ses över 1999.Regeringen bedömer att behovet av och möjligheterna till att utvecklasvenska särlösningar kommer att minska. Internationella samarbetsprojektoch sådana projekt som bidrar till att öka Försvarsmaktensinternationalisering bör eftersträvas när det gäller utveckling ochanskaffning av materielsystem.Regeringen anför att den har vidtagit åtgärder så att inhemskutvecklingskompetens av betydelse för anpassningsförmågan inte skall minskainnan kontrollstationen år 1999.Regeringen redovisar i bilaga till budgetpropositionen (utg.omr. 6Totalförsvar, bil. 2) s.k. objektsramar för större materielinvesteringar.Införandet av objektsramar är ett led i utvecklingen av metoderna för attstyra och följa upp materielinvesteringarna. En objektsram skall bestå avett väldefinierat materielinnehåll, en ekonomisk ram och en tidsplan.Objektsramen innebär inte en anslagstilldelning. I det följande görs utdragur de redovisade objektsramarna. I övrigt hänvisas till bilagan.JAS 39 GripenJAS 39 kommer att omfatta totalt 12 divisioner och skall på siktersätta Viggen-systemet. JAS 39 Gripen-systemet bygger på att ett flygplanhar förmågan att lösa jakt-, attack- och spaningsuppgifter.Objektsramen omfattar tiden t.o.m. . Ramen omfattarleveranser av totalt 174 flygplan (varav 28 tvåsitsiga) samt tillhörandestödutrustning, beväpning, anpassningsprogram, utbildningsanläggningar m.m.Måldetekterande artillerigranat (Bonus)Granaten är en måldetekterande substridsdelsgranat för artilleriet. Den germöjlighet att med indirekt eld bekämpa stridsfordon på långa avstånd.Granaten kommer att fördelas till fördelnings- ochbrigadhaubitsbataljonerna med haubits 77A och B. Utvecklingen skergemensamt med Frankrike.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringenhar tidigare fattat vissa utvecklingsbeslut. Ramen innefattar härutöverserieförberedelser och anskaffning.Luftvärnsrobotsystem 23 (BAMSE)Robotsystem 23 (BAMSE) är ett allväders luftvärnssystem med medellångräckvidd. Systemet skall bl.a. utnyttjas för skydd av flygbaser,befolkningscentrum och markstridskrafter. Systemet skall ingå iluftvärnsbataljoner RBS 23 och utnyttjas i hela landet.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. ochinnefattar utveckling av luftvärnsrobotsystem 23 inklusive höjdmätandespaningsradar. Därutöver ingår serieförberedelser och anskaffning.Stridsvagn 121/122 (Leopard)Systemet innehåller stridsvagn 121, stridsvagn 122, bärgningsvagn,minbrytningsutrustning samt systemmateriel (bl.a. reservdelar,dokumentation, ammunition och utbildningsanordningar).Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. år 2008.Regeringen har tidigare beslutat om anskaffning av stridsvagn 121 ochstridsvagn 122 samt anskaffning av viss systemmateriel. Därutöver ingårytterligare anskaffning av systemmateriel, anskaffning av bärgningsbandvagnsamt ut-veckling och anskaffning av minbrytningssystem.Stridsfordon 90Systemet består av med automatkanon,luftvärnskanonvagn 90 med automatkanon, stridsledningspansarbandvagn90, eldledningspansarbandvagn 90 och bärgningspansarbandvagn 90.Materielsystemet omfattar vidare bl.a. ammunition, dokumentation,reservmateriel och utbildningsmateriel. Systemet skall tillförasNorrlandsbrigader, mekaniserade brigader innehållande stridsvagn 122 samtLivgardesinfanteribrigaden (IB 1).Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. år 2004.Regeringen har tidigare beslutat om utveckling av stridsfordon 90-systemet.Korvett av typ VisbyEtt stort antal ytstridsfartyg av olika typer utgår ur krigsorganisationenunder och . De skall delvis ersättas medkorvett av typ . Fartygen skall bl.a. kunna lösa huvuduppgifternaubåtsjakt, minjakt, luft- och ytmålsbekämpning. De skall förberedas för attutrustas med bl.a. raketsystem, robotsystem 15, torped 46,luftvärnsrobotsystem och undervattensmotmedel.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. år 2009.Regeringen har tidigare beslutat om anskaffning av fyra fartyg. Därutöveringår anskaffning av ytterligare sex fartyg, ledningssystem,referensanläggning, motmedel, övrig vapenmateriel, bas- ochunderhållssystem samt reservdelar.TorpederObjektsramen innefattar både lätt och tung torped. Samarbete pågår medDanmark för att utveckla en ny lätt torped, torped 46. Avsikten är attutrusta ubåtarna och ytstridsfartygen med denna torped för ubåtsjakt.Torped 62 (tung) kommer att utgöra huvudbeväpning för ubåt av typVästergötland och samt planeras även ingå i projekt skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringenhar tidigare beslutat om en första etapp av utveckling och anskaffning avtorped 62. Därutöver ingår anskaffning av bärgningsutrustning, utvecklingoch anskaffning av torped 46, ytterligare anskaffning av torped 62 samt an-skaffning av batterier.Spanings- och eldledningsradar för kustförsvarsförbanden (Arte 740)Kustförsvarsförbanden skall kunna spana mot mål på ytan och i luften.Invisning skall kunna ske mot luftmål. Behov föreligger att ersätta äldremätstationer för eldledning mot sjömål. Studier har visat att det ärtekniskt möjligt att tillverka en radar som tillgodoser kraven på såvälspaning och invisning mot luftmål som ytspaning och eldledning mot sjömål.Arte 740 är en bepansrad fordonsmonterad radarstation. Arte 740 skall ingåi brigader, regementen och bataljoner. Den skall kunna utnyttjas i helalandet och i internationella operationer. En samordnad utveckling avses skemed radarn för spaning- och eldledning till korvett av typ Visby.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Därutöver ingår utveckling, serieförberedelser och seriean-skaffning. Anskaffningen omfattar tolv radarstationer, inklusive fordon.Flygburet radarsystem (FSR 890)FSR 890 är ett flygburet radarspaningssystem som skall utgöra en integreraddel av luft- och sjöbevakningen i fred, kris och krig. Systemet ger iförhållande till dagsläget förbättrad låghöjdstäckning och förbättrademöjligheter att upptäcka små mål. Det ger också en flexiblare taktiskförmåga för vårt stridsledningssystem. FSR 890 krigsorganiseras 2000 och år 2001.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Fyra sy-stem, inkluderande radar och bärarflygplan, levererades ochresterande två skall levereras åren 1998 och 1999.Stridsledningscentraler (StriC)Systemet skall ersätta huvuddelen av nuvarande stridslednings- ochluftbevakningssystem, Stril 60. Systemet skall förse totalförsvaret medluftlägesbild som underlag till bl.a. flygvarning av civilbefolkningen. IStriC genomförs stridsledning av JAS 39 samt mottas radarinformation frånFSR 890. StriC skall utbyta information om färdplaner med civilflygtrafikledning samt samordna flygrörelser.Objektsramen skall omfatta tiden t.o.m. . Regeringenhar tidigare beslutat om utvecklingen av stridsledningcentraler. Därutöveringår anskaffning av krigsanläggningar samt anläggning för utbildning ochutprovning.IT-anskaffningEn modern förvaltning kräver ett IT-stöd som möjliggör en säker ocheffektiv planering, uppföljning och kontroll av verksamheten. Användning avIT utgör vidare en avgörande förutsättning för en modern försvarsmaktsverksamhet. Med det särskilda behov av snabba beslutsgångar som föreligger,fordras ett datoriserat stöd för bl.a. ledning. ställerFörsvarsmaktens uppgifter särskilda krav på driftsäkerhet och integritet iIT-systemen. Åtgärder måste därför fortlöpande vidtas för att eliminerarisken för obehörig åtkomst av Försvarsmaktens IT-system.Utveckling och anskaffning av stora IT-system har erfarenhetsmässigt visatsig kunna ge upphov till betydande problem beträffande tid, kostnad ochkvalitet. Ett exempel är resursledningssystemet , som regeringenavbröt i november 1997.Regeringen har bedömt det vara betydelsefullt att få en bättre överblickoch styrning av kostnaderna för utveckling, anskaffning samtvidmakthållande för olika IT-system. Regeringen avser därför att införa enobjektsram för IT-systemen.Den objektsram som regeringen avser att införa kommer att bestå dels avkostnader för utveckling och anskaffning, dels av vidmakthållandekostnaderför olika system . I regleringsbrevet för år1999 kommer innehållet i ramen att preciseras.FörsvarsindustrikonsekvenserRegeringen anser att den svenska försvarsindustrins förmåga somkvalificerad leverantör har ett fortsatt stort försvars- ochsäkerhetspolitiskt värde. En inhemsk försvarsindustri medför fördelar, bl.a. möjligheter till ökad produktion för svenska behov i en kris.Materielanskaffningens framtida omfattning och inriktning innebär att detpå kommersiella grunder är svårt för svenska företag som inte harsamarbetspartners eller exportorder att behålla nuvarande struktur elleromfattning. Regeringen anser det eftersträvansvärt med ett ökatinternationellt samarbete i syfte att kunna bevara en god teknisk kompetensför att klara vidmakthållande och anpassning. En nationell ellerinternationell omstrukturering, särskilt inom vissa teknikområden, tordeöka möjligheterna att långsiktigt behålla strategiskt viktig kompetens.Som ett led i denna strävan undertecknade försvarsministern i juli 1998tillsammans med försvarsministrarna i , , ,och en avsiktsförklaring om åtgärder för att underlätta enomstrukturering av europeisk försvarsindustri. Härutöver harindustriministrarna gjort ett gemensamt uttalande om regeringarnasinflytande över flernationella bolag, harmonisering av nationellastödinsatser m.m. Regeringen anser att ett aktivt deltagande i dettainternationella forum skapar gynnsamma förutsättningar för att kunnapåverka inriktningen av en framväxande europeisk försvarsindustripolitik.Regeringen redogör för några aktuella omstruktureringar ochägarförändringar i svensk försvarsindustri i förhållande till utländskaföretag och nämner bl.a. förändringar som berört ,och AB.I kontrollstationen år 1999 skall bedömas vilka baskompetenser ochteknologisatsningar som bör prioriteras. Förutsättningarna för denmateriella anpassningsförmågan samt behovet av inhemsk kompetens ochkapacitet för Försvarsmaktens behov av utveckling, anskaffning ochvidmakthållande skall analyseras.Regeringen hänvisar till försvars- och näringsutskottens respektiveuttalanden att regeringen på ett samlat sätt börinformera om frågor som rör försvarsindustrin. Regeringen avseratt redovisa en slutlig bedömning avseende industrikonsekvenserna i sambandmed kontrollstationen. Regeringen bedömer, utifrån nu tillgängliga resultat, att baskompetenserna är säkerställda fram till kontrollstationen.Forskning och teknikutvecklingDe investeringar som föreslås i forskning och teknikutveckling skall främstsyfta till att utveckla Försvarsmaktens förmåga att lösa huvuduppgifternaoch ge Försvarsmakten erforderlig anpassningsförmåga mot nya villkor.Följande områden skall prioriteras:Forskning och analyser inriktade mot att tidigt identifiera nyautvecklingsmönster som kan innebära förändrade krav på utformning avförsvaret och ge underlag för anpassningsåtgärder.Forskning och teknikutveckling som syftar till att stödja Försvarsmaktensinternationella verksamhet.BefästningarUtveckling och investeringar i anslagsfinansierade befästningar omfattarfrämst anskaffning av fortifikatoriskt skyddade anläggningar av betydelseför Försvarsmaktens ledning. Verksamheten innebär även att inhemskfortifikatorisk kompetens behålls.InvesteringsplanMiljoner kronorBudget1999 Beräknat2000 Beräknat2001Utveckling, anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel 18875 19 102 19 569Forskning och teknikutveckling 864 901 912Utveckling och anskaffning av befästningar 313 258 208Summa anslag A 320 052 20 261 20 689Regeringens förslagRegeringen förordar att de materielsystem som inte skall vidmakthållasefter skall behållas på dagens kvalitativa nivå eller successivtavvecklas.Serieanskaffning av materiel till krigsorganisationens behov bör i förstahand planeras som anpassningsanskaffning.Internationella samarbetsprojekt bör eftersträvas när det gällerutveckling och anskaffning av materielsystem.Inhemsk utvecklingskompetens av betydelse för Försvarsmaktensanpassningsförmåga skall säkerställas på kort sikt.Forskning och teknikutveckling skall inriktas mot att i första hand bidratill utvecklingen av Försvarsmaktens anpassningsförmåga. Vidare skallinriktning ske mot internationell verksamhet.Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall säkerställas för att upprätthållaanpassningsförmågan.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner förslaget till inriktning för Utveckling och investering,godkänner förslaget till investeringsplan m.m. för Försvarsmakten samtanvisar ett ramanslag på 20 till anslaget A 3 Utveckling ochinvesteringar.Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelserRegeringen redovisar en tabell över behovet av bemyndiganden förmaterielanskaffning.Tusental kronor 1999 beräknatUtestående förpliktelser vid årets början 96 840 800Nya förpliktelser 12 795 200Infriade förpliktelser 1 -19 584 600Utestående förpliktelser 90 051 400Föreslagen bemyndiganderam90 051 4001 Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga omramanslaget A 3 Utveckling och investeringar medge beställningar avmateriel m.m. och utvecklingsarbete så att behovet av anslagsmedel för denna materiel m.m. och utvecklingsarbete samt tidigarebeställningar tillsammans uppgår till högst 90 051 400 000 kr.MotionernaMaterielMiljöpartiet anser i partimotion Fö210 (mp) det vara viktigt attmodernisera den svenska försvarspolitiken så att den anpassas tillförändrade säkerhetspolitiska krav. Otidsenliga militärainvasionsstrukturer bör avvecklas. Det är då rimligt att avbeställa denmateriel man inte längre vill ha. Regeringen bör därför ges i uppgift attavbeställa så mycket som möjligt av den krigsmateriel som motiverades avett traditionellt militärt invasionshot som inte längre finns. Det gäller t.ex. JAS 39 delserie tre och det fortsatta utvecklingsarbetet avUbåt 2000 (yrkande 4).Samtidigt bör planeringsramarna för anslaget A 3 Utveckling ochinvesteringar justeras ned med 2 500 respektive med 4 000 miljoner kronorför de båda (yrkande 7).Moderata samlingspartiet förordar i sin kommittémotion Fö317 (m) av HenrikLanderholm m.fl. i stället en förstärkning av anslaget A 3 med för för att kompensera Försvarsmakten föranslagsförordningens effekter (yrkande 11).Motionärerna anser vidare att frågan om effekterna av den fullatillämpningen av anslagsförordningen aktualiserar en översyn av hela detekonomiska regelverket och dess funktionssätt. En stor del av anslaget A 3kan fortfarande inte genomlysas och förstås på ett sätt som haranledning att kräva. Därför bör nu initiativ tas till en samlad översyn avanskaffning, underhåll och avveckling av materiel samt regel- ochadministrationssystemen kring materielprocessen (yrkande 7).Folkpartiet föreslår i sin partimotion Fö205 (fp) att ytterligare 200miljoner kronor anslås för anpassningsinriktade tekniksatsningarför kvalitativ förnyelse (yrkande 4). Härigenom skulle på ett bättre sättkunna förverkligas kraven på kvalitativ förnyelse i enlighet med linjerna i1992 års försvarsbeslut.Roy () framför i motion Fö312 (m) farhågor för att inteanskaffningen av luftvärnsrobotsystemet BAMSE skall kunna fullföljas.Motionären anser att systemet självklart bör beställas med hänsyn tillbehovet att luftskydda befolkningscentrum och våra basområden. Riksdagenbör därför som sin mening ge regeringen till känna att planerad anskaffningav systemet BAMSE skall fullföljas.FörsvarsindustrinEn av hörnpelarna i den svenska försvars- och säkerhetspolitiken har varittillgången till en stark inhemsk försvarsindustri, anser ochJeppe i motion Fö501 (m). En väsentlig del i den nuvarandeförsvarspolitiken är möjlighet till återtagning av förband och materiel.För att detta skall bli trovärdigt fordras, enligt motionärerna, att detfinns en inhemsk försvarsindustri, som successivt får beställningar, medmöjlighet att med relativt kort varsel bygga upp produktionskapacitet ochleverera viktiga produkter. Motionärerna föreslår att som sinmening ger regeringen detta till känna (yrkande 1).Motionärerna anser vidare att förutsättningarna för samverkan medeuropeisk och amerikansk försvarsindustri måste prioriteras om den svenskaförsvarsindustrin skall stå fortsatt stark. Behovet av att kunna fördelautvecklingskostnaderna på större serier kommer också att dramatiskt ökabehovet av samarbete. bör därför för regeringen framhålla viktenav försvarsindustriellt samarbete i (yrkande 2).UtskottetRedovisningen under anslagetUnder det nya anslaget A 3 Utveckling och investeringar föreslår regeringenatt godkänner den föreslagna inriktningen under anslaget,förslaget till investeringsplan, förslaget till anslagsbelopp för år 1999samt förlaget till bemyndigande att medge beställningar av materiel m.m.och utvecklingsarbete.Riksdagen har ställt krav på hur regeringen börredovisa materielfrågorna för . Utskottet uttalade senast i frågan(bet. 1997/98:FöU10 Förändrad styrning av Försvarsmakten, m.m. s. 11) attregeringen i budgetpropositionen för bör redovisa allaviktigare utvecklings- och anskaffningsprojekt under det aktuellabudgetåret och därvid belysa deras bedömda kostnader, konsekvenser förförbandens operativa effekt samt eventuella industriella aspekter.Utskottet har i det föregående under avsnittet om Styrning och uppföljningav Försvarsmakten erinrat om dessa riktlinjer som utskottet angett för hurregeringens underlag till bör utformas när det gällermaterielfrågor.Den förändrade redovisningen under anslaget som är i fråga är en följdav regeringens förslag och beslut om förändrad styrning avFörsvarsmakten (prop. 1997/98:83, bet. 1997/98:FöU10, rskr. 1997/98:269).Enligt utskottets mening har redovisningen i budgetpropositionen, ikombination med muntliga föredragningar av företrädare förRegeringskansliet och Försvarsmakten, gett en bättre helhetsbild avmaterielfrågorna än vad utskottet fick i den redovisningsstruktur somtidigare gällt. Exempelvis är redogörelsen för viktigare system, i s.k.objektramar, ett betydande framsteg. Utskottet saknar dock en redovisning -i objektramform - av ett gemensamt ledningssystem. En sådan redovisning harutskottet begärt vid ett flertal tillfällen.En redovisningsstruktur blir aldrig helt färdigutvecklad. Utskottetförutsätter, i likhet med vad som anförts i anslutning till anslaget A 1Förbandsverksamhet och beredskap m.m., att regeringen successivt förbättrarutformningen av beslutsunderlag i materielärenden och för övrigainvesteringar.Verksamhetsinriktning under anslagetDen av regeringen föreslagna inriktningen innebär att vissa tidigareinplanerade men ännu inte beställda materielobjekt bör utgå, senareläggaseller reduceras i ambition. Regeringen bedömer att konsekvenserna av dessaförändringar är så begränsade att de inte behöver redovisas för riksdagen.Utskottet utgår från att detta är riktigt och förutsätter att regeringeninformerar , alternativt föreslår riksdagsbeslut, ommaterielplaneringen behöver förändras på ett sådant sätt attFörsvarsmaktens huvuduppgifter eller förmågor kommer att påverkas, liksomom detta leder till väsentliga försvarsindustriella konsekvenser.Den av regeringen föreslagna inriktningen innebär vidare att dematerielsystem som inte skall vidmakthållas behålls pånuvarande kvalitativa och kvantitativa nivå eller successivt avvecklas.Utskottet har ingen erinran mot detta och inte heller mot attmaterielanskaffningen på ett tydligare sätt än tidigare blir en integreraddel i ett anpassningsförsvar. Detta kommer att påverka vårt internationellasamarbete.I samband med den säkerhetspolitiska kontrollstationen kommerplaneringen för materiel och övriga investeringar att granskas mot bakgrundav förändringar i den internationella miljön, ekonomiska förutsättningar m.m. Materielplaneringen kan som följd härav få en annan inriktning.Utskottet anser att det inte nu finns anledning att avbeställa någramaterielkontrakt, vilket föreslås i partimotion Fö210 (mp). bördärför avslå yrkande 4 i nämnda motion. Inte heller bör nu göranågra uttalanden om anslagen . Yrkande 7 i motionenbör således också avslås.Av samma skäl - den långsiktiga inriktningen av investeringarna kommer attprövas i kontrollstationen - bör inte nu extra medel tillföras förtekniksatsningar, vilket föreslås i partimotion Fö205 (fp) yrkande 4.Motionsyrkandet bör därför avslås.Utskottet anser att någon förstärkning av anslaget för det ändamål sommotionärerna förordar i kommittémotion Fö317 yrkande 11 av HenrikLanderholm m.fl. inte behövs. Motionsyrkandet bör därför avslås avriksdagen.I samma motion föreslås en samlad översyn av hela det ekonomiskaregelverket och dess funktionssätt, främst med anknytning tillmaterielprocessen (yrkande 7). Utskottet kan konstatera att problem medanknytning till Försvarsmaktens ekonomi dessvärre inte är någon ny fråga.Sådana har med viss regelbundenhet uppenbarat sig . Senast fick utskottet anledning att notera detta underförra i samband med behandlingen av propositionen (prop. 1997/98:84) om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet m.m. Förhållandet ärinte tillfredsställande. Som framgått av det föregående, under avsnittet ombalansen mellan ekonomiska resurser och verksamhet, kommer utskottet att tainitiativ till ett uppföljnings- och utvärderingsprojekt innebärandegranskning av Försvarsmaktens och ekonomisystem,sättet att planera och följa upp ekonomin samt behov av och tillgång tillekonomisk kompetens. Hela materielförsörjningsprocessen behöver genomlysas.Eftersom detta initiativ inte kräver någon regeringens åtgärd behöver interiksdagen bifalla motions-yrkandet.I motion Fö312 (m) av uttalar sig motionären till förmån förluftvärnsrobotsystemet BAMSE. Utskottet vill erinra om att i 1996års totalförsvarsbeslut uttalat (bet. 1996/97:FöU1 s. 66 och 69) behov avatt förbättra luftförsvarsförmågan, bl.a. genom anskaffning avluftvärnsrobotsystemet BAMSE.