bet · GL01BoU3 · 1998-01-20 00:00:00 — I betänkandet behandlas 18 motioner från allmänna motionstiden helt ellerdelvis. Utskottet avstyrker samtliga motioner, flera av dem med motivet att vadi motionerna föreslagits bör behandlas i anslutning till propositionen medförslag till miljöbalk. Detta regeringsförslag bereds avriksdagen.Till betänkandet har fogats 13 reservationer, bl.a om att Sölvbacka strömmaroch uppströms skall skyddas mot utbyggnad för kraftändamålgenom att tas in i naturresurslagen. 10 särskilda yttranden har avgivits. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden väckta motionerna1997/98:Bo504 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om definition av begreppet ombyggnad och utbyggnad,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte bygga om men bygga ut Långforsen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hotet mot små vattendrag på grund av beslut i energiomställningen.1997/98:Bo507 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvidgning av den kommunala vetorätten.1997/98:Bo514 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att detkommunala vetot även omfattar anläggningar för utbränt kärnbränsle,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om och anläggningar för utbränt kärnbränsle,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att miljökonsekvensbeskrivning skall utföras av oberoende instans,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om delaktighet och Samrådsforum.1997/98:Bo517 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ny prövning av likströmskabeln till ,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring inaturresurslagen att sjökabel av viss storlek skall tillföras som en punktbland de anläggningar som skall regeringsprövas enligt 4 kap. 1 §naturresurslagen,3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i 4 kap. 2 §naturresurslagen att regeringen inte bara har möjlighet utan i vissa fallskyldighet att pröva anläggningar som faller utanför 4 kap. 2 §naturresurslagen men ändå kan antas "få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet",4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prövning av domstol.1997/98:Bo526 av m.fl. (v, c, fp, mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet miljöanpassad vattenkraft,2. att beslutar att 3 kap. 6 § naturresurslagen får tillägget"Sölvbacka strömmar" i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag till projekt som återställerSölvbacka strömmar i ursprungligt skick.1997/98:Bo529 av () vari yrkas att hos regeringen begäratt den kommer med förslag till skydd av enligtnaturresurslagen.1997/98:Bo532 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om 3 kap. 7 § naturresurslagen(NRL) om undantag för nationalstadspark i Uppsala.1997/98:Bo537 av och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skyddaGideälven uppströms samt Sölvbacka strömmar från vattenkraftsutbyggnad.1997/98:Bo539 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nationalstadsparker.1997/98:Bo542 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskrivningar av natur- och kulturvärden,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning avseende miljöförbättrande åtgärder.1997/98:Bo544 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att beslutet omprövas i den del somberör angiven kabelteknik,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att beslutet borde föregåtts av prövning enligt 4 kap. 2 §naturresurslagen.1997/98:Bo545 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om information ochmiljökonsekvensanalyser av omfattande projekt med betydande miljöpåverkan.1997/98:Jo730 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beslutsrätt avseende kärnkraftsavfall.1997/98:Jo731 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet för vattendrag.1997/98:Jo757 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att beslutar om sådan ändring i naturresurslagen att det klartframgår att biologisk mångfald anges som riksintresse.1997/98:Jo784 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av nationalstadsparker.1997/98:Jo785 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att epoken av utbyggnad av vattenkraften i älvar och andra ihuvudsak orörda vattendrag i är avslutad.1997/98:N223 av m.fl. (m) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skyddet för vattendrag mot exploatering för energiändamål.Uppgifter i anslutning till motionernaKort redogörelse för uppbyggnaden av naturresurslagen m.m.Plan- och bygglagen (PBL) och naturresurslagen (NRL) trädde i kraft den 1 juli1987. Bestämmelserna i syftar till att främja en från ekologisk, social ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning med marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt. En huvuduppgift för NRL är att ange för olikalagar gemensamma prövningsgrunder som stöd för en allsidig och långsiktigbedömning av frågor om konkurrens beträffande användning av mark och vatten.Till lagen har därför knutits ett tiotal olika lagar som reglerarianspråktagandet av mark och vatten för olika ändamål. Sålunda skallbestämmelserna i 2 kap. (de verksamhetsanknutna riktlinjerna) och 3 kap. (degeografiska riktlinjerna) tillämpas enligt vad i dessa lagar är föreskrivet.Exempel på lagar som på detta sätt knutits till NRL är (1 kap. 2 § NRL) bl.a.PBL, vattenlagen, miljöskyddslagen, naturvårdslagen, väglagen, minerallagen,kontinentalsockellagen och luftfartslagen. Genom denna konstruktion har NRLkommit att få en central roll beträffande samhällsplaneringen i vid mening. Denbrukar betecknas som en paraplylag. Genom lagen regleras hur avvägningar mellanolika intressen skall bedömas i ett långsiktigt perspektiv.I 4 kap. finns regler om tillåtlighetsprövningen av industrianläggningar m.m.medan det i 5 kap. finns regler om miljökonsekvensbeskrivningar. I detavslutande kapitlet (6 kap.) finns regler om myndigheternas uppgifter ochansvarsfördelning.I det förslag till miljöbalk (prop. 1997/98:45) som regeringen i december1997 överlämnade till har regler motsvarande dem som finns i NRL ihuvudsak inarbetats utan väsentliga ändringar.Regeringsprövning av vissa industrianläggningar m.m. och det kommunala vetotI 4 kap. 1 § NRL anges vissa slag av anläggningar som inte får utföras utantillstånd av regeringen. Som exempel kan nämnas vissa anläggningar förkärnteknisk verksamhet och förbränningsanläggningar om anläggningen har eneffekt om . Regeringen kan också, enligt 4 kap. 2 §, prövaandra anläggningar än sådana som omfattas av kravet på tillstånd enligt 4 kap.1 § NRL, om anläggningen kan antas få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet.Enligt bestämmelserna i 4 kap. 3 § första stycket NRL får tillstånd enligt 1och 2 § lämnas endast om kommunfullmäktige har tillstyrkt detta. Detta brukarkallas det kommunala vetot. Undantag härifrån finns emellertid i 4 kap. 3 §andra stycket. Regeringen får i vissa fall lämna tillstånd även omkommunfullmäktige inte har tillstyrkt att så sker. Om en anläggning ärsynnerligen angelägen från nationell synpunkt får regeringen nämligen lämnatillstånd även mot en kommuns vilja bl.a. när det är fråga om en anläggning somavser mellanlagring eller slutlig förvaring av kärnämne eller kärnavfall. Sammaförhållande gäller också bl.a. beträffande förbränningsanläggningar,gruppstationer för vindkraft och anläggningar för behandling av miljöfarligtavfall under förutsättning att anläggningarna är av viss minsta storlek.I nu redovisad del har reglerna i NRL i huvudsak utan förändringarinarbetats i miljöbalken.Regeringen beslöt tillkalla en nationell samordnare påkärnavfallsområdet. Hans uppgift är att främja samordningen av de informations-och utredningsinsatser som kommuner berörda av de studier gör avseende lokalisering av kärnbränsle och kärnavfallfinner nödvändiga. bildades, på initiativ av samordnarenoch de s.k. förstudiekommunerna, ett nationellt MKB-forum påkärnavfallsområdet. Syftet är att därigenom skapa samförstånd om vilka frågorav gemensamt intresse som bör belysas i MKB-arbetet.MiljökonsekvensbeskrivningarSedan början av 1990-talet gäller att miljökonsekvensbeskrivningar (MKB) skallfinnas vid ansökan om tillstånd enligt 4 kap. NRL. Vidare gäller att regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva att MKB skall finnasmed vid de lagar som anges i 1 kap. 2 § NRL. De krav som ställs på MKB i NRL äratt den skall ?möjliggöra en samlad bedömning av en planerad anläggnings,verksamhets eller åtgärds inverkan på miljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser?. För att precisera användningen av MKB har också vissa kravställts i förordningen om MKB. gäller i vissa fall krav på MKB fördetaljplaner och fördjupade översiktsplaner enligt PBL.År 1991 undertecknades av länderna i ECE den s.k. Esbokonventionen om MKB iett gränsöverskridande sammanhang. har ratificerat konventionen. Denträdde i kraft i september 1997.EG-direktivet 85/337/EEG om bedömning av inverkan på miljön av vissaoffentliga och privata objekt skall tillämpas för sådana objekt som kan antasmedföra betydande påverkan på miljön. Med projekt avses bl.a. utförande avbyggnads- och anläggningsarbeten eller andra installationer eller arbeten samtandra ingrepp i den naturliga omgivningen.Kraven på MKB föreslås utökade i förslaget till miljöbalk. Bl.a. föreslås attallmänhetens inflytande stärks och kommer in i ett mycket tidigt skede iprocessen.PolenkabelnRegeringen fattade beslut om att ge koncession enligt ellagen(1902:71) för etablerandet av en likströmskabel mellan och . Isamband med detta beslutade regeringen även att inte vidta någon prövning avkabeln enligt 4 kap. NRL såsom föreslagits av . Kabelprojektetslandanläggningar bygglovsprövas av . Enutförligare beskrivning av den s.k. Polenkabeln finns i näringsutskottetsbetänkande /97:NU2.Prövning enligt 4 kap. 1 § NRL är obligatorisk för vissa särskilt angivnaanläggningar med stor miljö- eller omgivningspåverkan. Sjökabelförbindelseringår inte bland dessa. Den senaste förändringen av 4 kap. 1 § NRL gjordes 1990(1989/90:BoU20). tillfördes gruppstationer för vindkraft,lagringsanläggningar för naturgas, anläggningar för behandling av miljöfarligtavfall samt anläggningar för utvinning av ämnen eller material i områden somanges i 3 kap. 5 § NRL.Till skillnad mot förhållandena i NRL, där regeringen ger det formellatillståndet för en viss verksamhet efter prövning enligt 4 kap. NRL, skallregeringen enligt miljöbalkspropositionen endast pröva en nytillkommenverksamhets tillåtlighet. Handläggning och tillståndsgivning i övrigt föreslåshanteras av sådana regionala miljödomstolar som enligt miljöbalksförslaget börinrättas. Dessa skall i övrigt fungera som första instans i ett antal fall samtsom överklagningsinstans i vissa förvaltningsärenden.Enligt 4 kap. 2 § NRL får regeringen i det enskilda fallet besluta att ävenandra anläggningar än de som nämns i 1 § skall prövas enligt 4 kap. NRL. Detgäller anläggningar som kan antas få betydande omfattning eller bli avingripande beskaffenhet. I förarbetena till NRL (prop. 1985/86:3 s. 135 f.)framgår att frågan om huruvida tillstånd skall uppställas får avgöras från falltill fall. Vissa allmänna kriterier för prövning anges dock. Tillstånd bör,enligt propositionen, exempelvis fordras om en anläggning eller verksamhetorsakar betydande miljöstörningar eller andra betydande ingrepp i naturen.Verksamhetens art och lokalisering i det enskilda fallet har betydelse när detgäller att bedöma om tillstånd skall krävas.Motsvarande bestämmelse om att regeringen i ett visst fall får förbehålla sigrätten till prövning av sådan verksamhet som inte omfattas av den utökadeobligatoriska tillåtlighetsprövningen återfinns i 17 kap. 3 §miljöbalkspropositionen. Här görs dock en klarare precisering av i vilka fallsådant förbehåll kan göras. Dessa är: (1) att verksamheten kan antas fåbetydande omfattning eller bli av ingripande slag, (2) att verksamheten kanantas mer än obetydligt skada naturvärdet inom ett område som förklarats somsärskilt skyddsområde eller särskilt bevarandeområde och (3) att verksamhetenomfattas av bestämmelserna om anläggning av vattenkraftverk, vattenanläggningarsamt vattenöverledningar för kraftändamål i de älvsträckor som på annan plats imiljöbalken anges som skyddade och som endast medför obetydlig miljöpåverkan.Plan för utbyggnad av vattenkraftRiksdagen beslutade om en plan för utbyggnad av vattenkraften (prop.1983/84:BoU30). Planen reviderades året därefter (prop. 1984/85:120, bet.1984/85:BoU25). Den reviderade planen omfattade nya projekt, effektiviseringoch förnyelse samt byggande av små kraftverk om tillsammans /år (TWh =terawattimmar) i syfte att säkerställa en utbyggnad av vattenkraften om minst2,/år till mitten av . En del projekt i planen har i praktikensenare utgått genom avslag på ansökningar enligt vattenlagen (1983:291) ochgenom beslut i om skydd enligt NRL. I såväl propositioner somutskottsbetänkanden har framhållits att den omständigheten att projekt finnsupptagna i vattenkraftsplanen inte automatiskt medför att de kan genomföras.Dessförinnan skall sedvanlig prövning enligt vattenlagen ske. Samma proceduroch samma överväganden skall göras oberoende av om ett projekt finns medtaget iplanen eller ej. Planen utgör inte heller hinder mot att aktualisera projektsom inte är upptagna i den.Älvskydd m.m.Vid tillkomsten av NRL lagfästes de s.k. riktlinjerna i den fysiskariksplaneringen. Dessa som beslöts av innebäratt vissa älvar och älvsträckor undantogs från vattenkraftsutbyggnad. Riksdagoch regering har ägnat stor uppmärksamhet åt frågorsom rör vattenkraftens roll i energibalansen och i samband därmed frågan ombevarandet av vattenområden och älvsträckor. Vid riksdagsbehandlingen i mars år1993 av ett regeringsförslag om utökat älvskydd beslöts (prop. 1992/93:80, bet.1992/93:BoU7) att ytterligare 13 älvar och älvsträckor skulle skyddas frånvattenkraftsutbyggnad enligt 3 kap. 6 § överlämnade sitt slutbetänkandeOmtankar om vattendrag (SOU 1996:155). VDU:s huvudprincip är att vattendrag sompå nationell nivå speglar ett representativt urval av den naturliga biologiskamångfalden skall skyddas. Dessutom föreslås att andra för riket viktiganaturvärden och kulturvärden som är knutna till vattendrag skall skyddas.Utredningen föreslår att en allmän översyn görs av NRL och att - i avvaktan pådenna - 20 vattenområden förs till 3 kap. 6 § NRL.Regeringen föreslår att de regler om älvskydd som finns i 3 kap. 6 § NRLoförändrade tas in i miljöbalken.NationalstadsparkerRiksdagen beslutade om en ändring i NRL - i 3 kap. infogades en ny7 § - som gick ut på att områden i tätorter och tätortsregioner därparklandskap, naturmiljöer och bebyggelsemiljöer flätas samman till unikahistoriska landskap skall kunna ges ställning som nationalstadsparker. Vidsamma tillfälle inrättades landets första nationalstadspark i området Ulriksdal- Haga-Brunnsviken-Djurgården i och kommuner.Hösten 1996 gav regeringen i samt ochStockholms kommuner ett gemensamt uppdrag att redovisa ett fördjupat underlagför skydd för den del av som ligger kring södraBrunnsviken.Utredningen om nationalstadsparker lämnade betänkandetNationalstadsparker (SOU 1996:38). Enligt utredningen har sju av landets störrestäder sådana stora och i huvudsak oexploaterade centrala markområden att deskulle kunna motivera förstärkt skydd enligt 3 kap. 7 § NRL.Dessa områden är i- området Slottsskogen-Botaniska trädgården-Änggården,- Pildammsstråket,- området Uppsalaåsen-Fyrisån,- området kring ström,- stråket längs ,- Landborgspromenaden,- Älvrummet.Med hänsyn till att som begrepp och skyddsinstrument ärnytt anger utredningen att den har valt ett restriktivt synsätt. Detta har letttill att utredningen vid sitt slutliga ställningstagande valt att föreslå tvånya nationalstadsparker, nämligen området Uppsalaåsen-Fyrisån i ochÄlvrummet i Trollhättan.Regeringen meddelade att den önskade två nyanationalstadsparker, en i och en i . De båda kommunerna harfått regeringens uppdrag att ta fram det underlag som behövs för att bildaparkerna.?Nationalstadsparksregeln? föreslås utan förändring inarbetas i . InledningI betänkandet behandlas motioner om vissa frågor som rör lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. (NRL). I flera fall går förslagen imotionerna ut på att NRL bör ändras eller förtydligas i vissa avseenden. Inågra motionsyrkanden förs fram förslag som närmast innebär att vissa regler iNRL inte bör ändras. I åter några motioner aktualiseras frågor om utformningenav det s.k. kommunala vetot vid regeringsprövningen avseende tillåtligheten avvissa industrianläggningar m.m.Regeringen har förelagt en proposition med förslagtill miljöbalk (prop. 1997/98:45). Propositionen har ännu inte behandlats avriksdagen. Flera av de nu behandlade motionerna har anknytning till dettaförslag. Fördelen att få en sammanhållen behandling av alla motioner om NRLanser utskottet emellertid större än att skjuta upp vissa av dem för behandlingi samband med miljöbalksförslaget.Vissa övergripande frågor om NRLI partimotion 1997/98:Jo757 yrkande 6 föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om att biologisk mångfald skallanges som riksintresse.Ett liknande yrkande behandlade utskottet (bet. 1996/97:BoU10) och riksdageni . Utskottet anförde då att det rimligen inte finns några delademeningar om vikten av att den biologiska mångfalden vidmakthålls. Det kankonstateras att i det framlagda förslaget till miljöbalk det i den s.k.portalparagrafen anges att balken skall tillämpas så att den biologiskamångfalden bevaras.Ett genomförande av förslaget till miljöbalk bör innebära att vad somförordas i partimotion om den biologiska mångfaldentillgodoses utan något tillkännagivande. Motionsyrkandet avstyrksalltså.Med utgångspunkt i prövning av ärendet om den s.k. Polenkabeln - en fråga somutskottet behandlar nedan - föreslås i motion 1997/98:Bo545 (v) etttillkännagivande till regeringen om vikten av information ochmiljökonsekvensanalyser av omfattande projekt med betydande miljöpåverkan.Som framgått ovan gäller attmiljökonsekvensbeskrivningar (MKB) skall finnas vid ansökan om tillstånd enligt4 kap. NRL. Dessutom gäller att regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer får föreskriva att det i ärenden enligt någon av de lagar som anges i1 kap. 2 § NRL skall upprättas en MKB.I förslaget till miljöbalk anförs att kravet på MKB bör vara generellt föransökan om tillstånd enligt balken eller föreskrift som har meddelats med stödav balken. MKB skall alltså inte inskränkas till enbart åtgärder som leder tillbetydande miljöpåverkan. I vissa delar kommer ett genomförande av miljöbalkenatt innebära en utvidgning av kravet på MKB i förhållande till dagenslagstiftning eftersom flera lagar som inte har något krav elleringet generellt MKB-krav också arbetas in i balken.Riksdagens behandling av förslaget till miljöbalk skall inte föregripas. Denbedömningen kan dock göras att ett genomförande av förslaget om närmiljökonsekvensbeskrivningar skall upprättas får anses innebära att syftet medmotion 1997/98:Bo545 (v) i allt väsentligt kan anses tillgodosett.Motionsförslaget bör inte nu föranleda någon åtgärd. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till det.Tillåtlighetsprövning av vissa industrianläggningarPrövningsgrunder och prövningsordning av vissa anläggningarI motion 1997/98:Bo517 (mp) yrkande 2 föreslås att sjökabel av viss storlekskall prövas enligt 4 kap. 1 § NRL. Motionärerna jämställer sjökabel av vissstorlek med de anläggningar (järnverk, massafabriker, oljeplattformar etc.) somkräver obligatorisk regeringsprövning enligt nämnda paragraf. Den aktuellabestämmelsen bör därför, enligt motionärerna, ändras så att även sjökabelomfattas. I yrkande 3 föreslås en ändring av 4 kap. 2 § NRL så att regeringenskall ha skyldighet och inte bara möjlighet att pröva anläggningar som kanantas få betydande omfattning eller bli av ingripande beskaffenhet.En översyn av vilka anläggningar som bör prövas av regeringen har nyligengenomförts i arbetet med . Bland annat har gjort enrevidering av miljöskyddsförordningens uppräkning av s.k. miljöfarligverksamhet. Varken eller regeringen har ansett att sjökablarvanligen medför sådana konsekvenser för miljön att de skall omfattas avobligatorisk regeringsprövning.Utskottet har inte grund för annat ställningstagande. Det kan dessutomförutsättas att regeringen när så anses erforderligt initierar prövning medstöd av 4 kap. 2 § NRL i de fall en sjökabelanläggning kan förväntas habetydande miljökonsekvenser. Något krav på obligatorisk prövning kan inte ansesnödvändigt. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion1997/98:Bo517 (mp) yrkande 2 om prövning av sjökabel enligt 4 kap. 1 § NRL.Utskottet anser inte heller att en skyldighet för regeringen att prövaanläggningar enligt 4 kap. 2 § NRL bör införas såsom föreslagits i motion1997/98:Bo517 (mp) yrkande 3. Utskottet vill erinra om den aktuella paragrafensförarbeten som utgår från att behovet av en närmare prövning måste avgöras ivarje enskilt fall. Såväl den exakta lokaliseringen av en anläggning som dessangelägenhetsgrad ur allmän synpunkt anses utgöra godtagbara bevekelsegrunderför att en prövning avstås. En anläggning eller åtgärds konsekvenser kanförvisso bli omfattande men ändå inte utgöra ett hot mot andra beaktansvärdaintressen. Etablering av en anläggning med betydande omfattning elleringripande beskaffenhet i ett redan hårt exploaterat område bör exempelviskunna ske utan prövning enligt 4 kap. NRL. Utskottet avstyrker med det anfördamotion 1997/98:Bo517 (mp) yrkande 3 om ändring av 4 kap. 2 § NRL så attregeringen skall ha skyldighet och inte bara möjlighet att pröva anläggningarsom kan antas få betydande omfattning eller bli av ingripande beskaffenhet.I motion 1997/98:Bo517 (mp) yrkande 4 anförs att domstol är den mest lämpligaprövningsinstansen för ärenden som avgörs av regeringen och som gällerprövning med stöd t.ex. av 4 kap. 2 § NRL. Klarare rättsregler i exempelvis 4kap. NRL skulle, enligt motionärerna, lämna mindre utrymme för skönsmässigabedömningar. Prövningen bör enligt motionärerna lämpligen göras i domstol istället för av regeringen. Motionärerna förordar ett förfarande där de imiljöbalksförslaget föreslagna regionala miljödomstolarna tillsammans medmiljööverdomstolen ges ansvar för prövningen.Utöver vad som ovan (s. 5) angivits i miljöbalksförslaget beträffandemiljödomstolarnas roll bör även rättsprövningsinstrumentet nämnas. Lagen(1988:205) om rättsprövning av vissa förvaltningsbeslut trädde i kraft den 1juni 1988. Domstolarna har enligt rättsprövningslagen att pröva om ettförvaltningsbeslut strider mot någon rättsregel. I förarbetena till lagen(prop. 1987/88:69 s. 23 f.) uttalades att prövningen bör inriktas på frågor omrätts-enlighet. Detta innebär att Regeringsrätten bör kunna överpröva denfaktabedömning som ligger till grund för tillämpningen av föreskrifter.