bet · GL01TU10 · 1998-05-14 00:00:00 — GenomfartenUppsala och den fortsatta dragningen norrut är ett stort flaskhalsproblem.StockholmsregionenT304 (kd)- yrkande 1Av de för regional transportinfrastruktur som går till reför får endast . IStorstockholm bor en femtedel av landets befolkning. Härtill finns stora ackumubehov. Därför bör regio-nen får en större andel av de regionala medlen.T321 (m)De statliga väganslagen till bör bättre svara mot dels skattavgifter som bilisterna levererar till staten, dels de faktiska behoven av utbyunderhåll av vägnätet.T345 (s)I finns en femtedel av landets befolkning. Ändå går bara en tionanslaget för länstrafikanläggningar till . Vägsystemet behöver enomfattande upprustning. Därför bör väganslagen till länet ökas.A456 (fp)- yrkande 6Stockholms läns andel av anslag för investeringar samt drift och underhåll av vunder legat på , trots att länet har av landbefolkning. Andelen bör vara rimlig.T327 (m)Genom den nya koncessionen blir Gotlandstrafiken ett föregångssystem från miljösäkerhetssynpunkt. Det är då rimligt att också vägsträckorna Nynäshamn-Västerhaoch får en motsvarande standardförbättring. Utbyggnaden av vägnpå bör prioriteras.T343 (s)Väg 73 förbinder med . Sträckan mellan och -- är smal, krokig och olycksdrabbad. En storhamn i skulle bli estarkt alternativ till . Detta förutsätter att utbyggnaden av väg 73 fT348 (v)Den signalreglerade korsningen Klarastrandsleden-Pampaslänken orsakar köer,luftföroreningar, buller och ekonomiska förluster. bör omprioritera bmedel så att korsningen kan byggas om.T304 (kd)- yrkande 2Tranebergsbron är i akut behov av renovering och utbyggnad. bör uttala att arbetet bör komma i gång under 19T317 (mp)- yrkande 1Tranebergsbron är en säkerhetsrisk. Ändå tänker regeringen skjuta upp ombyggnattill . bör uttala att bron måste byggas om snarast.T317 (mp)- yrkande 2Riksdagen bör uttala att den ursprungliga reparationsplanen med start mfullföljas.Nedre NorrlandT205 (c)- yrkande 2Den olycksdrabbade sträckan bör byggas om i direkt anslutninatt sträckan blir färdig.T308 (mp)- yrkande 1Vägverket bör ompröva planerna på en ny sträckning av genom Ludvika.17,väg beräknas kosta . Den tänkta dragningen orsakar smiljöskador i känsliga områden.T308 (mp)- yrkande 2Riksdagen bör ge regeringen till känna att miljökonsekvensbeskrivninprojektet är behäftad med stora brister.T308 (mp)- yrkande 3Riksdagen bör uttala att nya större vägar skall byggas som genomfarter helt utatätorterna.T310 (s)- yrkande 1Bergslagsdiagonalen går mellan , , , och Söderhamnfrån E 4 i till E 4 i . bör uttala att också delen skall tillförstamvägnätet.T310 (s)- yrkande 2På sikt bör sträckan tillföras stamvägnätet. Av priorprojekt, , Medevi-Brattebro backe, ochomläggning vid , bör i allt väsentligt komma till utförande före år 2002T310 (s)- yrkande 3Nämnda projekt ingående i Bergslagsdiagonalen bör prioriteras i kommandeförhandlingar med EU.T310 (s)- yrkande 4Riksdagen bör ge till känna att nämnda planeringsprojekt skall ha tidsmässig föT311 (m)"Dödens väg", dvs. sträckan på , har krävt 25 dödsoffer påår. Ommålningen till trefilig väg med omväxlande omkörningssträckor, hagivit önskat resultat. Sträckan bör byggas om till fyrfilig väg med mitträcke.ca , bör finansieras genom omfördelning.T312 (s)- yrkande 1Västernorrland har det i särklass sämsta vägnätet. Standarden på vägnätet har abetydelse för skogsindustrin. Särskilda åtgärder krävs.T312 (s)- yrkande 2Större hänsyn till den tunga trafiken bör tas vid fördelning av väganslag.T312 (s)- yrkande 3En större del av väganslagen bör användas för drift och underhåll.A454 (mp)- yrkande 3Den ensidiga satsningen på i bör upphöra. I stället bör statlänsvägar och andra mindre vägar.A454 (mp)- yrkande 4Riksdagen bör besluta att någon bro för E 4 över Sundsvallsfjärden inte skall bT307 (m)De geologiska förhållandena i och gör byggande och undeav vägar dyrare. Större delen av året är tillåten totalvikt i ställVägverket fördelar medel utan större hänsyn till rådande standard ochmarkförhållanden. Detta bör ändras, om nödvändigt genom politisk styrning.T318 (c)Av planeringsramen för om skall 600 miljonekronor avsättas för rekonstruktion och tjälsäkring. Men det finns akut behov avför ytterligare . Regeringen bör återkomma med förslag påinsatser.T346 (s)I har av vägnätet varit avstängt på grund av tjälloLänet har en planeringsram på . Därav har 600 miljoner kroavsatts för rekonstruktion och tjälsäkring. Men det finns ett akut behov av insytterligare . Näringslivets möjligheter att utvecklas förufungerande vägnät. En kraftfull extrainsats skulle förbättra förutsättningarnaarbetslösheten.8.2.2 JärnvägarSydsverigeT521 (s)- yrkande 1För att säkra möjligheterna till en positiv utveckling av godstågstrafiken tilloch kollektivtrafiken i bör infrastrukturfrågorna i Sydvästskåne prövas isamlat perspektiv. Det innebär bl.a. att markreservationer bör göras för framtinödvändiga utbyggnader av tillkommande godsspår.T521 (s)- yrkande 2Planeringen av ett yttre godsspår i sydvästra bör omgående påbörjas.T526 (kd)- yrkande 1Järnvägssträckan bör sna-rast moderniseras ochelektrifieras.T526 (kd)- yrkande 2Järnvägssträckan bör åter tas i bruk.T542 (c)En utredning bör tillsättas för att från nationell och internationell synpunktjärnvägsnätet i bör utvecklas. I studien bör bl.a. ingå om en etableringRiksbangård Syd i kan undvikas.T902 (s)Det är angeläget att Öresundsförbindelserna får goda järnvägsanslutningar. Citför persontrafiken är ett första steg. Ett yttre godsspår, för att klara kapacimiljöproblemen för den tunga godstrafiken, bör bli följande utbyggnadssteg.Sydöstra (s)Blekinge kustbana bör elektrifieras som öppnas för tågtT507 (c)Sydöstra är en del av . En utredning bör tillsättas förmöjliggöra en ny järnvägsförbindelse mellan och Karlskrona.T523 (c)- yrkande 1Ett sammanhängande järnvägsbaserat trafiksystem behövs i relationen ()-Kalmar-Karlskrona-Kristianstad-Hässleholm för att möta denkommande utvecklingen i Östersjöområdet.T523 (c)- yrkande 2Satsningen på att förbättra järnvägarna i sydöstra bör fortsätta på linLinköping-Kalmar och . Särskild vikt bör fästas vid denkommande utvecklingen av godstrafiken. Ytterligare investeringar behövs därförför att förstärka bärigheten, öka hastigheten, förbättra ekonomin, höja säkerheöka trafikkapaciteten.T523 (c)- yrkande 4Järnvägslinjerna och Linköping- bör elektrifieras.T523 (c)- yrkande 5Kommunikationssystemet i sydöstra har ett nationellt intresse. Därför bprövas att inordna järnvägarna Hässleholm-Karlskrona-Kalmar-Linköping istambanenätet.T533 (v)En ny järnväg bör byggas mellan och . Lämpligt är att den planmotorvägen begränsas till 11-metersväg och genomförs samtidigmed järnvägsutbyggnaden.Kust-till-kust-bananT208 (m)- yrkande 3Banan har stora möjligheter att klara betydande godsmängder för hamnarna i Blekoch kan därmed utgöra ett intressant komplement till järnvägsstråken över Skåneupprustning av banan bör därför ske på hela sträckan från GötebKalmar/ Karlskrona.T225 (s)- yrkande 2Bansträckan har en medelhastighet och storabärighetsproblem vilket gör det omöjligt att utveckla modern järnvägstrafik. Badärför rustas upp genom spårbyte och byte av kontaktledningar.GötalandsbananT203 (c)- yrkande 3Götalandsbanan har en rad fördelar inte minst för . bödärför uttala att banan skall förverkligas och att den tidigareläggs i jämförelinvesteringsplaner som arbetar efter.T508 (m)Arbetet med projekteringar och bedömningar har kommit så långt att det är höatt tillsätta en statlig utredningsman och samordnare för att inte planeringsarförsenas.T511 (m)Projektet är så viktigt att regeringen nu bör påskynda det fortsatta utredningsplaneringsarbetet genom att tillsätta en statlig utredningsman.T539 (s)I likhet med vad som gjorts med andra stora infrastrukturprojekt bör en särskilutredningsperson tillsättas för att samordna insatserna mellan , SJ ocberörda regionala och kommunala intressenterna.T543 (kd)Banans samhällsekonomiska lönsamhet är bland de högsta som någonsin presenteratbland framtida järnvägsprojekt i . Projektet bör därför införasaktuella investeringsplanen.EuropabananT510 (c)Staten bör i samverkan med berörda intressenter förutsättningslöst utreda effekbetydelsen av Europabanan för nationalekonomin, regionutvecklingen, miljön ochtrafiksäkerheten.T513 (s)Staten och kommunerna bör gemensamt studera förutsättningarna för Europabanan.Projektet är så viktigt att kommunerna förutom kompetens, befintligt utredningsoch personal även erbjudit sig att ställa ekonomiska medel till utredningens föT520 (m)Europabanan är så viktig att regeringen bör påskynda det fortsatta utrednings-planeringsarbetet genom att tillsätta en statlig utredningsman.T524 (m)Europabanan är så viktig att regeringen bör påskynda det fortsatta utrednings-planeringsarbetet genom att tillsätta en statlig utredningsman.T525 (m)Europabanan och en järnvägstunnel bör finnas med bland dinfrastrukturprojekt som ingår i underlaget för nästa planeringsperiod, 2002-20VästkustbananBo528 (fp)- yrkande 2Utbyggnaden av dubbelspår på bör påskyndas.ÄlvsborgsbananT519 (s)- yrkande 1Bandelen Varberg-Borås-Herrljunga bör rustas upp för att möjliggöra en välfungerande snabbtågstrafik och en utbyggd godstrafik.NobelbananT509 (c, v)Nobelbanan, som innebär att en ny järnvägssträcka anläggs mellan , Karlskoch , är ett av mest lönsamma järnvägsprojekt. Projektet bdärför ingå i planering.Södra stambanan m.m.T229 (m)I finns tre angelägna järnvägsprojekt som bör genomföras. Deen ny sträckning av järnvägen Norrköping-Gistad, en ny sträckning Sya-Gripenbesamt dubbelspår . På regering och riksdag ankommer det att görasådana prio-riteringar att de största trafikbehoven får ett nödvändigt genomslakonkreta trafikpolitiken. trafik-system måste därför bedömas och utvecmed landets samlade intressen som utgångspunkt där begränsade resurser användssätt som ger största möjliga ut-byte för vårt lands utveckling. Vidare efterlystiva jämförande bedömningar av olika trafikprojekts nytta och ekonomi.T512 (s)genom är en viktig huvudtransportled. BandelarnaNorrköping-Gistad och Sya-Gripenberg bör därför utredas färdigt och byggas undeplanperioden.Norge/VänerbananT215 (fp)- yrkande 2För att ta tillvara fördelarna med krävs att de fortsattakommunikationerna upp till sydöstra med får en modern standaUtbyggnaden av Norge-Väner-länken får därför inte diskussion ochplanering senareläggas. utgör också en allt viktigare pulsåder förgodstrafiken i nord-sydlig riktning mellan /Bergslagen och Västkushamnar.Godsstråket genom BergslagenT515 (s)mellan och är en del av det mycket betydelsefullagodsstråket genom Bergslagen. Utbyggnaden av dubbelspår på sträckan bör därförgenomföras i ett sammanhang. Sträckan bör åtminstone fullföljasunder planeringsperiodens första skede.T527 (c)En utbyggnad av godsstråket genom Bergslagen på sträckan bör ghög prioritet i kommande stomnätsplan.MälardalenT541 (s)Genom en ny- och ombyggnad av järnvägen mellan och kanSvealandsbanan och knytas ihop på ett mer effektivt sätt.OstkustbananT205 (c)- yrkande 1Det är mycket angeläget att snabbtågssatsningen på Ostkustbanan inte försenas.få full effekt av den kommande måste hela sträckan ges hög prioriteBanverkets fortsatta planering. Det innebär bl.a. att dubbelspåret till mprioriteras.T21 (s)- yrkande 2Utbyggnaden av dubbelspår mellan och på sträckan bör genomföras omgående.AtlantbananT514 (c)Med en utbyggnad av Atlantbanan kan restiden förkortas tillöver . Därmed kan tågets konkurrenskraft jämfört med andra färdsättavsevärt förbättras. En förutsättning för att förverkliga denna vision är att bupp till snabbtågsstandard.T530 (kd)Kommuner, landsting och länsstyrelser längs banan har förklarat sig beredda attekonomiskt för att påskynda en satsning på banan. Atlantbanan skulle också få sbetydelse för regionalpolitiken och för hela landets utveckling. Det är därföratt Atlantbanan prioriteras i den fortsatta planeringen av trafikens infrastrukVästerdalsbananT529 (kd,c,fp,v,mp)Västerdalsbanan från till bör rustas upp och förlängas till SälInlandsbananA430 (mp)- yrkande 6 (delv).Genom en rejäl upprustning av kan banan utvecklas till att bli enförbindelse mellan såväl norra och södra som för de svenskainlandskommunerna.HaparandabananT506 (m)I stället för att den nuvarande bansträckningen rustas upp bör en ny elektrifiebyggas mellan och Haparanda.T540 (s)För att skapa rationella järnvägsförbindelser mellan , , ocRyssland behövs en ny kustnära järnvägsförbindelse mellan och Kalix.Härutöver krävs en höjning av bärigheten samt en elektrifiering av hela sträckaHaparanda-Boden.TrafikfrågorT230 (fp)- yrkande 4Satsningen på och införandet av X 2000 längs Ostkustbanan sker påbekostnad av allt färre och sämre tåg längs Norra stambanan i inlandet. SJ:s utav tågtrafiken i de tätbefolkade delarna av landet bör inte ske till priset avtågtrafik i delar av landet där alternativa transportsätt saknas.T230 (fp)- yrkande 5Snabbtågsförbindelsen på den s.k. Atlantbanan, Östersund-Ånge-Ljusdal-Bollnäs-Gävle-Uppsala-Arlanda-Stockholm, måste fullföljas enligt tidigare planer.T519 (s)- yrkande 2En snabbtågsförbindelse bör införas på relationen Halmstad-Varberg-Borås-Herrljunga-Stockholm.T523 (c)- yrkande 3Med Kustpilen finns en daglig direkt tågförbindelse från sydöstra och till . I planeringshorisonten för de närmaste ådenna trafik utökas.A457 (mp)- yrkande 7En utredning bör tillsättas för att klarlägga möjligheterna att utveckla regionsnabbtågstrafik utanför landets huvudorter.Fö216 (mp)- yrkande 13För och utveckling behövs mer stöd till järnvägsförbindför att uppnå en ökad tillgänglighet.8.2.3 Sjö- och luftfart samt flera trafikslagSydsverigeT204 (m)- yrkande 1Skåne har ett strategiskt läge som port mot . Men pågåendeinvesteringar, , , m.fl., har inte analyserräckligt och inte följt den övergripande planeringen. Därmed har lika motiveradfelaktigt lagts åt sidan. Ett exempel är det yttre godsspåret samt utbyggnadenvägar, t.ex. E 4, E 6 och E 22. Dessutom måste förbindelserna mellan oMalmö/förbättras liksom stråket via Ystad.Riksdagen bör ge regeringen till känna vad som anförts om den skånska infrastrubetydelse.Samordningen mellan flygplatserna , , och äviktig fråga liksom behovet av hamnar och järnvägsförbindelserna till dessa hamT204 (m)- yrkande 2Den nationella planeringen måste kompletteras med en analys av de särskilda kratrafiken i ställer. bör inför nästa plane-ringsperiod initiera ett brett samarbete mellan departement, trafikverk, regionkommuner och näringsliv för att lösa problemet med godstransporterna i Skåne.Infrastrukturplaneringen måste bedrivas i samverkan med andra länder. Kommunersnäringslivets erfarenheter bör bättre tas till vara.Sydvästra (s)Det finns tre projekt av särskild betydelse för att stärka den regionala balansdelen av , nämligen Västra stambanan, E 20 och , dvs.48/64 mellan och Gullspång.T209 (kd)Ett viktigt motiv för bildandet av är att utveckla bättrekommunikationer i . Det är ett riksintresse att det nya storlänets ublir positiv inför ställningstagande till liknande reformer. Regeringen bör därextra satsningar för länets kommunikativa funktioner. Förbättringar krävs bl.a.om den tunga godstrafiken på 20, mellan och mellan och . Beträffande järnvägsförbindelserna krävs blalla snabbtåg mellan och stannar i Skövde.T219 (s)Det krävs ytterligare satsningar på infrastrukturen i . Det gäller bdär standarden måste förbättras, och järnvägen, där andelen godstrafik måste ökSydöstra (m)- yrkande 1Blekinges läge och goda hamnar öppnar möjligheter för effektiva system för trantill och från Östersjöstaterna. Dessa möjligheter bör beaktas vidinfrastrukturplaneringen.Mellansverige utom StockholmsregionenT227 (s)Det behövs en förbättring av vägarna i , bl.a. E 18 och riksvägarn62, 63 och 64. Flertalet riksvägar i länet är som "timglas", bra vägnågra mil smal och krokig. Vad gäller järnväg måste utbyggnaden av ett nytt enkmellan och inlemmas i planeringsunderlaget. Tillkoav accentuerar behovet av goda kommunikationer i Värmland.T228 (s)Sörmländskt näringsliv är under snabb strukturförändring. Goda kommunikationerförutsättning för den framtida utvecklingen. Utöver de satsningar som görs krävbansträckning mellan och . Härutöver krävs en snar satsnings.k. Nyköpingslänken, som är en förutsättning för genomförandet av Europakorridmellan och mot . En utbyggd kapacitet av hamnskulle ytterligare öka möjligheterna att utveckla de nord-sydliga förbindelsernDessutom krävs fler tågstopp i och möjligheter till tågstopp i . Dåterstående delen av mellan Järsta och Härad kommer att ligga inklämd melmotorvägssträckor, vilket kan få ödesdigra konsekvenser. Slutligen behövs en sapå , vilket skulle förbättra möjligheterna att från västra nStorstockholm via E 20 och E 18. Nämnda projekt bör igångsättas under planperioT617 (s)Mälarsjöfarten har utvecklats starkt och hanterar ca 4 miljonerper år. Särskilt stark har utvecklingen varit i med starkt inslag av sverkstadsprodukter. Via hamn importeras stora mängder skogsråvara frånRyssland och . Sammantaget är Mälarsjöfarten en viktig transportlänk föregionen. i har för små dimensioner. En ny sminst bör anläggas. Dessutom bör man utreda möjligheterna att utnyStrömsholms kanal för sjöfart till Dalarna.StockholmsregionenA456 (fp)- yrkande 7Av miljöskäl bör tillkommande färjetrafik i lokaliseras tillNynäshamn eller . Standarden på mellan ochNynäshamn måste förbättras. Även järnvägen mellan och rustas upp. Restider och turtäthet måste förbättras.Övre NorrlandT222 (s)bör ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omkommunikationerna i . Flygförbindelserna på måsteförbättras. Öst-västliga förbindelser saknas nästan helt. Staten måste ta sittför en väl fungerande järnvägstrafik, såväl inom som mellan ländernaBarentsregionen. Kollektivtrafiken i inlandskommunerna måste förbättras. I dagmänniskor på många orter ha bil för sina transporter. Också turismen kräver godkommunikationer. Utskottet hemställerTransportpolitikens mål och inriktning1. beträffande transportpolitikens mål och inriktningatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkterna 2-7 och med avslmotionerna 1996/97:T95 yrkandena 6-7, 1997/98:T26, 1997/98:T28 yrkandena 1-7,1997/98:T30 yrkandena 1-4, 1997/98: T35 yrkandena 1-6, 1997/98:T37, 1997/98:T39yrkandena 1-3, 1997/98:T40 yrkandena 1-17, 19-20, 24 och 35, 1997/98:T45yrkandena 1-2, 4-6 och 10, 1997/98:T202 yrkandena 1, 3-4, 1997/98:T213 yrkanden1-2, 4 och 6, 1997/98:T214 yrkandena 1-4, 1997/98:T216 yrkandena 4 och 12-13,1997/98:T217 yrkandena 1-2 och 8, 1997/98:T220 yrkandena 3-5, 1997/98:T231yrkande 3, 1997/98: T518 yrkande 1 samt 1997/98:T921dels godkänner vad regeringen föreslår om det övergripande transportpolitiska mde transportpolitiska delmålen,dels godkänner vad regeringen föreslår om transportpolitiska principer,dels godkänner vad regeringen föreslår om principerna för val av styrmedel,dels godkänner vad regeringen föreslår om principerna för trafikens kostnadsansdels godkänner vad regeringen föreslår om rollfördelningen i transportpolitikendels godkänner vad regeringen föreslår om riktlinjerna för uppföljning av detransportpolitiska målen,res. 1 (m, fp, kd)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)Europeiska unionen och internationellt samarbete på transportområdet2. beträffande åtgärder för en mer harmoniserad och rättvisandeprissättning på transporteratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 8 i denna del samtmed avslagpå motionerna 1997/98:T30 yrkande 6, 1997/98: T45 yrkande 8 och 1997/98:T214yrkande 5 godkänner vad regeringen föreslår om inriktningen av EU-arbetetinom transportområdet i denna del,3. beträffande åtgärder för att öka säkerheten och minska miljöpåverkanfrån fordon och transportsystematt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 8 i denna del samtmed avslagpå motion 1997/98:T39 yrkandena 9-11 godkänner vad regeringen föreslår ominriktningen av EU-arbetet inom transportområdet i denna del,res. 5 (v)4. beträffande utveckling av nord-sydliga transportkorridoreratt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 8 i denna delsamt medavslag på motionerna 1997/98:T40 yrkande 28, 1997/98:T45 yrkande 9, 1997/98:T21yrkande 5, 1997/98:T223 och 1997/98:T225 yrkande 1 godkänner vad regeringenföreslår om inriktningen av EU-arbetet inom transportområdet i denna del,res. 6 (mp)5. beträffande inriktningen av EU-arbetet inom transportområdetatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 8 i denna del godkänregeringen härom föreslår i de delar som inte omfattas av utskottets hemställanmom. 2-4 ovan,6. beträffande majoritetsbeslut om miljöstyrande skatter och avgifteratt avslår motion 1997/98:T40 yrkande 18,res. 7 (mp)7. beträffande kommunikationerna i och den arktiskaregionenatt avslår motion 1997/98:T35 yrkande 7,res. 8 (c, v)8. beträffande kombitrafik över landsgränsernaatt avslår motion 1997/98:T34,9. beträffande statliga subventioner inom transportnäringenatt avslår motion 1997/98:T903,Vissa trafikslagsövergripande frågor10. beträffande godstransportfrågoratt avslår motionerna 1997/98:T30 yrkande 9, 1997/98:T35 yrkande 8,1997/98:T214 yrkande 16 och 1997/98:T320 yrkande 2,res. 9 (c)res. 10 (fp)res. 11 (mp)11. beträffande rikstrafikenatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 9 och med avslag påmotionerna 1997/98:T22, 1997/98:T23, 1997/98:T28 yrkande 10, 1997/98:T30 yrkand10, 1997/98:T35 yrkandena 9-10, 1997/98:T40 yrkande 21 och 1997/98:T45 yrkanden3 och 14 godkänner vad regeringen föreslår om principerna för att tillskapa enmyndighetsfunktion för rikstrafikfrågor,res. 12 (m, fp, kd)res. 13 (c)res. 14 (mp)12. beträffande ansvar för lokal och regional kollektivtrafikatt avslår motion 1997/98:T919,res. 15 (m)13. beträffande samåkningatt avslår motion 1997/98:T406,14. beträffande kollektivtrafikens anpassningatt avslår motionerna 1997/98:T210 yrkande 3, 1997/98: T214 yrkande 11997/98:T917,15. beträffande färdtjänstenatt avslår motionerna 1997/98:So403 yrkande 8, 1997/98: So443 yrkandeoch 1997/98:So444 yrkande 23,res. 16 (fp)res. 17 (v)16. beträffande jämställdhetsrådatt avslår motionerna 1997/98:T39 yrkande 4, 1997/98:T40 yrkande 22 o1997/98:T210 yrkande 2,res. 18 (v, mp)17. beträffande barnperspektivatt avslår motion 1997/98:T40 yrkande 23,18. beträffande IT-utvecklingenatt avslår motion 1997/98:T28 yrkande 11,res. 19 (fp)19. beträffande informationssystem för kollektivtrafikenatt avslår motion 1997/98:T213 yrkande 28,20. beträffande systemdemonstrationer av miljöanpassade transporter m.m.att med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 10 godkänner vad regföreslår om ökad medelstilldelning för systemdemonstrationer av miljöanpassadetransporter m.m.,21. beträffande forskning om metanoldrivna bränslecelleratt avslår motion 1997/98:T44 yrkande 1,22. beträffande känsligheten för ekonomiska styrmedelatt avslår motion 1997/98:T45 yrkande 7,res. 20 (m)23. beträffande lönsamheten av olika infrastrukturprojektatt avslår motion 1997/98:T30 yrkande 7,24. beträffande förarlöst bansystem i Uppsalaatt avslår motion 1997/98:T31 yrkande 2,25. beträffande pump för biobränsleatt avslår motion 1997/98:T35 yrkande 12,res. 21 (c, mp)26. beträffande ett effektivare resandeatt avslår motion 1997/98:T35 yrkande 13,res. 22 (c, mp)27. beträffande regional planeringsramatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 11 och med avslag på1997/98:T33 godkänner vad regeringen föreslår om användning av anvisade medel iplaneringsramen för regionala infrastrukturåtgärder,28. beträffande övriga planeringsfrågoratt avslår motionerna 1997/98:T30 yrkande 8 och 1997/98: T215 yrkandeJärnväg29. beträffande järnvägstrafikens regleringatt med bifall till proposition 1997/98:56 punkt 16 och med avslag påmotionerna 1997/98:T28 yrkandena 8 och 12, 1997/98:T30 yrkande 11, 1997/98:T202yrkandena 11 och 13, 1997/98:T213 yrkande 17 och 1997/98:T214 yrkandena 13 ochgodkänner vad regeringen föreslår om principerna för trafikeringsrätt förjärnvägstrafik,res. 23 (m, fp, kd)30. beträffande elfordonstrafikatt avslår motion 1997/98:T41 yrkande 3res.