bet · GL01JoU20 · 1998-05-12 00:00:00 — Regeringen fastslog även att man inte hade för avsiktatt begära ett sådant bemyndigande.De behandlade motionerna avslogs av på förslag avbostadsutskottet. Utskottet vidhåller sin uppfattning. Yrkande 1 i Folkpartietspartimotion /98:Jo37 om Sölvbacka strömmar avstyrks.Vad gäller uppströms har bostadsutskottet vid fleratillfällen tidigare med anledning av motioner haft att pröva frågan om attälvsträckan skulle omfattas av förbudet mot vattenkraftsutbyggnad. Sådanayrkanden har utskottet behandlat av den innevarandemandatperioden. Motionerna har avslagits av . Utskottet anser inte attriksdagen bör ändra sitt ställningstagande. partimotion1997/98:Jo37 yrkande 1 avstyrks även i denna del.NationalstadsparkerI betänkande 1997/98:BoU3, som behandlades av ,upplystes att överväganden pågår inom regeringens kansli om att inrätta nyanationalstadsparker. I detta sammanhang får det enligt bostadsutskottetsuppfattning anses naturligt att också överväga eventuella ändringar av?nationalstadsparksparagrafen?. Ett beslut av enligt förslaget iModerata samlingspartiets partimotion 1997/98:Jo32 yrkande 14 beträffandeändringar i lagstiftningen om nationalstadsparker kan därför inte ansesnödvändigt.Utskottets övervägandenGrundläggande hushållningsbestämmelserVid val av lokalisering skall hushållningsbestämmelserna i 3 kap. miljöbalkentillämpas på samma sätt som då de funnits i 2 kap. NRL.Hushållningsbestämmelserna i 3 kap. är avvägningsregler som endastskall tillämpas av myndigheter (se 1 kap. 2 § ), framför allt vidtillståndsprövning. För att uppnå balkens mål skall mark, vatten och fysiskmiljö i övrigt användas så att en från ekologisk, social, kulturell ochsamhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas. Därvid skallhushållningsreglerna i 3 och 4 kap. tillämpas. I propositionen anges attregeringen delar Lagrådets uppfattning att reglerna i balken skall ta sikteinte på själva näringarna utan på de naturresurser som behöver tas i anspråk avnäringarna. Detta var också förhållandet beträffande alla föreslagnabestämmelser i lagrådsremissen utom 3 kap. 4 § första stycket som löd att jord-och skogsbruk är näringar av nationell betydelse. Detta stycke, somöverensstämmer med 2 kap. 4 § första stycket NRL, lades till vid riksdagensbehandling av förslaget till NRL (prop. 1985/86:3, bet. 1985/86:BoU3). Ienlighet med Lagrådets synpunkter föreslår regeringen i propositionen att ordetnäringar får utgå ur angivna stycke.När det gäller synen på vad som föreslås i partimotion Jo32 (m) yrkande 11 omen översyn av 3 kap. ansluter sig jordbruksutskottet i alltväsentligt till vad som anförs i bostadsutskottets yttrande. Införlivandet av2 kap. NRL i bör kunna ske utan ytterligare överväganden avseendesamordningen med andra delar av . Visar det sig dock atttillämpningen av de avvägningsregler som återfinns 3 kap. möterproblem, förutsätter utskottet att regeringen återkommer med förslag omerforderliga revideringar av det aktuella kapitlet. Något riksdagenstillkännagivande beträffande detta kan inte nu anses påkallat varförjordbruksutskottet avstyrker yrkande 11 i motion Jo32 (m).Ett antal motionsyrkanden föreslår förändringar i 3 kap. så attjordbruksmark, i likhet med exempelvis markområden av värde förmineralutvinning, skall kunna klassas som riksintresse. Jordbruksmarken skullemed en sådan förändring jämställas med övriga riksintressen i enavvägningssituation.När det gäller frågan om jordbruksmarkens status i 3 kap. miljöbalkenkonstaterar utskottet att bostadsutskottet vid tidigare tillfällen tagitställning till frågan om att klassa jordbruksmark som riksintresse.Bostadsutskottet står i sitt yttrande fast vid den uppfattning som då anförts,nämligen att en förändring av bestämmelserna i 3 kap. med denaktuella innebörden leder till att man i inte ringa omfattning tvingas övergeprincipen om ett till kommunerna decentraliserat planeringsansvar.Jordbruksutskottet ansluter sig till detta bostadsutskottets ställningstagandeoch avstyrker således den moderata partimotionen Jo32 yrkande 13 i motsvarandedel, partimotion Jo33 (kd) yrkande 6 samt partimotion Jo34yrkande 5 beträffande sådana förändringar i 3 kap. som innebär attjordbruksmark kan klassas som riksintresse.Särskilda hushållningsbestämmelserI de särskilda bestämmelserna om hushållning med mark och vatten i 4 kap. 1-4§§ anges de olika geografiska områden i landet som på grund av sina samladenatur- och kulturvärden i sin helhet har bedömts vara av riksintresse ochdärför har en särskild status i en avvägningssituation mot anspråk formuleradeav andra intressen.Som anförts i föregående avsnitt tar de från NRL till 4 kap. miljöbalkenöverförda bestämmelserna sin utgångspunkt i en långsiktigt bärkraftighushållning med naturresurser. Att såväl exploateringsorienteradenäringsintressen som mer ideellt inriktade bevarandeintressen kan komma attgynnas på olika sätt av de avvägningar som görs inom ramen för de aktuellabestämmelserna är en naturlig följd av denna inställning. Enligt utskottetsuppfattning är bestämmelserna i 4 kap. , till skillnad från vad somhävdas i den moderata partimotionen Jo32 yrkande 13 i motsvarande del,utformade på ett sådant sätt att ett långsiktigt hushållningsperspektiv tillgagn för såväl nutida som framtida exploaterande- och bevarandeintressen blirrådande. Motionens bild av det aktuella kapitlet som uppbyggt kring skyddet avnäringar och särintressen är korrekt i så måtto att detta blir en indirektföljd av ett långsiktigt bevarande av de naturresurser som utgör grunden förolika särintressens och näringars uppkomst och fortlevnad. Någon omformning av4 kap. i enlighet med vad som anförs i motion Jo32 (m) yrkande 13 imotsvarande del är därför inte erforderligt. avstyrkeryrkandet och tillstyrker propositionsförslaget. Utskottet avstyrker ävenyrkande 13 i återstående del. Som framgår av bostadsutskottets yttrandesamarbetar staten med berörda myndigheter i de frågor som avses i motionen.Jordbruksutskottet avstyrker i likhet med bostadsutskottet även motion Jo35(fp) yrkande 2 angående en utökning av kustskyddet i Bohuslän.VindkraftNär det gäller etableringen av vindkraftverk skall regeringen enligt 17 kap.1 § 8 tillåtlighetspröva gruppstationer för vindkraft med tre ellerflera vindkraftsaggregat med en sammanlagd uteffekt av minst tio megawatt.Detta överensstämmer med nuvarande bestämmelse i 4 kap. 1 § 8 NRL. 4 § (nuvarande 3 kap. 4 § NRL) skall vissa kustområden ochskärgårdar skyddas mot vissa exploateringsföretag om sådana inte redan haretablerats i området. Detta skydd gäller inte gruppstationer för vindkraft. Atthänsyn till naturvärden skall tas vid prövningen framgår av bestämmelserna iNRL. Enligt 4 kap. 3 § första stycket NRL får tillstånd lämnas bl.a. om hinderinte möter på grund av bestämmelserna i 2 och 3 kap. NRL. Möjligheterna förnylokalisering av vindkraftsanläggningar inom högexploaterade kustområdeninfördes genom en förändring av 3 kap. 4 § NRL (prop. 1989/90:126, bet.1989/90:BoU20). Denna förändring innebar dock inget avsteg från övrigaavvägningsbestämmelser i . Även fortsättningsvis skall i ett prövningsärendede grundläggande hushållningsbestämmelserna i iakttas. Dettaregleras i 3 och 4 kap. samt i 1 kap. 2 § som bl.a. innebär att 3och 4 kap. skall tillämpas vid regeringens tillåtlighetsprövning enligt 17 kap.miljöbalken.Av bostadsutskottets yttrande framgår att frågor om vindkraft harbehandlats (1997/98:BoU6). Utskottet ställde sig enigt bakom ett uttalande sominnebar att inga åtgärder skulle vidtas med anledning av de motioner omvindkraftsetableringar som väckts under den allmänna motionstiden. Huvudskälettill detta bostadsutskottets ställningstagande var att det redan pågår ettarbete med att på lokal och regional nivå avgränsa områden som kan vara avriksintresse för vindkraftsetableringar. Vidare anförde bostadsutskottet erfarit att en utredning skall tillkallas med uppgift att utveckla underlagför beslut om tillstånd till lokalisering av vindkraft i ställer sig bakom bostadsutskottets bedömning vad gällerbehovet av att ta initiativ i enlighet med vad som anförs i motion Jo29 (m)yrkande 1. Resultatet av pågående utredningsarbeten bör avvaktas.Jordbruksutskottet finner inte, i likhet med bostadsutskottet, några motiv tillatt bör besluta om några särskilda bestämmelser utöver de som ovanbeskrivits i avsikt att förhindra fortsatt vindkraftsutbyggnad i enlighet medvad som anförs i motion Jo29 (m) yrkande 2. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo29 (m) yrkandena 1 och 2.Beträffande yrkandet att vindkraften skall klassas som riksintressekonstaterar utskottet att enligt 3 kap. 8 § skall mark- ochvattenområden som är särskilt lämpliga för energiproduktion skyddas, och sådanaområden kan enligt andra stycket vara av riksintresse. Paragrafen innefattaräven vindkraft. Mer exakta avgränsningar av dessa områden görs ,som bostadsutskottet anför, inom ramen för det karteringsarbete som sker isamarbete mellan berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner.Jordbruksutskottet vill för sin del också erinra om att vindkraften i viss månfått en särställning genom att de inskränkningar som föreskrivs i 4 kap. 4 §miljöbalken i fråga om vissa anläggningar inom kustområden, öar och skärgårdarinte omfattar gruppstationer för vindkraft enligt 17 kap. 1 § 8 miljöbalken.Därmed kan yrkande 4 i partimotion Jo34 (c) anses vara tillgodosett ochavstyrks således av utskottet.ÄlvskyddI 4 kap. 6 § har införts det förbud mot utbyggnad av vattenkraftsom gäller enligt 3 kap. 6 § NRL. Enda skillnaden är att skyddet avkällflöden och biflöden uttryckligen har angivits i paragrafen, eftersomdefinitionen av vattenområde som används i och som överensstämmermed vattenlagens har annan innebörd än vad som gäller enligt NRL.De farhågor som framförts i partimotionerna Jo34 (c) och Jo37 (fp) attundantaget i 4 kap. 1 § andra stycket för utvecklingen av befintliga tätorterskulle kunna åberopas mot förbudet i 4 kap. 6 § att bygga ut vattenkraft ärenligt utskottets mening obefogade. hänvisar i sitt yttrandetill att i 4 kap. 1 § första stycket anges att de områden som redovisas i 4kap. 2-7 §§ i sin helhet är att betrakta som riksintressen med hänsyn till sinanatur- och kulturvärden. Detta innebär enligt författningskommentaren till detaktuella lagrummet att staten med stöd av PBL kan ingripa mot sådanatillståndsbeslut som innebär att detta riksintresse inte tillgodoses.Bostadsutskottets slutsats, som jordbruksutskottet delar, är att motionärernasoro över att riksintresset älvskydd inte skall kunna hävdas med stöd avmiljöbalken saknar grund och att motionsyrkandet därför bör avstyrkas.Jordbruksutskottet avstyrker följaktligen partimotionerna Jo34 (c) yrkande 6och Jo37 (fp) yrkande 1 i motsvarande del.När det gäller miljökraven på vattenverksamhet skärps dessa genom attbestämmelserna i balken ersätter vattenlagens regler, bl.a. genom atthänsynsreglerna i 2 kap. blir tillämpliga även på sådan verksamhet. Dettagäller även mindre utbyggnader som enligt 4 kap. 6 § tredje stycket miljöbalkenär undantagna från förbudet i 6 § första och andra stycket omvattenverksamheten endast förorsakar obetydlig miljöpåverkan. Bostadsutskottetanför i sitt yttrande att det i förarbetena till det diskuterade lagrummetframgår att bestämmelsen kan tillämpas på redan företagen utbyggnad, t.ex.ersättningsbyggnader för befintliga kraftverk samt ombyggnader underförutsättning att inverkan på naturmiljön inte ökar i nämnvärd mån. Vidaregäller, så som bostadsutskottet konstaterar i sitt yttrande, enligt 17 kap. 3 §första stycket 3 att regeringen kan förbehålla sig prövning även avsådan vattenverksamhet som endast förorsakar obetydlig miljöpåverkan och därförinte omfattas av förbudet.Mot denna bakgrund avstyrker jordbruksutskottet partimotion Jo37yrkande 1 avseende älvskyddets utformning.Beträffande kravet att älvsträckorna Sölvbacka strömmar och Gideälvenuppströms bör tas in under skyddet enligt 4 kap. 6 § miljöbalkeninstämmer utskottet i vad som anförts i bostadsutskottets yttrande. Båda dessaälvsträckor har varit föremål för liknande yrkanden tidigare och behandladessenast av bostadsutskottet . avstyrkte dessa.Jordbruksutskottet finner inte att något nytt tillkommit i sak sedan frågansenast behandlades av . Med det anförda avstyrker jordbruksutskottetpartimotion Jo37 (fp) yrkande 1 i motsvarande del.Riksintressenas statusI likhet med bostadsutskottet anser jordbruksutskottet att det inte finns någongrund för att anta att regeringen eller myndigheterna åsidosätter sinaskyldigheter att beakta de riksintressen som anges i 3 och 4 kap. miljöbalken.Utskottet avstyrker det allmänt hållna yrkandet i motion Jo34 (c) yrkande 7 omatt områden av riksintresse skall respekteras.NationalstadsparkerBestämmelsen om nationalstadsparker i 4 kap. 7 § överensstämmer med3 kap. 7 § NRL (bet. 1994/95:BoU6). Utskottet anser, i linje med vad som anförsi bostadsutskottets yttrande, att det arbete som pågår inom Regeringskanslietavseende inrättandet av fler s.k. nationalstadsparker också kan antas omfattaeventuella förändringar av den s.k. nationalstadsparksparagrafen. I avvaktan påde överväganden som sker inom avstyrker jordbruksutskottetyrkande 14 i Moderata samlingspartiets partimotion Jo32.5 kap. MiljökvalitetsnormerPropositionenBestämmelser om miljökvalitetsnormer införs i . Regeringen fårföreskriva om miljökvalitetsnormer för att skydda människors hälsa ellermiljön. Regeringen får överlåta till en myndighet att meddela normer som behövstill följd av EU-medlemskapet.Miljökvalitetsnormer är föreskrifter om lägsta godtagbara miljökvalitet ifråga om mark, vatten, luft eller miljön i övrigt för vissa geografiska områdeneller för hela landet. Miljökvalitetsnormer får ange exempelvis högsta ellerlägsta förekomst i miljön av kemiska produkter. Det kan gälla sådant somkvävedioxid, svaveldioxid eller bly. Ett annat exempel på vadmiljökvalitetsnormer kan ange är högsta eller lägsta förekomst i yt- ochgrundvatten av organismer som kan tjäna till ledning för bedömning avtillståndet i miljön, s.k. bioindikatorer. Det kan exempelvis avse förekomstenav alger i insjöar och kustvatten.Statliga myndigheter och kommuner skall säkerställa att miljökvalitetsnormersom har meddelats uppfylls när de prövar tillåtlighet, tillstånd, godkännanden,dispenser och anmälningsärenden, utövar tillsyn och meddelar föreskrifter.Kommuner och myndigheter skall även iaktta miljökvalitetsnormer vid planeringoch planläggning. Tillstånd skall inte få beviljas för verksamheter sommedverkar till att en miljökvalitetsnorm överträds. Tillstånd skall få omprövasi vissa avseenden om en verksamhet med någon betydelse medverkar till att enmiljökvalitetsnorm överträds.Åtgärdsprogram skall upprättas av regeringen eller myndigheter som regeringenbestämmer såsom länsstyrelser eller kommuner, om det behövs för att enmiljökvalitetsnorm skall uppfyllas eller krävs enligt en rättsakt från EU.Ett åtgärdsprogram skall få omfatta all verksamhet som kan påverka deföroreningsnivåer eller störningsnivåer som människor kan utsättas för utanfara för olägenheter av betydelse eller som miljön eller naturen kan belastasmed utan fara för påtagliga olägenheter.Regeringen skall få föreskriva att vissa åtgärdsprogram skall prövas avregeringen.MotionernaI motion Jo32 (m) anförs att när det gäller förslaget att en miljökvalitetsnormäven kan avse högsta eller lägsta förekomst av organismer i vatten är detoklart hur sådana skall användas och hur de skall kunna bidra till skyddet förmiljön. Vetenskapen ger inga säkra svar på hur biologisk mångfald skall kunnagaranteras, och förslaget kan enligt motionärerna lika gärna leda tillbiologisk enfald som till mångfald. Därför yrkas att skall beslutaatt tredje stycket i 5 kap. 2 § skall utgå (yrkande 15). I motionenanförs också att det är en brist i regeringens förslag att följderna intenärmare utreds beträffande de fall en meddelad miljökvalitetsnorm visar siginte kunna uppfyllas på grund av föroreningar från andra länder. Därför yrkasatt bör uttala att regeringen tills vidare inte skall meddelamiljökvalitetsnormer, om det kan antas att föroreningar från andra länderpåverkar miljösituationen väsentligt i det aktuella fallet (yrkande 16).I motion Jo37 (fp) anser motionärerna att biologiska miljökvalitetsnormer börinföras inte enbart för vatten som finns med i regeringens förslag utan ävenför att skydda den biologiska mångfalden i skog och mark och yrkas att dettages regeringen till känna (yrkande 7).Enligt motion Jo34 (c) är det bra att bestämmelser om miljökvalitetsnormerinförs, men regeringens förslag har allvarliga brister som måste åtgärdas föratt miljökvalitetsnormer skall bli ett tydligt instrument för ett ekologiskthållbart samhälle. anser att miljökvalitetsnormer skall kunnaomfatta biologisk mångfald. Det bör enligt motionen vara fullt möjligt att ettvisst minsta antal individer, av t.ex. en särskild djurart, eller ett visstantal biotoper av något slag inom ett område föreskrivs som miljökvalitetsnorm.Motionärerna anför också att det får anses självklart att kommuner ochmyndigheter även vid sin egen planering och planläggning skall säkerställa attnormerna uppfylls. Därför bör skrivningarna göras tydligare på denna punkt.Vidare bör det enligt motionen finnas ett tydligt regelverk som föreskrivervilka åtgärder som skall vidtas i det fall en miljökvalitetsnorm inteefterlevs. Lagtexten måste bl.a. föreskriva att åtgärdsprogrammet tydligt angerde åtgärder som skall vidtas. I motionen yrkas att regeringen måsteåterkomma till med ett nytt och mer preciserat förslag tillmiljökvalitetsnormer (yrkande 10).I motion Jo33 (kd) anförs att det för att miljökvalitetsnormer skall varafunktionella krävs regler som föreskriver om rättsverkan av att normenöverskrids och vem som är ansvarig för att genomföra rättslig åtgärd eller vadöverskridandet innebär för förorenare eller andra. Det måste också finnasrättsliga instrument för att styra den direkta påverkan på miljön så attnormerna uppnås och behålls. Det yrkas att detta ges regeringen till känna(yrkande 8). Vidare yrkas i motionen att beslutar om sådan ändring i5 kap. 3 § att sista meningen som i propositionen lyder ?Vidplanering och planläggning skall kommuner och myndigheter iakttamiljökvalitetsnormer? ersätts med ?Vid planering och planläggning skallkommuner och myndigheter se till att förutsättningar skapas så attmiljökvalitetsnormerna uppfylls? (yrkande 9). Enligt motionärerna får det interåda någon osäkerhet som ger tolkningsutrymme vad gäller den grundläggandeprincipen om miljökvalitetsnormernas betydelse.I motion Jo37 (fp) anförs att eftersom miljökvalitetsnormer skall utgöra denabsoluta miniminivån på livsmiljön måste normerna omfattas av vissarättsverkningar om de skulle överskridas, och det innebär att åtgärdsprogrammenmåste vara bindande. Enligt yrkande 6 bör besluta om en sådan ändringi att åtgärdsprogram blir bindande.Flera motioner tar upp frågan om s.k. utsläppsrätter eller bubblor. I motionJo756 (m) anförs att köp- och säljbara utsläppsrätter bör införas för atteffektivt styra fram kostnadseffektiva miljöinvesteringar. Sådanautsläppsrätter används redan med framgång i . När företag får möjlighet attköpa och sälja utsläppsrätter styrs investeringarna dit störstutsläppsminskning kan åstadkommas till minst kostnad. En särskild utredning börenligt motionärerna tillsättas i frågan och det yrkas att detta ges regeringentill känna (yrkande 4). I motion Jo731 (m) anförs att de kommunalareningsverken och andra reningsverk bör omfattas av ett system med köp- ochsäljrätter för närsalter. Härigenom kan investeringar i reningsverk och annanvattenrening styras så att de sker där marginalkostnaden för att reducerautsläppen är lägst. Enligt motionärerna bör möjligheterna att införa ett sådantsystem utredas och det yrkas att detta ges regeringen till känna(yrkande 1). I motion Jo744 (m) yrkas att försök bör inledas i med dens.k. bubblemodellen, innebärande att befintliga företag får angivnautsläppsmängder tillåtna och att utsläppsrätter kan säljas till nyetableringarav den som renar sina utsläpp. Enligt motion Jo37 (fp) kan överlåtbarautsläppsrätter ha stora fördelar i ett väldefinierat område och kan starktbidra till kostnadseffektiva utsläppsminskningar. I motionen yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att utreda ett möjligt system för handel med utsläppsrätter för attöka effektiviteten i miljöskyddsarbetet (yrkande 8).I motion Jo759 (s) hemställs i yrkande 3 att försöksverksamhet medmiljökvalitetsnormer skall förläggas till och då främst tilltillrinningsområdet till som är värst drabbad av syrebrist.Utskottets övervägandenMiljökvalitetsnormer och biologisk mångfaldMiljökvalitetsnormer skall ange de föroreningsnivåer eller störningsnivåer sommänniskor kan utsättas för utan fara för olägenheter av betydelse eller sommiljön eller naturen kan belastas med utan fara för påtagliga olägenheter. Ettexempel på vad miljökvalitetsnormer kan ange är högsta eller lägsta förekomst iyt- och grundvatten av organismer som kan tjäna till ledning för bedömning avtillståndet i miljön, s.k. bioindikatorer. De kan exempelvis avse förekomstenav alger i insjöar och kustvatten. mäter tillsynsmyndigheterförekomsten av organismer av olika slag som kan tjäna som indikatorer avtillståndet i miljön, och som anges i propositionen har sådana mätningar visatsig betydelsefulla för bedömning av miljötillståndet. Utskottet delar därförregeringens uppfattning att det bör finnas en möjlighet att vid behov kunnameddela sådana miljökvalitetsnormer och avstyrker motion Jo32 (m) yrkande 15.I motion Jo37 (fp) anförs att biologiska miljökvalitetsnormer bör införasinte enbart för vatten utan även för att skydda den biologiska mångfalden iskog och mark. Även i motion Jo34 (c) anförs att miljökvalitetsnormer skallkunna omfatta biologisk mångfald. Det bör enligt motionen vara fullt möjligtatt ett visst minsta antal individer, av t.ex. en särskild djurart eller ettvisst antal biotoper av något slag inom ett område, föreskrivs sommiljökvalitetsnorm. Hur detta skall uppnås anges dock inte.När det gäller förslaget att en norm även kan avse förekomst av organismersom kan tjäna till ledning för bedömning av tillståndet i miljön, s.k.bioindikatorer, har detta som framgått begränsats till yt- och grundvatten. Ipropositionen har angetts att en sådan begränsning nu ansetts lämplig medhänsyn till de olika uppfattningar som har redovisats bland remissinstansernaoch att erfarenheterna bör avvaktas innan en utökning till indikatorerbeträffande mark, luft och miljön i övrigt kan bli aktuell.Utskottet delar denna bedömning. När det gäller motionspåståendet att det ärfullt möjligt att i en norm ange ett visst minsta antal individer, av t.ex. ensärskild djurart eller ett visst antal biotoper av något slag inom ett område,så är det svårt att förstå hur detta i praktiken skall genomföras. Utskottetanser det för sin del knappast möjligt att verkställa en norm som innebär attt.ex. ett visst antal exemplar av en vild djurart skall finnas inom ett angivetgeografiskt område. Vidare bör framhållas att de ingrepp i markanvändning m.m.som kan behövas för att genomföra en miljökvalitetsnorm inte ger rätt tillersättning (jfr utskottets överväganden i det följande angående 31 kap.).Utskottet delar i stället den bedömning som görs i propositionen att vissaförutsättningar som t.ex. biotoper och habitat (livsmiljöer), eller som angettsi motionen ett antal av en djurart, inte är lämpliga att föreskriva i en norm.Förutsättningarna för att sådana skall bevaras och bildas uppnås genom attföroreningsnivåer och störningsnivåer hålls på en för dessa ofarlig nivå.Biotoper, habitat, djurarter m.fl. får dessutom skydd genom andra regler ibalken, framför allt bestämmelserna i 7 och 8 kap. om skydd av områden ochskydd av djur- och växtarter.