bet · GM01UbU1 · 1998-12-01 00:00:00 — För attuppnå de ekonomiska målen för verksamheten höjsexpeditionsavgiften från den1 , vilket ger en resursförstärkning på20 miljoner kronor.Regeringen aviserar att en översyn av myndighetensresurser kan bli aktuell efter det att den avregeringen tillsatta utredaren för översyn av och resursbehov har redovisat sinaslutsatser. Utredaren har överlämnatsitt slutbetänkande CSN - en myndighet i ständigförändring (SOU 1998:131).Såväl som motsättersig en höjning av expeditionsavgiften. De har i sinarespektive budgetförslag, nämligen motionerna1998/99:Ub711 (kd) yrkande 2 i denna del och1998/99:Ub803 (fp) yrkande 20 i denna del, ökatanslaget till CSN med 20 miljoner kronor.Miljöpartiet anser i motion 1998/99:Ub801 yrkande 31att CSN skall ha full kostnadstäckning viastatsbudgeten och att beslutet om höjdexpeditionsavgift skall upphävas. villtillföra CSN i budgeten för år2000.U t s k o t t e t påminner om att riksdagenställde sig bakom de beräkningar av medel somgjordes ekonomiska vårproposition, dåhöjningen av expeditionsavgiften för år 1999aktualiserades (prop. 1997/98:150, yttr. UbU10y,bet. FiU20, rskr. Regeringen har sedermerautfärdat förordning (1998:656) om ändring istudiestödsförordningen med en höjning avexpeditionsavgiften från till (8 kap. 1§). Bestämmelsen träder i kraft den 1 januari 1999.Utskottet har inte något att erinra motmedelsberäkningen under anslaget. bör medavslag på motionsyrkandena anvisa det av regeringenbegärda anslagsbeloppet, , förbudgetåret 1999.5 Nationella och internationellaforskningsresurserVerksamhetsområdet omfattar anslag till nationelloch internationell forskning avseende medel förbl.a. forskningsråd, vissa forskningsinstitut,nationella forskningsbibliotek och europeisktforskningssamarbete.Vissa tidigare beslutade besparingar inomverksamhetsområdetRiksdagen beslutade , efter förslag frånregeringen i budgetpropositionen för , om enneddragning av forskningsrådens ochForskningsrådsnämndens anslag samt anslaget tillrymdforskning med i genomsnitt eller totalt231,(prop. 1996/97:1, bet. UbU1,rskr. Besparingarna motiverades av detstatsfinansiella läget och av de stora resurser förforskning som tillförts forskningsstiftelserna. Detbedömdes att huvuddelen av besparingarna skullekunna kompenseras genom medel från stiftelserna.Riksdagen har därefter, efter förslag frånregeringen i budgetpropositionen för ,beslutat om besparingar på resurserna förmedlemskapen i internationellaforskningsorganisationer och för dyrbar vetenskapligutrustning samt på forskningsrådens anslag till ettsammanlagt belopp om ca (prop.1997/98:1, bet. UbU1, rskr. Ansvaret för attgöra avvägningen mellan internationella ochnationella forskningsresurser lades över pårespektive forskningsråd. Det innebar att detsärskilda anslaget till europeiskforskningssamverkan, under vilket Sverigesdeltagande i internationellaforskningsorganisationer i huvudsak hadefinansierats, avskaffades. Resurserna förmedlemskapen i de internationella organisationernafördes över till de olika forskningsrådens anslag,men minskades därvid med sammanlagt 77 miljonerkronor. Medlen för dyrbar vetenskaplig utrustningoch högpresterande datorsystem minskades med 68miljoner kronor. Av detta senare belopp utgjordes 25miljoner kronor av en ren besparing, medan 43miljoner kronor inbesparades genom en omläggningtill lånefinansiering och ett uppskjutande avkostnader. Forskningsrådens anslag minskades medsammanlagt . Detta bedömdes sommöjligt eftersom forskarutbytet med utlandet hadefått betydligt bättre förutsättningar genomtillkomsten av nya forskningsfinansiärer, av högreutbildning och forskning, STINT.Regeringen redovisar nu att besparingen på deinternationella forskningsresurserna (ca 45 miljonerkronor på Naturvetenskapliga forskningsrådetsforskningsanslag och ca påanslaget för rymdforskning) under budgetåret 1998har kompenserats, och likaså under budgetåret 1999kommer att kompenseras, genom att ansvarig myndighetgivits dispositionsrätt till anslagssparande fråndet tidigare anslaget D 18 Europeiskforskningssamverkan. I fråga om dyrbar vetenskapligutrustning innebär omläggningen avfinansieringssystemet en temporär besparing. Dessaåtgärder sammantagna har enligt regeringen gjort detmöjligt att senarelägga effekterna av besparingarnatill år 2000.När det gäller hur besparingarna senare skallfördelas avser regeringen att återkomma tillriksdagen. Vid fördelningen kommer bl.a. förslagenfrån utredningen 2000 (SOU 1998:128) attbeaktas. Regeringen beräknar vidare att år 2001återföra till anslaget för dyrbarvetenskaplig utrustning. Återföringen finansierasinom utgiftsområdets ram.Besparingarna inom forskningsrådens verksamhetunder har enligt regeringen ihuvudsak kunnat kompenseras genom en förbättradsamverkan mellan råd och forskningsstiftelser.Forskningssystemet har tillförts ytterligareresurser genom forskningsstiftelsernas verksamhet.ResultatredovisningFör infördes vissa nyaverksamhetsmål för forskningsråden,() och Rymdstyrelsen.Myndigheterna skall t.ex. ägna ökad uppmärksamhet åtforskningens samhällsrelevans samt stödja forskningsom är strategisk för såväl forskningens utvecklingsom samhällets behov. Myndigheterna skall ävenstödja tvärvetenskaplig forskning, både över ämnes-och sektorsgränser. Myndigheterna skall sedantidigare prioritera förnyelsen inom forskningen,rikta särskild uppmärksamhet mot den internationellaanknytningen, öka antalet internationellautvärderingar av svensk forskning, förstärkainformationen om forskning och forskningsresultatsamt verka för jämställdhet vid granskning avansökningar om och fördelning av forskningsmedel.Regeringen lämnar i budgetpropositionen ensammanfattande redogörelse för forskningsrådens,FRN:s och Rymdstyrelsens redovisningar utifrånverksamhetsmålen för . Redogörelsenåtföljs av vissa slutsatser. Enligt regeringensbedömning visar utvärderingar ochpubliceringsstatistik att den svenska forskningenligger vid forskningsfronten inom mångaämnesområden. Svensk forskning har generellt godkvalitet, men uppvisar vissa brister i vetenskapligförnyelse. För att stärka den nyskapande forskningenoch underlätta etableringen av nyaforskningsinriktningar är det angeläget attforskningsråden ökar andelen bidrag som yngreforskare självständigt ansvarar för. Det finnsenligt regeringen fortfarande brister när det gällerjämställdhet i forskningen. Utifrån myndigheternasredovisningar kan regeringen konstatera att densvenska forskningen överlag är starkt internationelltill sin karaktär och kvalitetsbedömningen sker iinternationell belysning. Genom deltagandet iinternationella forskningsorganisationer ges svenskaforskare dessutom möjlighet att delta i forskningsom är alltför komplex eller kostsam för ett enskiltland. Det finns enligt regeringen fortfarande behovav att vidareutveckla insatserna förforskningsinformation mot bredare målgrupper, t.ex.inom delar av det tekniska området.I avsnittet om resultatinformation finns ävenuppgifter om nationella forskningsbibliotek, Rådetför forsknings- och utvecklingssamarbete mellanSverige och EU (EU/), Institutet förRymdfysik (IRF) och Polarforskningssekretariatet.Enligt regeringens bedömning behöverforskningsbibliotekens resurser ytterligareförstärkas, utöver den satsning påbiblioteksdatabassystemet LIBRIS som tidigaregjorts. Denna fråga bereds inomUtbildningsdepartementet. Måluppfyllelsen förEU/har varit god då rådets verksamhet,särskilt inom informations-, rådgivnings- ochsamordningsområdena, har bidragit till att förbättraförutsättningarna för ett starkt svenskt deltagandei EU:s ramprogram för FoU. En internationellutvärdering av svensk plasma- och rymdfysik somgenomförts gav en mycket positivbild av IRF:s forskningsverksamhet. Regeringen anserslutligen att Polarforskningssekretariatetsverksamhet fungerat väl då forskningsplanering ochlogistik givit svenska forskare möjlighet att på ettkostnadseffektivt sätt bedriva forskning ipolartrakterna.Anslag till nationella och internationellaforskningsresurserPropositionenEn sammanställning av regeringens förslag till anslagsbeloppför under de olika anslagen inomverksamhetsområdet finns i bilaga 4, anslagen D 1-D18.Vid anslagsberäkningen har medel frånForskningsrådsnämndens och forskningsrådens anslagförts över till anslaget D 16 Rådet för forsknings-och utvecklingssamarbete mellan och EU,EU/, med anledning av ändrad finansieringav forskningsmyndigheternas kontor i prognoser för utgiftsutvecklingen underanslaget D 17 Särskilda utgifter förforskningsändamål har föranlett enminskning av anslaget med 40 miljoner kronor.Motsvarande medel avses bli återförda budgetåret2000. Planerade insatser inom FoU-området kommernästa år att finansieras genom utnyttjande avanslagssparandet under anslaget som innevarandebudgetår beräknas uppgå till ca 153 miljoner kronor.Beträffande övriga anslag inom verksamhetsområdethar regeringen inte funnit anledning att föreslånågra förändringar.Forskningsråden och börenligt regeringen ges fortsatt möjlighet att åta sigmer långsiktigt projektstöd. Regeringen begär därförbemyndigande att låta staten ta på sigekonomiska förpliktelser i samband med stöd tillforskning som finansieras under verksamhetsområdetNationella och internationella forskningsresurser.Vilka belopp som det begärda bemyndigandet skallomfatta anges i propositionen (avsnitt 7.4).MotionernaModerata samlingspartiet anslår i sin alternativa budget somredovisas i motion 1998/99:Ub802 sammanlagt 405miljoner kronor mer än regeringen inomverksamhetsområdet. De vill öka anslaget till vartoch ett av de fyra ämnesvetenskapligaforskningsråden med , enuppräkning med jämfört medregeringens förslag (yrk. Medlen för dyrbarvetenskaplig utrustning bör enligt deras mening ökasmed för att rädda användningen avde högpresterande datorsystemen, de s.k.superdatorerna (yrk. 9 och 33). De anser också attdet tidigare anslaget för Europeiskforskningssamverkan skall återinföras och anslårunder ett nytt anslag D 19 ett belopp på 295miljoner kronor (yrk. De pekar på att det finnsmånga skäl för internationell samverkan inomforskningens område. Bland annat kräver fortsattaframsteg, inte minst inom naturvetenskap och teknik,sådana investeringar att de är omöjliga för ettenskilt land att klara.Folkpartiet anmärker i motion 1998/99:Ub803 yrkande9 att den neddragning som gjordes på forskningsrådens anslag äroacceptabel. I sitt budgetalternativ tillför deForskningsrådsnämnden ytterligare 230 miljonerkronor för fördelning till de olika forskningsråden(yrk. 20 i denna del).Miljöpartiet föreslår i sin budgetmotion1998/99:Ub801 yrkande 70 i denna del attForskningsrådsnämnden tilldelas ökade resurser underanslagen D 1 () och D 2 (2 miljonerkronor) för att nämnden skall samordna och leda ettantal i motionen förordade projekt som gällerdyslexi, sensorer, samspelet människa-maskin samtriskanalys. De anser vidare att forskningsråden börfå i uppdrag att inventera vilka forskningsrön somkan förväntas ha stora samhällskonsekvenser och attta ett speciellt ansvar för information om nya röninom sådana verksamhetsgrenar (yrk. Som ettpilotprojekt bör () få till uppgift att informera allmänheten omden gentekniska forskningen. För detta ändamåltillskjuts extra medel om tillNFR (yrk. 67).En sammanställning av de nämnda partiernasbudgetalternativ återfinns i bilaga 4.Utskottets bedömningU t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslag tillanslagsbelopp inom verksamhetsområdet nationella ochinternationella forskningsresurser och avstyrkermotionsyrkandena om ökningar av anslag.När det gäller resurser för medlemskap iinternationella forskningsorganisationer samt fördyrbar vetenskaplig utrustning hänvisar utskottettill vad regeringen anfört om sin avsikt attåterkomma till i fråga om fördelningen avbesparingarna inom verksamhetsområdet.Det bör ankomma på berörda forskningsfinansierandeorgan, exempelvis , att taställning till olika projektförslag. Utskottet ärinte berett att föreslå att beslutar om ensärskild medelsanvisning för vissa projekt. I frågaom information om genteknik vill utskottet fästauppmärksamheten på att regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté som skall utreda den modernabioteknikens möjligheter och risker (dir. 1997:120).En viktig fråga är hur behovet av kunskap ochdiskussion om etiska aspekter av biotekniken bättreskall kunna tillgodoses . Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 juni 2000.Utskottet erinrar om att ochsamtliga forskningsråd har ansvar för att samverkamed det omgivande samhället och att informera omforskningens resultat. Utskottet avstyrker därmedockså motion 1998/99:Ub801 yrkande 66.Utskottet föreslår att ger regeringen detbegärda bemyndigandet som gör det möjligt förforskningsråden och att ävenfortsättningsvis åta sig mer långsiktigtprojektstöd. Utskottet har informerats om att detpågår en dialog mellan ochberörda myndigheter i syfte att uppnå en ökadöverensstämmelse mellan beräknade uteståendeförpliktelser och begärda bemyndiganden.6 Gemensamma ändamålKostnader för medlemskap i m.m.Svenska unescorådet har till uppgift att förSveriges del vara ett sådant nationelltsamarbetsorgan som - enligt stadgan för Förentanationernas organisation för utbildning, vetenskapoch kultur () - skall samordna de viktigastenationella organen inom område medorganisationens verksamhet. Rådet skall främjaUnescos verksamhet i och stödja svenskainsatser inom ramen för organisationens program.Anslaget (E 1), som disponeras av , används till största delen förmedlemsavgiften till . En mindre del avsermedlemsavgifter till fonden för konventionen omvärldens natur- och kulturarv, kulturfond och det internationellacentret för konservering i (ICCROM). Frånanslaget betalas även de administrativa kostnadernaför Svenska unescorådet.Regeringen föreslår att under anslaget E1 för anvisar ett anslag på37 162 000 kr.U t s k o t t e t anser att bör anvisadet begärda anslagsbeloppet.Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementetsområde m.m.De utgifter som belastar rubricerade anslag (E 2)avser utvecklingen av system som skall leda tilleffektiviseringar och kostnadsminskningar imyndigheternas verksamheter eller av system som gerökad tillgång till information nationellt ochinternationellt. Från anslaget finansieras ocksåviss övergripande statistik. Anslaget kan även tas ianspråk för vissa andra myndighetsövergripandeverksamheter av tillfällig art. Under anslaget finnssärskilda medel avsatta förbarnomsorgsundersökningar.I en till utskottet inkommenskrivelse från korrigerasvissa uppgifter i propositionstexten under anslaget.Rätteligen skall enligt departementet anges att enjämförelse mellan budget och utfall visarett anslagssparande om . Vidareskall anges att anslagsbelastningen för innevarandebudgetår är beräknad till 13,7 miljoner kronor.Regeringen föreslår att under anslaget E2 för anvisar ett anslag på19 . För innevarande budgetår haranslagits . Till följd avanslagssparandet räknar regeringen med att anslagettillfälligt kan minskas med ca 3 miljoner kronornästa budgetår.Moderata samlingspartiet anser i sin budgetmotion1998/99:Ub802 att en besparing om 5 miljoner kronorär möjlig inom anslaget E 2. De vill därför attriksdagen anvisar (yrk. 35).U t s k o t t e t, som inte har något att invändamot regeringens medelsberäkning, anser att riksdagenbör avslå motionsyrkandet och följa regeringensförslag.7 Anslag inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskningEn sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas budgetförslag förutgiftsområde 16 finns i bilaga 4 till dettabetänkande.Utskottet har i de föregående avsnitten redovisatsin bedömning av regeringens och motionärernasförslag till anslag inom de olikaverksamhetsområdena inom utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning och därvid tagit ställningtill samtliga berörda yrkanden.Med hänvisning till vad som där anförts föreslårutskottet att med bifall till regeringensförslag för anvisar anslagen underutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning enligt uppställningen i bilaga3.Miljöpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub801 (yrk.71) att skall ge regeringen till känna vadi motionen anförts om anslagsbelopp inom dettautgiftsområde budgetåren 2000 och 2001. De beloppsom motionärerna förordar uppgår sammanlagt till 50miljoner kronor mer än de belopp som regeringen ipropositionen anger som beräknade för de nämndabudgetåren.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet. Motionärernas förslag förutsätter högreutgiftsramar än de som regeringen preliminärt harberäknat för de båda budgetåren 2000 och 2001.Finansutskottet har föreslagit attgodkänna de sistnämnda som riktlinje för regeringensbudgetarbete och att avslå ramförslag(bet. 1998/99:FiU1). Regeringen har inte lagt framnågot förslag till anslagsbelopp inom de preliminärtberäknade utgiftsramarna. bör avvaktaregeringens förslag och således inte göra någottillkännagivande i enlighet med motionsyrkandet. beträffande informationsteknik iskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub1 yrkande 11,1998/99:Ub3 yrkandena 1, 2 och 3, 1998/99:Ub210yrkande 18, 1998/99:Ub246 yrkande 8,1998/99:Ub454 yrkandena 12 och 13, 1998/99:Ub802yrkande 1, 1998/99:K231 yrkandena 12, 13 och 14,1998/99:K282 yrkande 5, 1998/99:T808 yrkande 12,1998/99:T809 yrkande 6 och 1998/99:T818 yrkande3 samt lägger skrivelse 1997/98:176 till handlingarna,res. 1 (m) - delvisres. 2 (v)res. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis2. beträffande ett friståendekvalitetsinstitutatt avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 5,1998/99:Ub1 yrkande 17, 1998/99:Ub210 yrkande 5 och1998/99:Ub227 yrkande 18,res. 1 (m) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis3. beträffande förberedandedansundervisning i grundskolanatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100),4. beträffande införandet av en nationellskolpengatt avslår motion 1998/99:Ub802 yrkande 2,res. 1(m) - delvis5. beträffande resurstilldelningssystemeti grundskolanatt avslår motion 1998/99:Ub246 yrkandena 1 och 6,res. 3 (kd) - delvis6. beträffande beslutsinstans förtilldelning av vetenskapsområdeatt med avslag på motionerna 1998/99:Ub483 yrkande5 och 1998/99:Ub801 yrkande 50 antar regeringensförslag till lag om ändring i högskolelagen(1992:1434),res. 3 (kd) - delvis7. beträffande förhållandena förfunktionshindrade studenter i högskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub454 yrkande 11,1998/99: Ub457, 1998/99:So376 yrkande 5,1998/99:So455 yrkande 8 och 1998/99:So465yrkande 23,res. 6 (kd, fp)res. 4 (c) - delvis8. beträffande avtal om ersättningar förklinisk utbildning och forskningatt avslår motionerna 1998/99:Ub422 och1998/99:Ub448,res. 7 (m, fp)9. beträffande tillämpningen av vissaprislapparatt avslår motionerna 1998/99:Ub462 och1998/99:Ub479,10. beträffande principerna för fördelningav resurser till grundläggandehögskoleutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub802 yrkande 4,res. 1 (m) - delvis11. beträffande de nya universitetenatt avslår motion 1998/99:Ub802 yrkande 5,res. 1 (m) - delvis12. beträffande information om nya röninom vissa vetenskapsgrenaratt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 66,13. beträffande anslagen underutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för ,m.m.att riksdagena) godkänner vad regeringen förordat omnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar(yrk. 3),b) godkänner vad regeringen förordat omlärarutbildningar (yrk. 4),c) godkänner vad regeringen förordat omkonstnärliga utbildningar (yrk. 5),d) godkänner vad regeringen förordat omtillskott av resurser för stöd till studentermed funktionshinder (yrk. 6),e) godkänner vad regeringen förordat omsatsningar på forskning och forskarutbildning(yrk. 7),f) godkänner de belopp som regeringen förordat för ersättningför helårsstudenter och helårsprestationer inomde olika utbildningsområdena för (yrk. 8),g) medger att högst förs tillanslaget B 55 Ersättningar för kliniskutbildning och forskning från reservationer ochanslagssparande enligt vad regeringen anför(avsnitt 5.8) (yrk. 9),h) bemyndigar regeringen att låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser isamband med stöd till forskning som finansierasunder verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser som innebäråtaganden i enlighet med vad som regeringenförordar under avsnittet 7.4 (yrk. 10),i) med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:Ub227 yrkande 17,1998/99:Ub242 yrkande 1, 1998/99:Ub268 yrkande 20, 1998/99:Ub410 yrkande 2,1998/99:Ub412, 1998/99:Ub417, 1998/99:Ub430yrkande 1, 1998/99:Ub447 yrkandena 4 och 9,1998/99:Ub460, 1998/99:Ub473, 1998/99:Ub711yrkandena 1 och 2, 1998/99:Ub801 yrkandena 10,17, 18, 31, 67 och 70, 1998/99:Ub802 yrkandena3, 8-35, 1998/99:Ub803 yrkandena 3, 9 och 20 idenna del, 1998/99:Fi210 yrkande 16 och1998/99:Fi211 yrkande 16 i denna del anvisar anslagen underutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning enligt uppställningen ibilaga 3 (yrk. 11),14. beträffande anslagsfördelning inomutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning för budgetåren 2000 och2001att avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 71.Stockholm den 1 december 1998På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), ()1, (), (), ()1,()1, (),()1, (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd)1, Per ()1, (),()1 och ()1.1 Har ej deltagit i beslutet under moment 13. Informationsteknik i skolan, m.m. (mom.1, 2, 4, 10 och 11), , och (alla m) anför:Den nya informationstekniken måste införas och kommatill användning i alla skolor och på alla nivåer. Vivill göra en större satsning än den regeringen görför att med hjälp av IT förnya, modernisera ochutveckla skolans arbetsformer. Att integreradatoranvändningen i alla ämnen är enligt vår meningden viktigaste pedagogiska förnyelseuppgiften underkommande år. Vår IT-satsning består av en utbyggnadav den informationstekniska infrastrukturen,utbildningsprojekt för att höja lärarnas IT-kompetens samt satsningar på distansutbildning. Allalandets skolor bör senast vid utgången av år 2000vara anknutna till Internet med bredbandsnät. Ilärarutbildningen måste tydliggöras att IT är detviktigaste nya pedagogiska instrumentet i skolan. Vivill också initiera samarbetsavtal medinternationellt ledande skolor och universitetavseende distansutbildning. Vad vi nu anfört börriksdagen med bifall till motionerna 1998/99:Ub210yrkande 18, 1998/99:Ub802 yrkande 1 och 1998/99:T818yrkande 3 och med anledning av motion 1998/99:K282yrkande 5 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att den nationella uppföljningen ochutvärderingen är viktig, men otillräcklig i sinnuvarande form. Kvalitetsfrågorna måste få en merframskjuten plats i den svenska skolan. Enligt våruppfattning bör ett fristående kvalitetsinstitut meduppgift att granska och utvärdera alla grund- ochgymnasieskolor inrättas . böruppgifterna att svara för uppföljning ochutvärdering lyftas bort från . Riksdagenbör med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande 5och med anledning av motionerna 1997/98:Ub43 yrkande5, 1998/99:Ub1 yrkande 17 och 1998/99:Ub227 yrkande18 som sin mening ge regeringen till känna vad vihär har anfört.Vi anser att en nationell skolpeng bör införas. Vihar i vårt budgetalternativ beräknat 50 miljarderkronor för detta ändamål . Ennationell skolpeng säkrar resurser till skolan ochbidrar till att ge alla skolor en ökadsjälvständighet. En nationell skolpeng är också ettmedel för att garantera valfrihet för eleverna. Vivill betona att en mer generaliserad fördelning avskolresurserna inte utesluter att hänsyn tas tillsärskilda behov. Regeringen bör återkommatill med förslag om införande av ennationell skolpeng. bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub802 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Resursfördelningssystemet till den grundläggandeutbildningen skall enligt vår mening bygga påprinciperna om högskolans faktiska prestationer,kvalitetskriterier och studentens val. Utbyggnadenav högskolan skall alltså inte göras utifrånpolitiska förtecken. Den viktigaste ochgrundläggande drivkraften för utbyggnaden av denhögre utbildningen skall vara högskolornaskonkurrens om studenterna.